# Europos Sąjungos C 345/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 345 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. spalio 16d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 345

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. spalio 16d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 M. SESIJA2018 m. spalio 22–25 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 324, 2019 9 27 .

  2018 m. spalio 24 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 331, 2018 12 28 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 M. SESIJA2018 m. spalio 22–25 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 324, 2019 9 27 .

  2018 m. spalio 24 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 331, 2018 12 28 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 324, 2019 9 27 .

2018 m. spalio 24 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 331, 2018 12 28 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. spalio 23 d., antradienis |
| 2020/C 345/01 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo vaidmens kuriant darbo vietas ir vykdant bedarbių reintegraciją į darbo rinką (2018/2053(INI)) | 2 |
| | 2018 m. spalio 24 d., trečiadienis |
| 2020/C 345/02 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | 2018 m. spalio 25 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 345/04 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančio neofašistinio smurto Europoje (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl gyvūnų gerovės, antimikrobinių medžiagų naudojimo ir pramoninio broilerių auginimo poveikio aplinkai (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 14-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 14) (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Cambridge Analytica naudojimosi Facebook naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (2018/2855(RSP)) | 58 |
| 2020/C 345/11 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymo Saudo Arabijos konsulate Stambule (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Azovo jūroje (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo skatinimo (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas Europos Sąjungoje: laikas veikti! (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Globalizacijos suvaldymas. Prekybos aspektai (2018/2005(INI)) | 86 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. spalio 23 d., antradienis

2020/C 345/01

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo vaidmens kuriant darbo vietas ir vykdant bedarbių reintegraciją į darbo rinką (2018/2053(INI))

2

2018 m. spalio 24 d., trečiadienis

2020/C 345/02

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

2018 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

2020/C 345/04

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančio neofašistinio smurto Europoje (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl gyvūnų gerovės, antimikrobinių medžiagų naudojimo ir pramoninio broilerių auginimo poveikio aplinkai (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (2018/2598(RSP))

32

2020/C 345/08

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 14-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 14) (2018/2791(RSP))

45

2020/C 345/09

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Cambridge Analytica naudojimosi Facebook naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (2018/2855(RSP))

58

2020/C 345/11

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymo Saudo Arabijos konsulate Stambule (2018/2885(RSP))

67

2020/C 345/12

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Azovo jūroje (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo skatinimo (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas Europos Sąjungoje: laikas veikti! (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Globalizacijos suvaldymas. Prekybos aspektai (2018/2005(INI))

86

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. spalio 23 d., antradienis |
| 2020/C 345/17 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo konsultuotis dėl Alfonso Luigi Marros (Alfonso Luigi Marra) privilegijų ir imunitetų (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Manoliso Kefalogianniso (Manolis Kefalogiannis) imunitetą (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | 2018 m. spalio 24 d., trečiadienis |
| 2020/C 345/20 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Steeve‘o Briois (Steeve Briois) imunitetą (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Sophie Montel imunitetą (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą (2018/2041(IMM)) | 108 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2018 m. spalio 23 d., antradienis

2020/C 345/17

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo konsultuotis dėl Alfonso Luigi Marros (Alfonso Luigi Marra) privilegijų ir imunitetų (2018/2058(IMM))

98

2020/C 345/18

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Manoliso Kefalogianniso (Manolis Kefalogiannis) imunitetą (2017/2133(IMM))

101

2020/C 345/19

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

103

2018 m. spalio 24 d., trečiadienis

2020/C 345/20

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Steeve‘o Briois (Steeve Briois) imunitetą (2018/2075(IMM))

104

2020/C 345/21

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Sophie Montel imunitetą (2018/2076(IMM))

106

2020/C 345/22

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą (2018/2041(IMM))

108

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2018 m. spalio 23 d., antradienis |
| 2020/C 345/23 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Bahamų Sandraugos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Bahamų Sandraugos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Antigvos ir Barbudos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Antigvos ir Barbudos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Barbadoso susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Barbadoso susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Portugalijos paraiška EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos strateginių investicijų fondo vykdomojo direktoriaus skyrimo (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | 2018 m. spalio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (nauja redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398Lėšos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ***I2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir ištaisomos to reglamento nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais skiriamų lėšų (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą skiriamų lėšų | 198 |
| 2020/C 345/34 | 2018 m. spalio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo aplinkos politikos srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | 2018 m. spalio 24 d., trečiadienis |
| 2020/C 345/35 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 nuostatos, susijusios su struktūrinių reformų parama valstybėse narėse (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Airijoje pradžios projekto (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Airijoje pradžios projekto (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Kroatijoje pradžios projekto (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | 2018 m. spalio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimas, eksploatavimas ir naudojimas patikrinimams kertant sieną ***I2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo patikrinimams kertant sieną, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 515/2014 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo patikrinimams kertant sieną, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir iš dalies keičiamas bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimas, eksploatavimas ir naudojimas policijos ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose ***I2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 515/2014 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1986/2006, Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414Šengeno informacinės sistemos naudojimas neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo tikslams ***I2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos naudojimo neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo tikslams (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos naudojimo neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimui | 286 |
| 2020/C 345/44 | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | 2018 m. spalio 25 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 345/45 | 2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kultūros vertybių importo (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimas ir priežiūra ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą, Reglamentas (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų ir Direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Veterinariniai vaistai ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422Vaistinių pašarų gamyba, pateikimas rinkai ir naudojimas ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005 ir panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423Sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimas už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/... , kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra(Tekstas svarbus EEE) | 337 |
| 2020/C 345/50 | 2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | 2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Europos bankininkystės institucijos būstinės vieta ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Europos vaistų agentūros būstinės perkėlimas ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos | 456 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. spalio 23 d., antradienis

2020/C 345/23

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Bahamų Sandraugos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Bahamų Sandraugos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Antigvos ir Barbudos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Antigvos ir Barbudos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Barbadoso susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Barbadoso susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Portugalijos paraiška EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

116

2020/C 345/30

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos strateginių investicijų fondo vykdomojo direktoriaus skyrimo (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

2018 m. spalio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (nauja redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398Lėšos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ***I2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir ištaisomos to reglamento nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais skiriamų lėšų (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą skiriamų lėšų

198

2020/C 345/34

2018 m. spalio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo aplinkos politikos srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

2018 m. spalio 24 d., trečiadienis

2020/C 345/35

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 nuostatos, susijusios su struktūrinių reformų parama valstybėse narėse (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Airijoje pradžios projekto (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Airijoje pradžios projekto (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Kroatijoje pradžios projekto (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

2018 m. spalio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimas, eksploatavimas ir naudojimas patikrinimams kertant sieną ***I2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo patikrinimams kertant sieną, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 515/2014 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo patikrinimams kertant sieną, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir iš dalies keičiamas bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimas, eksploatavimas ir naudojimas policijos ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose ***I2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 515/2014 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1986/2006, Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414Šengeno informacinės sistemos naudojimas neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo tikslams ***I2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos naudojimo neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo tikslams (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos naudojimo neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimui

286

2020/C 345/44

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

2018 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

2020/C 345/45

2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kultūros vertybių importo (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimas ir priežiūra ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą, Reglamentas (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų ir Direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Veterinariniai vaistai ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422Vaistinių pašarų gamyba, pateikimas rinkai ir naudojimas ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005 ir panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423Sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimas už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/... , kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra(Tekstas svarbus EEE)

337

2020/C 345/50

2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD))

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Europos bankininkystės institucijos būstinės vieta ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Europos vaistų agentūros būstinės perkėlimas ***I2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos

456

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2018–2019 M. SESIJA

2018 m. spalio 22–25 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 324, 2019 9 27.

2018 m. spalio 24 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 331, 2018 12 28.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. spalio 23 d., antradienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

Darbuotojų finansinio dalyvavimo svarba kuriant darbo vietas ir vykdant bedarbių reintegraciją į darbo rinką

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo vaidmens kuriant darbo vietas ir vykdant bedarbių reintegraciją į darbo rinką (2018/2053(INI))

(2020/C 345/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį, kuriame ES reikalaujama skatinti didelį užimtumą, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi ir užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokymą ir žmonių sveikatos apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį, kuriame ES reikalaujama skatinti didelį užimtumą, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi ir užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokymą ir žmonių sveikatos apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (COM(2014)0168),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrovių teisės ir įmonių valdymo veiksmų planas. Šiuolaikinė teisinė sistema didesniam akcininkų aktyvumui ir įmonių tvarumui užtikrinti“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrovių teisės ir įmonių valdymo veiksmų planas. Šiuolaikinė teisinė sistema didesniam akcininkų aktyvumui ir įmonių tvarumui užtikrinti“ (COM(2012)0740),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394) ir į Komisijos 2008 ir 2009 m. darbo programas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394) ir į Komisijos 2008 ir 2009 m. darbo programas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Komisijos komunikatą „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas. Sėkmingai tęsti naujai pradėjus“ (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 14 d. Komisijos komunikatą „Lisabonos Bendrijos augimo ir užimtumo programos įgyvendinimas. Verslo perdavimas. Sėkmingai tęsti naujai pradėjus“ (COM(2006)0117),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios darbuotojų finansinio dalyvavimo skatinimo sąlygos“ (COM(2002)0364) ir į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją (2) dėl šio komunikato, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios darbuotojų finansinio dalyvavimo skatinimo sąlygos“ (COM(2002)0364) ir į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją (2) dėl šio komunikato,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo Europoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl finansinio darbuotojų dalyvavimo dalijantis įmonių pajamomis (4) ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (2013/2127(INI)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl finansinio darbuotojų dalyvavimo dalijantis įmonių pajamomis (4) ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (2013/2127(INI)),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Darbuotojų finansinis dalyvavimas dalijantis įmonės pajamomis“, kurį paprašė atlikti Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ir kuris paskelbtas 2012 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Darbuotojų finansinis dalyvavimas dalijantis įmonės pajamomis“, kurį paprašė atlikti Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ir kuris paskelbtas 2012 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į komunikatą „Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūra“, paskelbtą 2017 m. birželio 8 d. (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į komunikatą „Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūra“, paskelbtą 2017 m. birželio 8 d. (COM(2017)0292),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos bandomąjį projektą „Darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimas“, kurio galutinė redakcija paskelbta 2014 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos bandomąjį projektą „Darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimas“, kurio galutinė redakcija paskelbta 2014 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą IV PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais Europos Sąjungos valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse lyginamoji analizė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą IV PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais Europos Sąjungos valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse lyginamoji analizė“,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. birželio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą III PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas Europos Sąjungos naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio mėn. Berlyno laisvojo universiteto paskelbtą III PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas Europos Sąjungos naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse“,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 18 d. aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo tarptautinėse įmonėse didinimo tarptautinių kliūčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 18 d. aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą dėl darbuotojų finansinio dalyvavimo tarptautinėse įmonėse didinimo tarptautinių kliūčių,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. sausio mėn. Komisijos paskelbtą II PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais (įskaitant akcinio kapitalo dalį) skatinimas valstybėse narėse“ (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. sausio mėn. Komisijos paskelbtą II PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais (įskaitant akcinio kapitalo dalį) skatinimas valstybėse narėse“ (COM(1996)0697),

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. kovo mėn. Komisijos ir Europos universitetinio instituto paskelbtą I PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. kovo mėn. Komisijos ir Europos universitetinio instituto paskelbtą I PEPPER ataskaitą „Darbuotojų dalyvavimo dalijantis pelnu ir įmonių rezultatais skatinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0293/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0293/2018),

| A. | kadangi yra keletas darbuotojų finansinio dalyvavimo (DFD) modelių, darbdavys gali rinktis iš šių: dalijimasis pelnu, individuali darbuotojų akcijų nuosavybė, darbuotojų nuosavybė kooperatiniuose modeliuose ir darbuotojų akcijų nuosavybės planai (DANP); |
| --- | --- |

A.

kadangi yra keletas darbuotojų finansinio dalyvavimo (DFD) modelių, darbdavys gali rinktis iš šių: dalijimasis pelnu, individuali darbuotojų akcijų nuosavybė, darbuotojų nuosavybė kooperatiniuose modeliuose ir darbuotojų akcijų nuosavybės planai (DANP);

| B. | kadangi tinkamiausią DFD modelį įmonė ir jos darbuotojai turi pasirinkti apdairiai, deramai atsižvelgdamos į konkrečias nacionalines apmokestinimo taisykles ir sektoriaus padėtį, ir jį iš esmės lems įmonės dydis, veikla ir statusas, ypač jei įmonė yra biržinė; kadangi nederėtų rengti visa apimančio visiems vienodo ES lygmens DFD modelio; |
| --- | --- |

B.

kadangi tinkamiausią DFD modelį įmonė ir jos darbuotojai turi pasirinkti apdairiai, deramai atsižvelgdamos į konkrečias nacionalines apmokestinimo taisykles ir sektoriaus padėtį, ir jį iš esmės lems įmonės dydis, veikla ir statusas, ypač jei įmonė yra biržinė; kadangi nederėtų rengti visa apimančio visiems vienodo ES lygmens DFD modelio;

| C. | kadangi, remiantis 2013 m. Europos įmonių tyrimo duomenimis (5), DFD sistemos gali labai skirtis priklausomai nuo įmonės savybių; kadangi 62 proc. Europos įmonių taiko kokį nors kintamojo darbo užmokesčio modelį, 30 proc. dalijasi pelnu ir 25 proc. atlyginimą susieja su grupės darbo rezultatais; kadangi akcijų nuosavybės modelius taiko 5 proc. įmonių; kadangi šios DFD sistemos dažniau taikomos privačiajame, o ne viešajame sektoriuje (su keliomis nacionalinėmis išimtimis), taip pat tam tikruose ekonomikos sektoriuose, visų pirma informacinių ir ryšių technologijų, finansų, draudimo ir konsultavimo; kadangi labiau tikėtina, kad tokias DFD sistemas taikys didesnės įmonės, o ne mažosios ir vidutinės įmonės, be to, jos dažniau taikomos užsienio kapitalo arba tarptautinėse įmonėse ir įmonėse, įsikūrusiose ekonominiu požiūriu (6) svarbiuose arba pažangiuose regionuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2013 m. Europos įmonių tyrimo duomenimis (5), DFD sistemos gali labai skirtis priklausomai nuo įmonės savybių; kadangi 62 proc. Europos įmonių taiko kokį nors kintamojo darbo užmokesčio modelį, 30 proc. dalijasi pelnu ir 25 proc. atlyginimą susieja su grupės darbo rezultatais; kadangi akcijų nuosavybės modelius taiko 5 proc. įmonių; kadangi šios DFD sistemos dažniau taikomos privačiajame, o ne viešajame sektoriuje (su keliomis nacionalinėmis išimtimis), taip pat tam tikruose ekonomikos sektoriuose, visų pirma informacinių ir ryšių technologijų, finansų, draudimo ir konsultavimo; kadangi labiau tikėtina, kad tokias DFD sistemas taikys didesnės įmonės, o ne mažosios ir vidutinės įmonės, be to, jos dažniau taikomos užsienio kapitalo arba tarptautinėse įmonėse ir įmonėse, įsikūrusiose ekonominiu požiūriu (6) svarbiuose arba pažangiuose regionuose;

| D. | kadangi DANP yra viena iš DFD formų, kai pasitelkiamas tarpininkaujantis subjektas, kuris gali darbuotojų vardu naudotis jų laisvai pasirinktomis balsavimo teisėmis ar kitomis valdymo formomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi DANP yra viena iš DFD formų, kai pasitelkiamas tarpininkaujantis subjektas, kuris gali darbuotojų vardu naudotis jų laisvai pasirinktomis balsavimo teisėmis ar kitomis valdymo formomis;

| E. | kadangi DFD sistemos, įtraukiančios darbuotojus į konsultacijas ir sprendimų priėmimą, pasirodė (7) esančios naudingos ir darbuotojams, ir įmonėms, be kita ko, turint omenyje tvarų valdymą, skaidrumą, socialinį dialogą, darbdavių ir darbuotojų tarpusavio pagarbą ir kitus aspektus, pavyzdžiui, įdarbinimą, išsaugojimą, motyvaciją, pasitenkinimą darbu ir įgūdžių ugdymą, taip pat bendrus veiklos rezultatus ir pelningumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi DFD sistemos, įtraukiančios darbuotojus į konsultacijas ir sprendimų priėmimą, pasirodė (7) esančios naudingos ir darbuotojams, ir įmonėms, be kita ko, turint omenyje tvarų valdymą, skaidrumą, socialinį dialogą, darbdavių ir darbuotojų tarpusavio pagarbą ir kitus aspektus, pavyzdžiui, įdarbinimą, išsaugojimą, motyvaciją, pasitenkinimą darbu ir įgūdžių ugdymą, taip pat bendrus veiklos rezultatus ir pelningumą;

| F. | kadangi darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus galėtų pagerinti organizacinės veiklos rezultatus ir darbuotojų profesinio gyvenimo kokybę ir juo galėtų būti naudojamasi kaip inovacijų diegimo darbo vietoje priemone (8) siekiant skatinti atsakomybės jausmą, gerinti informacijos srautus įmonėje ir didinti darbdavių ir darbuotojų tarpusavio pasitikėjimo lygį; |
| --- | --- |

F.

kadangi darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus galėtų pagerinti organizacinės veiklos rezultatus ir darbuotojų profesinio gyvenimo kokybę ir juo galėtų būti naudojamasi kaip inovacijų diegimo darbo vietoje priemone (8) siekiant skatinti atsakomybės jausmą, gerinti informacijos srautus įmonėje ir didinti darbdavių ir darbuotojų tarpusavio pasitikėjimo lygį;

| G. | kadangi DFD sistemos gali turėti teigiamo poveikio valstybių narių ekonomikai remiant įmones, įskaitant MVĮ, ir darbo rinką; kadangi darbuotojų finansinis dalyvavimas savo įmonėje gali padėti gerinti darbuotojų pasitenkinimą darbu, atsakomybės jausmą, darbdavių ir darbuotojų abipusę pagarbą ir bendrus darbo rezultatus, taip pat padėti darbuotojams rasti galimybių gimtojoje šalyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi DFD sistemos gali turėti teigiamo poveikio valstybių narių ekonomikai remiant įmones, įskaitant MVĮ, ir darbo rinką; kadangi darbuotojų finansinis dalyvavimas savo įmonėje gali padėti gerinti darbuotojų pasitenkinimą darbu, atsakomybės jausmą, darbdavių ir darbuotojų abipusę pagarbą ir bendrus darbo rezultatus, taip pat padėti darbuotojams rasti galimybių gimtojoje šalyje;

| H. | kadangi, kuriant kapitalo rinkų sąjungą, DFD galėtų prisidėti siekiant kapitalo rinkų sąjungos tikslų integracinio augimo ir ekonominės veiklos skaidrumo srityse; kadangi DFD sistema, susiejus ją su dalyvaujančiųjų mokymu, kurį organizuotų įmonės ir valstybės narės, galėtų pagerinti ES piliečių finansinį išprusimą, potencialiai sumažinant jų nenorą investuoti ir padidinant mažmenines investicijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi, kuriant kapitalo rinkų sąjungą, DFD galėtų prisidėti siekiant kapitalo rinkų sąjungos tikslų integracinio augimo ir ekonominės veiklos skaidrumo srityse; kadangi DFD sistema, susiejus ją su dalyvaujančiųjų mokymu, kurį organizuotų įmonės ir valstybės narės, galėtų pagerinti ES piliečių finansinį išprusimą, potencialiai sumažinant jų nenorą investuoti ir padidinant mažmenines investicijas;

| I. | kadangi Europos užimtumo strategijoje ir strategijoje „Europa 2000“ nustatyti prioritetiniai tikslai gerinti darbo vietų kokybę ir užtikrinti geresnes darbo sąlygas; kadangi aktyvėjantis darbuotojų dalyvavimas dalijantis įmonės finansiniais rezultatais ir geresnio atlygio siūlymas gali padėti šiuos tikslus įgyvendinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos užimtumo strategijoje ir strategijoje „Europa 2000“ nustatyti prioritetiniai tikslai gerinti darbo vietų kokybę ir užtikrinti geresnes darbo sąlygas; kadangi aktyvėjantis darbuotojų dalyvavimas dalijantis įmonės finansiniais rezultatais ir geresnio atlygio siūlymas gali padėti šiuos tikslus įgyvendinti;

| J. | kadangi svarbu, kad kartu su DFD būtų užtikrinamas aukštas darbuotojų informavimo, mokymo ir konsultavimo lygis, kad jie būtų visiškai supažindinti su finansinio dalyvavimo sistemų, prie kurių gali prisijungti, tvarka – žinodami visus faktus jie galės įvertinti šių sistemų naudą ir riziką, pavyzdžiui, įmonės bankroto atveju; |
| --- | --- |

J.

kadangi svarbu, kad kartu su DFD būtų užtikrinamas aukštas darbuotojų informavimo, mokymo ir konsultavimo lygis, kad jie būtų visiškai supažindinti su finansinio dalyvavimo sistemų, prie kurių gali prisijungti, tvarka – žinodami visus faktus jie galės įvertinti šių sistemų naudą ir riziką, pavyzdžiui, įmonės bankroto atveju;

| K. | kadangi, taikydami DFD sistemas, sustiprintą socialinį dialogą ir strateginių sprendimų priėmimo procesą, darbdaviai galėtų investuoti į galimybių savo darbuotojams kūrimą ir taip prisidėti prie kovos su socialine atskirtimi bei užtikrinti aukšto lygio mokymą; |
| --- | --- |

K.

kadangi, taikydami DFD sistemas, sustiprintą socialinį dialogą ir strateginių sprendimų priėmimo procesą, darbdaviai galėtų investuoti į galimybių savo darbuotojams kūrimą ir taip prisidėti prie kovos su socialine atskirtimi bei užtikrinti aukšto lygio mokymą;

| L. | kadangi įtraukiant darbuotojus į sprendimų priėmimo procesą, priklausomai nuo sistemos specifikos, DFD kai kuriais atvejais gali padėti įmonėms, įskaitant MVĮ, vykdyti restruktūrizavimą ir užtikrinti veiklos tęstinumą sprendžiant įmonių perėmimo ir kartų kaitos problemas, pavyzdžiui, šeimos valdomose įmonėse; |
| --- | --- |

L.

kadangi įtraukiant darbuotojus į sprendimų priėmimo procesą, priklausomai nuo sistemos specifikos, DFD kai kuriais atvejais gali padėti įmonėms, įskaitant MVĮ, vykdyti restruktūrizavimą ir užtikrinti veiklos tęstinumą sprendžiant įmonių perėmimo ir kartų kaitos problemas, pavyzdžiui, šeimos valdomose įmonėse;

| M. | kadangi reikia turėti omenyje, kad DFD turi teigiamų ir neigiamų aspektų; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikia turėti omenyje, kad DFD turi teigiamų ir neigiamų aspektų;

| N. | kadangi DFD kelia tam tikrą finansinę riziką, tačiau gali būti ir poveikio švelninimo priemonė, kurią taikant galėtų būti mokamos premijos arba kitas atlyginimas ir taip pat užtikrinama, kad darbuotojai turėtų sukauptų akcijų paketą; kadangi visų pirma DANP gali būti modelio, kai nebiržinę įmonę išperka darbuotojai, pavyzdys, pagal kurį prioritetinio išpirkimo procesas galėtų padėti darbuotojams išsaugoti savo darbo vietas, jeigu yra galimybė, kad įmonę išpirks trečiosios įmonės; |
| --- | --- |

N.

kadangi DFD kelia tam tikrą finansinę riziką, tačiau gali būti ir poveikio švelninimo priemonė, kurią taikant galėtų būti mokamos premijos arba kitas atlyginimas ir taip pat užtikrinama, kad darbuotojai turėtų sukauptų akcijų paketą; kadangi visų pirma DANP gali būti modelio, kai nebiržinę įmonę išperka darbuotojai, pavyzdys, pagal kurį prioritetinio išpirkimo procesas galėtų padėti darbuotojams išsaugoti savo darbo vietas, jeigu yra galimybė, kad įmonę išpirks trečiosios įmonės;

| O. | kadangi todėl reikalingos priemonės apsaugoti darbuotojus nuo rizikos, pavyzdžiui, darbo ir investuoto kapitalo, kai jų darbdavys patiria krizės poveikį, praradimo; kadangi DFD sistemos negali būti taikomos siekiant susilpninti dirbančių asmenų įgytas socialines ir darbo teises, negali pakeisti įprastinio bazinio darbo užmokesčio, kitų užmokesčio arba pensijų įmokų formų ir neturi būti būdas perkelti riziką darbuotojui arba nesilaikyti darbo teisės; |
| --- | --- |

O.

kadangi todėl reikalingos priemonės apsaugoti darbuotojus nuo rizikos, pavyzdžiui, darbo ir investuoto kapitalo, kai jų darbdavys patiria krizės poveikį, praradimo; kadangi DFD sistemos negali būti taikomos siekiant susilpninti dirbančių asmenų įgytas socialines ir darbo teises, negali pakeisti įprastinio bazinio darbo užmokesčio, kitų užmokesčio arba pensijų įmokų formų ir neturi būti būdas perkelti riziką darbuotojui arba nesilaikyti darbo teisės;

| P. | kadangi darbuotojų dalyvavimas DFD sistemose, visų pirma MVĮ, turėtų išlikti savanoriškas, nedarant neigiamo poveikio jų judumui darbo rinkoje, jų socialinei apsaugai ar teisėms imtis kolektyvinių veiksmų; kadangi todėl darbuotojai turėtų visada turėti galimybę susipažinti su informacija apie įmonės ekonominę padėtį, išskyrus jos prekybos paslaptis ir neskelbtiną komercinę informaciją, ir būti informuoti apie kiekvienos DFD sistemos teikiamus privalumus ir trūkumus; |
| --- | --- |

P.

kadangi darbuotojų dalyvavimas DFD sistemose, visų pirma MVĮ, turėtų išlikti savanoriškas, nedarant neigiamo poveikio jų judumui darbo rinkoje, jų socialinei apsaugai ar teisėms imtis kolektyvinių veiksmų; kadangi todėl darbuotojai turėtų visada turėti galimybę susipažinti su informacija apie įmonės ekonominę padėtį, išskyrus jos prekybos paslaptis ir neskelbtiną komercinę informaciją, ir būti informuoti apie kiekvienos DFD sistemos teikiamus privalumus ir trūkumus;

| Q. | kadangi fiskalinės paskatos yra pagrindiniai elementai paskatinti DFD sistemas, kurios atsipirktų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad šalys, turinčios senas darbuotojų finansinio dalyvavimo tradicijas, turi ir labiausiai išugdytą darbuotojų atsakomybę ir naudojasi didžiausiomis mokesčių lengvatomis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi fiskalinės paskatos yra pagrindiniai elementai paskatinti DFD sistemas, kurios atsipirktų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad šalys, turinčios senas darbuotojų finansinio dalyvavimo tradicijas, turi ir labiausiai išugdytą darbuotojų atsakomybę ir naudojasi didžiausiomis mokesčių lengvatomis;

| R. | kadangi aktyvi užimtumo politika, pavyzdžiui, tikro savarankiško darbo ir reguliaraus ir socialinio verslumo rėmimas, yra labai svarbios priemonės siekiant padėti bedarbiams vėl integruotis į darbo rinką, laikantis 2013 m. sausio mėn. priimto Europos verslumo veiksmų plano; |
| --- | --- |

R.

kadangi aktyvi užimtumo politika, pavyzdžiui, tikro savarankiško darbo ir reguliaraus ir socialinio verslumo rėmimas, yra labai svarbios priemonės siekiant padėti bedarbiams vėl integruotis į darbo rinką, laikantis 2013 m. sausio mėn. priimto Europos verslumo veiksmų plano;

| S. | kadangi dabartinis Europos socialinis fondas skatina socialinį verslą, taip pat socialinę ir solidarumo ekonomiką, ir naujasis fondas „ESF plius“ turėtų tai toliau daryti; kadangi DFD gali labai prisidėti prie socialinės ir solidarumo ekonomikos plėtojimo, pavyzdžiui, gerinant prieigą prie investicijų ar finansavimo; |
| --- | --- |

S.

kadangi dabartinis Europos socialinis fondas skatina socialinį verslą, taip pat socialinę ir solidarumo ekonomiką, ir naujasis fondas „ESF plius“ turėtų tai toliau daryti; kadangi DFD gali labai prisidėti prie socialinės ir solidarumo ekonomikos plėtojimo, pavyzdžiui, gerinant prieigą prie investicijų ar finansavimo;

| T. | kadangi DFD gali papildyti ES programas, kuriomis siekiama gerinti prieigą prie kapitalo, ypač MVĮ, pavyzdžiui, programą COSME, programą „InnovFin“, programą „Kūrybiška Europa“ ir Europos struktūrinius ir investicinius fondus; |
| --- | --- |

T.

kadangi DFD gali papildyti ES programas, kuriomis siekiama gerinti prieigą prie kapitalo, ypač MVĮ, pavyzdžiui, programą COSME, programą „InnovFin“, programą „Kūrybiška Europa“ ir Europos struktūrinius ir investicinius fondus;

| U. | kadangi DFD galėtų būti priemone, papildančia Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kuris padeda asmenims, netekusiems darbo dėl didelių struktūrinių globalizacijos arba ekonomikos ir finansų krizės nulemtų pokyčių, persikvalifikavimo, mokymosi, pagalbos pradedant savarankišką veiklą, verslą ir pagalbos darbuotojams perimant įmonę klausimais; |
| --- | --- |

U.

kadangi DFD galėtų būti priemone, papildančia Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kuris padeda asmenims, netekusiems darbo dėl didelių struktūrinių globalizacijos arba ekonomikos ir finansų krizės nulemtų pokyčių, persikvalifikavimo, mokymosi, pagalbos pradedant savarankišką veiklą, verslą ir pagalbos darbuotojams perimant įmonę klausimais;

| V. | kadangi ES DFD gairės galėtų padėti valstybėms narėms sukurti DFD sistemų struktūras, kurios būtų naudingos ir darbdaviams, ir darbuotojams, taip pat padidinti visuomenės informuotumą apie DFD; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES DFD gairės galėtų padėti valstybėms narėms sukurti DFD sistemų struktūras, kurios būtų naudingos ir darbdaviams, ir darbuotojams, taip pat padidinti visuomenės informuotumą apie DFD;

| 1. | ragina Komisiją apsvarstyti tinkamas rekomendacijas, kurios paskatintų valstybes nares ir įmones, visų pirma MVĮ, plėtoti ir siūlyti DFD sistemas darbuotojų ir įmonių naudai ir jų interesų labui; pabrėžia, kad šios sistemos turėtų:






  — | užtikrinti darbuotojų pajamų saugumą, |
| --- | --- | --- |

1.

—

užtikrinti darbuotojų pajamų saugumą,

| — | neišnaudoti darbuotojų esant krizinei situacijai, |
| --- | --- |

—

neišnaudoti darbuotojų esant krizinei situacijai,

| — | neperkelti verslo rizikos darbuotojams, |
| --- | --- |

—

neperkelti verslo rizikos darbuotojams,

| — | užtikrinti aukšto lygio darbuotojų investicijų apsaugą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti aukšto lygio darbuotojų investicijų apsaugą;

| 2. | ragina valstybes nares įmonėms ir darbuotojams propaguojant darbuotojų nuosavybės sistemas taikyti neprivalomas lengvatas, įskaitant mokesčių lengvatas, kurios nebūtų viršesnės už nacionalines apmokestinimo taisykles, laikantis geriausios praktikos principų, tuo pat metu remiant aukščiausius darbuotojų socialinės apsaugos standartus ir užtikrinant jų teisę imtis kolektyvinių veiksmų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad DFD turi būti įtvirtintas darbuotojų dalyvavimo sistemoje, pavyzdžiui, įmonės sprendimų priėmimo procese, įskaitant per darbuotojų atstovus, ir kad DFD negali pakeisti nei sąžiningo ir deramo atlyginimo, nei valstybės mokamų pensijų arba kolektyviai suderėtų pensijų sistemų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją įgyvendinti „penkių punktų veiksmų planą“, įtrauktą į 2014 m. bandomojo projekto „Darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimas“ galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta DFD sistemoms palankių nacionalinio lygmens teisėkūros priemonių ir jas taikančių įmonių ir darbuotojų skaičiaus sąsają; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tarptautines kliūtis, su kuriomis susiduria tokias sistemas kai kuriose valstybėse narėse siūlančios įmonės ir darbuotojai, visų pirma į teisės aktų neatitikimus ir dvigubo apmokestinimo riziką, galinčius lemti dideles administracines išlaidas ir riboti laisvą darbuotojų judėjimą, kuriam tenka svarbus vaidmuo kovojant su nedarbo rykšte, didinant valstybių narių konvergenciją ir integraciją; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti informuotumą, kaip rekomenduojama bandomojo projekto „Darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimas“ 2014 m. galutinėje ataskaitoje, pasinaudoti mokslinių tyrimų projektų rezultatais, skatinti tarpvalstybinį geriausios praktikos pavyzdžių perdavimą ir pasiūlyti paprastų, elementarių ir bazinių paramos modelių rinkinį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti specialias interneto svetaines, kuriose MVĮ ir labai mažoms įmonėms, siekiant palengvinti įgyvendinimą, būtų pasiūlyti dalijimosi pelnu susitarimų modeliai, taip pat informacija apie susijusią riziką ir kita atitinkama medžiaga; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares, padedant Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondui, toliau rinkti duomenis apie finansinio dalyvavimo sistemų naudojimą ir sklaidą, taip pat ištirti finansinio dalyvavimo poveikį įmonės veikimui, jos darbo kokybei ir darbo vietų išsaugojimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares ir Komisiją padėti įmonėms, kurios rodo susidomėjimą DFD, taikyti sprendimus ir specialias paramos priemones, kad būtų išvengta pernelyg didelių administracinių ir plėtros išlaidų, susijusių su DFD sistemų diegimu, visų pirma MVĮ, ir skatinti užsakomųjų paslaugų operatorius, kaip antai bankus ir investicinius fondus, siūlyti paprastas DFD sistemas, pritaikytas šio tipo įmonėms, kartu užtikrinant, kad tarpininkai nepasinaudotų mažiausiomis įmonėmis ir kad nebūtų paslėptų išlaidų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti finansinį švietimą, siekiant suteikti galių ES piliečiams ir didinti informuotumą apie DFD poveikį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti socialinius partnerius, darbuotojų nuosavybės organizacijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus prasidėjus procesui, kad būtų sukurtos tinkamiausios DFD struktūros ir, jeigu DFD sistema laikoma tinkama, vesti derybas dėl jos kiekvienoje atskiroje įmonėje, atsižvelgiant ne tik į įmonės dydį, rūšį, jos darbo jėgos ir finansinę padėtį, bet ir nacionalinės teisės aktus ir praktiką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rekomenduoja kiekvienos šakos lygmeniu derėtis dėl santaupų sistemų, siekiant sudaryti galimybę MVĮ ir labai mažoms įmonėms pasinaudoti tipiniais susitarimais, kuriuos šios įmonės galėtų taikyti tiesiogiai ir lengvai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad pagal nediskriminavimo principą DFD sistemos turėtų būti atviros visiems darbuotojams, neatsižvelgiant į jų amžių, lytį, pilietybę, darbą visą ar ne visą darbo dieną ir kt.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priduria, kad darbuotojų diferenciacija gali būti pateisinama siekiu patenkinti skirtingus darbuotojų poreikius ir interesus, pavyzdžiui, tik įmonių vadovams skirti riboti akcijų planai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad DANP taip pat turėtų suteikti darbuotojams galimybę naudoti DANP sąskaitą kitam nei dabartinio darbdavio akciniam kapitalui, kad būtų sumažinta koncentracijos rizika, visų pirma MVĮ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad sprendimas dalyvauti DFD sistemose turėtų būti visiškai savanoriškas, tai reiškia, kad neturėtų būti imamasi jokių veiksmų prieš darbuotojus, kure nusprendžia neprisijungti, o jeigu jie sutinka, jų dalyvavimas turi būti grindžiamas tinkamu mokymu ir informuotu sutikimu darbuotojo, kuris, prisijungdamas prie sistemos, žino visas teises, prievoles ir riziką, įmonės padėtį, kiekvienos sistemos privalumus ir trūkumus, mokesčių poveikį bei sąlygas, taikomas išeinant iš įmonės arba nutraukiant dalyvavimą sistemoje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad DFD neturėtų pakeisti ar sumažinti įprastinio bazinio darbo užmokesčio ar kito pobūdžio įmokų, pavyzdžiui, socialinio draudimo įmokų, bet turėtų papildyti visas socialines ir sutartines teises – tai turėtų būti išankstinė DFD sistemų įgyvendinimo sąlyga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad reikėtų daugiau sąsajų tarp DFD ir socialinės ekonomikos, ypač įgyvendinant tokias programas kaip „Kūrybiška Europa“, pagal kurią siūlomos labai mažos iki 25 000 EUR dydžio paskolos mažosioms ir socialinėms įmonėms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į sparčią darbo rinkos raidą ir pokyčius bei su tuo susijusius iššūkius dėl įgūdžių, skaitmeninimo, automatizavimo, turtinės nelygybės ir socialinės apsaugos išlaidų mažinimo, taip pat nuolat ieškoti naujų būdų paremti ir apsaugoti darbuotojus ir suteikti jiems galimybę prisitaikyti ir tobulėti profesinėje ir asmeninėje veikloje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia svarbų DFD vaidmenį ugdant verslininkystę ir verslumą, didinant visų pirma pradedančiųjų įmonių galimybes ieškoti kapitalo ir jį gauti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad, nors labai mažos įmonės atlieka svarbų vaidmenį daugelio ES valstybių narių ekonomikoje, kol kas nėra įgyvendinama jokių joms skirtų darbuotojų akcijų nuosavybės rėmimo priemonių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos generalinių direktoratų, pavyzdžiui, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos GD ir Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD, vykdomas iniciatyvas, kuriomis remiamas užimtumas, MVĮ ir kapitalo rinkų sąjunga, ir ragina laikytis koordinuoto požiūrio siekiant kuo geriau panaudoti turimus išteklius, turint omenyje, kad galutinis naudos gavėjas yra Europos piliečiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(2)  OL C 68 E, 2004 3 18, p. 429.

(3)  OL C 440, 2015 12 30, p. 23.

(4)  OL C 482, 2016 12 23, p. 41.

(5)  Trečiasis Europos įmonių tyrimas, Eurofound, 2013 m.

(6)  Pokyčiai darbo užmokesčio ir atlyginimo sistemose, Eurofound, 2016 m.

(7)  Metinis ekonominis darbuotojų akcijų nuosavybės Europos šalyse tyrimas.

(8)  Darbo vietų inovacijos Europos įmonėse, Eurofound, 2016 m.

---

2018 m. spalio 24 d., trečiadienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

Leidimo naudoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810 atnaujinimas

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projektą (D058360/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projektą (D058360/01,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. rugsėjo 11 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. rugsėjo 11 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2) 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2) 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2018 m. sausio 24 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. vasario 26 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2018 m. sausio 24 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. vasario 26 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama dėl leidimo teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama dėl leidimo teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2016 m. spalio 20 d.„Monsanto Europe N.V./S.A.“ pateikė Komisijai paraišką pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810, skirtų naudotų maisto produktuose ir pašaruose, atnaujinimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2016 m. spalio 20 d.„Monsanto Europe N.V./S.A.“ pateikė Komisijai paraišką pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810, skirtų naudotų maisto produktuose ir pašaruose, atnaujinimo;

| B. | kadangi 2018 m. sausio 24 d. EFSA pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę (1), kurioje padarė išvadą, kad paraiškoje dėl atnaujinimo nebuvo pateikta naujų pavojų, pakitusio poveikio ar mokslinio netikrumo įrodymų, dėl kurių pasikeistų 2005 m. (2) EFSA priimtos genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 pradinio rizikos vertinimo išvados; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. sausio 24 d. EFSA pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę (1), kurioje padarė išvadą, kad paraiškoje dėl atnaujinimo nebuvo pateikta naujų pavojų, pakitusio poveikio ar mokslinio netikrumo įrodymų, dėl kurių pasikeistų 2005 m. (2) EFSA priimtos genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 pradinio rizikos vertinimo išvados;

| C. | kadangi, atsižvelgiant į EFSA mokslinę nuomonę, EFSA pati neatliko sisteminės literatūros paieškos, o tik įvertino pareiškėjo atliktą literatūros paiešką ir, remdamasi tuo, padarė išvadą, kad nebuvo nustatytas joks naujas leidinys, kuris keltų susirūpinimą dėl saugos; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgiant į EFSA mokslinę nuomonę, EFSA pati neatliko sisteminės literatūros paieškos, o tik įvertino pareiškėjo atliktą literatūros paiešką ir, remdamasi tuo, padarė išvadą, kad nebuvo nustatytas joks naujas leidinys, kuris keltų susirūpinimą dėl saugos;

| D. | kadangi EFSA patvirtino savo nuomonę, remdamasi prielaida, kad dviejų įvykių DNR seka genetiškai modifikuotuose kukurūzuose NK603 x MON 810 yra tapati originaliai įvertintų įvykių sekai; kadangi pareiškėjas nepateikė jokių duomenų, remiančių šią hipotezę; |
| --- | --- |

D.

kadangi EFSA patvirtino savo nuomonę, remdamasi prielaida, kad dviejų įvykių DNR seka genetiškai modifikuotuose kukurūzuose NK603 x MON 810 yra tapati originaliai įvertintų įvykių sekai; kadangi pareiškėjas nepateikė jokių duomenų, remiančių šią hipotezę;

| E. | kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai NK603 × MON 810 išskiria baltymą, dėl kurio jie tampa atsparūs glifosato herbicidams; kadangi 2015 m. kovo 20 d. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – glifosatą priskyrė prie galimai kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų (5); |
| --- | --- |

E.

kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai NK603 × MON 810 išskiria baltymą, dėl kurio jie tampa atsparūs glifosato herbicidams; kadangi 2015 m. kovo 20 d. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – glifosatą priskyrė prie galimai kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų (5);

| F. | kadangi yra manoma, kad leidus importuoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810 į Sąjungą, bus daugiau jų auginama tokiose šalyse kaip Argentina, Brazilija, Kanada, Kolumbija, Japonija, Filipinai, Pietų Afrika ir Urugvajus ir atitinkamai padidės herbicidų, kurių sudėtyje yra glifosato, naudojimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi yra manoma, kad leidus importuoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810 į Sąjungą, bus daugiau jų auginama tokiose šalyse kaip Argentina, Brazilija, Kanada, Kolumbija, Japonija, Filipinai, Pietų Afrika ir Urugvajus ir atitinkamai padidės herbicidų, kurių sudėtyje yra glifosato, naudojimas;

| G. | kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai NK603 x MON 810 išskiria Cry1Ab baltymą, kuris yra Bt baltymas (gautas iš Bacillus thuringiensis), suteikiantis atsparumą tam tikriems žvynasparniams vabzdžiams kenkėjams (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.); |
| --- | --- |

G.

kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai NK603 x MON 810 išskiria Cry1Ab baltymą, kuris yra Bt baltymas (gautas iš Bacillus thuringiensis), suteikiantis atsparumą tam tikriems žvynasparniams vabzdžiams kenkėjams (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.);

| H. | kadangi genetiškai modifikuoti Bt augalai visą savo gyvenimą kiekvienoje ląstelėje, taip pat ir dalyse, kurias valgo žmonės ir ėda gyvuliai, išskiria insekticidinį toksiną; kadangi gyvūnų šėrimo eksperimentai rodo, kad genetiškai modifikuoti Bt augalai gali turėti toksinį poveikį (6); kadangi pastebėta, kad Bt toksinas genetiškai modifikuotuose augaluose smarkiai skiriasi nuo gamtinės kilmės Bt toksino (7); |
| --- | --- |

H.

kadangi genetiškai modifikuoti Bt augalai visą savo gyvenimą kiekvienoje ląstelėje, taip pat ir dalyse, kurias valgo žmonės ir ėda gyvuliai, išskiria insekticidinį toksiną; kadangi gyvūnų šėrimo eksperimentai rodo, kad genetiškai modifikuoti Bt augalai gali turėti toksinį poveikį (6); kadangi pastebėta, kad Bt toksinas genetiškai modifikuotuose augaluose smarkiai skiriasi nuo gamtinės kilmės Bt toksino (7);

| I. | kadangi išlieka susirūpinimas dėl galimo žvynasparnių vabzdžių kenkėjų atsparumo Cry1Ab baltymui kitimo, dėl kurio gali reikėti keisti pesticidų kontrolės praktiką (genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 x MON 810) auginančiose šalyse; |
| --- | --- |

I.

kadangi išlieka susirūpinimas dėl galimo žvynasparnių vabzdžių kenkėjų atsparumo Cry1Ab baltymui kitimo, dėl kurio gali reikėti keisti pesticidų kontrolės praktiką (genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 x MON 810) auginančiose šalyse;

| J. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi minėtos pastabos, be kita ko, yra susijusios su tuo, kad trūksta informacijos dėl šiuo metu naudojamų linijų; trūksta duomenų, pvz., apie įvykių MON 810 ir NK603 horizontalaus geno perkėlimo galimybę; nepakankamai išsamiai atlikta literatūros apžvalga; duomenys yra iš dalies pasenę ir vyrauja fragmentiškas požiūris į aplinkos stebėseną, įskaitant tai, kad nebuvo kontroliuojamas į aplinką išskirtų Cry baltymų patvarumas, nebuvo atlikta Cry toksino poveikio aplinkai analizė ir kad nebuvo atsižvelgta į Teosinte rūšies kukurūzų, kurie yra laukiniai kukurūzų giminaičiai, buvimą Europoje (8); |
| --- | --- |

J.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi minėtos pastabos, be kita ko, yra susijusios su tuo, kad trūksta informacijos dėl šiuo metu naudojamų linijų; trūksta duomenų, pvz., apie įvykių MON 810 ir NK603 horizontalaus geno perkėlimo galimybę; nepakankamai išsamiai atlikta literatūros apžvalga; duomenys yra iš dalies pasenę ir vyrauja fragmentiškas požiūris į aplinkos stebėseną, įskaitant tai, kad nebuvo kontroliuojamas į aplinką išskirtų Cry baltymų patvarumas, nebuvo atlikta Cry toksino poveikio aplinkai analizė ir kad nebuvo atsižvelgta į Teosinte rūšies kukurūzų, kurie yra laukiniai kukurūzų giminaičiai, buvimą Europoje (8);

| K. | kadangi, nepaisant šio susirūpinimo, nebuvo reikalaujama jau pateiktų rinkai produktų stebėsenos plano; kadangi taip pat nebuvo laikoma, kad reikalinga konkretaus atvejo jau pateiktų rinkai produktų stebėsena; |
| --- | --- |

K.

kadangi, nepaisant šio susirūpinimo, nebuvo reikalaujama jau pateiktų rinkai produktų stebėsenos plano; kadangi taip pat nebuvo laikoma, kad reikalinga konkretaus atvejo jau pateiktų rinkai produktų stebėsena;

| L. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. rugsėjo 11 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 13 valstybių narių balsavo prieš, tik 11 balsavo už ir keturios susilaikė; |
| --- | --- |

L.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. rugsėjo 11 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 13 valstybių narių balsavo prieš, tik 11 balsavo už ir keturios susilaikė;

| M. | kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama Valstybių narių komiteto nuomone, ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma, priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais; kadangi Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker jau ne kartą apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (9); |
| --- | --- |

M.

kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama Valstybių narių komiteto nuomone, ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma, priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais; kadangi Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker jau ne kartą apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (9);

| N. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą (10) dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą (10) dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (11) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, taikymą, iki kol bus taip persvarstyta leidimų išdavimo procedūra, kad pagal ją būtų panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  Mokslinė nuomonė apie „Monsanto“ paraišką (paraiška EFSA-GMO-RX-007) – Genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON810 vertinimas dėl leidimo atnaujinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal 2018; 16(2):5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2), projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2), projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55).

| — | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0222).

(1)  Mokslinė nuomonė dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 x MON810 leidimo pratęsimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 vertinimo (paraiška EFSA-GMO-RX-007). EFSA Journal 2018; 16(2):5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(2)  Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės nuomonė dėl paraiškos (Nuoroda EFSA-GMO-UK-2004-01) dėl glifosatui ir vabzdžiams atsparių genetiškai modifikuotų kukurūzų, skirtų maistui ir pašarams, pateikimo rinkai iš „Monsanto“ pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. EFSA Journal (2005) 309, 1-22. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309

(5)  „IARC Monographs“ 112-as leidinys. Penkių organinių fosfatų insekticidų ir herbicidų vertinimas“, 2015 m. kovo 20 d. (angl. IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20 March 2015): http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(6)  Pavyzdžiui, žr. El-Shamei Z. S., Gab-Alla A. A., Shatta A. A., Moussa E. A., Rayan A. M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG). Journal of American Science, 2012, 8(9), p. 1117–1123: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A., Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control, pateikta: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012, p. 195–230: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Žr. EFSA Register of Questions, Annex G to Question Number EFSA-Q-2017-00028 –

pateikta internete adresu: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL

(9)  Pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d. Strasbūre), arba 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d. Strasbūre).

(10)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(11)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

Leidimas naudoti genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projektą (D058361/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projektą (D058361/01,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. rugsėjo 11 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. rugsėjo 11 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2017 m. birželio 28 d. priimtą nuomonę (3), kuri paskelbta 2017 m. rugpjūčio 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2017 m. birželio 28 d. priimtą nuomonę (3), kuri paskelbta 2017 m. rugpjūčio 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2013 m. lapkričio 26 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A./N.V.“ bendrovės „Monsanto Company“ vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Belgijos nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir kurie iš jų sudaryti arba pagaminti (toliau – paraiška); kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą nei maistas ir pašarai paskirtį, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. lapkričio 26 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A./N.V.“ bendrovės „Monsanto Company“ vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Belgijos nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir kurie iš jų sudaryti arba pagaminti (toliau – paraiška); kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą nei maistas ir pašarai paskirtį, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi, be to, pagal paraišką siekiama pateikti rinkai produktų, kurių sudėtyje yra transformacijos įvykių, sudarančių genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, 25 subderiniai, ir kurie iš tų subderinių sudaryti arba pagaminti; kadangi dėl 12 tų subderinių jau suteiktas leidimas; kadangi Komisijos įgyvendinimo sprendimas suteikti leidimą apima 14 subderinių; |
| --- | --- |

B.

kadangi, be to, pagal paraišką siekiama pateikti rinkai produktų, kurių sudėtyje yra transformacijos įvykių, sudarančių genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, 25 subderiniai, ir kurie iš tų subderinių sudaryti arba pagaminti; kadangi dėl 12 tų subderinių jau suteiktas leidimas; kadangi Komisijos įgyvendinimo sprendimas suteikti leidimą apima 14 subderinių;

| C. | kadangi bendrovė „Monsanto Europe S.A./N.V.“, kuri yra vieno iš dvylikos jau leidžiamų pateikti rinkai subderinių leidimo turėtojas (subderinys MON 89034 × MON 88017), paprašė Komisijos panaikinti Sprendimą 2011/366/ES ir įtraukti šį sprendimą į Komisijos sprendimo taikymo sritį; kadangi šis prašymas buvo patenkintas; kadangi tokio požiūrio teisėtumas yra abejotinas; |
| --- | --- |

C.

kadangi bendrovė „Monsanto Europe S.A./N.V.“, kuri yra vieno iš dvylikos jau leidžiamų pateikti rinkai subderinių leidimo turėtojas (subderinys MON 89034 × MON 88017), paprašė Komisijos panaikinti Sprendimą 2011/366/ES ir įtraukti šį sprendimą į Komisijos sprendimo taikymo sritį; kadangi šis prašymas buvo patenkintas; kadangi tokio požiūrio teisėtumas yra abejotinas;

| D. | kadangi 2017 m. birželio 28 d. EFSA pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 (5) 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę dėl iš penkių genetinių modifikacijų sudaryti kukurūzų, anksčiau vertintų subderinių ir likusių subderinių; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. birželio 28 d. EFSA pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 (5) 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę dėl iš penkių genetinių modifikacijų sudaryti kukurūzų, anksčiau vertintų subderinių ir likusių subderinių;

| E. | kadangi EFSA pripažįsta, kad nebuvo pateikta jokių konkrečių duomenų apie nė vieną iš 14 subderinių; kadangi daugelis jų dar net nesukurti; kadangi EFSA vis tiek konstatuoja, kad visi subderiniai „turėtų būti tokie pat saugūs kaip iš penkių genetinių modifikacijų sudaryti kukurūzai“; |
| --- | --- |

E.

kadangi EFSA pripažįsta, kad nebuvo pateikta jokių konkrečių duomenų apie nė vieną iš 14 subderinių; kadangi daugelis jų dar net nesukurti; kadangi EFSA vis tiek konstatuoja, kad visi subderiniai „turėtų būti tokie pat saugūs kaip iš penkių genetinių modifikacijų sudaryti kukurūzai“;

| F. | kadangi neatlikta jokių toksikologijos testų ir nepateikta jokių gyvūnų tyrimų dėl maisto ir (arba) pašarų, gautų iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 ar bet kurių subderinių (6); |
| --- | --- |

F.

kadangi neatlikta jokių toksikologijos testų ir nepateikta jokių gyvūnų tyrimų dėl maisto ir (arba) pašarų, gautų iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 ar bet kurių subderinių (6);

| G. | kadangi dviejų tų veislių kukurūzai sintetina baltymus, kurie suteikia atsparumo amonio gliufozinato pagrindu pagamintiems herbicidams (7); kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų, todėl atitinka Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigėsi 2018 m. liepos 31 d. (8); |
| --- | --- |

G.

kadangi dviejų tų veislių kukurūzai sintetina baltymus, kurie suteikia atsparumo amonio gliufozinato pagrindu pagamintiems herbicidams (7); kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų, todėl atitinka Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus atmetimo kriterijus; kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigėsi 2018 m. liepos 31 d. (8);

| H. | kadangi dviejų iš tų veislių kukurūzai sintetina baltymus, kurie suteikia atsparumo glifosato pagrindu pagamintiems herbicidams; kadangi 2015 m. kovo 20 d. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – glifosatą priskyrė prie tikriausiai kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų (9); |
| --- | --- |

H.

kadangi dviejų iš tų veislių kukurūzai sintetina baltymus, kurie suteikia atsparumo glifosato pagrindu pagamintiems herbicidams; kadangi 2015 m. kovo 20 d. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – glifosatą priskyrė prie tikriausiai kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų (9);

| I. | kadangi yra manoma, kad leidus importuoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810 į Sąjungą, bus daugiau jų auginama tokiose šalyse kaip Argentina, Brazilija, Kanada, Kolumbija, Japonija, Filipinai, Pietų Afrika ir Urugvajus ir atitinkamai padidės herbicidų, kurių sudėtyje yra glifosato, naudojimas; |
| --- | --- |

I.

kadangi yra manoma, kad leidus importuoti genetiškai modifikuotus kukurūzus NK603 × MON 810 į Sąjungą, bus daugiau jų auginama tokiose šalyse kaip Argentina, Brazilija, Kanada, Kolumbija, Japonija, Filipinai, Pietų Afrika ir Urugvajus ir atitinkamai padidės herbicidų, kurių sudėtyje yra glifosato, naudojimas;

| J. | kadangi dviejų tų veislių kukurūzai sintetina Cry baltymus, kurie yra Bt baltymai (gauti iš Bacillus thuringiensis), suteikiantys atsparumą atitinkamai tam tikriems žvynasparniams vabzdžiams kenkėjams ir Coleoptera būrio kenkėjams; |
| --- | --- |

J.

kadangi dviejų tų veislių kukurūzai sintetina Cry baltymus, kurie yra Bt baltymai (gauti iš Bacillus thuringiensis), suteikiantys atsparumą atitinkamai tam tikriems žvynasparniams vabzdžiams kenkėjams ir Coleoptera būrio kenkėjams;

| K. | kadangi genetiškai modifikuoti Bt augalai visą savo gyvenimą kiekvienoje ląstelėje, taip pat ir dalyse, kurias valgo žmonės ir ėda gyvuliai, sintetina insekticidinį toksiną; kadangi gyvūnų šėrimo eksperimentai rodo, kad genetiškai modifikuoti Bt augalai gali turėti toksinį poveikį (10); kadangi pastebėta, kad Bt toksinas genetiškai modifikuotuose augaluose smarkiai skiriasi nuo gamtinės kilmės Bt toksino (11); |
| --- | --- |

K.

kadangi genetiškai modifikuoti Bt augalai visą savo gyvenimą kiekvienoje ląstelėje, taip pat ir dalyse, kurias valgo žmonės ir ėda gyvuliai, sintetina insekticidinį toksiną; kadangi gyvūnų šėrimo eksperimentai rodo, kad genetiškai modifikuoti Bt augalai gali turėti toksinį poveikį (10); kadangi pastebėta, kad Bt toksinas genetiškai modifikuotuose augaluose smarkiai skiriasi nuo gamtinės kilmės Bt toksino (11);

| L. | kadangi išlieka susirūpinimas dėl galimo tikslinių vabzdžių kenkėjų atsparumo Cry baltymams kitimo, dėl kurio gali reikėti keisti pesticidų kontrolės praktiką juos auginančiose šalyse; |
| --- | --- |

L.

kadangi išlieka susirūpinimas dėl galimo tikslinių vabzdžių kenkėjų atsparumo Cry baltymams kitimo, dėl kurio gali reikėti keisti pesticidų kontrolės praktiką juos auginančiose šalyse;

| M. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi minėtos pastabos, be kita ko, susijusios su tuo, kad: nevykusios bandymų koncepcijos, bandymų trūksta, pvz., susijusių su maistingumo vertinimu, arba nėra jokio tyrimo 90 dienų šeriant graužikus; nėra duomenų arba jie nepakankami, pvz., apie nenumatytą poveikį, siejamą su įvykių deriniu, arba galimą aštuonių baltymų sąveiką, kuri galėtų padaryti nenumatytą poveikį; paraiškos pateikėjo prielaidos klaidingos, pvz., dėl per burną patekusios DNR suirimo virškinamajame trakte; iš dalies trūksta aplinkos rizikos vertinimo ir nepakankamas aplinkos stebėsenos planas (12); |
| --- | --- |

M.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi minėtos pastabos, be kita ko, susijusios su tuo, kad: nevykusios bandymų koncepcijos, bandymų trūksta, pvz., susijusių su maistingumo vertinimu, arba nėra jokio tyrimo 90 dienų šeriant graužikus; nėra duomenų arba jie nepakankami, pvz., apie nenumatytą poveikį, siejamą su įvykių deriniu, arba galimą aštuonių baltymų sąveiką, kuri galėtų padaryti nenumatytą poveikį; paraiškos pateikėjo prielaidos klaidingos, pvz., dėl per burną patekusios DNR suirimo virškinamajame trakte; iš dalies trūksta aplinkos rizikos vertinimo ir nepakankamas aplinkos stebėsenos planas (12);

| N. | kadangi nepriklausomuose moksliniuose tyrimuose taip pat keliamas susirūpinimas dėl didelių lyginamojo vertinimo spragų, su toksikologiniu vertinimu susijusių rimtų spragų, prie išvadų neatvedusio alergeniškumo vertinimo, neatsižvelgimo į kombinatorinį poveikį ir ydingo rizikos aplinkai vertinimo (13); |
| --- | --- |

N.

kadangi nepriklausomuose moksliniuose tyrimuose taip pat keliamas susirūpinimas dėl didelių lyginamojo vertinimo spragų, su toksikologiniu vertinimu susijusių rimtų spragų, prie išvadų neatvedusio alergeniškumo vertinimo, neatsižvelgimo į kombinatorinį poveikį ir ydingo rizikos aplinkai vertinimo (13);

| O. | kadangi, nepaisant viso šio susirūpinimo, EFSA nemanė, kad būtina stebėti rinkai jau pateiktus maistą ir (arba) pašarus, gautus iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 ir jų subderinių; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nepaisant viso šio susirūpinimo, EFSA nemanė, kad būtina stebėti rinkai jau pateiktus maistą ir (arba) pašarus, gautus iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 ir jų subderinių;

| P. | kadangi po Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodyto Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto balsavimo 2018 m. rugsėjo 11 d. nuomonė nepateikta; kadangi 14 valstybių narių balsavo prieš, tik 11 balsavo už ir trys susilaikė; |
| --- | --- |

P.

kadangi po Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodyto Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto balsavimo 2018 m. rugsėjo 11 d. nuomonė nepateikta; kadangi 14 valstybių narių balsavo prieš, tik 11 balsavo už ir trys susilaikė;

| Q. | kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker jau ne kartą apgailestavo, kad taikoma tokia nedemokratiška praktika (14); |
| --- | --- |

Q.

kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker jau ne kartą apgailestavo, kad taikoma tokia nedemokratiška praktika (14);

| R. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 (15), ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 (15), ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (16) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | šiuo konkrečiu klausimu mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo patvirtinti veisles, apie kurias nebuvo pateikta jokių saugos duomenų ir kurios net nebuvo išbandytos ar netgi dar nesukurtos, projektas prieštarauja bendrųjų maisto produktus reglamentuojančių teisės aktų principams, nustatytiems Reglamente (EB) Nr. 178/2002; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kviečia Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, taikymą, kol bus taip persvarstyta leidimų išdavimo procedūra, kad pagal ją būtų panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  Mokslinė nuomonė apie „Monsanto“ paraišką (paraiška EFSA-GMO-BE-2013-118) – dėl Genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir jų subderinių, neatsižvelgiant į jų kilmę, leidimo naudoti maistui ir pašarams, importui ir perdirbimui, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (EFSA Journal 2017; 15(8):4921): https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15); |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15);

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0222).

(5)  2017 m. Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės mokslinė nuomonė dėl paraiškos (paraiška EFSA-GMO-BE-2013-118) dėl Genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir jų subderinių, neatsižvelgiant į jų kilmę, leidimo naudoti maistui ir pašarams, importui ir perdirbimui iš „Monsanto“ pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (EFSA Journal 2017; 15(8):4921, pp. 32): https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  Kaip patvirtinta pirmiau nurodytoje EFSA nuomonėje (EFSA Journal 2017; 15(8):4921).

(7)  Kukurūzai MON-87427-7 sintetina CP4 EPSPS baltymą, kuris kukurūzus padaro atsparius glifosato pagrindu pagamintiems herbicidams; Kukurūzai MON-89Ø34-3 sintetina Cry1A.105 ir Cry2Ab2 baltymus, kurie apsaugo nuo tam tikrų žvynasparnių kenkėjų; Kukurūzai DAS-Ø15Ø7–1 sintetina Cry1F baltymą, kuris apsaugo nuo tam tikrų Lepidoptera būrio kenkėjų, ir PAT baltymą, kuris kukurūzus padaro atsparius amonio gliufozinato pagrindu pagamintiems herbicidams; Kukurūzai MON-88Ø17-3 sintetina modifikuotą Cry3Bb1 baltymą, kuris apsaugo nuo tam tikrų kietasparnių kenkėjų, ir CP4 EPSPS baltymą, kuris kukurūzus padaro atsparius glifosato pagrindu pagamintiems herbicidams; Kukurūzai DAS-59122–7 sintetina Cry34Ab1 ir Cry35Ab1 baltymus, kurie apsaugo nuo tam tikrų Coleoptera būrio kenkėjų, ir PAT baltymą, kuris kukurūzus padaro atsparius amonio gliufozinato pagrindu pagamintiems herbicidams.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  2015 m. kovo 20 d.„IARC Monographs“ 112-as leidinys. Penkių organinių fosfatų insekticidų ir herbicidų vertinimas“ (IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20 March 2015): http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Pavyzdžiui, žr. El-Shamei Z. S., Gab-Alla A. A., Shatta A. A., Moussa E. A., Rayan A. M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG), Journal of American Science, 2012; 8(9), pp. 1117-1123: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A., Darvas B.., Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control, in: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds.), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012; pp. 195–230: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Žr. EFSA Register of Questions, Annex G to Question Number EFSA-Q-2013-00926, pateikta internete adresu http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus A., Then C., „Testbiotech“ pastabos dėl EFSA mokslinės nuomonės dėl paraiškos, kurią pateikė „Monsanto“ (paraiška EFSA-GMO-BE-2013-118) dėl Genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 x MON 89034 x 1507 x MON 88017 x 59122 ir jų subderinių, neatsižvelgiant į jų kilmę, leidimo naudoti maistui ir pašarams, importui ir perdirbimui, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, paskelbtos: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf

(14)  Pavyzdžiui, 2014 m. liepos 15 d. Strasbūre Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į Politines gaires būsimai Europos Komisijai, arba 2016 m. rugsėjo 14 d. Strasbūre pranešime apie Sąjungos padėtį 2016 m.

(15)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(16)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

2018 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais“ (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 18-ąją Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ataskaitą dėl 2017 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 18-ąją Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ataskaitą dėl 2017 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl PVM veiksmų plano. Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl PVM veiksmų plano. Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti (COM(2016)0148),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 3 d. Komisijos ataskaitą „29-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (2017 m.)“ (COM(2018)0553) ir prie jo pridedamus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SWD(2018)0381–0386), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 3 d. Komisijos ataskaitą „29-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (2017 m.)“ (COM(2018)0553) ir prie jo pridedamus Komisijos tarnybų darbinius dokumentus (SWD(2018)0381–0386),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (3),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (galutinis pranešimas) (5) (toliau – CRIM komiteto rezoliucija) ir savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl kovos su korupcija ir tolesnių veiksmų, susijusių su CRIM rezoliucija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (galutinis pranešimas) (5) (toliau – CRIM komiteto rezoliucija) ir savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl kovos su korupcija ir tolesnių veiksmų, susijusių su CRIM rezoliucija (6),

| — | atsižvelgdamas į Specialiąją „Eurobarometro“ ataskaitą Nr. 470, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiąją „Eurobarometro“ ataskaitą Nr. 470,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl kovos su sukčiavimu muitų srityje ir ES nuosavų išteklių apsaugos (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl kovos su sukčiavimu muitų srityje ir ES nuosavų išteklių apsaugos (O-000066/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0298/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0298/2018),

| A. | kadangi ES finansinių interesų apsauga turėtų būti esminė ES politinės darbotvarkės dalis, kuria būtų siekiama didinti piliečių pasitikėjimą, užtikrinant, kad jų pinigai būtų naudojami tinkamai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES finansinių interesų apsauga turėtų būti esminė ES politinės darbotvarkės dalis, kuria būtų siekiama didinti piliečių pasitikėjimą, užtikrinant, kad jų pinigai būtų naudojami tinkamai ir veiksmingai;

| B. | kadangi valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovė sudaro tokią aplinką, kurioje nelengva kovoti su sukčiavimu, nes Europos lygmeniu nėra vienodų teisės aktų, kuriais būtų kovojama su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovė sudaro tokią aplinką, kurioje nelengva kovoti su sukčiavimu, nes Europos lygmeniu nėra vienodų teisės aktų, kuriais būtų kovojama su organizuotu nusikalstamumu;

| C. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą;

| D. | kadangi 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (7) nustatomi minimalūs ES standartai dėl turto įšaldymo siekiant prireikus jį konfiskuoti vėliau ir turto konfiskavimo baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (7) nustatomi minimalūs ES standartai dėl turto įšaldymo siekiant prireikus jį konfiskuoti vėliau ir turto konfiskavimo baudžiamosiose bylose;

| E. | kadangi 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos pasiūlymu dėl reglamento dėl nutarimų įšaldyti ir konfiskuoti tarpusavio pripažinimo (2016/0412(COD)) pradedamos taikyti standartizuotos valstybių narių bendradarbiavimo priemonės; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos pasiūlymu dėl reglamento dėl nutarimų įšaldyti ir konfiskuoti tarpusavio pripažinimo (2016/0412(COD)) pradedamos taikyti standartizuotos valstybių narių bendradarbiavimo priemonės;

| F. | kadangi nė viena iš šių priemonių negali būti taikoma trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

F.

kadangi nė viena iš šių priemonių negali būti taikoma trečiosioms šalims;

| G. | kadangi Tarybos reglamente (ES) 2017/1939, ypač jo 104 straipsnyje, numatomos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemonės; |
| --- | --- |

G.

kadangi Tarybos reglamente (ES) 2017/1939, ypač jo 104 straipsnyje, numatomos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemonės;

| H. | kadangi Europos Tarybos konvencijos Nr. 198 dėl pinigų plovimo, nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto ir konfiskavimo bei terorizmo finansavimo 3 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad kiekviena šalis priima tokias būtinas teisėkūros ar kitas priemones, pagal kurias būtų reikalaujama, kad, atsižvelgiant į sunkų nusikaltimą arba nusikaltimus, kaip apibrėžta pagal nacionalinę teisę, pažeidėjas nurodytų tariamų pajamų ar kito konfiskuotino turto kilmę tiek, kiek toks reikalavimas neprieštarauja šalies teisės principams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Tarybos konvencijos Nr. 198 dėl pinigų plovimo, nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto ir konfiskavimo bei terorizmo finansavimo 3 straipsnio 4 dalyje teigiama, kad kiekviena šalis priima tokias būtinas teisėkūros ar kitas priemones, pagal kurias būtų reikalaujama, kad, atsižvelgiant į sunkų nusikaltimą arba nusikaltimus, kaip apibrėžta pagal nacionalinę teisę, pažeidėjas nurodytų tariamų pajamų ar kito konfiskuotino turto kilmę tiek, kiek toks reikalavimas neprieštarauja šalies teisės principams;

| I. | kadangi regioniniu ir pasauliniu lygmeniu JT ir Europos Taryba parengė keletą konfiskavimo ir turto susigrąžinimo konvencijų ir mechanizmų, t. y. 2003 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, 2000 m. lapkričio 15 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos konvenciją dėl pinigų plovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo ir dėl terorizmo finansavimo ir 1990 m. lapkričio 8 d. Europos Tarybos konvenciją dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo; tačiau kadangi dėl įvairių priežasčių šios priemonės ne visada padeda veiksmingai ir laiku susigrąžinti pavogtą turtą; |
| --- | --- |

I.

kadangi regioniniu ir pasauliniu lygmeniu JT ir Europos Taryba parengė keletą konfiskavimo ir turto susigrąžinimo konvencijų ir mechanizmų, t. y. 2003 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, 2000 m. lapkričio 15 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos konvenciją dėl pinigų plovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo ir dėl terorizmo finansavimo ir 1990 m. lapkričio 8 d. Europos Tarybos konvenciją dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo; tačiau kadangi dėl įvairių priežasčių šios priemonės ne visada padeda veiksmingai ir laiku susigrąžinti pavogtą turtą;

| J. | kadangi ES šį klausimą įvardijo kaip vieną iš bendros užsienio ir saugumo politikos prioritetų; kadangi šiuo klausimu įgyvendinami bandomieji ir parengiamieji projektai; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES šį klausimą įvardijo kaip vieną iš bendros užsienio ir saugumo politikos prioritetų; kadangi šiuo klausimu įgyvendinami bandomieji ir parengiamieji projektai;

| K. | kadangi, laikantis 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8) 1, 3 ir 14 straipsnių, OLAF suteikti įgaliojimai vykdyti tyrimus visose srityse, kuriose naudojami ES pinigai, be kita ko, ES paramą gaunančiose ne ES šalyse; |
| --- | --- |

K.

kadangi, laikantis 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8) 1, 3 ir 14 straipsnių, OLAF suteikti įgaliojimai vykdyti tyrimus visose srityse, kuriose naudojami ES pinigai, be kita ko, ES paramą gaunančiose ne ES šalyse;

| L. | kadangi, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 14 straipsnio, OLAF gali su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis sudaryti administracinio bendradarbiavimo susitarimus, prieš tai suderinusi veiksmus su kompetentingomis Komisijos tarnybomis ir Europos išorės veiksmų tarnyba; |
| --- | --- |

L.

kadangi, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 14 straipsnio, OLAF gali su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis sudaryti administracinio bendradarbiavimo susitarimus, prieš tai suderinusi veiksmus su kompetentingomis Komisijos tarnybomis ir Europos išorės veiksmų tarnyba;

| 1. | pabrėžia, kad dėl sukčiavimo prarandamos ES lėšos, kai jos pervedamos į trečiąsias šalis, yra nuolatinė problema; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti prevenciją, reikia vengti lėšų pervedimo per finansų tarpininkus, veikiančius neskaidriose ir nebendradarbiaujančiose jurisdikcijose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | susirūpinęs pabrėžia, kad lėšos iš trečiųjų šalių taip pat gali būti nesąžiningai pervedamos į ES; pabrėžia, kad ES finansuojamų parengiamųjų veiksmų, kuriais remiamos Arabų pavasario šalys tam, kad Jungtinių Tautų tarpregioninio nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų institutas (UNICRI) įgyvendintų turto susigrąžinimą, rezultatai turėtų padėti sukurti nuolatinę ir platesnę ES turto susigrąžinimo programą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia susieti lėšų paskirstymą ir tikrosios nuosavybės duomenų paskelbimą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas susigrąžinti turtą sukčiavimo atveju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad kol kas, deja, ES yra sudariusi susitarimus dėl savitarpio teisinės pagalbos tik su keliomis trečiosiomis šalimis, tokiomis kaip Japonija, Lichtenšteinas, Norvegija ir JAV, nepaisant to, jog įtariama, kad lėšos taip pat perkeliamos į kitas jurisdikcijas; ragina Komisiją skatinti pastangas sudaryti susitarimus su ES finansavimą gaunančiomis trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl to, kad daugelis valstybių narių šiuo metu turi remtis dvišaliais susitarimais ir kad nėra ES požiūrio į šį svarbų klausimą; todėl pabrėžia, kad reikia laikytis labiau suvienodinto požiūrio; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES kuo greičiau teikti paraišką dėl narystės Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupėje (GRECO) ir nuolat apie tai informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sugriežtinti savo poziciją susitarimuose, kurie pasirašyti su trečiosiomis šalimis, į juos įtraukiant kovos su sukčiavimu nuostatas; apgailestauja dėl to, kad nėra duomenų apie per metus prarandamą ES lėšų kiekį dėl sukčiavimo atvejų, susijusių su pinigų pervedimu į trečiąsias šalis; ragina Komisiją apskaičiuoti prarandamą ES lėšų sumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją atlikti ES teisės aktų, sudarančių sąlygas lengviau neteisėtai pervesti pinigus už ES ribų, rizikos vertinimą ir pašalinti silpnąsias šių teisės aktų vietas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją parengti standartizuotą duomenų rinkimo metodą, kuris būtų identiškas visoms valstybėms narėms ir pagal kurį būtų galima nustatyti sukčiavimo būdu įgyto turto perkėlimą į trečiąsias šalis, siekiant kuo greičiau sukurti centrinę ES duomenų bazę; pabrėžia, kad toks kovos su pinigų plovimu mechanizmas jau egzistuoja ir kad šį mechanizmą būtų galima išplėsti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad 2005 m. gegužės 16 d. Europos Tarybos konvencija dėl pinigų plovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo ir dėl terorizmo finansavimo ir 1990 m. lapkričio 8 d. Europos Tarybos konvencija dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo yra svarbios priemonės, kuriomis palengvinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis turto įšaldymo ir susigrąžinimo klausimais; palankiai vertina sėkmingai užbaigtas derybas dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl nutarimų įšaldyti ir konfiskuoti tarpusavio pripažinimo ir pažymi, kad jo pagrindiniai elementai galėtų sudaryti naudingą bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis pagrindą, atsižvelgiant į tarptautines konvencijas ir dvišalius susitarimus, kurių šalis yra ES; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja dėl to, kad ne visos ES valstybės narės sutiko būti Europos prokuratūros dalimi; pabrėžia Europos prokuratūros, kuri tampa pagrindine bet kurio būsimo susigrąžinimo mechanizmo trečiosiose šalyse veikėja, svarbą ir kad tam reikia, jog ji būtų šiuo tikslu pripažinta kaip kompetentinga institucija, laikantis Europos prokuratūros reglamento 104 straipsnio, galiojančiuose ir būsimuose susitarimuose dėl savitarpio teisinės pagalbos ir turto susigrąžinimo, visų pirma Europos Tarybos ir JT konvencijose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

(2)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

(3)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(4)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(5)  OL C 208, 2016 6 10, p. 89.

(6)  OL C 215, 2018 6 19, p. 96.

(7)  OL L 127, 2014 4 29, p. 39.

(8)  OL L 248, 2013 9 18, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

Didėjantis neofašistinis smurtas Europoje

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančio neofašistinio smurto Europoje (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. JT specialiojo pranešėjo šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 9 d. JT specialiojo pranešėjo šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 71/179 dėl kovos su nacizmu, neonacizmu ir kita praktika, prisidedančia prie šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 71/179 dėl kovos su nacizmu, neonacizmu ir kita praktika, prisidedančia prie šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 14 straipsnį ir Protokolą Nr. 12, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 14 straipsnį ir Protokolą Nr. 12,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2, 3, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2, 3, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB (1), įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (Rasinės lygybės direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB (1), įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (Rasinės lygybės direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. birželio mėn. įsteigta ES kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. birželio mėn. įsteigta ES kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupė,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 30 d. Europos Tarybos rezoliuciją dėl veiksmų kovojant su neonacizmo ir dešiniojo ekstremizmo apraiškomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugsėjo 30 d. Europos Tarybos rezoliuciją dėl veiksmų kovojant su neonacizmo ir dešiniojo ekstremizmo apraiškomis,

| — | atsižvelgdamas į ES kovos su dezinformacija kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES kovos su dezinformacija kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Elgesio kodeksą dėl kovos su neteisėtu neapykantos kurstymu internete, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Elgesio kodeksą dėl kovos su neteisėtu neapykantos kurstymu internete,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi šios vertybės yra bendros visų valstybių narių vertybės; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi šios vertybės yra bendros visų valstybių narių vertybės;

| B. | kadangi dabar Europoje matoma ksenofobija sustiprėjo dėl to, kad nebuvo imtasi rimtų veiksmų prieš neofašistines ir neonacistines grupuotes; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabar Europoje matoma ksenofobija sustiprėjo dėl to, kad nebuvo imtasi rimtų veiksmų prieš neofašistines ir neonacistines grupuotes;

| C. | kadangi atvirai neofašistinės, neonacistinės, rasistinės ir ksenofobinės grupuotės ir politinės partijos kursto visuomenėje neapykantą ir smurtą, primindamos mums, ką jos sugebėjo padaryti praeityje; |
| --- | --- |

C.

kadangi atvirai neofašistinės, neonacistinės, rasistinės ir ksenofobinės grupuotės ir politinės partijos kursto visuomenėje neapykantą ir smurtą, primindamos mums, ką jos sugebėjo padaryti praeityje;

| D. | kadangi dėl internete skelbiamų neapykantą kurstančių kalbų dažnai paskatinamas smurtas, kurio, be kita ko, griebiasi ir neofašistinės grupuotės; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl internete skelbiamų neapykantą kurstančių kalbų dažnai paskatinamas smurtas, kurio, be kita ko, griebiasi ir neofašistinės grupuotės;

| E. | kadangi nefašistinės grupuotės atėmė gyvybes tūkstančiams įvairių žmonių, tokių kaip pabėgėliai ir imigrantai, etninės ir religinės mažumos, LGBTQI asmenys, žmogaus teisių gynėjai, aktyvistai, politikai ir policijos pajėgų nariai; |
| --- | --- |

E.

kadangi nefašistinės grupuotės atėmė gyvybes tūkstančiams įvairių žmonių, tokių kaip pabėgėliai ir imigrantai, etninės ir religinės mažumos, LGBTQI asmenys, žmogaus teisių gynėjai, aktyvistai, politikai ir policijos pajėgų nariai;

| F. | kadangi nefašistinės grupuotės, siekdamos kurstyti neapykantą ir smurtą, naudojasi ir piktnaudžiauja mūsų demokratinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

F.

kadangi nefašistinės grupuotės, siekdamos kurstyti neapykantą ir smurtą, naudojasi ir piktnaudžiauja mūsų demokratinėmis priemonėmis;

| G. | kadangi, kaip pranešė Europolas, už ES saugumą atsakingas Komisijos narys Julian King 2017 m. kovo 22 d. renginyje minint 2016 m. Briuselyje įvykdytus išpuolius pabrėžė, kad stiprėja dešiniosios pakraipos smurtinio ekstremizmo grėsmė, ir pažymėjo, kad nežino nė vienos ES valstybės narės, kuri šio reiškinio nebūtų paveikta, konkrečiai nurodydamas 2011 m. Norvegijoje įvykdytus išpuolius, Jungtinės Karalystės parlamento narės Jo Cox nužudymą ir išpuolius prieš prieglobsčio centrus ir mečetes visoje Europoje, pabrėždamas savo perspėjimą, kad tai rečiau įvardijama grėsmė saugumui; kadangi neofašistinės ir neonacistinės grupuotės reiškiasi įvairiomis formomis; kadangi dauguma iš šių grupuočių atskiria tam tikrus asmenis arba grupes nuo visuomenės; kadangi šios organizacijos dažnai vartoja agresyvią kalbą, nukreiptą prieš mažumų grupes, ir siekia pagrįsti savo veiksmus žodžio laisvės principu; kadangi teisė į žodžio laisvę nėra absoliuti; |
| --- | --- |

G.

kadangi, kaip pranešė Europolas, už ES saugumą atsakingas Komisijos narys Julian King 2017 m. kovo 22 d. renginyje minint 2016 m. Briuselyje įvykdytus išpuolius pabrėžė, kad stiprėja dešiniosios pakraipos smurtinio ekstremizmo grėsmė, ir pažymėjo, kad nežino nė vienos ES valstybės narės, kuri šio reiškinio nebūtų paveikta, konkrečiai nurodydamas 2011 m. Norvegijoje įvykdytus išpuolius, Jungtinės Karalystės parlamento narės Jo Cox nužudymą ir išpuolius prieš prieglobsčio centrus ir mečetes visoje Europoje, pabrėždamas savo perspėjimą, kad tai rečiau įvardijama grėsmė saugumui; kadangi neofašistinės ir neonacistinės grupuotės reiškiasi įvairiomis formomis; kadangi dauguma iš šių grupuočių atskiria tam tikrus asmenis arba grupes nuo visuomenės; kadangi šios organizacijos dažnai vartoja agresyvią kalbą, nukreiptą prieš mažumų grupes, ir siekia pagrįsti savo veiksmus žodžio laisvės principu; kadangi teisė į žodžio laisvę nėra absoliuti;

| H. | kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 30 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad jokia šios deklaracijos „nuostata negali būti aiškinama kaip kuriai nors valstybei, grupei ar asmeniui suteikianti kokią nors teisę vykdyti veiklą arba atlikti veiksmus, kuriais siekiama panaikinti šioje deklaracijoje paskelbtas teises ir laisves“; |
| --- | --- |

H.

kadangi Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 30 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad jokia šios deklaracijos „nuostata negali būti aiškinama kaip kuriai nors valstybei, grupei ar asmeniui suteikianti kokią nors teisę vykdyti veiklą arba atlikti veiksmus, kuriais siekiama panaikinti šioje deklaracijoje paskelbtas teises ir laisves“;

| I. | kadangi Tarptautinėje konvencijoje dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo įtvirtinta, kad valstybės, konvencijos šalys, smerkia bet kokią propagandą ir visas organizacijas, kurios remiasi tam tikros odos spalvos arba etninės kilmės asmenų grupės pranašumo idėjomis ar teorijomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi Tarptautinėje konvencijoje dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo įtvirtinta, kad valstybės, konvencijos šalys, smerkia bet kokią propagandą ir visas organizacijas, kurios remiasi tam tikros odos spalvos arba etninės kilmės asmenų grupės pranašumo idėjomis ar teorijomis;

| J. | kadangi fašizmo propagavimas yra uždraustas keliose valstybėse narėse pagal jų nacionalinius įstatymus; |
| --- | --- |

J.

kadangi fašizmo propagavimas yra uždraustas keliose valstybėse narėse pagal jų nacionalinius įstatymus;

| K. | kadangi 2018 m. Europolo ataskaitoje dėl terorizmo padėties ir tendencijų (toliau – TE-SAT ataskaita) nurodoma, kad 2017 m. užregistruota, jog asmenų, areštuotų dėl dešiniojo ekstremizmo nusikaltimų, skaičius beveik padvigubėjo; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2018 m. Europolo ataskaitoje dėl terorizmo padėties ir tendencijų (toliau – TE-SAT ataskaita) nurodoma, kad 2017 m. užregistruota, jog asmenų, areštuotų dėl dešiniojo ekstremizmo nusikaltimų, skaičius beveik padvigubėjo;

| L. | kadangi 2011 m. liepos 22 d. per išpuolius Norvegijoje žuvo 77 žmonių ir 151 buvo sužeistas; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2011 m. liepos 22 d. per išpuolius Norvegijoje žuvo 77 žmonių ir 151 buvo sužeistas;

| M. | kadangi 2016 m. birželio 16 d. Berstole (Jungtinė Karalystė) buvo žiauriai nužudyta Jungtinės Karalystės parlamento narė Jo Cox; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. birželio 16 d. Berstole (Jungtinė Karalystė) buvo žiauriai nužudyta Jungtinės Karalystės parlamento narė Jo Cox;

| N. | kadangi, remiantis 2018 m. Europolo TE-SAT ataskaita, 2017 m. (5) buvo pranešta apie penkis sužlugdytus, nepavykusius ar įvykdytus teroristinius išpuolius Jungtinėje Karalystėje, kurie buvo priskirti kraštutinių dešiniųjų pažiūrų asmenims; |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis 2018 m. Europolo TE-SAT ataskaita, 2017 m. (5) buvo pranešta apie penkis sužlugdytus, nepavykusius ar įvykdytus teroristinius išpuolius Jungtinėje Karalystėje, kurie buvo priskirti kraštutinių dešiniųjų pažiūrų asmenims;

| O. | kadangi 2018 m. rugsėjo 21 d. po antifašistinės demonstracijos Baryje (Italija) buvo užpulta Europos Parlamento narė Eleonora Forenza ir jos padėjėjas Antonio Perillo; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2018 m. rugsėjo 21 d. po antifašistinės demonstracijos Baryje (Italija) buvo užpulta Europos Parlamento narė Eleonora Forenza ir jos padėjėjas Antonio Perillo;

| P. | kadangi Prancūzijos žvalgybos tarnyba išreiškė susirūpinimą dėl didėjančio karinių ir teisėsaugos pajėgų narių, prisijungiančių prie kraštutinės dešinės smurtinių grupuočių, skaičiaus (6); |
| --- | --- |

P.

kadangi Prancūzijos žvalgybos tarnyba išreiškė susirūpinimą dėl didėjančio karinių ir teisėsaugos pajėgų narių, prisijungiančių prie kraštutinės dešinės smurtinių grupuočių, skaičiaus (6);

| Q. | kadangi Europos Komisija kovai su rasizmu ir netolerancija (ECRI), kurią įsteigė Europos Taryba, 2018 m. gegužės 15 d. paskelbtoje ataskaitoje (7) išreiškė susirūpinimą dėl dešiniojo ekstremizmo ir neofašizmo stiprėjimo Kroatijoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos Komisija kovai su rasizmu ir netolerancija (ECRI), kurią įsteigė Europos Taryba, 2018 m. gegužės 15 d. paskelbtoje ataskaitoje (7) išreiškė susirūpinimą dėl dešiniojo ekstremizmo ir neofašizmo stiprėjimo Kroatijoje;

| R. | kadangi Lenkijoje 2017 m. lapkričio mėn. per demonstraciją Katovicuose viešojoje Lenkijos kraštutinių dešiniųjų judėjimo (Nacionalinė radikalų stovykla) nariai „pakorė“ šešių Europos Parlamento narių, pasisakiusių už toleranciją, teisinės valstybės principus ir kitas Europos vertybes, atvaizdus. kadangi vis dar vyksta tyrimas, tačiau nei vienam iš įtariamųjų niki šiol nebuvo pateikta jokių kaltinimų, nors apie šį įvykį buvo pranešta daugelyje žiniasklaidos priemonių, įskaitant filmuotą medžiagą; |
| --- | --- |

R.

kadangi Lenkijoje 2017 m. lapkričio mėn. per demonstraciją Katovicuose viešojoje Lenkijos kraštutinių dešiniųjų judėjimo (Nacionalinė radikalų stovykla) nariai „pakorė“ šešių Europos Parlamento narių, pasisakiusių už toleranciją, teisinės valstybės principus ir kitas Europos vertybes, atvaizdus. kadangi vis dar vyksta tyrimas, tačiau nei vienam iš įtariamųjų niki šiol nebuvo pateikta jokių kaltinimų, nors apie šį įvykį buvo pranešta daugelyje žiniasklaidos priemonių, įskaitant filmuotą medžiagą;

| S. | kadangi 2017 m. lapkričio mėn. Lenkijos nepriklausomybės dieną Varšuvoje kraštutinių dešiniųjų organizacija surengė plataus masto demonstraciją, į kurią susirinko daugiau nei 60 000 žmonių; kadangi demonstrantai laikė ksenofobinius plakatus, kaip pvz., „balta broliškų tautų Europa“, įskaitant plakatus su fašistiniu simboliu nuo 1930 m. – falanga; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2017 m. lapkričio mėn. Lenkijos nepriklausomybės dieną Varšuvoje kraštutinių dešiniųjų organizacija surengė plataus masto demonstraciją, į kurią susirinko daugiau nei 60 000 žmonių; kadangi demonstrantai laikė ksenofobinius plakatus, kaip pvz., „balta broliškų tautų Europa“, įskaitant plakatus su fašistiniu simboliu nuo 1930 m. – falanga;

| T. | kadangi Graikijoje vis dar vyksta neonacių partijos „Golden Dawn“ teismas dėl kaltinimų esant nusikalstama organizacija ir Pavloso Fyssaso nužudymo, neminint kitų nusikaltimų, įskaitant pasikėsinimą nužudyti; |
| --- | --- |

T.

kadangi Graikijoje vis dar vyksta neonacių partijos „Golden Dawn“ teismas dėl kaltinimų esant nusikalstama organizacija ir Pavloso Fyssaso nužudymo, neminint kitų nusikaltimų, įskaitant pasikėsinimą nužudyti;

| U. | kadangi 2018 m. rugsėjo 21 d. Atėnų centre buvo brutaliai nužudytas LLGBTQI aktyvistas Zak Kostopoulos; kadangi įtariama, jog vienas iš kaltinamų yra susijęs su kraštutinės dešinės jėgomis; kadangi reikia atlikti išsamų tyrimą, kad asmenys, atsakingi už netinkamą elgesį ir jo mirtį, galėtų būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2018 m. rugsėjo 21 d. Atėnų centre buvo brutaliai nužudytas LLGBTQI aktyvistas Zak Kostopoulos; kadangi įtariama, jog vienas iš kaltinamų yra susijęs su kraštutinės dešinės jėgomis; kadangi reikia atlikti išsamų tyrimą, kad asmenys, atsakingi už netinkamą elgesį ir jo mirtį, galėtų būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| V. | kadangi Italijoje vienas vyras buvo nuteistas 12 metų laisvės atėmimo bausme už tai, kad centrinėje Italijos dalyje esančiame Mačeratos mieste iš rasistinių paskatų įvykdė išpuolį, per kurį apšaudė ir sužeidė šešis Afrikos migrantus; |
| --- | --- |

V.

kadangi Italijoje vienas vyras buvo nuteistas 12 metų laisvės atėmimo bausme už tai, kad centrinėje Italijos dalyje esančiame Mačeratos mieste iš rasistinių paskatų įvykdė išpuolį, per kurį apšaudė ir sužeidė šešis Afrikos migrantus;

| W. | kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Chemnice už viešosios tvarkos pažeidimą sulaikyti septyni kraštutinės dešinės grupuotės nariai buvo neseniai apkaltinti, įtarus, kad jie priklauso teroristinei organizacijai, save vadinančiai „Chemnico revoliucija“; kadangi, pasak federalinių žemių prokurorų, po to, kai buvo įvertinti grupės vidaus ryšiai, tyrėjai sustiprino kaltinimus ir juos perkvalifikavo iš kriminalinės į teroristinę veiklą; |
| --- | --- |

W.

kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Chemnice už viešosios tvarkos pažeidimą sulaikyti septyni kraštutinės dešinės grupuotės nariai buvo neseniai apkaltinti, įtarus, kad jie priklauso teroristinei organizacijai, save vadinančiai „Chemnico revoliucija“; kadangi, pasak federalinių žemių prokurorų, po to, kai buvo įvertinti grupės vidaus ryšiai, tyrėjai sustiprino kaltinimus ir juos perkvalifikavo iš kriminalinės į teroristinę veiklą;

| X. | kadangi 2017 m. gruodžio 7 d. Prancūzijoje penki judėjimo „Generation Identitaire“ nariai buvo nuteisti už rasinės ir religinės neapykantos kurstymą; kadangi asmenys, susiję su kraštutinės dešinės grupuotėmis, įskaitant grupuotę „Action Française“, planavo teroro aktą prieš kelis Prancūzijos politikus ir mečetes per 2017 m. prezidento rinkimus; kadangi 2018 m. birželio 24 d. 10 grupuotės „Action des Forces Opérationnelles“ (AFO) narių buvo suimti už tai, kad planavo išpuolius prieš musulmonų bendruomenės narius; kadangi 2018 m. rugsėjo 14 d. du buvę skustagalviai buvo pripažinti kaltais už jauno studento ir antifašistinio aktyvisto Clément‘o Méric‘o nužudymą 2013 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

X.

kadangi 2017 m. gruodžio 7 d. Prancūzijoje penki judėjimo „Generation Identitaire“ nariai buvo nuteisti už rasinės ir religinės neapykantos kurstymą; kadangi asmenys, susiję su kraštutinės dešinės grupuotėmis, įskaitant grupuotę „Action Française“, planavo teroro aktą prieš kelis Prancūzijos politikus ir mečetes per 2017 m. prezidento rinkimus; kadangi 2018 m. birželio 24 d. 10 grupuotės „Action des Forces Opérationnelles“ (AFO) narių buvo suimti už tai, kad planavo išpuolius prieš musulmonų bendruomenės narius; kadangi 2018 m. rugsėjo 14 d. du buvę skustagalviai buvo pripažinti kaltais už jauno studento ir antifašistinio aktyvisto Clément‘o Méric‘o nužudymą 2013 m. birželio mėn.;

| Y. | kadangi šiuo metu Ispanijoje dėl 12 neonacistinės organizacijos „Holar Social Madrid“ narių yra vykdomas tyrimas dėl neapykantos kurstymo; kadangi Ispanijos fašistinių grupuočių „Falange“, „Alianza Nacional“ ir „Democracia Nacional“ nariai buvo sulaikyti ir Ispanijos Aukščiausiasis Teismas jiems pateikė kaltinimus po to, kai 2013 m. Katalonijos nacionalinės dienos šventės metu jie įvykdė išpuolį prieš kultūros centrą „Blanquerna“ Madride; kadangi 2016 m. kovos su rasizmu NVO „SOS Racismo“ užregistravo 309 ksenofobinio smurto atvejų; kadangi šios organizacijos pirmininkas susilaukė grasinimų nužudyti po to, kai pranešė apie šiuos atvejus, ir pasmerkė tai, kad nesiimama veiksmingų kovos su šiais nusikaltimais priemonių; |
| --- | --- |

Y.

kadangi šiuo metu Ispanijoje dėl 12 neonacistinės organizacijos „Holar Social Madrid“ narių yra vykdomas tyrimas dėl neapykantos kurstymo; kadangi Ispanijos fašistinių grupuočių „Falange“, „Alianza Nacional“ ir „Democracia Nacional“ nariai buvo sulaikyti ir Ispanijos Aukščiausiasis Teismas jiems pateikė kaltinimus po to, kai 2013 m. Katalonijos nacionalinės dienos šventės metu jie įvykdė išpuolį prieš kultūros centrą „Blanquerna“ Madride; kadangi 2016 m. kovos su rasizmu NVO „SOS Racismo“ užregistravo 309 ksenofobinio smurto atvejų; kadangi šios organizacijos pirmininkas susilaukė grasinimų nužudyti po to, kai pranešė apie šiuos atvejus, ir pasmerkė tai, kad nesiimama veiksmingų kovos su šiais nusikaltimais priemonių;

| Z. | kadangi Francisco Franco fondas – diktatūrą, jos nusikaltimus ir Franco šeimą šlovinanti organizacija – apkaltino 19 žmonių įvairiais pažeidimais, už kuriuos gali būti skirta 13 metų laisvės atėmimo bausmė, nes minėti asmenys vykdė taikią ir simbolinę akciją, kurios metu iškėlė du didžiulius transparantus ant Pazo de Meirás rūmų, kuriais valdžios institucijos buvo raginamos imtis veiksmų ir grąžinti šį pastatą Galisijos žmonėms; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Francisco Franco fondas – diktatūrą, jos nusikaltimus ir Franco šeimą šlovinanti organizacija – apkaltino 19 žmonių įvairiais pažeidimais, už kuriuos gali būti skirta 13 metų laisvės atėmimo bausmė, nes minėti asmenys vykdė taikią ir simbolinę akciją, kurios metu iškėlė du didžiulius transparantus ant Pazo de Meirás rūmų, kuriais valdžios institucijos buvo raginamos imtis veiksmų ir grąžinti šį pastatą Galisijos žmonėms;

| AA. | kadangi Ispanijos Kongresas patvirtino pasiūlymą perkelti Francisco Franco palaikus iš kapo kariniame memoriale, žinomo „Valle de los Caidos“ pavadinimu, kuris buvo tapęs kraštutinių dešiniųjų piligriminių kelionių vieta; kadangi visi likę simboliai ar paminklai, šlovinantys karinį perversmą, pilietinį karą ir Franko diktatūrą, turėtų būti pašalinti, o tie, kurie negali būti pašalinti, turėtų būti pateikti platesniame kontekste ir naujoje interpretacijoje, kad galėtų prisidėti prie visuomenės informuotumo ir praeities atminimo; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Ispanijos Kongresas patvirtino pasiūlymą perkelti Francisco Franco palaikus iš kapo kariniame memoriale, žinomo „Valle de los Caidos“ pavadinimu, kuris buvo tapęs kraštutinių dešiniųjų piligriminių kelionių vieta; kadangi visi likę simboliai ar paminklai, šlovinantys karinį perversmą, pilietinį karą ir Franko diktatūrą, turėtų būti pašalinti, o tie, kurie negali būti pašalinti, turėtų būti pateikti platesniame kontekste ir naujoje interpretacijoje, kad galėtų prisidėti prie visuomenės informuotumo ir praeities atminimo;

| AB. | kadangi neonacių Šiaurės šalių pasipriešinimo judėjimas (ŠŠPJ) reguliariai rengia mitingus visoje Skandinavijoje, kuriuose skanduojami šūkiai ir plevėsuoja organizacijos žaliai baltos vėliavos; kadangi keli ŠŠPJ nariai buvo nuteisti už smurtinius išpuolius prieš civilius gyventojus ir policiją; kadangi dėl to, kad daugelis pabėgėlių priėmimo centrų buvo padegti, 2015 m. Švedijos vyriausybė buvo priversta pradėti slėpti pabėgėliams skirtų pastatų adresus; |
| --- | --- |

AB.

kadangi neonacių Šiaurės šalių pasipriešinimo judėjimas (ŠŠPJ) reguliariai rengia mitingus visoje Skandinavijoje, kuriuose skanduojami šūkiai ir plevėsuoja organizacijos žaliai baltos vėliavos; kadangi keli ŠŠPJ nariai buvo nuteisti už smurtinius išpuolius prieš civilius gyventojus ir policiją; kadangi dėl to, kad daugelis pabėgėlių priėmimo centrų buvo padegti, 2015 m. Švedijos vyriausybė buvo priversta pradėti slėpti pabėgėliams skirtų pastatų adresus;

| AC. | kadangi kasmet kovo 16 d. Latvijos legiono dienos proga Rygoje susirenka tūkstančiai žmonių, kad pagerbtų „Waffen-SS“ tarnavusius latvius; |
| --- | --- |

AC.

kadangi kasmet kovo 16 d. Latvijos legiono dienos proga Rygoje susirenka tūkstančiai žmonių, kad pagerbtų „Waffen-SS“ tarnavusius latvius;

| AD. | kadangi nuo 2018 m. pradžios C14 ir kitos kraštutinės dešinės grupuotės Ukrainoje, kaip antai su Azovo pulku susijusi nacionalinė milicija, „Dešinysis sektorius“, „Karpatska Sich“ ir kitos, yra ne kartą surengusios išpuolius prieš romų grupes, antifašistines demonstracijas, miestų tarybos posėdžius, „Amnesty International“ renginius, meno parodas, LGBTQI renginių dalyvius, moterų teisių gynėjus ir aplinkosaugos aktyvistus; |
| --- | --- |

AD.

kadangi nuo 2018 m. pradžios C14 ir kitos kraštutinės dešinės grupuotės Ukrainoje, kaip antai su Azovo pulku susijusi nacionalinė milicija, „Dešinysis sektorius“, „Karpatska Sich“ ir kitos, yra ne kartą surengusios išpuolius prieš romų grupes, antifašistines demonstracijas, miestų tarybos posėdžius, „Amnesty International“ renginius, meno parodas, LGBTQI renginių dalyvius, moterų teisių gynėjus ir aplinkosaugos aktyvistus;

| 1. | griežtai smerkia neofašistinių ir neonacistinių organizacijų teroristinius išpuolius, nužudymus, psichologinį smurtą, smurtinius fizinius išpuolius ir demonstracijas įvairiose ES valstybėse narėse ir apgailestauja dėl jų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Europos Sąjungoje fašizmas, rasizmas, ksenofobija ir kitų formų netolerancija tampa vis įprastesniais reiškiniais, ir yra sunerimęs dėl pranešimų apie slaptus politinių lyderių, politinių partijų ir teisėsaugos atstovų susitarimus su neofašistais ir neonaciais kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra itin susirūpinęs dėl neofašistinio smurto, veikiančio visą visuomenę ir nukreipto prieš tam tikras mažumas, kaip antai juodaodžius europiečius arba Afrikos kilmės asmenis, žydus, musulmonus, romus, trečiųjų šalių piliečius, LGBTI asmenis ir neįgaliuosius; |
| --- | --- |

3.

| 4. | griežtai smerkia visus smurtinius prieš valstybių narių politikus ir politinių partijų narius įvykdytus neofašistinių grupuočių išpuolius, apie kuriuos pranešama kai kuriose valstybėse narėse, ypač neseniai fašistinių būrių „CasaPound“ įvykdytą išpuolį prieš Europos Parlamento narę Eleonorą Forenzą, jos padėjėją Antonio Perdillo ir kitus asmenis, kurie 2018 m. rugsėjo 21 d. dalyvavo antirasistinėje demonstracijoje Baryje (Italija); |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra labai susirūpinęs dėl nebaudžiamumo už neofašistinių ir neonacistinių grupuočių vykdomą veiklą kai kuriose valstybėse narėse ir pabrėžia, kad šis nebaudžiamumo jausmas yra viena iš priežasčių, kuriomis remiantis galima paaiškinti nerimą keliantį ekstremalių dešiniųjų organizacijų smurtinių veiksmų aktyvėjimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta susirūpinimą keliančią tendenciją, kai neofašistinės ir neonacistinės grupuotės naudojasi socialine žiniasklaida ir internetu organizavimosi ir strategijų visai Europos Sąjungai rengimo tikslais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse visuomeninės transliacijos kanalai tapo vienos politinės partijos propagandos įrankiu, nes tokiu būdu dažnai opozicija ir mažumų grupės atskiriamos nuo visuomenės ir netgi kurstomas smurtas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad fašistinė ideologija ir netolerancija visada yra susijusios su išpuoliu prieš pačią demokratiją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares griežtai pasmerkti politikų ir valstybės pareigūnų neapykantos nusikaltimus, neapykantą kurstančias kalbas ir nepagrįstą kaltės suvertimą visais lygmenimis ir visų rūšių žiniasklaidoje ir už tokius veiksmus numatyti sankcijas, nes tokiu būdu jie tiesiogiai prisideda prie to, kad neapykanta ir smurtas tampa įprastais reiškiniais visuomenėje ir stiprėja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares imtis papildomų priemonių siekiant užkirsti kelią neapykantą kurstančioms kalboms ir neapykantos nusikaltimams, pasmerkti juos ir kovoti su jais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinės žiniasklaidos bendroves kovoti su rasizmu, fašizmu ir ksenofobija internete bendradarbiaujant su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares tirti neapykantos nusikaltimus ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, taip pat dalytis geriausia patirtimi, susijusia su neapykantos nusikaltimų, įskaitant tuos nusikaltimus, kuriuos skatina įvairios ksenofobijos formos, nustatymu ir tyrimu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares numatyti ir teikti tinkamą paramą nuo rasistinių ar ksenofobinių nusikaltimų ir neapykantos nusikaltimų nukentėjusiems asmenims ir užtikrinti visų liudytojų apsaugą nuo nusikaltimų vykdytojų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina valstybes nares policijos pajėgose sukurti kovos su neapykantos nusikaltimais skyrius; ragina policijos pajėgas užtikrinti, kad jų darbuotojai nesiimtų rasistinių, ksenofobinių ar diskriminacinių veiksmų ir kad visi tokie padaryti veiksmai būtų tiriami, o juos padarę asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prašo Komisijos paraginti pilietinės visuomenės organizacijas stebėti neapykantą kurstančias kalbas ir neapykantos nusikaltimus valstybėse narėse ir apie juos pranešti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remia ir palankiai vertina bendruomenės grupių ir pilietinės visuomenės organizacijų, kurios kovoja su fašizmu, rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija, apsaugą ir ragina jas apsaugoti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina konsoliduoti ES kovos su diskriminacija teisės aktus, įskaitant esamų teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę ir (arba) įgyvendinimą, ir priimti naujus teisės aktus, įskaitant Vienodo požiūrio direktyvą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad Tarybos pamatinis sprendimas 2008/913/JHA dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, kurio įgyvendinimo terminas buvo 2010 m. lapkričio mėn., yra teisinis pagrindas, kuriuo remiantis juridiniams asmenims, viešai kurstantiems smurtą ar neapykantą prieš mažumos grupę, nustatomos sankcijos, tokios kaip teisės į valstybės teikiamas lengvatas atėmimas, draudimas užsiimti komercine veikla, teisminės priežiūros skyrimas ir sprendimo dėl likvidavimo priėmimas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją atnaujinti 2014 m. ataskaitą dėl minėto Tarybos pamatinio sprendimo įgyvendinimo ir pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš tas valstybes nares, kurios nesilaiko šio sprendimo nuostatų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų laikomasi Tarybos pamatinio sprendimo nuostatų, kovoti su organizacijomis, kurstančiomis neapykantą ir smurtą viešosiose erdvėse ir internete, ir faktiškai uždrausti nefašistines ir neonacistines grupuotes ar bet kokius kitus fondus ar asociacijas, aukštinančius ir šlovinančius nacizmą ir fašizmą, laikantis nacionalinės teisės tvarkos ir jurisdikcijos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina teisėsaugos ir žvalgybos tarnybas, teismus ir pilietinės visuomenės organizacijas visapusiškai ir laiku bendradarbiauti kovojant su fašizmu, rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares vadovautis Europos Tarybos rekomendacijomis dėl veiksmų kovojant su neonacizmo ir dešiniojo ekstremizmo apraiškomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares parengti privalomus žmogaus teisių srities, į paslaugas orientuotus vidaus mokymus visų lygmenų teisėsaugos pareigūnams ir teismų sistemos tarnautojams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares daug dėmesio skirti prevencijai vykdant švietimo programas, rengiant informuotumo didinimo kampanijas ir keičiantis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares ir nacionalines sporto federacijas, ypač futbolo klubus, kovoti su stiprėjančiu rasizmu, fašizmu ir ksenofobija stadionuose ir sporto kultūroje ir tuo tikslu pasmerkti ir bausti atsakingus asmenis, taip pat skatinti pozityvią šviečiamąją veiklą, skirtą jauniems futbolo sirgaliams, bendradarbiaujant su mokyklomis ir atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares rengti mokymus viešojo transliavimo srityje ir žiniasklaidoje dirbantiems asmenims, siekiant didinti informuotumą apie problemas ir diskriminaciją, su kuriomis susiduria neofašistinių ir neonacistinių grupuočių aukos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares įdiegti nacionalines „pasitraukimo programas“, kuriomis būtų padedama asmenims, norintiems pasitraukti iš smurtinių neofašistinių ir neonacistinių grupuočių; pabrėžia, kad tokios programos turėtų būti gerokai platesnės už individualios pagalbos priemones ir jomis turėtų būti teikiama ilgalaikė parama tiems, kuriems sunkiai sekasi rasti darbą, persikelti ir kurti naujus ir saugius socialinius tinklus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad istorijos žinojimas yra viena iš išankstinių sąlygų, leidžiančių užkirsti kelią minėtiems nusikaltimams ateityje, ir yra svarbus elementas ugdant jaunesnes kartas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares pasmerkti ir imtis veiksmų prieš bet kokį Holokausto neigimą, įskaitant nacių ir jų talkininkų padarytų nusikaltimų menkinimą ir minimalizavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad politiniuose ir žiniasklaidos pranešimuose negali būti banalinama tiesa apie Holokaustą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina ugdyti bendrą atminimo kultūrą, kurioje smerkiami fašistinės praeities nusikaltimai; yra labai susirūpinęs dėl to, kad jaunoji karta Europoje ir kitur vis mažiau domisi fašizmo istorija, todėl kyla pavojus, kad jie nesuvoks naujų grėsmių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares, pasitelkiant plačiajai visuomenei skirtą kultūrą, skatinti švietimą apie mūsų visuomenės įvairovę ir mūsų bendrą istoriją, įskaitant Antrojo pasaulinio karo žiaurumus, pavyzdžiui, holokaustą ir jo aukų sisteminio dehumanizavimo procesą, trukusį ilgus metus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(3)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(4)  OL L 317, 2014 11 4, p. 1.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Gyvūnų gerovė, antimikrobinių medžiagų naudojimas ir pramoninio broilerių auginimo poveikis aplinkai

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl gyvūnų gerovės, antimikrobinių medžiagų naudojimo ir pramoninio broilerių auginimo poveikio aplinkai (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 2007/43/EB, nustatančią būtiniausias broilerių apsaugos taisykles (1) (Broilerių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 2007/43/EB, nustatančią būtiniausias broilerių apsaugos taisykles (1) (Broilerių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl naujosios 2016–2020 m. gyvūnų gerovės strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl naujosios 2016–2020 m. gyvūnų gerovės strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. ES Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. ES Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. (COM(2012)0006),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 13 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 2007/43/EB taikymo ir jos įtakos broilerių gerovei bei gerovės rodiklių rengimui (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 13 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 2007/43/EB taikymo ir jos įtakos broilerių gerovei bei gerovės rodiklių rengimui (COM(2018)0181),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 21 d. Komisijos atliktą Tarybos direktyvos 2007/43/EB taikymo ir gerovės rodiklių rengimo tyrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 21 d. Komisijos atliktą Tarybos direktyvos 2007/43/EB taikymo ir gerovės rodiklių rengimo tyrimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 5 d. pasiektą susitarimą (3) dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 5 d. pasiektą susitarimą (3) dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos ir 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB tuo pačiu klausimu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos ir 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB tuo pačiu klausimu (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2017/302, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES nustatomos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl intensyvaus naminių paukščių arba kiaulių auginimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2017/302, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES nustatomos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl intensyvaus naminių paukščių arba kiaulių auginimo (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES yra viena didžiausių pasaulyje broilerių augintojų, maistui paskerdžianti apie 7 mlrd. broilerių; kadangi paukštienos sektoriuje, kuriame gamyba vyksta vadovaujantis ES principu „nuo lauko iki stalo“, dirba per ketvirtį milijono žmonių, įskaitant tai, kad Europoje veikia 23 000 stambių broilerių ūkių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra viena didžiausių pasaulyje broilerių augintojų, maistui paskerdžianti apie 7 mlrd. broilerių; kadangi paukštienos sektoriuje, kuriame gamyba vyksta vadovaujantis ES principu „nuo lauko iki stalo“, dirba per ketvirtį milijono žmonių, įskaitant tai, kad Europoje veikia 23 000 stambių broilerių ūkių;

| B. | kadangi Direktyvoje 2007/43/EB (Broilerių direktyva) nustatyti minimalieji mėsai auginamų broilerių apsaugos standartai; kadangi svarbu, kad Komisija, valstybės narės ir gamintojai laikytųsi šių taisyklių ir vykdytų reguliarius patikrinimus šioje srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyvoje 2007/43/EB (Broilerių direktyva) nustatyti minimalieji mėsai auginamų broilerių apsaugos standartai; kadangi svarbu, kad Komisija, valstybės narės ir gamintojai laikytųsi šių taisyklių ir vykdytų reguliarius patikrinimus šioje srityje;

| C. | kadangi, remiantis 2017 m. lapkričio 21 d. Komisijos atliktu Tarybos direktyvos 2007/43/EB taikymo tyrimu, 34 proc. atvejų broilerių laikymo tankis siekia 33 kg/m2, kaip numatyta pagal bendrąją taisyklę, 40 proc. atvejų jis siekia 34–39 kg/m2, o 26 proc. atvejų jis yra didžiausias leidžiamas direktyvoje (42 kg/m2); |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2017 m. lapkričio 21 d. Komisijos atliktu Tarybos direktyvos 2007/43/EB taikymo tyrimu, 34 proc. atvejų broilerių laikymo tankis siekia 33 kg/m2, kaip numatyta pagal bendrąją taisyklę, 40 proc. atvejų jis siekia 34–39 kg/m2, o 26 proc. atvejų jis yra didžiausias leidžiamas direktyvoje (42 kg/m2);

| D. | kadangi Broilerių direktyvos vykdymas užtikrinamas nevienodai, ir Komisijos neseniai parengta įgyvendinimo ataskaita parodė, kad įgyvendinimo užtikrinimas valstybėse narėse geriausiu atveju yra nenuoseklus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Broilerių direktyvos vykdymas užtikrinamas nevienodai, ir Komisijos neseniai parengta įgyvendinimo ataskaita parodė, kad įgyvendinimo užtikrinimas valstybėse narėse geriausiu atveju yra nenuoseklus;

| E. | kadangi pernelyg dažnas antimikrobinių veterinarinių vaistų naudojimas – ypač augimui skatinti ir metafilaktikai bei profilaktikai – yra vienas iš pagrindinių antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų vystymosi veiksnių; kadangi, gerovei nukenčiant dėl didelio laikymo tankio ir šilumos sukeliamo streso, gali išsivystyti imunologinis nepakankamumas, o broileriai tapti labiau pažeidžiami ligų; |
| --- | --- |

E.

kadangi pernelyg dažnas antimikrobinių veterinarinių vaistų naudojimas – ypač augimui skatinti ir metafilaktikai bei profilaktikai – yra vienas iš pagrindinių antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų vystymosi veiksnių; kadangi, gerovei nukenčiant dėl didelio laikymo tankio ir šilumos sukeliamo streso, gali išsivystyti imunologinis nepakankamumas, o broileriai tapti labiau pažeidžiami ligų;

| F. | kadangi, remiantis Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) informacija, broilerių ūkiuose ir broilerių mėsoje randamos įvairiems vaistams atsparios zoonotinės kampilobakterijų (Campylobacter spp.) ir salmonelių (Salmonella spp.) atmainos kelia vis didesnę grėsmę visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) informacija, broilerių ūkiuose ir broilerių mėsoje randamos įvairiems vaistams atsparios zoonotinės kampilobakterijų (Campylobacter spp.) ir salmonelių (Salmonella spp.) atmainos kelia vis didesnę grėsmę visuomenės sveikatai;

| G. | kadangi gyvūnų gerovės taisyklės turėtų būti atnaujinamos remiantis naujomis mokslinėmis išvadomis ir tinkamai atsižvelgiant į ilgalaikį žemės ūkio gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumą; kadangi taikant ūkininkavimo sistemas, pagal kurias užtikrinama didesnė gerovė, galima pagerinti gyvūnų sveikatos ir gerovės rezultatus bei taip prisidėti prie antimikrobinių medžiagų poreikio mažinimo, kartu toliau užtikrinant aukštą produktų kokybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi gyvūnų gerovės taisyklės turėtų būti atnaujinamos remiantis naujomis mokslinėmis išvadomis ir tinkamai atsižvelgiant į ilgalaikį žemės ūkio gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumą; kadangi taikant ūkininkavimo sistemas, pagal kurias užtikrinama didesnė gerovė, galima pagerinti gyvūnų sveikatos ir gerovės rezultatus bei taip prisidėti prie antimikrobinių medžiagų poreikio mažinimo, kartu toliau užtikrinant aukštą produktų kokybę;

| H. | kadangi 2010 m. EFSA mokslinė nuomonė dėl genetinių parametrų įtakos komercinių broilerių gerovei ir jų atsparumui stresui parodė, kad genetinė atranka, grindžiama broilerių augimo rodikliais, gali kelti grėsmę šių gyvūnų sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2010 m. EFSA mokslinė nuomonė dėl genetinių parametrų įtakos komercinių broilerių gerovei ir jų atsparumui stresui parodė, kad genetinė atranka, grindžiama broilerių augimo rodikliais, gali kelti grėsmę šių gyvūnų sveikatai ir gerovei;

| I. | kadangi ES piliečiams labai svarbi gyvūnų gerovė ir, kaip vartotojai, jie pageidauja būti išsamiau informuojami, kad galėtų atitinkamai pasirinkti; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES piliečiams labai svarbi gyvūnų gerovė ir, kaip vartotojai, jie pageidauja būti išsamiau informuojami, kad galėtų atitinkamai pasirinkti;

| J. | kadangi naujausia specialioji „Eurobarometro“ apklausa rodo, jog daugiau nei 50 proc. ES piliečių ieško informacijos apie gamybos metodą pirkdami gyvūninius produktus ir būtų pasiryžę mokėti daugiau, kad būtų užtikrinta didesnė gyvūnų gerovė; kadangi per 80 proc. ES piliečių nori, kad ūkinių gyvūnų gerovė ES būtų stiprinama; |
| --- | --- |

J.

kadangi naujausia specialioji „Eurobarometro“ apklausa rodo, jog daugiau nei 50 proc. ES piliečių ieško informacijos apie gamybos metodą pirkdami gyvūninius produktus ir būtų pasiryžę mokėti daugiau, kad būtų užtikrinta didesnė gyvūnų gerovė; kadangi per 80 proc. ES piliečių nori, kad ūkinių gyvūnų gerovė ES būtų stiprinama;

| K. | kadangi 25 proc. ES suvartojamų paukštienos krūtinėlių importuojama iš trečiųjų šalių, kuriose taikomi ne tokie griežti gyvūnų gerovės teisės aktai; kadangi didžioji dalis importuotos paukštienos sunaudojama teikiant maitinimo paslaugas arba perdirbant maistą, o šiuose sektoriuose informacija apie mėsos kilmę ir jos ženklinimas neprivalomi; |
| --- | --- |

K.

kadangi 25 proc. ES suvartojamų paukštienos krūtinėlių importuojama iš trečiųjų šalių, kuriose taikomi ne tokie griežti gyvūnų gerovės teisės aktai; kadangi didžioji dalis importuotos paukštienos sunaudojama teikiant maitinimo paslaugas arba perdirbant maistą, o šiuose sektoriuose informacija apie mėsos kilmę ir jos ženklinimas neprivalomi;

| L. | kadangi Komisijos Sveikatos ir maisto saugos (SANTE) GD atliko auditą dėl Tailando, Brazilijos ir Ukrainos – importas iš šių šalių kartu su sudėjus sudaro 90 proc. viso importo iš trečiųjų šalių – kurio metu buvo nustatyta didelių trūkumų, susijusių gamybos procesu ir ES teisės aktų laikymusi; kadangi ES ūkininkai ir NVO yra pareiškę susirūpinimą dėl ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai, kuris daromas dėl pigios vištienos produkcijos importo ir klaidinamo Europos Sąjungoje perdirbamos, tačiau iš trečiųjų šalių kildinamos vištienos ženklinimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisijos Sveikatos ir maisto saugos (SANTE) GD atliko auditą dėl Tailando, Brazilijos ir Ukrainos – importas iš šių šalių kartu su sudėjus sudaro 90 proc. viso importo iš trečiųjų šalių – kurio metu buvo nustatyta didelių trūkumų, susijusių gamybos procesu ir ES teisės aktų laikymusi; kadangi ES ūkininkai ir NVO yra pareiškę susirūpinimą dėl ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai, kuris daromas dėl pigios vištienos produkcijos importo ir klaidinamo Europos Sąjungoje perdirbamos, tačiau iš trečiųjų šalių kildinamos vištienos ženklinimo;

| 1. | pripažįsta Komisijos ataskaitos dėl Direktyvos 2007/43/EB taikymo ir jo įtakos mėsai auginamų viščiukų gerovei išvadas, kuriose pažymima, kad šią direktyvą tinkamai įgyvendina tik du trečdaliai valstybių narių; reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kaip pažymima ataskaitoje, daug kur įsigalėjęs didesnis gyvūnų laikymo tankis negu numatyta pagal bendrąją taisyklę (33 kg/m2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl įvairiems vaistams atsparių zoonozių sukėlėjų, su kuriais paprastai susiduriama auginant broilerius, pvz., kampilobakterijų, salmonelių ir E. coli, gausėjimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta pastangas, kurias broilerių gerovės tikslu įgyvendindami Broilerių direktyvą ne vienoje valstybėje narėje deda ūkininkai, visų pirma dalyvaujantieji taikant savanoriškas sistemas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti suderintą Direktyvos 2007/43/EB įgyvendinimą ir visapusišką vykdymą patalpų specifikacijų ir saugos požiūriais, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad nesąžininga konkurencija lemia nevienodas sąlygas, nes nesilaikantieji taisyklių išstumia tuos, kurie jų laikosi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją užtikrinti tvirtus ir įvertinamus suderintus gyvūnų gerovės rodiklius, skirtus broileriams ir antros kartos pulkams, įskaitant geriausios prieinamos praktikos gaires perykloms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti paukštidžių gaisrų problemą skatinant geriausią praktiką; ragina valstybes nares visapusiškai numatyti tinkamus ir pakankamus mokymus gyvūnų laikytojams, kaip nustatyta Direktyvoje 2007/43/EB; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina EFSA parengti nuomonę dėl antimikrobinėms medžiagoms atsparių zoonotinio potencialo turinčių kampilobakterijų, salmonelių ir E. coli paplitimo bei rizikos veiksnių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina 2018 m. birželio 5 d. pasiektą susitarimą dėl reglamento dėl veterinarinių vaistų; teigiamai vertina nuostatas, priimtas siekiant apriboti antibiotikų naudojimą metafilaktikai ir profilaktikai; primena savo poziciją dėl prevencinių priemonių bei Europos vaistų agentūros (EMA) ir EFSA bendros mokslinės nuomonės (8), kurioje raginama naudoti sveikiau ir lėčiau augančius veislinius pulkus, taikyti tokį gyvūnų laikymo tankį, kad nekiltų ligų rizika, pasirūpinti mažesnėmis grupėmis, izoliuoti sergančius gyvūnus (Reglamento (ES) 2016/429 10 straipsnis) bei įgyvendinti galiojančius teisės aktus dėl gerovės; tiki, kad reglamentavimas paskatins labai reikalingus veiksmus atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje ir inovacijas veterinarinių vaistų srityje; mano, kad ES paukštienos sektorius ir nacionalinės valdžios institucijos imasi iniciatyvų antibiotikų vartojimui mažinti modernizuodami paukštininkystės ūkius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad geresni gyvulininkystės metodai lemia geresnę naminių paukščių gyvenimo kokybę ir mažina poreikį naudoti antimikrobines medžiagas, o tokio metodų tobulinimo pavyzdžiai būtų natūralios šviesos, švaraus oro ir erdvesnių patalpų užtikrinimas bei amoniako kiekio sumažinimas; primena Komisijai į Gyvūnų sveikatos strategiją įtrauktą pareiškimą ir būtinybę ryžtingai propaguoti poziciją, kad prevencija yra geriau nei gydymas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, jog gyvūnų gerovė pati savaime yra prevencinė priemonė, nes padeda mažinti gyvūno susirgimo riziką, o taip mažinamas antimikrobinių medžiagų naudojimas ir užtikrinami neretai aukštesni gamybos rezultatai; pažymi, kad, neteisingai naudojant antimikrobines medžiagas, jos gali tapti neveiksmingos, o tai, savo ruožtu, taptų pavojumi žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją stiprinti mokslinius tyrimus ir geriausią praktiką atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje bei užtikrinti, kad valstybės narės veiksmingai taikytų tokias prevencines priemones, kaip ligų stebėjimas ir kontrolė; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją skatinti politiką, kuria būtų raginama taikyti alternatyvias broilerių auginimo sistemas bei rinktis tradicines ir (arba) gerovės požiūriu palankesnes broilerių veisles; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją parengti veiksmų planą konkurencingai ir tausiai paukštienos gamybai bei auginimui, kuriuo užsiimant būtų užtikrinta didesnė broilerių gerovė, remti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją sugriežtinti iš trečiųjų šalių importuojamos paukštienos kontrolę pasienyje, siekiant užtikrinti, kad importuojama mėsa atitiktų ES teisės aktus dėl gyvūnų gerovės, maisto saugos ir aplinkos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad išaugo vištienos importas iš šalių, kuriose galioja žemesni aplinkos, socialiniai, maisto saugos ir gyvūnų gerovės standartai; ragina Komisiją užtikrinti, kad importuojama vištiena, mėsos gaminiai ir ruošiniai būtų pagaminti laikantis Sąjungos aplinkos, socialinių, maisto saugos ir gyvūnų gerovės standartų, siekiant sudaryti teisingas ir vienodas sąlygas ES gamintojams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją siūlyti teisės aktus dėl privalomo importuotos mėsos ES perdirbtuose produktuose kilmės ženklinimo mažmeninės prekybos, aprūpinimo maistu ir gėrimais bei maitinimo paslaugų sektoriuose, kad vartotojai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją nustatyti ES broilerių produkcijos žymėjimo metodą, panašų į kiaušininiams taikomą ES metodą, siekiant gerinti skaidrumą vartotojų labui ir jų informavimą apie gyvūnų gerovę vykdant žemės ūkio gamybos veiklą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OL L 182, 2007 7 12, p. 19.

(2)  OL C 366, 2017 10 27, p. 149.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0421.

(4)  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

(5)  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

(6)  OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

(7)  OL L 43, 2017 2 21, p. 231.

(8)  EMA Veterinarinių vaistų komitetas (CVMP) ir EFSA Biologinio pavojaus komisija (BIOHAZ), 2016 m., EMA and EFSA Joint Scientific Opinion on measures to reduce the need to use antimicrobial agents in animal husbandry in the European Union, and the resulting impacts on food safety („EMA ir EFSA bendra mokslinė nuomonė dėl priemonių antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvulininkystės sektoriuje poreikiui mažinti Europos Sąjungoje ir poveikis, kurį jos daro maisto saugai“).

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

2018 m. JT klimato kaitos konferencija (COP 24) Katovicuose, Lenkija

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, Sprendimą Nr. 1/CP.21 ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje, Prancūzijoje, vykusias 21-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, Sprendimą Nr. 1/CP.21 ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje, Prancūzijoje, vykusias 21-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP 21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. – gruodžio 8 d. Dohoje, Katare, vykusias 18-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 18) ir 8-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 8), ir į Protokolo, kuriuo nustatytas antrasis įsipareigojimų laikotarpis pagal Kioto protokolą, kuris prasidėjo 2013 m. sausio 1 d. ir baigsis 2020 m. gruodžio 31 d., pakeitimo priėmimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. – gruodžio 8 d. Dohoje, Katare, vykusias 18-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 18) ir 8-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 8), ir į Protokolo, kuriuo nustatytas antrasis įsipareigojimų laikotarpis pagal Kioto protokolą, kuris prasidėjo 2013 m. sausio 1 d. ir baigsis 2020 m. gruodžio 31 d., pakeitimo priėmimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. balandžio 22 d. Jungtinių Tautų (JT) būstinėje Niujorke buvo pateiktas pasirašyti Paryžiaus susitarimas ir tai buvo galima padaryti iki 2017 m. balandžio 21 d., taip pat į tai, kad Paryžiaus susitarimą pasirašė 195 valstybės, o priemones jam ratifikuoti deponavo 175 valstybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. balandžio 22 d. Jungtinių Tautų (JT) būstinėje Niujorke buvo pateiktas pasirašyti Paryžiaus susitarimas ir tai buvo galima padaryti iki 2017 m. balandžio 21 d., taip pat į tai, kad Paryžiaus susitarimą pasirašė 195 valstybės, o priemones jam ratifikuoti deponavo 175 valstybės,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 4–16 d. Bonoje, Vokietijoje, vykusias 23-iąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 23) ir 13-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 13), bei 2-ąją šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, sesiją (CMA 2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 4–16 d. Bonoje, Vokietijoje, vykusias 23-iąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 23) ir 13-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 13), bei 2-ąją šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, sesiją (CMA 2),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl ES klimato diplomatijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl ES klimato diplomatijos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Spartesnis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos Europoje“ (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Spartesnis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos Europoje“ (COM(2016)0500),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d., 2016 m. rugsėjo 30 d., 2017 m. birželio 23 d. ir 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d., 2016 m. rugsėjo 30 d., 2017 m. birželio 23 d. ir 2018 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 13 d., 2018 m. vasario 26 d. ir 2018 m. spalio 9 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 13 d., 2018 m. vasario 26 d. ir 2018 m. spalio 9 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/1541 dėl Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų Kigalio pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/1541 dėl Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų Kigalio pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 6 d. Latvijos ir Europos Komisijos UNFCCC pateiktą dokumentą dėl ES ir jos valstybių narių numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų (INDC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 6 d. Latvijos ir Europos Komisijos UNFCCC pateiktą dokumentą dėl ES ir jos valstybių narių numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų (INDC),

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 5-ąją vertinimo ataskaitą, jos apibendrinamąją ataskaitą ir IPCC specialiąją ataskaitą „1,5 oC visuotinis atšilimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 5-ąją vertinimo ataskaitą, jos apibendrinamąją ataskaitą ir IPCC specialiąją ataskaitą „1,5 oC visuotinis atšilimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. aštuntąją Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) apibendrinamąją ataskaitą „2017 m. ataskaita dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje“ ir į trečiąją 2017 m. ataskaitą dėl atotrūkio prisitaikymo prie klimato kaitos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. aštuntąją Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) apibendrinamąją ataskaitą „2017 m. ataskaita dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje“ ir į trečiąją 2017 m. ataskaitą dėl atotrūkio prisitaikymo prie klimato kaitos srityje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2017 m. ataskaitą dėl padėties pasaulinės energijos ir CO2 srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės energetikos agentūros 2017 m. ataskaitą dėl padėties pasaulinės energijos ir CO2 srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) pareiškimą dėl visuotinio klimato padėties 2017 m. ir į 2017 m. spalio 30 d. 13-ąjį WMO biuletenį dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) pareiškimą dėl visuotinio klimato padėties 2017 m. ir į 2017 m. spalio 30 d. 13-ąjį WMO biuletenį dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio ekonomikos forumo 2018 m. pranešimą dėl visuotinių grėsmių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio ekonomikos forumo 2018 m. pranešimą dėl visuotinių grėsmių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 5 d. 14 ES aplinkos ir klimato politikos ministrų pasirašytą Žaliosios ekonomikos augimo grupės pareiškimą „ES klimato politikos finansavimas. Klimato srities išlaidų didinimas ir įtraukimas į kitą daugiametę finansinę programą (DFP) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 5 d. 14 ES aplinkos ir klimato politikos ministrų pasirašytą Žaliosios ekonomikos augimo grupės pareiškimą „ES klimato politikos finansavimas. Klimato srities išlaidų didinimas ir įtraukimas į kitą daugiametę finansinę programą (DFP) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos Jungtinio tyrimų centro paskelbtą ataskaitą „CO2 – An operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos Jungtinio tyrimų centro paskelbtą ataskaitą „CO2 – An operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Ferbankso deklaraciją, kurią Arkties regiono valstybių užsienio reikalų ministrai priėmė 10-ajame Arkties tarybos ministrų susitikime, vykusiame Ferbankse, Aliaskoje, 2017 m. gegužės 10–11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ferbankso deklaraciją, kurią Arkties regiono valstybių užsienio reikalų ministrai priėmė 10-ajame Arkties tarybos ministrų susitikime, vykusiame Ferbankse, Aliaskoje, 2017 m. gegužės 10–11 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje surengtą pirmąjį aukščiausiojo lygio susitikimą „Viena planeta“ ir į jame patvirtintus 12 įsipareigojimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje surengtą pirmąjį aukščiausiojo lygio susitikimą „Viena planeta“ ir į jame patvirtintus 12 įsipareigojimų,

| — | atsižvelgdamas į Popiežiaus Pranciškaus encikliką „Laudato Si“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Popiežiaus Pranciškaus encikliką „Laudato Si“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 19 d. Mesebergo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 19 d. Mesebergo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. ir 2018 m. spalio 11 d. 181 iš 197 Konvencijos šalių JT buvo deponavusi ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. ir 2018 m. spalio 11 d. 181 iš 197 Konvencijos šalių JT buvo deponavusi ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus;

| B. | kadangi 2015 m. kovo 6 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC savo dokumentą dėl INDC, kuriuo įsipareigojo iki 2030 m. pasiekti privalomą tikslą sumažinti viduje išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc., palyginti su 1990 m.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. kovo 6 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC savo dokumentą dėl INDC, kuriuo įsipareigojo iki 2030 m. pasiekti privalomą tikslą sumažinti viduje išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc., palyginti su 1990 m.;

| C. | kadangi iki šiol pagal Paryžiaus susitarimą jį pasirašiusių šalių prisiimtų įsipareigojimų nepakaks bendram tikslui pasiekti; kadangi dabartinis ES ir jos valstybių narių pateiktas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas (NDC) neatitinka Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir todėl jį reikia persvarstyti; |
| --- | --- |

C.

kadangi iki šiol pagal Paryžiaus susitarimą jį pasirašiusių šalių prisiimtų įsipareigojimų nepakaks bendram tikslui pasiekti; kadangi dabartinis ES ir jos valstybių narių pateiktas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas (NDC) neatitinka Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir todėl jį reikia persvarstyti;

| D. | kadangi yra patvirtinti nauji platesnio užmojo ES teisės aktų, padedančių ES įgyvendinti NDC, visų pirma Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos, pagrindiniai elementai, kurie reiškia, kad ES iki 2030 m. turės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį bent 45 proc.; kadangi iki 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ES mažinimo 45 proc. tikslas dar nėra pakankamas indėlis siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų ir vidurio laikotarpio nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslo; |
| --- | --- |

D.

kadangi yra patvirtinti nauji platesnio užmojo ES teisės aktų, padedančių ES įgyvendinti NDC, visų pirma Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos, pagrindiniai elementai, kurie reiškia, kad ES iki 2030 m. turės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį bent 45 proc.; kadangi iki 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ES mažinimo 45 proc. tikslas dar nėra pakankamas indėlis siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų ir vidurio laikotarpio nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslo;

| E. | kadangi išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo skaidrumas yra labai svarbus norint pasiekti reikšmingą pažangą visame pasaulyje tinkamai mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

E.

kadangi išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo skaidrumas yra labai svarbus norint pasiekti reikšmingą pažangą visame pasaulyje tinkamai mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| F. | kadangi po trejų metų laikotarpio, per kurį skaičiai liko nepakitę, 2017 m. pasaulyje ir ES išmetamo anglies dioksido kiekis padidėjo; kadangi tas kiekis pasaulyje padidėjo netolygiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi po trejų metų laikotarpio, per kurį skaičiai liko nepakitę, 2017 m. pasaulyje ir ES išmetamo anglies dioksido kiekis padidėjo; kadangi tas kiekis pasaulyje padidėjo netolygiai;

| G. | kadangi 2017 m. įvyko daugybė ekstremalių oro sąlygų ir temperatūros svyravimų atvejų, o tai dar labiau skatina pasaulio mastu neatidėliotinai imtis veiksmų klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2017 m. įvyko daugybė ekstremalių oro sąlygų ir temperatūros svyravimų atvejų, o tai dar labiau skatina pasaulio mastu neatidėliotinai imtis veiksmų klimato kaitos srityje;

| H. | kadangi įgyvendinant plataus užmojo klimato kaitos švelninimo politiką galima užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; kadangi kai kuriems konkretiems sektoriams vis dėlto yra būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika, jei užmojai kitose rinkose nėra panašūs; kadangi dėl to būtina tinkama apsauga nuo anglies dioksido nutekėjimo darbo vietoms šiuose konkrečiuose sektoriuose apsaugoti; |
| --- | --- |

H.

kadangi įgyvendinant plataus užmojo klimato kaitos švelninimo politiką galima užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; kadangi kai kuriems konkretiems sektoriams vis dėlto yra būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika, jei užmojai kitose rinkose nėra panašūs; kadangi dėl to būtina tinkama apsauga nuo anglies dioksido nutekėjimo darbo vietoms šiuose konkrečiuose sektoriuose apsaugoti;

| I. | kadangi dėl klimato kaitos daugėja kitų grėsmių, kurios daro neproporcingą poveikį besivystančioms šalims; kadangi dėl sausrų ir kitų pavojingų meteorologinių reiškinių menksta ir nyksta ištekliai, nuo kurių neturtingi žmonės tiesiogiai priklauso kaip nuo pragyvenimo šaltinio, ir didėja konkurencija dėl likusių išteklių, o šie veiksniai prisideda prie humanitarinių krizių ir įtampos, priverstinės migracijos, radikalizacijos ir konfliktų; kadangi esama įrodymų, kad klimato kaita yra vienas iš veiksnių, lėmusių neramumus ir smurto plitimą Artimuosiuose Rytuose, Sahelyje ir Somalio pusiasalyje, kurių padariniai išplito daug platesniu mastu; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl klimato kaitos daugėja kitų grėsmių, kurios daro neproporcingą poveikį besivystančioms šalims; kadangi dėl sausrų ir kitų pavojingų meteorologinių reiškinių menksta ir nyksta ištekliai, nuo kurių neturtingi žmonės tiesiogiai priklauso kaip nuo pragyvenimo šaltinio, ir didėja konkurencija dėl likusių išteklių, o šie veiksniai prisideda prie humanitarinių krizių ir įtampos, priverstinės migracijos, radikalizacijos ir konfliktų; kadangi esama įrodymų, kad klimato kaita yra vienas iš veiksnių, lėmusių neramumus ir smurto plitimą Artimuosiuose Rytuose, Sahelyje ir Somalio pusiasalyje, kurių padariniai išplito daug platesniu mastu;

| J. | kadangi IPCC ataskaita dėl 1,5oC klimato šilimo rodo, kad tokio temperatūros padidėjimo padariniai veikiausiai bus mažesni, palyginti su temperatūros padidėjimu 2 oC; |
| --- | --- |

J.

kadangi IPCC ataskaita dėl 1,5oC klimato šilimo rodo, kad tokio temperatūros padidėjimo padariniai veikiausiai bus mažesni, palyginti su temperatūros padidėjimu 2 oC;

| K. | kadangi ilgalaikei sėkmei švelninant klimato kaitą pasiekti reikia tvirtesnių veiksmų, kurių visų pirma turi imtis išsivysčiusios šalys, kad būtų išeita iš didelio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir būtų skatinamas klimato kaitos atžvilgiu pažangus ekonomikos augimas, be kita ko, besivystančiose šalyse; kadangi būtina toliau stengtis stiprinti besivystančioms šalims teikiamą finansinę ir technologinę paramą bei paramą, kuria siekiama stiprinti jų pajėgumus; |
| --- | --- |

K.

kadangi ilgalaikei sėkmei švelninant klimato kaitą pasiekti reikia tvirtesnių veiksmų, kurių visų pirma turi imtis išsivysčiusios šalys, kad būtų išeita iš didelio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir būtų skatinamas klimato kaitos atžvilgiu pažangus ekonomikos augimas, be kita ko, besivystančiose šalyse; kadangi būtina toliau stengtis stiprinti besivystančioms šalims teikiamą finansinę ir technologinę paramą bei paramą, kuria siekiama stiprinti jų pajėgumus;

| L. | kadangi tai, kad didžiausi teršėjai nesiėmė veiksmų, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad vidutinė pasaulio temperatūra nekiltų daugiau nei 1,5 ar 2 oC, ir nesumažino išmetamo ŠESD kiekio, didina būtino prisitaikymo prie klimato kaitos mastą ir išlaidas, kurie ir taip yra didžiuliai, ir turi ypač didelių padarinių mažiausiai išsivysčiusioms šalims bei mažoms besivystančioms salų valstybėms; kadangi reikėtų remti visas mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių iniciatyvas teikti informaciją apie riziką ir ankstyvuosius perspėjimus; |
| --- | --- |

L.

kadangi tai, kad didžiausi teršėjai nesiėmė veiksmų, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad vidutinė pasaulio temperatūra nekiltų daugiau nei 1,5 ar 2 oC, ir nesumažino išmetamo ŠESD kiekio, didina būtino prisitaikymo prie klimato kaitos mastą ir išlaidas, kurie ir taip yra didžiuliai, ir turi ypač didelių padarinių mažiausiai išsivysčiusioms šalims bei mažoms besivystančioms salų valstybėms; kadangi reikėtų remti visas mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mažų besivystančių salų valstybių iniciatyvas teikti informaciją apie riziką ir ankstyvuosius perspėjimus;

| M. | kadangi didėjantis prisitaikymo prie klimato kaitos poreikių ir pastangų atotrūkis turi būti skubiai sumažintas, įgyvendinant stipresnes klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones; |
| --- | --- |

M.

kadangi didėjantis prisitaikymo prie klimato kaitos poreikių ir pastangų atotrūkis turi būti skubiai sumažintas, įgyvendinant stipresnes klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones;

| N. | kadangi netinkama leisti, kad prisitaikymo išlaidos būtų apmokamos ten, kur jos patiriamos, ir tie, kuriems tenka pagrindinė atsakomybė už išmetamas ŠESD, privalo prisiimti didžiąją pasaulinės naštos dalį; |
| --- | --- |

N.

kadangi netinkama leisti, kad prisitaikymo išlaidos būtų apmokamos ten, kur jos patiriamos, ir tie, kuriems tenka pagrindinė atsakomybė už išmetamas ŠESD, privalo prisiimti didžiąją pasaulinės naštos dalį;

| O. | kadangi Paryžiaus susitarimo 7 straipsniu nustatomas pasaulinis prisitaikymo tikslas ir šį tikslą dabar būtina toliau neatidėliojant praktiškai įgyvendinti; kadangi nacionaliniai prisitaikymo planai (NPP) turėtų atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

O.

kadangi Paryžiaus susitarimo 7 straipsniu nustatomas pasaulinis prisitaikymo tikslas ir šį tikslą dabar būtina toliau neatidėliojant praktiškai įgyvendinti; kadangi nacionaliniai prisitaikymo planai (NPP) turėtų atlikti svarbų vaidmenį;

| P. | kadangi miškai labai padeda švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti; kadangi dėl miškų naikinimo išmetama beveik 20 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir miškų naikinimą skatina visų pirma didėjanti pramoninė gyvulininkystės produktų, sojų ir palmių aliejaus, kurie, be kita ko, yra skirti ES rinkai, gamyba; kadangi ES turėtų sumažinti savo netiesioginį indėlį į miškų naikinimą (vadinamasis įkūnytasis miškų naikinimas), už kurį jai tenka atsakomybė; |
| --- | --- |

P.

kadangi miškai labai padeda švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti; kadangi dėl miškų naikinimo išmetama beveik 20 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir miškų naikinimą skatina visų pirma didėjanti pramoninė gyvulininkystės produktų, sojų ir palmių aliejaus, kurie, be kita ko, yra skirti ES rinkai, gamyba; kadangi ES turėtų sumažinti savo netiesioginį indėlį į miškų naikinimą (vadinamasis įkūnytasis miškų naikinimas), už kurį jai tenka atsakomybė;

| Q. | kadangi žemė yra ribotas išteklius ir naudojant ją tradicinio ir pirmos kartos biokuro žaliavų gamybai gali padidėti maisto stygius ir neturtingi besivystančių šalių gyventojai gali prarasti pragyvenimo šaltinį, visų pirma dėl žemės grobimo, priverstinės gyventojų migracijos, taršos ir čiabuvių teisių pažeidimų; kadangi tokią žalą taip pat gali daryti išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir miško atkūrimo sistemos, jei jos nėra tinkamai parengtos ir taikomos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi žemė yra ribotas išteklius ir naudojant ją tradicinio ir pirmos kartos biokuro žaliavų gamybai gali padidėti maisto stygius ir neturtingi besivystančių šalių gyventojai gali prarasti pragyvenimo šaltinį, visų pirma dėl žemės grobimo, priverstinės gyventojų migracijos, taršos ir čiabuvių teisių pažeidimų; kadangi tokią žalą taip pat gali daryti išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir miško atkūrimo sistemos, jei jos nėra tinkamai parengtos ir taikomos;

| 1. | primena, kad klimato kaita, kaip kitų pavojų priežastis ir daugiklis, yra vienas didžiausių žmonijai iškilusių uždavinių ir kad visoms valstybėms ir subjektams pasaulyje reikia padaryti viską, kas įmanoma, siekiant kovoti su klimato kaita imantis tvirtų individualių veiksmų; taip pat pabrėžia, kad laiku vykdomas tarptautinis bendradarbiavimas, solidarumas ir nuolatinis bei tvirtas įsipareigojimas imtis bendrų veiksmų yra vienintelis būdas prisiimti bendrą atsakomybę už visos planetos ir jos biologinės įvairovės išsaugojimą dabartinėms ir būsimoms kartoms; pabrėžia, kad ES yra pasiruošusi toliau atlikti vadovaujamą vaidmenį šių pasaulinių pastangų srityje ir kartu užtikrinti tvarią mažo ŠESD kiekio ekonominę plėtrą, kuria užtikrinamas energetinis saugumas, Europos pramonės šakų konkurencinis pranašumas ir darbo vietų kūrimas; |
| --- | --- |

1.

Mokslinis klimato politikos pagrindas

| 2. | pažymi, kad WMO patvirtino, jog 2015, 2016 ir 2017 m. – tai trys šilčiausi metai, kiek užregistruota, ir kad ryškėja labai didelis Arkties atšilimas, kuris turės ilgalaikį poveikį bendram jūros lygiui ir oro sąlygoms visame pasaulyje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad labai didelio ir veikiausiai negrįžtamo poveikio, kurį turėtų pasaulio temperatūros padidėjimas 2 oC, galima išvengti, jei bus siekiama platesnio užmojo tikslo užtikrinti, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5oC, bet jam pasiekti reikėtų, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. šiuo metu didėjantis pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis nukristų iki nulinio lygio; pabrėžia, kad reikalingi technologiniai sprendimai yra prieinami ir tampa vis labiau konkurencingi ir kad visos ES politikos kryptys turėtų būti glaudžiai suderintos su ilgalaikiais Paryžiaus susitarimo tikslais bei nuolat peržiūrimos, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų tuos tikslus; todėl laukia 2018 m. IPCC specialiosios ataskaitos dėl 1,5 oC visuotinio atšilimo, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, poveikio išvadų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, PSO nuomone, klimato kaita veikia socialinius ir aplinkos veiksnius, lemiančius sveikatą – švarų orą, saugų geriamąjį vandenį, pakankamą maistą ir saugią pastogę, ir kad 2030–2050 m. kasmet dėl netinkamos mitybos, maliarijos, viduriavimo ir karščių mirtų dar 250 000 žmonių; pažymi, kad itin aukšta temperatūra tiesiogiai prisideda prie mirties nuo širdies ir kraujagyslių ligų ir kvėpavimo takų susirgimų, visų pirma vyresnio amžiaus žmonių; pripažįsta, kad klimato kaita skatina konfliktus; mano, kad visiškai įgyvendinus Paryžiaus susitarimo įsipareigojimus labai padidėtų Europos ir tarptautinis saugumas ir sustiprėtų taika; |
| --- | --- |

4.

Paryžiaus susitarimo ratifikavimas ir įsipareigojimų įgyvendinimas

| 5. | palankiai vertina itin spartų Paryžiaus susitarimo ratifikavimą ir visuotinį tiek valstybių, tiek nevalstybinių subjektų susitelkimą ir pasiryžimą visapusiškai ir sparčiai įgyvendinti įsipareigojimus, kaip išreikšta įsipareigojimuose, prisiimtuose per svarbius pasaulinius renginius, tokius kaip 2017 m. gruodžio 4–6 d. Čikagoje vykęs 2017 m. Šiaurės Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimas klimato kaitos klausimais, 2017 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje vykęs aukščiausiojo lygio susitikimas „Viena planeta“ ir 2018 m. rugsėjo 12–14 d. San Franciske vykęs Pasaulinės kovos su klimato kaita veiksmų aukščiausiojo lygio susitikimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad įgyvendinus dabartinius nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus būtų tik užtikrinta, kad pasaulio temperatūra nepakiltų daugiau kaip 3,2 oC (7), o prie 2 oC lygio net nebūtų priartėta; ragina visas šalis konstruktyviai prisidėti prie proceso, kuris turi būti pradėtas iki 2020 m., kai reikės atnaujinti nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, ir užtikrinti, kad jų nacionaliniai veiksmai atitiktų ilgalaikį Paryžiaus susitarimo tikslą pasiekti, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 oC, palyginti su temperatūra ikipramoniniu laikotarpiu, bei stengtis temperatūros kilimą dar labiau sumažinti iki 1,5 oC; pripažįsta, kad dabartiniai įsipareigojimai, įskaitant Sąjungos ir valstybių narių pateiktą įsipareigojimą, nėra pakankami susitarimo tikslams pasiekti; todėl pabrėžia, kad visame pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis turėtų kuo greičiau pasiekti maksimalią ribą ir kad visos šalys – ypač ES ir visos Didžiojo dvidešimtuko valstybės – turi dėti didesnes pastangas ir iki 2020 m. atnaujinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, atsižvelgdamos į 2018 m. Talanoa dialogą, kuriuo siekiama pašalinti likusią kliūtį pasiekti tą tikslą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad jeigu kitos stipriausios ekonomikos šalys nesuderins savo įsipareigojimų su ES įsipareigojimais dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, reikės išlaikyti nuostatas dėl anglies dioksido nutekėjimo, visų pirma tas, kurios skirtos sektoriams, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, siekiant užtikrinti pasaulinį Europos pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad daugumoje trečiųjų šalių, kurios prisiėmė įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, diskusijos dėl jų įnašų didinimo tik labai lėtai prasideda; todėl prašo Komisijos supaprastinti ES svarstymą dėl įsipareigojimo padidinimo ir dėti daugiau pastangų motyvuoti kitus partnerius elgtis taip pat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia plataus užmojo ES kovos su klimato kaita politikos svarbą norint, kad ES pasauliniu mastu veiktų kaip patikima partnerė, kad būtų išlaikytas ES pirmavimas pasaulinės kovos su klimato kaita srityje ir kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarimo; palankiai vertina Europos Parlamento ir Tarybos susitarimą iki 2030 m. padidinti tikslų atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityje užmojį atitinkamai iki 32 ir 32,5 proc., kurį pasiekus išmetamas ŠESD kiekis iki 2030 m. sumažės daugiau kaip 45 proc.; todėl teigiamai vertina Komisijos pastabas dėl ES nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų atnaujinimo, siekiant atsižvelgti į šiuos platesnius užmojus ir padidinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą iki 2030 m; ragina Komisiją iki 2018 m. pabaigos parengti ES skirtą plataus užmojo vidurio laikotarpio nulinio išmetamųjų teršalų kiekio strategiją, kurioje būtų pateikta ekonomiškai efektyvi perspektyva pasiekti Paryžiaus susitarime patvirtintą nulinio išmetamųjų teršalų kiekio tikslą ir ne vėliau kaip iki 2050 m. sukurti visai anglies dioksido neišskiriančių technologijų ekonomiką, atsižvelgiant į teisingą Sąjungos dalį likusiame pasauliniame anglies dioksido kiekio mažinimo biudžete; pritaria Sąjungos nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų atnaujinimui, nustatant tikslą visos ekonomikos mastu Sąjungoje išmetamų ŠESD kiekį iki 2030 m. sumažinti 55 proc., palyginti su dešimtojo dešimtmečio lygiu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teigiamai vertina Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pareiškimą dėl aukščiausiojo lygio susitikimo klimato kaitos klausimais surengimo 2019 m. rugsėjo mėn., kai vyks 74-oji Generalinė Asamblėja, siekiant paspartinti kovą su klimato kaita, kad būtų įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslai, ir visų pirma skatinti prisiimti platesnio užmojo įsipareigojimus klimato srityje; ragina ES ir valstybes nares remti šias pastangas, dalyvaujant ir parodant politinę valią didinti savo įsipareigojimus, ir skatinti kitas šalis tvirtai prisidėti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl to, kad JAV prezidentas Donald Trump pranešė apie savo ketinimą siekti, kad Jungtinės Valstijos pasitrauktų iš Paryžiaus susitarimo, ir mano, kad tai būtų žingsnis atgal; reiškia pasitenkinimą dėl to, kad po Prezidento D. Trumpo pareiškimo visos svarbiausios šalys patvirtino, jog yra įsipareigojusios vykdyti Paryžiaus susitarimą; labai teigiamai vertina tai, kad įgyvendinant kampaniją „We Are Still In“ JAV valstijos, miestai, universitetai ir kiti nevalstybiniai subjektai nuolat skatinami imtis veiksmų klimato srityje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tvirtina, kad, ypač po prezidento D. Trumpo pareiškimo, svarbu priimti tinkamas nuostatas dėl kovos su anglies dioksido nutekėjimu ir užtikrinti, kad geriausius rezultatus pasiekę subjektai gautų nemokamų leidimų, kaip susitarta ATLPS direktyvoje; prašo Komisijos išnagrinėti, ar būtų veiksmingos ir teisėtos papildomos priemonės pramonei, kuriai gresia anglies dioksido nutekėjimo pavojus, apsaugoti: tai galėtų būti anglies dioksido mokestis, taikytinas importuojant, ir vartojimo mokestis, visų pirma taikytinas produktams, atvežamiems iš šalių, kurios nevykdo savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad 2019 m. sausio 1 d. įsigalios Monrealio protokolo Kigalio pakeitimas, kurio ratifikavimo dokumentus šiuo metu yra deponavusios 27 šalys, įskaitant septynias valstybes nares; ragina visas Monrealio protokolo šalis, visų pirma valstybes nares, kurios dar nepateikė ratifikavimo dokumentų, imtis visų būtinų veiksmų, kad pakeitimas būtų sparčiai ratifikuotas ir taip būtų reikiamai prisidėta prie Paryžiaus susitarimo ir klimato ir energetikos srityse užsibrėžtų vidurio laikotarpio ir ilgalaikių tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad visos valstybės narės ratifikavo Kioto protokolo Dohos pakeitimą ir kad 2017 m. gruodžio 21 d. visos Sąjungos valstybės drauge deponavo ratifikavimo dokumentus; mano, kad šis žingsnis bus svarbi derybų korta siekiant sėkmingai užbaigti 2018 m. derybas dėl klimato kaitos politikos ir bendromis pastangomis veiksmingai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad iki 2020 m. numatytas įgyvendinimas ir užmojai buvo vienas pagrindinių COP 23 derybų klausimų; palankiai vertina sprendimą surengti dvi padėties apžvalgas per šalių konferencijas 2018 ir 2019 m.; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti įnašus, skirtus išmetamųjų teršalų kiekiui iki 2020 m. sumažinti, ir pateikti juos apžvelgiant padėtį iki 2020 m. per COP 24; mano, kad tai svarbus žingsnis siekiant visoms šalims padidinti laikotarpio po 2020 m. užmojus, ir todėl laukia pirmosios apžvalgos Katovicuose rezultatų, kuri turėtų būti priimta kaip COP sprendimas, kuriuo būtų dar kartą patvirtintas įsipareigojimas iki 2020 m. padidinti šalių 2030 m. NDC užmojus, siekiant suderinti juos su ilgalaikiais Paryžiaus susitarimo tikslais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti komunikacijos strategiją ir veiklą, siekiant padidinti visuomenės ir politinę paramą kovos su klimato kaita veiksmams ir didinti informuotumą apie bendrą naudą kovojant su klimato kaita, pvz., geresnę oro kokybę ir visuomenės sveikatą, gamtos išteklių išsaugojimą, ekonomikos ir užimtumo augimą, didesnį energetinį saugumą ir mažesnes energijos importo išlaidas bei pranašumus tarptautinės konkurencijos srityje, įgyjamus dėl inovacijų diegimo ir technologinės plėtros; pabrėžia, kad taip pat reikėtų skirti dėmesio klimato kaitos ir socialinės neteisybės, migracijos, nestabilumo ir skurdo tarpusavio ryšiams ir tam, kad pasaulinė klimato politika gali labai padėti šiuos klausimus išspręsti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia Paryžiaus susitarimo, Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m., Sendajaus programos ir Adis Abebos veiksmų darbotvarkės (plėtros finansavimo) bei kitų Rio de Žaneiro konvencijų sinergiją, nes tai yra svarbūs ir tarpusavyje susiję veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad vienu metu būtų sprendžiami skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi klausimai; |
| --- | --- |

17.

COP 24 Katovicuose

| 18. | pripažįsta COP 22 ir COP 23 pirmininkavusių valstybių nuopelnus drauge rengiant 2018 m. Talanoa dialogo, kuriam šalys plačiai pritarė ir kuris pradėtas 2018 m. sausio mėn. projektą; laukia pirmųjų jo rezultatų COP 24 ir tolesnių politinių išvadų, kad bendri visuotiniai užmojai atitiktų ilgalaikius Paryžiaus susitarimo tikslus iki 2020 m.; teigiamai vertina tai, kad Talanoa dialogas neapsiriboja vien nacionalinių vyriausybių diskusijomis, bet suteikia galimybę įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant regionus ir miestus bei jų išrinktus atstovus, atkreipti nacionalinių ir pasaulio politikos formuotojų dėmesį į pagrindinius veiksmus klimato kaitos srityje; teigiamai vertina miestų ir regionų Talanoa dialogą ir laukia tolesnių dialogų Europoje; laukia nevalstybinių subjektų indėlio ir ragina visas šalis laiku pateikti savo pastabas, kad būtų palankesnės sąlygos politinei diskusijai Katovicuose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | be to, pripažįsta, kad, nepaisant visos pažangos, susijusios su Paryžiaus veiksmų darbo programa (taisyklių sąvadu), per COP 23, laukia svarbūs iššūkiai, siekiant ją užbaigti ir priimti konkrečius sprendimus COP 24; ragina iki aukščiausiojo lygio susitikimo atlikti visą būtiną parengiamąjį darbą, kad būtų baigtas rengti taisyklių sąvadas, kuris yra labai svarbus siekiant laiku įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pritaria taisyklių sąvadui, kuriam reikalingas aukštas skaidrumo lygis, su visoms šalims taikomomis griežtomis privalomomis taisyklėmis, kad būtų galima tiksliai įvertinti pažangą ir didinti tarptautiniame procese dalyvaujančių šalių tarpusavio pasitikėjimą; yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios šalys nenoriai siekia visiško išmetamųjų teršalų apskaičiavimo skaidrumo; ragina visas pagrindines valstybes vadovauti derybose dėl taisyklių sąvado ir skatinti nustatyti privalomus stebėsenos ir tikrinimo sistemų reikalavimus, įskaitant laiku pateikiamus ir patikimus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir įverčių duomenis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu papildyti taisyklių sąvadą atmosferos stebėjimo duomenimis, siekiant padidinti ataskaitų patikimumą ir tikslumą; ragina Europos Komisiją, Europos kosmoso agentūrą (EKA), Europos meteorologinių palydovų eksploatacijos organizaciją (EUMETSAT), Europos vidutinės trukmės orų prognozių centrą (angl. ECMWF), Integruotąją anglies ciklo stebėjimo sistemą (angl. ICOS), Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, nacionalines inventorizacijos agentūras ir tyrimų centrus bei kitus pagrindinius veikėjus kurti veiklos pajėgumus, kurie leistų rinkti informaciją apie antropogeninius išmetamuosius teršalus, naudojant palydovinius duomenis ir laikantis būtinų reikalavimų, įskaitant palydovų sistemą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES per COP 24 Katovicuose laikytųsi vienos bendros pozicijos, siekiant užtikrinti ES politinę galią ir patikimumą; primygtinai ragina visas valstybes nares remti ES įgaliojimus derybose ir dvišaliuose susitikimuose su kitais subjektais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti veiksmus klimato srityje į svarbių JT vykstančių tarptautinių forumų bei tokių organų kaip G7 ir G 20 darbotvarkes ir siekti sudaryti daugiašalius partnerystės susitarimus dėl konkrečių klausimų, susijusių su Paryžiaus susitarimo ir DVT įgyvendinimu; |
| --- | --- |

23.

Atvirumas, įtrauktis ir skaidrumas

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares palaikyti ir stiprinti strateginę partnerystę su išsivysčiusiomis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, siekiant per kelerius ateinančius metus sukurti klimato kaitos lyderių grupę, ir parodyti didesnį solidarumą su pažeidžiamomis valstybėmis; palaiko nuolatinį aktyvų ES dalyvavimą Plataus užmojo koalicijos (angl. HAC) veikloje ir bendradarbiavimą su jos šalimis narėmis, siekiant atkreipti dėmesį į jų pasiryžimą prasmingai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, 2018 m. sudarant griežtų taisyklių sąvadą ir sėkmingai surengiant Talanoa dialogą per COP 24; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad reikia veiksmingo visų šalių dalyvavimo siekiant tikslo, kad vidutinė temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, o šiam tikslui pasiekti reikia spręsti įtvirtintų teisių arba konfliktuojančių interesų klausimą; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad remia daugumai pasaulio gyventojų atstovaujančių vyriausybių iniciatyvą nustatyti konkrečią interesų konfliktų politiką UNFCCC; ragina Komisiją ir valstybes nares konstruktyviai dalyvauti šiame procese, nepakenkiant UNFCCC ir Paryžiaus susitarimo uždaviniams ir tikslams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad 80 proc. dėl klimato kaitos persikėlusių asmenų yra moterys, kurioms klimato kaita apskritai daro didesnį poveikį, palyginti su vyrais, ir kurioms tenka didesnė našta, nors jos nėra įtraukiamos į pagrindinių sprendimų dėl veiksmų klimato srityje priėmimo procesą; todėl pabrėžia, kad moterų įgalėjimas ir jų visapusiškas dalyvavimas ir vadovavimas vienodomis sąlygomis tokiuose tarptautiniuose forumuose kaip UNFCCC ir įgyvendinant nacionalinius, regioninius ir vietos lygmens veiksmus klimato srityje yra labai svarbūs, kad tokie veiksmai būtų sėkmingi ir rezultatyvūs; ragina ES ir valstybes nares įtraukti lyčių aspektą į klimato kaitos politiką ir skatinti čiabuvių moterų ir moterų teisių gynėjų dalyvavimą UNFCCC sistemoje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina COP 23 sprendimą dėl Prisitaikymo fondo, kuris toliau padės įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; pripažįsta fondo svarbą bendruomenėms, kurios labiausiai pažeidžiamos dėl klimato kaitos, todėl palankiai vertina naujus valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus skirti fondui 93 mln. USD; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės yra didžiausios viešojo sektoriaus kovos su klimato kaita finansavimo teikėjos; reiškia susirūpinimą dėl to, kad išsivysčiusių šalių faktiniai įsipareigojimai visiškai nesiekia bendro tikslo skirti 100 mlrd. USD per metus; pabrėžia, jog svarbu, kad visos išsivysčiusios susitarimo šalys prisidėtų siekiant šio tikslo, nes ilgalaikis finansavimas yra lemiamas veiksnys padedant besivystančioms šalims įgyvendinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo tikslus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų atitikti jos tarptautinius įsipareigojimus dėl darnaus vystymosi ir vidutinės trukmės bei ilgojo laikotarpio klimato politikos ir energetikos tikslus: jis turėtų būti toks, kad nebūtų prieštaraujama šiems tikslams ar trukdoma juos įgyvendinti; susirūpinęs pažymi, kad tikslas skirti kovai su klimato kaita 20 proc. visų Sąjungos išlaidų greičiausiai bus nepasiektas, todėl ragina imtis taisomųjų veiksmų; be to, pabrėžia, kad politinėse diskusijose dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2020 m. nuo pat pradžių klimato politikos ir energetikos tikslams turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys, siekiant užtikrinti, kad būtų skirti jiems įgyvendinti reikiami ištekliai; primena savo poziciją, kad reikia kuo skubiau, bet ne vėliau kaip iki 2027 m. dabartines su klimatu susijusias išlaidas padidinti nuo 20 iki 30 proc.; mano, kad DFP numatytos likusios išlaidos turėtų atitikti Paryžiaus susitarimo tikslus ir netrukdyti pastangoms klimato srityje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina sukurti specialų ir automatinį ES viešųjų finansų mechanizmą, pagal kurį būtų teikiama papildoma ir tinkama parama siekiant teisingos ES dalies teikiant 100 mlrd. USD sumą tarptautiniam klimato politikos finansavimui; |
| --- | --- |

30.

Nevalstybinių subjektų vaidmuo

| 31. | primena, kad Paryžiaus susitarime pripažįstamas svarbus daugiapakopio valdymo vaidmuo klimato politikoje ir poreikis bendradarbiauti su regionais, miestais ir nevalstybiniais subjektais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra patenkintas tuo, kad pasaulyje vis daugiau ir vis įvairesnių nevalstybinių subjektų, įsipareigojančių imtis kovos su klimato kaita veiksmų ir pasiekti konkrečių bei išmatuojamų rezultatų; pabrėžia, kad pilietinei visuomenei, privačiajam sektoriui ir subnacionaliniam valdžios sektoriui tenka itin svarbus vaidmuo reikalaujant veikti ir skatinant viešąją nuomonę bei valstybės veiksmus; ragina ES, valstybes nares ir visas šalis skatinti nevalstybinius subjektus, sudaryti jiems palankesnes sąlygas ir visapusiškai skaidriai bendradarbiauti su jais, nes jie vis dažniau tampa lyderiais kovoje su klimato kaita, taip pat bendradarbiauti su subnacionaliniais subjektais, visų pirma tais atvejais, kai ES santykiai su nacionalinėmis vyriausybėmis klimato politikos srityje yra pablogėję; atsižvelgdamas į tai, labai teigiamai vertina per COP 23 priimtą 25 novatoriškų miestų, kuriuose gyvena 150 mln. piliečių, įsipareigojimą iki 2050 m. tapti visiškai netaršiais miestais; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją toliau stiprinti savo santykius su vietos ir regionų valdžios institucijomis, stiprinti teminį ir sektorinį miestų ir regionų bendradarbiavimą tiek ES, tiek už jos ribų, siekiant parengti prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai iniciatyvas, taip pat stiprinti tvaraus vystymosi modelius bei išmetamųjų teršalų mažinimo planus pagrindiniuose sektoriuose, tokiuose kaip energetikos, pramonės, technologijų, žemės ūkio ir transporto sektoriai tiek miestuose, tiek kaimuose, pvz., įgyvendinant porines programas, Tarptautinio miestų bendradarbiavimo programą, remiant tokias platformas kaip Merų paktas ir kuriant naujus forumus, skirtus keistis geriausia patirtimi; ragina ES ir valstybes nares remti regionų ir vietos subjektų pastangas pateikti regioniniu ir vietos lygmenimis nustatytus įpareigojančius veiksmus (panašius į nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus), jei taip galima padidinti tikslų klimato srityje užmojį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją savo pasiūlyme dėl naujos ES ilgalaikės vidurio laikotarpio nulinio išmetamųjų teršalų kiekio strategijos parengti konkrečius šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslus iki 2050 m. visiems sektoriams ir nurodyti aiškų būdą, kaip juos pasiekti, įskaitant konkrečius tarpinius tikslus 2035 m., 2040 m. ir 2045 m.; ragina Komisiją įtraukti pasiūlymus, kaip gerinti šalinimą absorbentais, siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, kad ne vėliau kaip iki 2050 m. ES būtų pasiektas teršalų išmetimo sumažinimo iki nulio lygis, o vėliau būtų greitai pasiektas „neigiamas teršalų išmetimas“; ragina užtikrinti, kad šioje strategijoje būtų atspindėtas sąžiningas pastangų paskirstymas sektoriuose, įtraukiant mechanizmą, kuris apimtų penkerių metų visuotinės padėties vertinimo rezultatus, atsižvelgiant į būsimos IPCC specialiosios ataskaitos išvadas, Europos Parlamento rekomendacijas ir pozicijas bei nevalstybinių subjektų, pvz., vietos ir regionų valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus, nuomones; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad ES ilgalaikė strategija turėtų būti vertinama kaip galimybė nustatyti šiuolaikiškos ir ekologiškos ES ekonomikos strateginius ateities prioritetus, visapusiškai naudojantis technologinės pažangos teikiamomis galimybėmis ir užtikrinant aukštą socialinės apsaugos lygį bei aukštus vartotojų standartus, nes tai bus naudinga pramonei ir pilietinei visuomenei, visų pirma ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti strategijas ir programas, skirtas padėti sektoriams pereinamuoju laikotarpiu dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir technologinių naujovių, taip pat keistis žiniomis ir geriausia patirtimi tarp paveiktų regionų, darbuotojų ir įmonių, taip pat teikti paramą regionams ir darbuotojams ir padėti jiems pasirengti struktūriniams pokyčiams, aktyviai ieškoti naujų ekonominių galimybių ir kurti strategines vietos politikos priemones, kad būtų užtikrintas tinkamas perėjimas prie visai anglies dioksido neišskiriančių technologijų ekonomikos Europoje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įnašai atitiktų ekonominius įsipareigojimus, kurių reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą, šalys turėtų būti skatinamos įtraukti tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamą teršalų kiekį ir susitarti bei įgyvendinti tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis priemones, skirtas šių teršalų išmetimui mažinti minėtuose sektoriuose; |
| --- | --- |

37.

Visapusiškos visų sektorių pastangos

| 38. | palankiai vertina tai, kad pasaulyje toliau plėtojamos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, ir visų pirma tai, kad 2017 m. gruodžio mėn. pradėtas Kinijos nacionalinės prekybos taršos leidimais sistemos pradinis etapas, apimantis energetikos sektorių; taip pat palankiai vertina 2017 m. pabaigoje pasirašytą susitarimą dėl ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos susiejimo su Šveicarijos sistema ir ragina Komisiją toliau nagrinėti galimybes užtikrinti tokias sąsajas ir kitų formų bendradarbiavimą su trečiųjų valstybių ir regionų anglies dioksido rinkomis, taip pat skatinti kurti naujas anglies dioksido rinkas ir kitus anglies dioksido mokesčių mechanizmus, kurie padėtų mažinti išmetamą teršalų kiekį visame pasaulyje, pasiekti geresnių rezultatų ir sutaupyti lėšų bei sumažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką, visiems sukuriant vienodas sąlygas; ragina Komisiją nustatyti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bet koks susiejimas su ES ATLPS ir toliau padėtų papildomai ir nuolat švelninti klimato kaitą ir netrukdytų įgyvendinti Sąjungos vidaus įsipareigojimus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja, kad transportas yra vienintelis sektorius, kuriame nuo 1990 m. išmetamas teršalų kiekis didėja; pabrėžia, kad tai nesuderinama su ilgalaikiu tvariu vystymusi, kuriam pasiekti reikia, kad visi visuomenės sektoriai didesniu mastu ir greičiau sumažintų išmetamą teršalų kiekį; primena, kad transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro turės būti visiškai panaikinta iki 2050 m.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reiškia didelį nusivylimą dėl to, kad Komisijos pasiūlymas dėl keleivinių automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartų po 2020 m. neatitinka ilgalaikių Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reiškia susirūpinimą dėl nedidelių Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) taikomos tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) užmojų, atsižvelgiant į šiuo metu vykdomą darbą, susijusį su standartais ir rekomenduojama praktika, skirtais sistemai įgyvendinti nuo 2019 m.; griežtai nepritaria pastangoms taikyti CORSIA skrydžiams Europoje, nes tai prieštarauja ES teisės aktams ir jos nepriklausomumui priimant sprendimus; pabrėžia, kad tolesnis parengtų CORSIA standartų ir rekomenduojamos praktikos mažinimas yra nepriimtinas; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas įmanomas pastangas sustiprinti CORSIA nuostatas, taigi ir jos būsimą poveikį; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2017/2392 (8), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant išlaikyti dabartinius jos taikymo aviacijos veiklai apribojimus ir pasirengti nuo 2021 m. įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, visų pirma jo 1 straipsnio 7 dalį, kurioje aiškiai teigiama, kad Europos Parlamentas ir Taryba kaip teisės aktų leidėjai yra vienintelės institucijos, kurios sprendžia dėl bet kokio būsimo ATLPS direktyvos dalinio pakeitimo; ragina valstybes nares, atsižvelgiant į Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, pateikti oficialią išlygą dėl CORSIA standartų ir rekomenduojamos praktikos, nustatant, kad įgyvendinant CORSIA ir dalyvaujant savanoriškuose etapuose reikalingas išankstinis Tarybos ir Europos Parlamento pritarimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad Sąjunga iki 2024 m. pratęsė leidimą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ne EEE vykdomiems skrydžiams ir jiems netaikyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, kad ICAO būtų lengviau pasauliniu mastu priimti sprendimą dėl aviacijos išmetamųjų teršalų; vis dėlto pabrėžia, kad bet koks tolesnis teisės aktų pakeitimas turėtų būti priimamas tik tuo atveju, jei jis atitinka Sąjungos visos ekonomikos mastu vykdomą įsipareigojimą mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, pagal kurį nenumatoma naudoti kompensacinių kreditų po 2020 m.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teigiamai vertina tai, kad aviacijos sektoriuje pagal ES ATLPS jau sumažinta / kompensuota maždaug 100 mln. tonų išmetamo CO2 kiekio; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, jog prognozuojama, kad iki 2050 m. vežėjų išmetamas CO2 kiekis padidės 50–250 proc., taip pat tai, kad jau yra techninių sprendimų, kaip smarkiai sumažinti jūrų sektoriaus išmetamų teršalų kiekį; palankiai vertina tai, kad 2018 m. balandžio mėn. 72-ojoje Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto sesijoje susitarta dėl pradinės IMO strategijos dėl iš laivų išmetamų ŠESD kiekio mažinimo, nes tai pirmas žingsnis siekiant, kad šis sektorius prisidėtų prie Paryžiaus susitarimo temperatūros tikslo įgyvendinimo; ragina IMO greitai susitarti dėl naujų privalomų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonių, būtinų tikslams pasiekti, ir pabrėžia, kad svarbu ir būtina tuos tikslus įgyvendinti iki 2023 m.; pabrėžia, kad reikia papildomų priemonių ir veiksmų siekiant spręsti jūrų sektoriaus išmetamųjų teršalų problemą, todėl ragina ES ir valstybes nares atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas IMO susitarimas ir koks jo poveikis, ir apsvarstyti galimybę imtis papildomų veiksmų ES lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad jūrų sektoriaus išmetamas ŠESD kiekis atitiktų Paryžiaus susitarimo temperatūros tikslą; primygtinai ragina Komisiją įtraukti tarptautinę laivybą į būsimą 2050 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategiją, kad ES sprendimai dėl investicijų būtų orientuoti į visai anglies dioksido į aplinką neišskiriantį kurą ir laivybos varomąsias technologijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kadangi dėl miškų naikinimo ir nykimo išmetama apie 20 proc. viso pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio; pabrėžia svarbų miškų ir šlapžemių vaidmenį mažinant klimato kaitą, nes juose yra didelis anglies dioksido surinkimo potencialas; pažymi, kad ES ir pasaulyje esančius natūralius anglies absorbentus reikėtų išsaugoti ir ilgainiui padidinti ir kad reikia toliau didinti bendrą pasaulio miškų dydį ir jų gebėjimą prisitaikyti prie klimato kaitos bei atsparumą jos poveikiui, siekiant įgyvendinti ilgalaikį Paryžiaus susitarimo tikslą; be to, pabrėžia, kad reikia ne tik dėti pastangas klimato kaitos poveikiui sušvelninti, didžiausią dėmesį skiriant atogrąžų miškų sektoriui, bet ir pradėti spręsti pagrindines miškų praradimo ir klimato kaitos priežastis; |
| --- | --- |

46.

Atsparumas klimato kaitos poveikiui prisitaikant prie jo

| 47. | ragina Komisiją persvarstyti ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, nes prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai yra neišvengiami ir būtini visoms šalims, jeigu jos nori kuo labiau sumažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir visapusiškai išnaudoti klimato kaitos poveikiui atsparaus augimo ir darnaus vystymosi galimybes; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad vietos bendruomenių ir čiabuvių platformos įdiegimas yra vienas COP 23 laimėjimų ir dar vienas svarbus žingsnis įgyvendinant Paryžiuje priimtus sprendimus; mano, kad platforma sudarys palankesnes sąlygas veiksmingai keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su prisitaikymo pastangomis ir strategija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad reikia kurti viešas, skaidrias ir vartotojui patogias sistemas ir priemones, kurias taikant būtų galima stebėti daromą pažangą ir nacionalinių prisitaikymo prie klimato kaitos planų ir veiksmų efektyvumą; |
| --- | --- |

49.

Klimato diplomatija

| 50. | tvirtai remia tolesnį Sąjungos politinės informavimo veiklos ir klimato srities diplomatijos vykdymą ir stiprinimą, nes tai būtina siekiant skatinti aktyvesnius klimato politikos veiksmus šalyse partnerėse ir formuoti pasaulinės visuomenės nuomonę; ragina EIVT ir Komisijai skirti žmogiškųjų ir finansinių išteklių, tinkamiau atsižvelgiant į tvirtus įsipareigojimus plėtoti klimato diplomatiją ir aktyviau dalyvauti šioje srityje; primygtinai reikalauja parengti išsamią ES klimato diplomatijos strategiją ir klimato aspektą įtraukti į visas ES išorės veiksmų sritis, įskaitant prekybą, vystomąjį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir saugumą ir gynybą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad klimato kaitos poveikis tarptautiniam saugumui ir regioniniam stabilumui vis didesnis: jį lemia aplinkos būklės blogėjimas, pragyvenimo šaltinių praradimas, klimato kaitos sukelta priverstinė žmonių migracija ir susijusios neramumų formos – klimato kaita dažnai gali būti laikoma grėsmę didinančiu veiksniu; todėl primygtinai ragina ES ir valstybes nares bendradarbiauti su partneriais visame pasaulyje, siekiant geriau suprasti, integruoti, numatyti ir valdyti destabilizuojantį klimato kaitos poveikį; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu įtraukti klimato srities diplomatiją į ES konfliktų prevencijos politikos priemones; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti plačių užmojų aljansus, kuriais būtų galima rodyti pavyzdį, įtraukiant klimato kaitos klausimus į įvairias užsienio politikos sritis, įskaitant prekybą, tarptautinę migraciją, tarptautinių finansų įstaigų pertvarką, taip pat taiką ir saugumą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją įtraukti klimato kaitos aspektą į tarptautinius prekybos ir investicijų susitarimus, nustatant Paryžiaus susitarimo ratifikavimą ir įgyvendinimą kaip būsimų prekybos susitarimų sąlygą; ragina Komisiją atlikti visapusišką dabartinių susitarimų suderinamumo su Paryžiaus susitarimu vertinimą; |
| --- | --- |

53.

Pramonė ir konkurencingumas

| 54. | pabrėžia, kad klimato kaita visų pirma yra iššūkis visuomenei, tad kova su ja turėtų likti vienu iš pagrindinių ES politikos ir veiksmų, be kita ko, pramonės, energetikos, mokslinių tyrimų ir skaitmeninių technologijų srityse, principų; |
| --- | --- |

54.

| 55. | teigiamai vertina iki šiol Europos piliečių, įmonių ir pramonės dėtas pastangas laikytis Paryžiaus susitarime nustatytų įpareigojimų ir šioje srityje padarytą pažangą; ragina juos užsibrėžti siekti platesnio užmojo tikslų ir visapusiškai išnaudoti Paryžiaus susitarimo teikiamas galimybes, neatsiliekant nuo technologinės plėtros; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad stabili ir nuspėjama teisinė sistema ir aiškūs politiniai signalai ES ir pasauliniu lygiu sudaro palankesnes sąlygas su klimatu susijusioms investicijoms ir jų didinimui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kokie svarbūs dokumentų rinkiniu „Švari energija visiems europiečiams“ pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama sustiprinti ES konkurencingumą, įgalėti piliečius ir nustatyti tikslus, atitinkančius ES įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir kas penkerius metus atliekamos jo peržiūros mechanizmą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | teigiamai vertina tai, kad kai kurios šalys, kuriose yra didžiausi ES energijai imlių sektorių konkurentai, pradėjo taikyti prekybos anglies dioksido taršos leidimais ar kitus kainodaros mechanizmus; ragina kitas šalis sekti jų pavyzdžiu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad svarbu didinti kokybiškų darbo vietų ir kvalifikuotų darbuotojų skaičių ES pramonės sektoriuje, siekiant skatinti jo modernizavimą ir tvarią pertvarką; ragina įgyvendinti kompleksinį ir įtraukų procesą siekiant parengti viziją, skirtą alternatyviam verslo modeliui regionuose, kuriuose intensyviai naudojamos akmens anglys ir anglis ir didelė darbuotojų dalis dirba nuo anglies priklausomuose sektoriuose, kad būtų palengvinta tvari klestinčių pramonės įmonių ir paslaugų sektorių pertvarka, atsižvelgiant į palikimą ir paveldą bei turimos darbo jėgos įgūdžius; pabrėžia svarbų valstybių narių vaidmenį spartinant reformas, kurios gali padėti tinkamai įgyvendinti su darbo jėga susijusią pertvarką tuose regionuose; primena, kad papildoma ES finansinė parama šiuo atžvilgiu atlieka nepakeičiamą vaidmenį; |
| --- | --- |

58.

Energetikos politika

| 59. | primena, kad investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ES mažėja; todėl pabrėžia atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo svarbą mažinant išmetamą teršalų kiekį ir užtikrinant energetinį saugumą bei užkertant kelią energijos nepritekliui ir jį mažinant, siekiant apsaugoti pažeidžiamus ir neturtingus namų ūkius bei jiems padėti; ragina visuotiniu mastu propaguoti efektyvaus energijos vartojimo ir energijos taupymo priemones, plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir (pvz., skatinant savarankišką atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą ir vartojimą) ir veiksmingą jų panaudojimą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primena, kad prioriteto teikimas energijos vartojimo efektyvumui, be kita ko, laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ir pirmavimas pasaulyje atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje – tai du iš pagrindinių ES energetikos sąjungos tikslų; pabrėžia švarios energijos dokumentų rinkiniu pateiktų plataus užmojo teisės aktų svarbą siekiant tų tikslų ir būsimos ilgalaikės vidurio laikotarpio strategijos svarbą ES veiksmingai įgyvendinant pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtų įsipareigojimų siekti tikslo, kad vidutinė pasaulio temperatūra pakiltų gerokai mažiau nei 2 oC, ir tolesnio tikslo, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, vykdymo politiką; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti energijos kaupimo technologijas, pažangiuosius tinklus ir reguliavimą apkrova, nes tai prisidės prie veiksmingo atsinaujinančių išteklių energijos panaudojimo energijos gamybos srityje ir namų ūkio šildymo ir vėsinimo sektoriuose; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina ES reikalauti, kad tarptautinė bendruomenė nedelsiant priimtų konkrečias priemones, įskaitant tvarkaraštį, siekiant laipsniškai panaikinti aplinkai ir ekonomikai žalingas subsidijas, dėl kurių iškraipoma konkurencija, trukdoma siekti tarptautinio bendradarbiavimo ir diegti naujoves; |
| --- | --- |

62.

Moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninės technologijos ir kosmoso politika

| 63. | pabrėžia, kad tolesni ir sustiprinti moksliniai tyrimai ir inovacijos klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie jos politikos, efektyvaus išteklių naudojimo, tvarių mažo ir nulinio anglies dioksido kiekio technologijų, tvaraus perdirbtų žaliavų naudojimo (žiedinės ekonomikos) ir klimato kaitos duomenų rinkimo srityse yra pagrindiniai veiksniai, padedantys ekonomiškai efektyviai kovoti su klimato kaita ir mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; todėl ragina visuotiniu mastu įsipareigoti didinti ir telkti investicijas šiose srityse; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimus energetikos sąjungoje ir įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, prioritetą reikia teikti pagal naująją programą „Europos horizontas“ įgyvendinamų tvarių energetikos projektų finansavimui; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad darnaus vystymosi tikslai (DVT) yra esminis pokytis tarptautinės vystomojo bendradarbiavimo politikos srityje ir kad ES yra įsipareigojusi juos įgyvendinti ir savo vidaus politikos, ir išorės politikos srityse; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į DVT išorės dimensiją, reikia išnagrinėti įvairius būdus padėti besivystančioms ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims pertvarkyti savo energetikos sektorius, inter alia, įgyvendinant pajėgumų stiprinimo priemones, padedant sumažinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje įgyvendinamų projektų investicines sąnaudas, perduodant technologijas ir teikiant pažangiųjų miestų ir atokių bei kaimo vietovių plėtojimo sprendimus, kad joms būtų padėta įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą; todėl teigiamai vertina naujai įsteigtą Europos darnaus vystymosi fondą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | primena, kad moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas yra vienas iš penkių ES energetikos sąjungos strategijos ramsčių; pažymi, kad ES ryžtingai siekia likti pasauline lydere šiose srityse ir sykiu plėtoja glaudų mokslinį bendradarbiavimą su tarptautinėmis partnerėmis; pabrėžia, kad svarbu sukurti ir išlaikyti tvirtus inovacijų pajėgumus tiek išsivysčiusiose, tiek besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, siekiant diegti švarias ir tvarias energetikos technologijas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primena labai svarbų vaidmenį, kurį atlieka skaitmeninės technologijos remiant energetikos pertvarką ir visų pirma didinant energijos vartojimo efektyvumą bei energijos taupymą; pabrėžia naudą klimatui, kurią gali teikti Europos pramonės skaitmeninimas, efektyviai naudojant išteklius ir mažinant imlumą medžiagoms bei stiprinant dabartinę darbo jėgą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tvirtai mano, kad Sąjungos kosmoso programos turėtų būti parengtos taip, kad būtų užtikrintas jų indėlis kovojant su klimato kaita ir įgyvendinant jos švelninimo strategijas; šiuo atžvilgiu primena ypatingą vaidmenį, kurį atlieka „Copernicus“ sistema, ir poreikį užtikrinti, kad į ją būtų įtraukta CO2 stebėsenos paslauga; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti laisvai prieinamų, išsamių ir atvirų duomenų politiką, nes ji būtina mokslo bendruomenei ir ja remiamas tarptautinis bendradarbiavimas šioje srityje; |
| --- | --- |

67.

Veiksmai klimato kaitos srityje besivystančiose šalyse

| 68. | primygtinai tvirtina, kad reikia palikti galimybę sumažinti visuotinį atšilimą iki 1,5 oC ir kad didžiausi teršėjai, įskaitant ES, privalo skubiai sustiprinti savo pastangas mažinti klimato kaitą, nes tai gali suteikti didelės bendros naudos darnaus vystymosi srityje, ir smarkiai padidinti savo paramą besivystančiose šalyse įgyvendinamiems veiksmams klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia informacija apie klimato kaitą pagrįsto sprendimų priėmimo ir šio proceso rėmimo gerinant besivystančioms šalims ypač svarbias klimato kaitos paslaugas svarbą; ragina užtikrinti, kad tai taptų svarbiu ES finansuojamų mokslinių tyrimų tikslu ir kad būtų dedama daug pastangų palengvinti technologijų perdavimą besivystančioms šalims; ragina priimti PPO deklaraciją dėl intelektinės nuosavybės teisių ir klimato kaitos, panašią į Dohoje 2011 m. priimtą deklaraciją dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena išsivysčiusių šalių įsipareigojimą iki 2020 m. pateikti naują papildomą besivystančiose šalyse klimato kaitos srityje įgyvendinamų veiksmų finansavimą, siekiantį 100 mlrd. USD per metus; pripažįsta, kad reikia toliau didinti finansines pastangas ir griežtinti jų apskaitą, be kita ko, skiriant dėmesį reikalavimui, kad finansavimas būtų naujas ir papildomas, ir tik įtraukiant paskolos subsidijos ekvivalentus, apskaičiuojamus taikant EBPO Paramos vystymuisi komitete suderintus metodus; rekomenduoja ES valstybėms narėms vadovautis Komisijos nustatyta Rio rodiklių taikymo oficialiai vystomajai paramai, kuria siekiama tikslo klimato srityje, praktika; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina ES laikytis SESV 208 straipsnyje įtvirtinto politikos suderinamumo vystymosi labui principo, nes tai yra labai svarbus ES indėlio į Paryžiaus susitarimą aspektas; todėl ragina ES užtikrinti savo vystymosi, prekybos, žemės ūkio, energetikos ir kovos su klimato kaita politikos darną; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primena, kad klimato kaita turi ir tiesioginį, ir netiesioginį poveikį žemės ūkio našumui; pakartoja savo raginimą iš esmės pakeisti tai, kaip gaminame ir vartojame maistą, ir pereiti prie agroekologiškos praktikos, kaip nurodoma Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) išvadose ir JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais rekomendacijose; teigiamai vertina Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) iniciatyvą didinti agroekologijos mastą siekiant darnaus vystymosi tikslų; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares su šiais principais suderinti savo vystymosi politiką, įskaitant politiką, susijusią su EDVF žemės ūkio investicijų programa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad dėl vis didėjančio su transportu ir prekyba susijusio išmetamo CO2 kiekio mažėja ES klimato kaitos strategijos veiksmingumas; pažymi, kad eksportu grindžiamas vystymosi skatinimas, be kita ko, skatinant į eksportą orientuotą žemės ūkio pramonę, sunkiai suderinamas su būtinybe mažinti klimato kaitą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad ES turėtų apsvarstyti būdus nustatyti kontrolės priemones, taikytinas prekybai prekėmis, kurias gaminant keliamas pavojus miškams, pvz., sojų, palmių, eukalipto aliejus, jautiena, oda ir kakava, ir jų vartojimui Europoje, atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant FLEGT veiksmų planą ir reglamentą dėl medienos bei ES priemones, kuriomis reguliuojamos kitos tiekimo grandinės, siekiant padaryti galą didelei žalai arba užkirsti jai kelią; pažymi, kad veiksniai, lemiantys tokių pastangų sėkmingumą, apima atsekamumo ir privalomų deramo patikrinimo reikalavimų vykdymo visoje tiekimo grandinėje užtikrinimą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Europos investicijų banką skubiai baigti skolinti lėšas su iškastiniu kuru susijusiems projektams finansuoti ir prašo ES valstybių narių nebeteikti su iškastiniu kuru susijusiems projektams jokių eksporto kredito garantijų; ragina suteikti konkrečias valstybės garantijas „žaliosioms“ investicijoms, žymėms ir mokestinėms lengvatoms, taikomoms „žaliųjų“ investicinių fondams ir „žaliųjų“ obligacijų išleidimui; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti visuotinį tikslą prisitaikyti prie klimato kaitos ir mobilizuoti pagrindinius naujus prisitaikymui skirtus fondus besivystančiose šalyse; ragina ES ir jos valstybes nares įsipareigoti smarkiai padidinti teikiamą prisitaikymo finansavimą; pripažįsta, kad reikia pažangos nuostolių ir žalos klausimu, kuriam spręsti reikiamos papildomos lėšos turėtų būti surinktos iš naujoviškų viešojo finansavimo šaltinių, taikant Varšuvos tarptautinį nuostolių ir žalos mechanizmą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad reikia principu „iš apačios į viršų“ grindžiamų vietos lygmens projektų, skirtų visų pirma pažeidžiamiems žmonėms ir bendruomenėms; pažymi, kad šiuo metu derinimo operacijoms ir garantijoms skiriamas didelis dėmesys, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas privačioms investicijoms, yra naudingas didelio masto projektams, ir ragina užtikrinti tinkamą pusiausvyrą paramos fondų lėšų naudojimo srityje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pažymi, kad aviacijos pramonė yra labai priklausoma nuo anglies dioksido kompensacijų ir kad miškams atkurti skirtas kompensacijas sudėtinga kiekybiškai įvertinti ir neįmanoma užtikrinti; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA) ir kiti projektai jokiu būdu nedarytų žalos apsirūpinimo maistu saugumui, teisėms į žemę, čiabuvių teisėms ar biologinei įvairovei ir kad būtų laikomasi sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, principo; |
| --- | --- |

78.

Europos Parlamento vaidmuo

| 79. | mano, kad Parlamentas turi būti gerai integruotas į ES delegaciją, nes jis turi duoti pritarimą sudarant tarptautinius susitarimus ir atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ES lygmeniu kaip vienas iš teisės aktų leidėjų; todėl tikisi, kad jam bus leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Katovicuose ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir UNFCCC sekretoriatui su prašymu išplatinti šią rezoliuciją visoms šalims, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0280.

(2)  OL C 346, 2018 9 27, p. 70.

(3)  OL L 236, 2017 9 14, p. 1.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/ Europa___International/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring

(7)  UNEP ataskaita „2017 m. ataskaita dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje. Atotrūkis išmetamųjų teršalų srityje ir jo poveikis“, p. 18.

(8)  OL L 350, 2017 12 29, p. 7.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

14-asis Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimas (COP 14)

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 14-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 14) (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūros (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Komisijos ataskaitą „Gamtos padėtis Europos Sąjungoje: 2007–2012 m. laikotarpio ataskaita dėl rūšių ir buveinių tipų, kuriems taikomos Paukščių ir Buveinių direktyvos, būklės ir tendencijų, parengta, kaip reikalaujama Buveinių direktyvos 17 straipsnyje ir Paukščių direktyvos 12 straipsnyje“ (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Komisijos ataskaitą „Gamtos padėtis Europos Sąjungoje: 2007–2012 m. laikotarpio ataskaita dėl rūšių ir buveinių tipų, kuriems taikomos Paukščių ir Buveinių direktyvos, būklės ir tendencijų, parengta, kaip reikalaujama Buveinių direktyvos 17 straipsnyje ir Paukščių direktyvos 12 straipsnyje“ (COM(2015)0219),

| — | atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai dėl 14-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių susitikimo (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 ir O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai dėl 14-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių susitikimo (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 ir O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pagal naujame 2011–2020 m. strateginiame biologinės įvairovės išsaugojimo plane, kurį 2010 m. patvirtino Biologinės įvairovės konvencijos šalys, išdėstytą misiją numatyta imtis veiksmingų ir neatidėliotinų veiksmų, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės (nepaprastos mus supančių ekosistemų, rūšių ir genetinių išteklių įvairovės) nykimas, siekiant užtikrinti, kad iki 2020 m. ekosistemos taptų atsparios ir toliau atliktų esmines funkcijas, tokiu būdu užtikrindamos planetos gyvybės formų įvairovę ir prisidėdamos prie žmonių gerovės ir skurdo mažinimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal naujame 2011–2020 m. strateginiame biologinės įvairovės išsaugojimo plane, kurį 2010 m. patvirtino Biologinės įvairovės konvencijos šalys, išdėstytą misiją numatyta imtis veiksmingų ir neatidėliotinų veiksmų, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės (nepaprastos mus supančių ekosistemų, rūšių ir genetinių išteklių įvairovės) nykimas, siekiant užtikrinti, kad iki 2020 m. ekosistemos taptų atsparios ir toliau atliktų esmines funkcijas, tokiu būdu užtikrindamos planetos gyvybės formų įvairovę ir prisidėdamos prie žmonių gerovės ir skurdo mažinimo;

| B. | kadangi 2050 m. vizija, priimta pagal Biologinės įvairovės konvenciją, – gyventi harmonijoje su gamta ir pagal ją siekiama iki 2050 m. užtikrinti, kad biologinė įvairovė būtų vertinama, saugoma, atkuriama ir išmintingai naudojama, išsaugant ekosistemų funkcijas, rūpinantis, kad planeta būtų sveika, ir užtikrinant visiems žmonėms būtiną naudą; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2050 m. vizija, priimta pagal Biologinės įvairovės konvenciją, – gyventi harmonijoje su gamta ir pagal ją siekiama iki 2050 m. užtikrinti, kad biologinė įvairovė būtų vertinama, saugoma, atkuriama ir išmintingai naudojama, išsaugant ekosistemų funkcijas, rūpinantis, kad planeta būtų sveika, ir užtikrinant visiems žmonėms būtiną naudą;

| C. | kadangi pagal 2050 m. viziją numatyti penki bendrieji tikslai: a) šalinti pagrindines biologinės įvairovės nykimo priežastis, integruojant biologinės įvairovės aspektą į valdžios sektorių ir visuomenę; b) mažinti tiesioginį poveikį biologinei įvairovei ir skatinti tausų jos naudojimą; c) gerinti biologinės įvairovės būklę, užtikrinant ekosistemų, rūšių ir genetinės įvairovės išsaugojimą; d) didinti visiems reikalingą naudą, kurią teikia biologinė įvairovė ir ekosistemų funkcijos; ir e) gerinti nuostatų įgyvendinimą, užtikrinant įtraukų planavimą, žinių valdymą ir pajėgumų stiprinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal 2050 m. viziją numatyti penki bendrieji tikslai: a) šalinti pagrindines biologinės įvairovės nykimo priežastis, integruojant biologinės įvairovės aspektą į valdžios sektorių ir visuomenę; b) mažinti tiesioginį poveikį biologinei įvairovei ir skatinti tausų jos naudojimą; c) gerinti biologinės įvairovės būklę, užtikrinant ekosistemų, rūšių ir genetinės įvairovės išsaugojimą; d) didinti visiems reikalingą naudą, kurią teikia biologinė įvairovė ir ekosistemų funkcijos; ir e) gerinti nuostatų įgyvendinimą, užtikrinant įtraukų planavimą, žinių valdymą ir pajėgumų stiprinimą;

| D. | kadangi Nagojos protokolu dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais siekiama užtikrinti sąžiningą bei teisingą naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Nagojos protokolu dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais siekiama užtikrinti sąžiningą bei teisingą naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimą;

| E. | kadangi ES 2020 m. biologinės įvairovės strategija siekiama sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą ES ir iki 2020 m. padėti sustabdyti pasaulio biologinės įvairovės nykimą, turint mintyje, kad biologinė įvairovė savaime yra vertė ir daro esminį ekosistemų indėlį į žmonių gerovę ir ekonominį klestėjimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES 2020 m. biologinės įvairovės strategija siekiama sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą ES ir iki 2020 m. padėti sustabdyti pasaulio biologinės įvairovės nykimą, turint mintyje, kad biologinė įvairovė savaime yra vertė ir daro esminį ekosistemų indėlį į žmonių gerovę ir ekonominį klestėjimą;

| F. | kadangi ES ir jos valstybės narės priėmė Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos visuotinius darnaus vystymosi tikslus, kuriuose raginama pakeisti mūsų pasaulį ir saugoti mūsų planetą, įskaitant gyvybę žemėje ir povandeninę gyvybę, ir įsipareigojo visapusiškai ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ir jos valstybės narės priėmė Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos visuotinius darnaus vystymosi tikslus, kuriuose raginama pakeisti mūsų pasaulį ir saugoti mūsų planetą, įskaitant gyvybę žemėje ir povandeninę gyvybę, ir įsipareigojo visapusiškai ją įgyvendinti;

| G. | kadangi ekosistemų nykimas ES lemia didžiulius socialinius ir ekonominius nuostolius; |
| --- | --- |

G.

kadangi ekosistemų nykimas ES lemia didžiulius socialinius ir ekonominius nuostolius;

Bendrosios pastabos

| 1. | susirūpinęs pažymi, kad, esant dabartinei biologinės įvairovės nykimo trajektorijai, 2020 m. Aičio biologinės įvairovės tikslai nebus pasiekti, ir ragina visas šalis ir suinteresuotuosius Biologinės įvairovės konvencijos subjektus dėti daugiau pastangų; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įsipareigoti nedelsiant, iš esmės ir papildomai stengtis išsaugoti biologinę įvairovę, kad būtų pasiekti ES tikslai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad pasaulio biologinės įvairovės apsauga yra esminis uždavinys, taigi ir strateginis ES interesas, kuriam turėtų būti skiriamas didžiausias politinis dėmesys; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai bendradarbiauti, visų pirma pasinaudojant turimomis išorės priemonėmis, su trečiosiomis valstybėmis, siekiant skatinti ir stiprinti biologinės įvairovės išsaugojimo priemones ir valdymą, o ypač visuose daugiašaliuose susitarimuose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtina sukurti visapusišką valdymo sistemą, kuria būtų sprendžiami biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų išsaugojimo ir tausaus naudojimo klausimą; ragina ES ir valstybes nares nemažinti tvirtų įsipareigojimų toliau stiprinti Biologinės įvairovės konvenciją ir imtis vadovaujančio vaidmens rengiant programą laikotarpiui po 2020 m., visų pirma rengiantis keturioliktajam ir penkioliktajam šalių konferencijos susitikimams, ir skaidriai išdėstyti savo viziją ir prioritetus, susijusius su pasaulio biologinės įvairovės programa po 2020 m.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad biologinės įvairovės išsaugojimas ir atkūrimas – tai daugelio darnaus vystymosi tikslų siekimo pamatai, jie taip pat labai svarbūs siekiant ES politikos tikslų, susijusių su, be kita ko, aplinka, aprūpinimu maistu, klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos, sveikata, nelaimių rizikos mažinimu ir migracija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad biologinė įvairovė ir ekosistemų išsaugojimas savaime sąveikauja ir yra esminis darnaus vystymosi elementas; pabrėžia, kad reikia padėti integruoti biologinės įvairovės aspektą ir pagerinti visų ES vidaus ir išorės politikos krypčių derėjimą su aplinkos politika, ir ragina Komisiją ir valstybes nares tai padaryti, taip pat atsižvelgiant į jų įsipareigojimą iki 2030 m. visiškai įgyvendinti DVT; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad ypač svarbu atsižvelgti į pagrindinius biologinės įvairovės nykimo ir praradimo veiksnius taikant ilgalaikį strateginį požiūrį ir parengti bei įgyvendinti veiksmingus sprendimus ir priemones – nuo saugomų teritorijų nustatymo atsižvelgiant į vietovės jautrumą, nykstančių rūšių buvimą arba nustatytas žinių spragas ir (arba) veiksmingą valdymą, ir jų išsaugojimo, apriboti biologinės įvairovės nykimą ir neigiamą poveikį čiabuvių ir vietos bendruomenių teritorijoms ir pragyvenimo šaltiniams, atkurti ekosistemas ir jų funkcijas taip pat už saugomų teritorijų ribų, integruoti biologinę įvairovę į kitus sektorius, pvz., žemės ūkį, miškininkystę, žemės naudojimo planavimą, vystomąjį bendradarbiavimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, transportą, kasybą, sveikatą ir atsisakyti nepagrįstų subsidijų; siekiant sumažinti biologinės įvairovės nykimą ir neigiamą poveikį čiabuvių ir vietos bendruomenių teritorijoms ir pragyvenimo šaltiniams; |
| --- | --- |

6.

Konvencijos ir 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano įgyvendinimas

| 7. | primena, kad per Egipte vyksiantį COP 14 minimos dvidešimt penktosios konvencijos įsigaliojimo metinės; todėl mano, kad nepaprastai svarbu dėti daugiau pastangų įgyvendinant dabartinį 2011–2020 m. biologinės įvairovės išsaugojimo strateginį planą, sutelkti dėmesį į Aičio biologinės įvairovės tikslų ir pagrindinių Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo elementų įgyvendinimą ir rengti plataus užmojo strateginį planą laikotarpiui po 2020 m. bei įgyvendinimo mechanizmą, atsižvelgiant į 2050 m. scenarijaus, į kurį įtraukiami nauji biologinės įvairovės srities uždaviniai laikantis Darnaus vystymosi tikslų darbotvarkės iki 2030 m., vystymą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia Aičio biologinės įvairovės tikslų reikšmę įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, visų pirma, 14-ąjį DVT (išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi) ir 15-ąjį DVT (išsaugoti sausumos ekosistemas, darniai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, nutraukti ir sustabdyti dirvožemio būklės blogėjimą bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą); |
| --- | --- |

8.

| 9. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad rūšių ir buveinių tipų, kuriuos verta išsaugoti, apsaugos būklės vertinimai (3) ES rodo, kad tik 7 proc. jūrinių rūšių ir 9 proc. jūrų buveinių tipų yra palankios apsaugos būklės, o 27 proc. rūšių ir 66 proc. buveinių tipų yra nepalankios apsaugos būklės; |
| --- | --- |

9.

Pasaulio biologinės įvairovės programa po 2020 m.

| 10. | primygtinai ragina didinti užmojus ir suaktyvinti platesnę veiklą pagal pasaulio biologinės įvairovės programą po 2020 m.; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai siekti, kad būtų parengti aiškūs kiekybiniai išmatuojami tikslai su veiklos rezultatų rodikliais, tobulesnio atsekamumo priemonės, įsipareigojimų ir peržiūros procedūros bei ataskaitų teikimo mechanizmai, kuriems taikomi bendri standartai, ir mechanizmai, atspindintys Paryžiaus klimato susitarimą, ir kuriais būtų didinamas šalių skaidrumas ir atskaitomybė ir bendras kitos visuotinės biologinės įvairovės sistemos veiksmingumas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad būtina stiprinti tarptautinę sistemą, kad būtų apsaugota pasaulio biologinė įvairovė, sustabdytas jos dabartinis nykimas ir, kiek įmanoma, ji būtų atkurta; mano, kad tokia sistema turėtų būti grindžiama tikslais ir savanoriškais įsipareigojimais, kurie apima nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, paremtus vietos ir regioninio lygmens įpareigojančiais veiksmais, ir kitas tinkamas priemones, finansinius įsipareigojimus ir geresnių pajėgumų didinimo garantijas, taip pat kas penkerius metus vykdomos peržiūros mechanizmą, ypatingą dėmesį skiriant patobulintam saugomų teritorijų valdymui bei veiksmingesnėms išsaugojimo priemonėms bei užmojų didinimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu kuo labiau sutrumpinti uždelstą laikotarpį, kuris gali atsirasti nuo pasaulinės biologinės įvairovės programos po 2020 m. priėmimo iki jos perkėlimo į nacionalinius biologinės įvairovės tikslus, kad būtų išvengta vėlavimų imtis konkrečių veiksmų, siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- |

12.

Ekonominiai aspektai ir finansavimas

| 13. | pabrėžia, kad iš tiesų ekonomikos augimas gali palengvinti darnų vystymąsi tik, jei jis yra atsietas nuo biologinės įvairovės nykimo ir gamtos pajėgumo prisidėti prie žmonių gerovės, taip pat pabrėžia, kaip svarbu padėti visuomenei visiškai darniai spręsti sudėtingas problemas, susijusias su socialiniais ir ekonominiais aspektais, dideliu mastu naudojant gamtos procesais paremtus sprendimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad, siekiant biologinės įvairovės, būtina skirti pakankamą finansavimą; pabrėžia, kad kitos daugiametės finansinės programos atitiktis biologinės įvairovės apsaugai ir galimas lėšų skyrimas biologinei įvairovei turėtų didelį teigiamą poveikį siekiant 2050 m. vizijos tikslų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kurti naujus tarptautinius biologinės įvairovės išsaugojimo finansinius mechanizmus, susijusius su Biologinės įvairovės konvencija, ir pabrėžia privačiojo sektoriaus teikiamo finansavimo iniciatyvų svarbą šioje srityje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad, siekiant sumažinti klimato kaitos poveikį biologinei įvairovei, svarbu investuoti daugiau, kad būtų įvykdyti įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, ir užtikrinti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politikos bei biologinės įvairovės politikos darną; |
| --- | --- |

16.

Miškininkystė ir žemės ūkis

| 17. | palankiai vertina tai, kad COP 14 pateiktoje rekomendacijoje Nr. 10.2(g) (XXI/1) minimas miškininkystės ir žemės ūkio potencialas; pabrėžia tai, kad žemės ūkio veikla ir biologinės įvairovės išsaugojimas yra glaudžiai susiję; pabrėžia tai, kad darnus žemės ūkis ir miškininkystė labai prisideda prie rūšių, buveinių ir ekosistemų įvairovės ir mažina klimato kaitos poveikį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tačiau atkreipia dėmesį į neigiamą intensyvaus žemės ūkio poveikį biologinei įvairovei, visų pirma kalbant apie miškų iškirtimą ir pesticidų naudojimą; primena susirūpinimą keliantį apdulkintojų, kurie yra itin svarbūs sklandžiai veikiančioms ekosistemoms, nykimą; ragina šalis prisiimti tvirtus įsipareigojimus dėl darnaus žemės ūkio ir miškininkystės, įskaitant pritarimą agroekologinio požiūrio skatinimui ir kenksmingų augalų apsaugos produktų naudojimo atsisakymo reikalavimams ir strategijoms, siekiant užtikrinti dirvožemio ir buveinių apsaugą; |
| --- | --- |

18.

Inovacijos

| 19. | palankiai vertina tai, kad rekomendacijoje Nr. 10.2(h) (XXI/1) minima technologinė plėtra; primena, kad, norint pasiekti 2050 m. vizijos tikslus, labai svarbu inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, ir ragina šalis visų pirma sutelkti dėmesį į biologinės įvairovės išsaugojimo ir naudos žmonių sveikatai bei ekonominės gerovės sąsajas, taip pat koordinuoti duomenų rinkimo priemones; |
| --- | --- |

19.

Pajėgumų didinimas, visuomenės informuotumas ir visų subjektų įtraukimas

| 20. | pabrėžia, kad pajėgumų ir informuotumo apie, be kita ko, biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų vertę, didinimas yra svarbiausi sėkmingo įgyvendinimo veiksniai; todėl palankiai vertina COP 13 sprendime XIII/23 ir rekomendacijoje XXI/1 nustatytą trumpojo laikotarpio veiksmų planą (2017–2022 m.), siekiant stiprinti ir remti pajėgumus, ir komunikacijos strategiją ir ragina COP 14 toliau plėtoti veiklą šiais pagrindiniais klausimais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia visa apimančio ir dalyvaujamojo proceso svarbą rengiant programą laikotarpiui po 2020 m.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina tai, kad XXI/1 numatomos visuomenės informuotumo didinimo kampanijos rengiantis COP 14, ir ragina šalis didinti visuomenės informuotumą ir įvairių suinteresuotųjų subjektų įtrauktį, siekiant užtikrinti, kad drauge su vietos bendruomenėmis ir čiabuvių tautomis būtų rasti pritaikyti sprendimai, kad būtų skatinamas tausus žemės naudojimas, siekiant išsaugoti daugiau biologinės įvairovės, kad būtų visapusiškai paisoma regioninių kraštovaizdžio ir buveinių skirtumų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina ketinimą aktyviai taikyti įvairių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant regioniniu ir vietos lygmeniu veikiančius subjektus, įtraukties principą, kuris yra labai svarbus siekiant vertinti, apsaugoti, išsaugoti, tausiai naudoti ir atkurti biologinę įvairovę, ir pabrėžia, kad pagerinus įtrauktį į valdymo lygmenis ir sektorius bei bioįvairovei skirtas verslo platformas bus suteiktos galimybės geriau įgyvendinti biologinės įvairovės politikos tikslus ir integruoti juos į kitas politikos sritis; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL C 35, 2018 1 31, p. 2.

(2)  OL C 356, 2018 10 4, p. 38.

(3)  Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų platforma „Europos ir Vidurinės Azijos biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų regioninio vertinimo ataskaita“, 2018.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Euro zonos užimtumo ir socialinė politika

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos užimtumo ir socialinės politikos (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 ir 5 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 ir 5 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. Komisijos baltąją knygą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“, COM(2012)0055, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 16 d. Komisijos baltąją knygą „Adekvačių, saugių ir tvarių pensijų darbotvarkė“, COM(2012)0055,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 ir 349 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 ir 349 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį (Solidarumas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį (Solidarumas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač 1, 3, 4, 5, 8, 10 ir 13 tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač 1, 3, 4, 5, 8, 10 ir 13 tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 14 d. Tarybos rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 23 d. Komisijos komunikatą „2018 m. Europos semestras. Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos“ (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 23 d. Komisijos komunikatą „2018 m. Europos semestras. Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos“ (COM(2018)0400),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „2018 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „2018 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2017)0690),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ir Tarybos parengtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, pridedamą prie 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikato „2018 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ir Tarybos parengtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, pridedamą prie 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikato „2018 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2017)0674),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2017)0677) ir į 2018 m. balandžio 19 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2017)0677) ir į 2018 m. balandžio 19 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2017)0770),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ataskaitą „2018 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos ataskaitą „2018 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2017)0771),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Bendras 2018 m. biudžeto planų projektų vertinimas“ (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Bendras 2018 m. biudžeto planų projektų vertinimas“ (COM(2017)0800),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo (COM(2017)0250),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2013 m. rekomendacijos „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ įgyvendinimo rezultatų apžvalga“ (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2013 m. rekomendacijos „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ įgyvendinimo rezultatų apžvalga“ (SWD(2017)0258),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą ir 2011 m. kovo 7 d. susijusias Tarybos išvadas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą ir 2011 m. kovo 7 d. susijusias Tarybos išvadas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. Barselonos tikslus vaikų priežiūros srityje, t. y. iki 2010 m. užtikrinti bent 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomo mokyklinio amžiaus priežiūrą ir bent 33 proc. jaunesnių kaip trejų metų amžiaus vaikų priežiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. Barselonos tikslus vaikų priežiūros srityje, t. y. iki 2010 m. užtikrinti bent 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomo mokyklinio amžiaus priežiūrą ir bent 33 proc. jaunesnių kaip trejų metų amžiaus vaikų priežiūrą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“ (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“ (COM(2016)0581),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016)0359),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127) ir jo priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127) ir jo priedus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl po sužalojimo ir ligos sveikstančių darbuotojų reintegracijos į kokybiškas darbo vietas būdų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl po sužalojimo ir ligos sveikstančių darbuotojų reintegracijos į kokybiškas darbo vietas būdų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2018 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl kovos su nelygybe kaip darbo vietų kūrimo ir augimo skatinimo veiksnio (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl euro zonos ekonominės politikos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl euro zonos ekonominės politikos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujos Europos įgūdžių darbotvarkės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl naujos Europos įgūdžių darbotvarkės (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (14),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. pensijų adekvatumo ataskaitą „Dabartinių ir būsimų pajamų adekvatumas senatvėje ES“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. pensijų adekvatumo ataskaitą „Dabartinių ir būsimų pajamų adekvatumas senatvėje ES“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2018 m. ataskaita dėl senėjimo. Ekonominės ir biudžeto prognozės ES valstybėms narėms (2016–2070 m.)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „2018 m. ataskaita dėl senėjimo. Ekonominės ir biudžeto prognozės ES valstybėms narėms (2016–2070 m.)“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui nedeklaruojamo darbo prevencijos ir atgrasymo nuo jo srityje gerinti, sukūrimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui nedeklaruojamo darbo prevencijos ir atgrasymo nuo jo srityje gerinti, sukūrimo (15),

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Europos socialinę chartiją ir 2014 m. pradėtą Turino procesą, kuriuo siekiama stiprinti Europos socialinės chartijos sutarčių sistemą Europos Taryboje ir jos santykius su Europos Sąjungos teise (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Europos socialinę chartiją ir 2014 m. pradėtą Turino procesą, kuriuo siekiama stiprinti Europos socialinės chartijos sutarčių sistemą Europos Taryboje ir jos santykius su Europos Sąjungos teise (16),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl pradinės Europos Sąjungos ataskaitos (2015 m. rugsėjo mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl pradinės Europos Sąjungos ataskaitos (2015 m. rugsėjo mėn.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2017 m. kovo mėn. specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas. Ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politiką? Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2017 m. kovo mėn. specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas. Ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politiką? Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0329/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0329/2018),

| A. | kadangi pagal sezoną pakoreguotas nedarbo lygis euro zonoje 2018 m. birželio mėn. siekė 8,3 proc., t. y. sumažėjo nuo 9,0 proc. 2017 m. birželio mėn. ir buvo mažiausias euro zonoje užregistruotas nedarbo lygis nuo 2008 m. gruodžio mėn.; kadangi euro zonos valstybėse narėse labai skiriasi nedarbo lygis (mažiausias nedarbo lygis 2018 m. birželio mėn. buvo užregistruotas Maltoje (3,9 proc.) ir Vokietijoje (3,4 proc.), o didžiausias, vis dar susirūpinimą keliantis nedarbo lygis – Graikijoje (2018 m. balandžio mėn. – 20,2 proc.) ir Ispanijoje (15,2 proc.); šiose valstybėse užimtumo lygis atitinkamai siekė 57,8 proc. ir 65,5 proc.); |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal sezoną pakoreguotas nedarbo lygis euro zonoje 2018 m. birželio mėn. siekė 8,3 proc., t. y. sumažėjo nuo 9,0 proc. 2017 m. birželio mėn. ir buvo mažiausias euro zonoje užregistruotas nedarbo lygis nuo 2008 m. gruodžio mėn.; kadangi euro zonos valstybėse narėse labai skiriasi nedarbo lygis (mažiausias nedarbo lygis 2018 m. birželio mėn. buvo užregistruotas Maltoje (3,9 proc.) ir Vokietijoje (3,4 proc.), o didžiausias, vis dar susirūpinimą keliantis nedarbo lygis – Graikijoje (2018 m. balandžio mėn. – 20,2 proc.) ir Ispanijoje (15,2 proc.); šiose valstybėse užimtumo lygis atitinkamai siekė 57,8 proc. ir 65,5 proc.);

| B. | kadangi 2018 m. birželio mėn. jaunimo nedarbo lygis euro zonoje buvo 16,9 proc., palyginti su 18,9 proc. 2017 m. birželio mėn.; kadangi nepaisant to, jog šis lygis nuolat mažėja, jis vis dar neleistinai didelis ir daugiau kaip dvigubai viršija vidutinį nedarbo lygį: kai kuriose valstybėse vienas iš trijų jaunuolių yra bedarbis; kadangi už nedarbo problemos sprendimą pirmiausia atsakingos valstybės narės, nes jos atsakingos už darbo rinkos reguliavimo sistemų, švietimo ir mokymo sistemų ir aktyvios darbo rinkos politikos rengimą ir įgyvendinimą, kad, be kita ko, būtų užtikrinamas deramo darbo galimybių už tinkamą atlyginimą užtikrinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. birželio mėn. jaunimo nedarbo lygis euro zonoje buvo 16,9 proc., palyginti su 18,9 proc. 2017 m. birželio mėn.; kadangi nepaisant to, jog šis lygis nuolat mažėja, jis vis dar neleistinai didelis ir daugiau kaip dvigubai viršija vidutinį nedarbo lygį: kai kuriose valstybėse vienas iš trijų jaunuolių yra bedarbis; kadangi už nedarbo problemos sprendimą pirmiausia atsakingos valstybės narės, nes jos atsakingos už darbo rinkos reguliavimo sistemų, švietimo ir mokymo sistemų ir aktyvios darbo rinkos politikos rengimą ir įgyvendinimą, kad, be kita ko, būtų užtikrinamas deramo darbo galimybių už tinkamą atlyginimą užtikrinimas;

| C. | kadangi euro zonos valstybėse narėse taip pat smarkiai skiriasi jaunimo nedarbo lygis (mažiausias euro zonos jaunimo nedarbo lygis 2018 m. birželio mėn. buvo Maltoje (5,5 proc.) ir Vokietijoje (6,2 proc.), o didžiausias – Graikijoje (2018 m. balandžio mėn. – 42,3 proc.), Ispanijoje (34,1 proc.) ir Italijoje (32,6 proc.)); |
| --- | --- |

C.

kadangi euro zonos valstybėse narėse taip pat smarkiai skiriasi jaunimo nedarbo lygis (mažiausias euro zonos jaunimo nedarbo lygis 2018 m. birželio mėn. buvo Maltoje (5,5 proc.) ir Vokietijoje (6,2 proc.), o didžiausias – Graikijoje (2018 m. balandžio mėn. – 42,3 proc.), Ispanijoje (34,1 proc.) ir Italijoje (32,6 proc.));

| D. | kadangi kitos valstybės narės susiduria su struktūrinėmis darbo rinkos problemomis, pvz., mažu dalyvavimu ir įgūdžių bei kvalifikacijos pasiūlos ir paklausos neatitiktimi; kadangi vis labiau didėja poreikis imtis konkrečių neaktyvios darbo jėgos integravimo arba reintegravimo priemonių, kad būtų patenkinti darbo rinkos poreikiai; |
| --- | --- |

D.

kadangi kitos valstybės narės susiduria su struktūrinėmis darbo rinkos problemomis, pvz., mažu dalyvavimu ir įgūdžių bei kvalifikacijos pasiūlos ir paklausos neatitiktimi; kadangi vis labiau didėja poreikis imtis konkrečių neaktyvios darbo jėgos integravimo arba reintegravimo priemonių, kad būtų patenkinti darbo rinkos poreikiai;

| E. | kadangi bendras euro zonos užimtumo lygis 2017 m. siekė 71,0 proc., o moterų užimtumo lygis buvo 65,4 proc.; kadangi Europos Sąjungos strategijoje „Europa 2020“ numatytas tikslas – pasiekti bent 75 proc. 20–64 m. amžiaus asmenų užimtumo rodiklį, be kita ko, aktyviau skatinant moteris ir vyresnio amžiaus darbuotojus dalyvauti darbo rinkoje ir į ją integruojant migrantus; kadangi užimtumo lygis euro zonoje 2016 m. pabaigoje viršijo prieš krizę pasiektą aukščiausią lygį ir 2018 m. antrame ketvirtyje padidėjo 1,5 proc., palyginti su tuo pačiu praėjusių metų ketvirčiu; kadangi kai kuriose valstybėse narėse jis dar vis tiek nesiekia tokio lygio, koks buvo prieš dešimtmetį, turint mintyje tai, kad Rytų šalyse jis gali būti siejamas su ilgalaikiu bendru gyventojų skaičiaus mažėjimu, o ne su neigiamais darbo rinkos pokyčiais; kadangi nerimą vis dar kelia mažėjantis dirbtų valandų skaičius kiekvienam darbuotojui (šis rodiklis 2017 m. šiek tiek sumažėjo (0,3 proc.), palyginti su ankstesniais metais, tačiau tebėra 3,0 proc. mažesnis nei 2008 m.) (17); |
| --- | --- |

E.

kadangi bendras euro zonos užimtumo lygis 2017 m. siekė 71,0 proc., o moterų užimtumo lygis buvo 65,4 proc.; kadangi Europos Sąjungos strategijoje „Europa 2020“ numatytas tikslas – pasiekti bent 75 proc. 20–64 m. amžiaus asmenų užimtumo rodiklį, be kita ko, aktyviau skatinant moteris ir vyresnio amžiaus darbuotojus dalyvauti darbo rinkoje ir į ją integruojant migrantus; kadangi užimtumo lygis euro zonoje 2016 m. pabaigoje viršijo prieš krizę pasiektą aukščiausią lygį ir 2018 m. antrame ketvirtyje padidėjo 1,5 proc., palyginti su tuo pačiu praėjusių metų ketvirčiu; kadangi kai kuriose valstybėse narėse jis dar vis tiek nesiekia tokio lygio, koks buvo prieš dešimtmetį, turint mintyje tai, kad Rytų šalyse jis gali būti siejamas su ilgalaikiu bendru gyventojų skaičiaus mažėjimu, o ne su neigiamais darbo rinkos pokyčiais; kadangi nerimą vis dar kelia mažėjantis dirbtų valandų skaičius kiekvienam darbuotojui (šis rodiklis 2017 m. šiek tiek sumažėjo (0,3 proc.), palyginti su ankstesniais metais, tačiau tebėra 3,0 proc. mažesnis nei 2008 m.) (17);

| F. | kadangi darbo rinkos segmentacija labiausiai veikia moteris, žemos kvalifikacijos darbuotojus, jaunimą ir vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius ir migrantų kilmės asmenis, kurie dažniau įdarbinami ne visą darbo dieną arba laikinam darbui, nes šios darbo formos, kaip ir nestandartinės ir netipinės darbo formos, tebėra taikomos; kadangi ES 2017 m. 55–64 m. amžiaus asmenų užimtumo lygis buvo 57 proc., t. y. 10 proc. mažesnis už bendrą užimtumo lygį, o skirtumas tarp vyrų ir moterų užimtumo siekė13 proc., t. y. buvo 3 proc. didesnis už bendrą skirtumą tarp visų darbingo amžiaus asmenų; kadangi demografinės prognozės rodo didėjantį vyresnio amžiaus darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

F.

kadangi darbo rinkos segmentacija labiausiai veikia moteris, žemos kvalifikacijos darbuotojus, jaunimą ir vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius ir migrantų kilmės asmenis, kurie dažniau įdarbinami ne visą darbo dieną arba laikinam darbui, nes šios darbo formos, kaip ir nestandartinės ir netipinės darbo formos, tebėra taikomos; kadangi ES 2017 m. 55–64 m. amžiaus asmenų užimtumo lygis buvo 57 proc., t. y. 10 proc. mažesnis už bendrą užimtumo lygį, o skirtumas tarp vyrų ir moterų užimtumo siekė13 proc., t. y. buvo 3 proc. didesnis už bendrą skirtumą tarp visų darbingo amžiaus asmenų; kadangi demografinės prognozės rodo didėjantį vyresnio amžiaus darbuotojų skaičių;

| G. | kadangi visiems prieinama galimybė naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis yra esminis poreikis, kurį valstybės narės turi apsaugoti ir į kurį turi investuoti; |
| --- | --- |

G.

kadangi visiems prieinama galimybė naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis yra esminis poreikis, kurį valstybės narės turi apsaugoti ir į kurį turi investuoti;

| H. | kadangi 2016 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, procentas euro zonoje buvo 23,1 (vis dar viršijo 2009 m. rodiklį), o dirbančių skurdą patiriančių asmenų procentas buvo 9,5; kadangi 118 mln. Europos piliečių vis dar susiduria su skurdo arba socialinės atskirties rizika (tai vienu milijonu žmonių daugiau nei prieš krizę); kadangi strategijos „Europa 2020“ tikslas dvidešimčia milijonų sumažinti skurdo ir socialinės atskirties pavojuje atsidūrusių žmonių skaičių, palyginti su 2008 m., toli gražu nepasiektas; kadangi nepaisant to, kad materialinio nepritekliaus lygis mažėja, skurdžias pajamas gaunančių ir skurdo riziką patiriančių žmonių skaičius didėja; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2016 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, procentas euro zonoje buvo 23,1 (vis dar viršijo 2009 m. rodiklį), o dirbančių skurdą patiriančių asmenų procentas buvo 9,5; kadangi 118 mln. Europos piliečių vis dar susiduria su skurdo arba socialinės atskirties rizika (tai vienu milijonu žmonių daugiau nei prieš krizę); kadangi strategijos „Europa 2020“ tikslas dvidešimčia milijonų sumažinti skurdo ir socialinės atskirties pavojuje atsidūrusių žmonių skaičių, palyginti su 2008 m., toli gražu nepasiektas; kadangi nepaisant to, kad materialinio nepritekliaus lygis mažėja, skurdžias pajamas gaunančių ir skurdo riziką patiriančių žmonių skaičius didėja;

| I. | kadangi ilgalaikio nedarbo lygis euro zonoje mažėja (nuo 5 proc. 2016 m. iki 4,4 proc. 2017 m.), tačiau vis tiek sudaro 48,5 proc. viso nedarbo, o tai yra neleistinai didelis skaičius; |
| --- | --- |

I.

kadangi ilgalaikio nedarbo lygis euro zonoje mažėja (nuo 5 proc. 2016 m. iki 4,4 proc. 2017 m.), tačiau vis tiek sudaro 48,5 proc. viso nedarbo, o tai yra neleistinai didelis skaičius;

| J. | kadangi, remiantis metine 2018 m. Europos užimtumo ir socialinės plėtros ataskaita, ribotas įdarbinto asmens našumo didėjimas, lemiantis darbo užmokesčio didėjimą, susijęs su tokiais veiksniais, kaip didesnė darbo ne visą darbo dieną dalis ir mažesnis darbo valandų skaičius; |
| --- | --- |

J.

kadangi, remiantis metine 2018 m. Europos užimtumo ir socialinės plėtros ataskaita, ribotas įdarbinto asmens našumo didėjimas, lemiantis darbo užmokesčio didėjimą, susijęs su tokiais veiksniais, kaip didesnė darbo ne visą darbo dieną dalis ir mažesnis darbo valandų skaičius;

| K. | kadangi ne visą darbo dieną arba pagal laikinąsias sutartis dirbančių asmenų dalis euro zonoje nekinta nuo 2013 m., nors šios sutartys sudaro didelę bendro užimtumo dalį, ir kadangi 2017 m. darbo ne visą darbo dieną sutartys sudarė 21,2 proc. visų sutarčių; kadangi ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalis (31,4 proc.) yra gerokai didesnė nei vyrų (8,2 proc.) ir kadangi tai gali turėti didelį poveikį pajamoms ir socialinės apsaugos teisėms; kadangi 2016 m. jaunuoliai akivaizdžiai sudarė didžiausią pagal terminuotąsias darbo sutartis dirbančių asmenų dalį: 43,8 proc. 15–24 m. amžiaus darbuotojų; |
| --- | --- |

K.

kadangi ne visą darbo dieną arba pagal laikinąsias sutartis dirbančių asmenų dalis euro zonoje nekinta nuo 2013 m., nors šios sutartys sudaro didelę bendro užimtumo dalį, ir kadangi 2017 m. darbo ne visą darbo dieną sutartys sudarė 21,2 proc. visų sutarčių; kadangi ne visą darbo dieną dirbančių moterų dalis (31,4 proc.) yra gerokai didesnė nei vyrų (8,2 proc.) ir kadangi tai gali turėti didelį poveikį pajamoms ir socialinės apsaugos teisėms; kadangi 2016 m. jaunuoliai akivaizdžiai sudarė didžiausią pagal terminuotąsias darbo sutartis dirbančių asmenų dalį: 43,8 proc. 15–24 m. amžiaus darbuotojų;

| L. | kadangi vis dar kyla sunkumų dėl pensijų adekvatumo, nes socialinės atskirties pavojus didėja su amžiumi, ir vyrų ir moterų pensijų skirtumas, kuris sudaro 37 proc., vis dar yra iššūkis daugybei vyresnio amžiaus moterų, didinantis skurdo ir socialinės atskirties pavojų; kadangi nestandartiškai ir savarankiškai dirbantys asmenys turi mažiau teisių į pensiją nei samdomi darbuotojai; |
| --- | --- |

L.

kadangi vis dar kyla sunkumų dėl pensijų adekvatumo, nes socialinės atskirties pavojus didėja su amžiumi, ir vyrų ir moterų pensijų skirtumas, kuris sudaro 37 proc., vis dar yra iššūkis daugybei vyresnio amžiaus moterų, didinantis skurdo ir socialinės atskirties pavojų; kadangi nestandartiškai ir savarankiškai dirbantys asmenys turi mažiau teisių į pensiją nei samdomi darbuotojai;

| M. | kadangi galimybė gauti socialinių paslaugų, pvz., vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų ir judumą remiančių paslaugų, daro didelę įtaką pajamų adekvatumui, ypač mažas pajamas gaunantiems asmenims arba nuo socialinės apsaugos priklausantiems asmenims; |
| --- | --- |

M.

kadangi galimybė gauti socialinių paslaugų, pvz., vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų ir judumą remiančių paslaugų, daro didelę įtaką pajamų adekvatumui, ypač mažas pajamas gaunantiems asmenims arba nuo socialinės apsaugos priklausantiems asmenims;

| 1. | pažymi, kad nors ekonominės sąlygos euro zonoje šiuo metu yra palankios ir bendras užimtumas nuolat auga, ekonominis atsigavimas euro zonoje nėra pasiskirstęs vienodai ir daug ką dar galima patobulinti ekonominės konvergencijos srityje, sprendžiant jaunimo ir ilgalaikio nedarbo, lyčių disbalanso, darbo rinkos segmentacijos ir nelygybės klausimus, ypač pažeidžiamose grupėse, taip pat mažinant skaičių žmonių, dirbančių žemesnės nei jų turima kvalifikacija darbą, skurdą apskritai ir dirbančių asmenų skurdą, naikinant vaikų skurdą ir skatinant produktyvumą ir darbo užmokesčio augimą; pažymi, kad pajamų nelygybė būtų buvusi daug didesnė, jei nebūtų buvę socialinių pervedimų perskirstomojo poveikio – 2015 m. atlikus tuos pervedimus maždaug trečdaliu (33,7 proc.) buvo sumažinta žmonių, kuriems gresia skurdas, dalis; tačiau apgailestauja, kad jų poveikis buvo nepakankamas ir nevienodas visose valstybėse narėse: dėl jų pajamų nelygybė Belgijoje, Suomijoje ir Airijoje sumažėjo 20 proc., bet Estijoje, Graikijoje, Italijoje, Latvijoje ir Portugalijoje – mažiau nei 10 proc.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad naudojimasis socialinėmis teisėmis ir gerai veikiančia socialinės apsaugos sistema, kuriomis visiems darbuotojams, neatsižvelgiant į jų darbo santykius, sutartį ar užimtumo formą užtikrinama tinkama apsauga, sykiu su aktyvia ir tvaria darbo rinkos politika yra svarbios išankstinės sąlygos, suteikiančios galimybę sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį, visų pirma pažeidžiamiausiems asmenims, užtikrinančios įtraukias nacionalines darbo rinkas ir stiprinančios visos euro zonos ekonomikos atsparumą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina pagal Struktūrinių reformų rėmimo programą (SRRP) teikiamą didesnę finansinę paramą, skirtą valstybėms narėms jų reformoms įgyvendinti kokybiškų darbo vietų kūrimo, užimtumo didinimo ir nedarbo mažinimo srityse, didžiausią dėmesį skiriant ilgalaikio ir jaunimo nedarbo problemos sprendimui ir darbo užmokesčio didinimui; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą išplėsti SRRP taikymo sritį, kad parama būtų skiriama ir toms šalims, kurių valiuta nėra euras, taip siekiant skatinti socialinę ir ekonominę konvergenciją visoje ES; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į Komisijos 2018 m. konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kurios yra svarbi Europos semestro proceso dalis, ir palankiai vertina ypatingą dėmesį, kuris jose yra skiriamas socialinėms problemoms; ragina Komisiją užtikrinti socialinių ir ekonominių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų nuoseklumą ir laikytis Stabilumo ir augimo pakto lankstumo nuostatos, kaip nurodyta Tarybos bendrojoje pozicijoje dėl lankstumo taikant Stabilumo ir augimo paktą; susirūpinęs pažymi, kad tik 50 proc. 2017 m. rekomendacijų buvo visiškai arba iš dalies įgyvendintos, ir todėl ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų įgyvendinant šias rekomendacijas, visų pirma šiose srityse:






  — | skurdo ir socialinės atskirties, įskaitant vaikų ir dirbančiųjų skurdą, visų pirma pažeidžiamose grupėse; |
| --- | --- | --- |

4.

—

skurdo ir socialinės atskirties, įskaitant vaikų ir dirbančiųjų skurdą, visų pirma pažeidžiamose grupėse;

| — | jaunimo ir ilgalaikio nedarbo, remiantis Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (18); |
| --- | --- |

—

jaunimo ir ilgalaikio nedarbo, remiantis Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (18);

| — | pajamų skirtumų; |
| --- | --- |

—

pajamų skirtumų;

| — | darbo užmokesčio didėjimo; |
| --- | --- |

—

darbo užmokesčio didėjimo;

| — | mokyklos nebaigimo ir vis didėjančio NEET jaunuolių skaičiaus problemos sprendimo; |
| --- | --- |

—

mokyklos nebaigimo ir vis didėjančio NEET jaunuolių skaičiaus problemos sprendimo;

| — | švietimo, mokymosi visą gyvenimą, profesinio rengimo ir mokymo; |
| --- | --- |

—

švietimo, mokymosi visą gyvenimą, profesinio rengimo ir mokymo;

| — | pensijų sistemų tvarumo ir adekvatumo; |
| --- | --- |

—

pensijų sistemų tvarumo ir adekvatumo;

| — | sveikatos apsaugos, įskaitant ilgalaikę priežiūrą; |
| --- | --- |

—

sveikatos apsaugos, įskaitant ilgalaikę priežiūrą;

| — | saugaus ir lankstaus užimtumo; |
| --- | --- |

—

saugaus ir lankstaus užimtumo;

| — | lyčių pusiausvyros, būtent dalyvavimo darbo rinkoje, ir darbo užmokesčio bei pensijų skirtumų; |
| --- | --- |

—

lyčių pusiausvyros, būtent dalyvavimo darbo rinkoje, ir darbo užmokesčio bei pensijų skirtumų;

| 5. | todėl pabrėžia, kad deramų darbo vietų kūrimas, galimybė naudotis socialine apsauga, neatsižvelgiant į darbo santykius ar sutarties rūšį, ir darbo užmokesčio didėjimas turi didelį poveikį mažinant nelygybę, skurdo ir socialinės atskirties riziką, ir gali padėti gerinti gyvenimo lygį ir skatinti ekonomikos atsigavimą; pabrėžia, kad valstybių narių reformomis, kurias konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis skatina Komisija, turėtų ypač daug dėmesio būti skiriama politikai, kuria didinamas našumas bei tvaraus augimo potencialas, padedamos kurti kokybiškos darbo vietos ir mažinama nelygybė bei skurdas, visų pirma vaikų skurdas; ragina taikyti neterminuotas darbo sutartis sykiu užtikrinant gebėjimą prisitaikyti, skatinti įtraukią darbo rinką ir užtikrinti tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina 2018 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) įgyvendinimo stebėjimo (COM(2018)0130), kuriuo šis ramstis suderinamas su Europos semestro ciklu ir taip atspindimi ESTR prioritetai, atliekant nacionaliniu lygmeniu priimtų priemonių ir pasiektos pažangos analizę; pabrėžia, kad ES socialiniai tikslams ir įsipareigojimams turėtų būti teikiama tokia pat pirmenybė kaip ekonomikos tikslams; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti socialines teises įgyvendinant ESTR tokiu būdu, kad būtų sukurtas tikras ES socialinis aspektas (tinkamu lygmeniu priimant teisės aktus, įgyvendinant politikos formavimo mechanizmus ir finansines priemones); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad euro zonos šalių darbo rinkos reikšmingai skiriasi, o tai kelia sunkumų tinkamam jų veikimui; todėl ragina, nepažeidžiant subsidiarumo principo, vykdyti gerai parengtą darbo rinkos politiką ir reformas, kuriomis būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos, skatinamos lygios galimybės, vienodas požiūris į darbuotojus, įgyvendinama socialinė bei solidarumo ekonomika, sudaromos vienodos palankesnės sąlygos patekti į darbo rinką ir gauti socialinę apsaugą, gerinamos darbo jėgos judumo galimybės, reintegruojami bedarbiai ir kovojama su nelygybe bei lyčių disbalansu; ragina valstybes nares parengti socialinę ir ekonomikos politiką, atitinkančią 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (19), konkrečiai užtikrinant tinkamą pajamų rėmimą, prieinamas darbo rinkas ir galimybę gauti kokybiškų paslaugų, nes visi šie aspektai laikomi labai svarbiais siekiant tvarių rezultatų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia padidinti užimtumo lygį ir skatinti deramų darbo vietų kūrimą, ypač turint mintyje ilgalaikius bedarbius, žemos kvalifikacijos, jaunus ir vyresnio amžiaus darbuotojus, moteris, migrantus, neįgaliuosius ir marginalizuotų bendruomenių, pavyzdžiui, romų, atstovus, kad būtų pasiektas strategijos „Europa 2020“ tikslas – mažiausiai 75 proc. užimtumo lygis, ir sumažinta skurdo rizika, visų pirma vaikų ir dirbančių asmenų skurdo rizika, ir socialinė atskirtis, su kuria šie asmenys susiduria; pabrėžia, kad reikia mažinti skurdą patiriančių žmonių skaičių, kad būtų pasiektas strategijos „Europa 2020“ tikslas 20 mln. sumažinti skurstančių žmonių skaičių; pabrėžia, kad reikia mažinti vaikų skurdą įgyvendinant ES lygmens Vaikų garantijų iniciatyvą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares parengti veiksmus ir strategijas, atitinkančius Europos socialinių teisių ramstį, kad būtų atsižvelgta į asmenų, kurie neturi galimybės patekti į darbo rinką, būtent didelį nepriteklių patiriančių asmenų, t. y. benamių ir jaunimo, taip pat lėtinių fizinės ir psichinės sveikatos sutrikimų turinčių asmenų, socialinius poreikius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina nacionalinėmis strategijomis ir ES lygmens koordinavimu kovoti su diskriminacija dėl amžiaus ES darbo rinkose reaguojant į vyresnio amžiaus darbuotojų skaičiaus didėjimą ES, įskaitant informuotumo didinimą apie Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (20), suderinant darbuotojų saugos ir sveikatos reglamentus, kuriais siekiama tvaraus užimtumo, ir atsižvelgiant į naujus ir atsirandančius pavojus darbe, suteikiant galimybes mokytis visą gyvenimą, ir į patobulintą politiką, kuria remiamas profesinio ir šeimos gyvenimo suderinimas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina euro zonos valstybes nares visiškai išnaudoti teigiamas ekonomines perspektyvas ir vykdyti darbo rinkos reformas, kuriomis ypač skatinama siūlyti stabilias, saugias ir neterminuotas darbo sutartis, teisiškai aiškias darbo sutartis, kuriose apibrėžiamos darbo sąlygos, kovojant su fiktyviu savarankišku darbu ir užkertant jam kelią, užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą neatsižvelgiant į darbo santykius arba sutarties tipą; ragina valstybes nares priimti ir įgyvendinti siūlomą Tarybos rekomendaciją dėl galimybės gauti socialinę apsaugą ir skatinti nestandartinį darbą dirbančius žmones dalyvauti socialinės apsaugos programose; pabrėžia, kokios svarbios vykstančios derybos dėl direktyvos dėl nuspėjamų ir skaidrių darbo sąlygų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares investuoti į priežiūros paslaugas visais gyvenimo etapais, toliau siekti tikslo įgyvendinti 2002 m. Barselonos vaiko priežiūros tikslus ir parengti vyresnio amžiaus ir priklausomų asmenų priežiūros tikslus; mano, kad priežiūros paslaugų teikimas šeimoje neturėtų daryti neigiamos įtakos socialinėms ar pensijų išmokoms; ragina valstybes nares šioje srityje užtikrinti, kad teisių į pensiją kaupimas būtų pakankamas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina euro zonos valstybes nares sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumus ir užtikrinti visoms kartoms deramas ir pakankamas pensines išmokas, kad būtų panaikintas vyresnio amžiaus žmonių skurdas, ir kartu užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemų tvarumą ir adekvatumą, skatinti didesnį užimtumą dirbant kokybiškus darbus, kuriuose suteikiamos didesnės pensijų įmokos ir pernelyg neapsunkinama jaunoji karta; susirūpinęs pažymi, kad daugelyje euro zonos valstybių narių išlieka dideli pensijų ir ankstyvo išėjimo į pensiją skirtumai tarp vyrų ir moterų; pažymi, kad pensijų sistemų tvarumą, be kita ko, galima padidinti mažinant nedarbą, veiksmingai sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą ir integruojant migrantus ir pabėgėlius į darbo rinką; palankiai vertina Komisijos rekomendaciją 2018 m. pensijų adekvatumo ataskaitoje dėl poreikio visapusiškai apsvarstyti senatvės pajamų adekvatumą ir pensijų sistemų finansinį tvarumą; ragina išsamiau išanalizuoti pačių vyriausių asmenų padėtį, nes dėl infliacijos jų teisės gauti pensiją galėjo sumažėti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad valstybių narių vykdomos socialinės apsaugos sistemų reformos turėtų būti parengtos taip, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti darbo rinkoje tiems, kurie gali dirbti, kad dirbti apsimokėtų; todėl pabrėžia, kad pajamų rėmimas turėtų būti skirtas tiems, kuriems jo labiausiai reikia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad 2018 m. pirmą ketvirtį laisvų darbo vietų lygis euro zonoje buvo 2,1 proc., palyginti su 1,9 proc. 2017 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad tinkami įgūdžiai gali būti įgyjami, o įgūdžių neatitikimo klausimus galima išspręsti gerinant švietimo ir mokymo kokybę, pakankamumą, įperkamumą bei prieinamumą, įskaitant tikslinį kokybišką mokymą, gerinant abipusį kvalifikacijos pripažinimą, stiprinant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, ypatingą dėmesį skiriant pagrindiniams įgūdžiams ir neformaliojo suaugusiųjų švietimo galimybėms, kurioms reikia tinkamos paramos, įskaitant ES paramą, ir nacionalinio bei regioninio lygmens finansavimą; šiuo atžvilgiu ragina priimti tikslines priemones, kuriomis būtų remiamos pažeidžiamos grupės, įskaitant romus, neįgaliuosius, mokyklos nebaigusius asmenis, ilgalaikius bedarbius ir migrantus bei pabėgėlius; pabrėžia, kad būtina padidinti profesinio mokymo aktualumą darbo rinkai ir imtis veiksmų, kuriais būtų padidintas jo patrauklumas, palyginti su akademiniu keliu; palankia vertina tai, kad toliau įgyvendinama ir stebima Įgūdžių tobulinimo iniciatyva, siekiant padėti žmonėms įgyti pagrindinių XXI amžiuje būtinų įgūdžių; ragina valstybes nares teikti pirmenybę išsamiam mokymui skaitmeninių įgūdžių ir verslumo srityje, o tobulinant įgūdžius ir perkvalifikuojant darbuotojus turėti omenyje tai, kad pereinama prie skaitmeninės ekonomikos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra susirūpinęs dėl to, kad 19 ES valstybių narių vidutinės valdžios sektoriaus išlaidos švietimui, išreikštos procentine BVP dalimi, nuo 2009 m. iki 2016 m. kiekvienais metais vis mažėjo (21); pabrėžia, kad gerai finansuojamos viešojo švietimo sistemos turi lemiamą svarbą siekiant lygybės ir socialinės įtraukties; |
| --- | --- |

16.

| 17. | labai susirūpinęs pažymi, kad didelės dalies Europos piliečių raštingumo įgūdžiai yra prasti arba jie turi raštingumo spragų, įskaitant funkcinį neraštingumą ir nesugebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ir dėl to kyla rimtų problemų dėl galimybės jiems prasmingai ir veiksmingai dalyvauti viešajame gyvenime ir darbo rinkoje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina skatinti tokias dualines švietimo sistemas ir kitas panašias politikos priemones; pabrėžia, kad veiksmingai susiejus švietimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir darbo rinką gali būti iš tikrųjų prisidėta kuriant darbo vietas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad saugi ir tinkama mokymosi aplinka yra itin svarbi mokinių ir mokytojų gerovei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti konkrečių užimtumo, švietimo ir socialinės politikos priemonių, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą neįgaliųjų ir palankių sąlygų neturinčių asmenų įtrauktį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad reikia planuoti ir skatinti organizuotas ir modernias mokyklų profesinio orientavimo programas, ypač kaimo vietovėse ir pasienio, kalnų bei salų regionuose; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remia studentų, darbuotojų, sportininkų ir menininkų judumą ES ir euro zonoje; vis dėlto yra susirūpinęs, kad dideli darbo ir gyvenimo standartų skirtumai euro zonoje skatina nesavanorišką migraciją ir taip dar labiau didina vadinamojo protų nutekėjimo padarinius; pabrėžia, kad pagrindinė būtina sąlyga siekiant kovoti su protų nutekėjimo reiškiniu yra deramų darbo vietų kūrimas, taip pat veiksmingų švietimo, mokymo ir profesinio orientavimo strategijų skatinimas; ragina vykdant būsimą švietimo ir užimtumo politiką veiksmingai kovoti su šiuo reiškiniu, be kita ko, visapusiškai plėtojant Europos švietimo erdvę; pabrėžia būtinybę pradėti naudoti Europos studento kortelę, siekiant paskatinti mokymosi judumą ir sudaryti palankesnes sąlygas abipusiam sertifikatų, diplomų ir profesinių kvalifikacijų pripažinimui, sumažinant administracinę naštą ir išlaidas studentams ir švietimo bei mokymo įstaigoms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad, kaip teigiama gairėse „Švietimas ir mokymas 2020“ („ET 2020“), iki 2020 m. nepakankamus skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų įgūdžius turinčių penkiolikmečių dalis neturėtų viršyti 15 proc.; palankiai vertina tai, kad į naująją socialinių rodiklių suvestinę įtraukiamas penkiolikmečiams taikomas rodiklis „Nepakankami mokymosi rezultatai“ (prasti matematikos mokėjimo rezultatai pagal Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) vertinimą); |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad, kaip teigiama gairėse „ET 2020“, iki 2020 m. ikimokyklinį ugdymą turėtų gauti ne mažiau kaip 95 proc. vaikų (nuo 4 metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus); pabrėžia, kad socialinių rodiklių suvestinėje ikimokyklinė priežiūra apima tik vieną rodiklį – jaunesnius kaip trejų metų vaikus, lankančius oficialias vaikų priežiūros įstaigas; pabrėžia, kad trūksta informacijos apie vyresnius, tačiau privalomojo mokyklinio amžiaus dar neturinčius vaikus ir apie vaikų priežiūros užtikrinimo mastą, išreikštą užtikrintų valandų skaičiumi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atsižvelgia į teigiamą atvirojo švietimo ir atvirųjų universitetų, ypač darbuotojams skirtų mokymo internetu programų, vaidmenį žinių ir įgūdžių įgijimo procese, nes ši dinamiška mokymosi forma atitinka dabartinius dalyvių poreikius ir interesus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja savo raginimą kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) ne mažiau kaip tris kartus padidinti programai „Erasmus+“ skiriamas lėšas siekiant, kad ja visoje Europoje pasinaudotų daug daugiau jaunuolių, jaunimo organizacijų ir vidurinės mokyklos moksleivių bei praktikantų; ragina ypatingą dėmesį skirti palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturintiems asmenims, kad jiems būtų sudarytos sąlygos dalyvauti šioje programoje, taip pat neįgaliesiems, laikantis ES ir valstybių narių įpareigojimų pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad kultūros ir kūrybos sektorius turi strateginį potencialą Europos Sąjungoje kurti darbo vietas ir gerovę; pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos sektoriai apima 11,2 proc. visų privačiųjų įmonių ir 7,5 proc. visų ES ekonomikoje dirbančių žmonių, taip pat sukuria 5,3 proc. visos Europos bendrosios pridėtinės vertės; pabrėžia kultūros ir kūrybos sektorių vaidmenį išsaugant ir skatinant Europos kultūrų ir kalbų įvairovę ir akcentuoja šių sektorių indėlį užtikrinant ekonominį augimą, inovacijas ir užimtumą, ypač jaunimo užimtumą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Sąjungos konkurencingą poziciją ir kvalifikuotos darbo jėgos prieinamumą bei galimybes įsidarbinti, lemiamą svarbą turi tinkamos investicijos ir planavimas švietimo, ypač skaitmeninių įgūdžių ir programavimo, srityje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją suteikti paskatų ir techninės paramos jaunimui, kad jie galėtų steigti savo įmones, ir siūlyti priemones, kuriomis būtų skatinamas verslumas, taip pat valstybių narių mokymo programose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad reikia vykdyti reformas, kurios padėtų parengti darbo rinką ir jos darbo jėgą skaitmeninei pertvarkai visų amžiaus grupių ir kilmės žmonėms taikant lankstų, į vartotoją orientuotą požiūrį, visų pirma užtikrinant tinkamą galimybę mokytis visą gyvenimą ir ugdyti skaitmeninius įgūdžius, nes tai yra žinių ekonomikos pagrindas; pabrėžia visą gyvenimą trunkančio profesinio orientavimo svarbą užtikrinant, kad žmonės išnaudotų tinkamas, lanksčias ir kokybiškas mokymo ir karjeros galimybes; šiomis aplinkybėmis primena, kad įgūdžių poreikius sunku prognozuoti dėl sparčiai kintančio darbo rinkos pobūdžio, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia tokių universaliųjų įgūdžių, kaip bendravimas, problemų sprendimas, kūrybingumas ir gebėjimas mokytis, kurie prisideda prie didesnio žmonių atsparumo ir gebėjimo prisitaikyti prie pokyčių ir gyvenime įgyti naujų įgūdžių, svarbą; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog nacionalinės socialinės apsaugos sistemos suteiktų atitinkamą apsaugą visiems darbuotojams, įskaitant tuos, kurie dirba pagal naujas užimtumo formas ir pagal naujo pobūdžio sutartis, taip pat teikti deramą apsaugą tiems, kurie negali dirbti arba negali rasti darbo; ragina valstybes nares parengti darbo rinkos politiką, kuria būtų remiamas judumas tarp sektorių ir darbuotojų perkvalifikavimas, nes tai bus vis svarbesni veiksniai darbo rinkoms prisitaikant prie skaitmeninės ekonomikos transformacijos; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad siekiant užtikrinti sąžiningą perėjimą reikia užtikrinti, kad būtų įtrauktos ir profesinės sąjungos, ir darbuotojų organizacijos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina euro zonos valstybes nares įgyvendinti būtinas reformas ir padidinti socialines investicijas, kad būtų užtikrintas jų sveikatos apsaugos sistemų prieinamumas, galimybės, kokybė ir išlaidų efektyvumas; ragina atnaujinti Europos tikslą gerokai padidinti sveiko gyvenimo metų skaičių teikiant pirmenybę prevencijai ES sveikatos politikos srityje, derinant ją su gydymo priemonėmis; ragina aktyviai vykdyti sveikatos ugdymo kampanijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina priimti Europos ilgalaikės priežiūros sistemų kokybės ir prieinamumo strategiją, kurią įgyvendinant būtų laikomasi bendruomene grindžiamo požiūrio į ilgalaikę priežiūrą ir pagalbą; ragina skirti reikšmingas investicijas ilgalaikės priežiūros paslaugoms, kad būtų pasirengta numatytam didesniam poreikiui, atsižvelgiant į demografinius pokyčius; pripažįsta, kad ilgalaikės priežiūros sektoriuje vyrauja neadekvačios darbo sąlygos, ir ragina persvarstyti priežiūros darbą ir darbo sąlygas, kad būtų galima užtikrinti kokybišką ilgalaikę priežiūrą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina gerai parengta politika, skirta geresnei darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai, įskaitant įperkamų vaikų priežiūros ir ankstyvosios vaikų priežiūros paslaugų teikimą, prižiūrinčiojo asmens vaidmens peržiūrą tarp vyrų ir moterų, pritaikytų darbo sąlygų ir palankių motinystės, tėvystės, vaiko priežiūros ir prižiūrinčiojo asmens atostogų sąlygų skatinimą; šiomis aplinkybėmis mano, kad gerai parengtos direktyvos dėl tėvų ir slaugytojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros priėmimas yra būtinas žingsnis geresnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros link; taip pat ragina priimti Europos iniciatyvą dėl socialinės apsaugos ir neoficialių slaugytojų paslaugų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, koks svarbus struktūrinio dialogo skatinimas ir profesinių sąjungų, darbdavių organizacijų ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas prisidedant prie užimtumo ir socialinės politikos ir reformų įgyvendinimo ir aktyvus jų dalyvavimas Europos semestro procese; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, jog tam, kad būtų išlaikytas ir padidintas bendras konkurencingumas, valstybių narių darbo rinkos reguliavimo sistemos turi būti aiškios, paprastos ir lanksčios, tačiau sykiu turi būti išsaugomi aukšti darbo standartai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(2)  OL C 179, 2018 5 25, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0181.

(4)  OL C 155, 2011 5 25, p. 10.

(5)  Direktyvos (ES) 2018/849, (ES) 2018/850, (ES) 2018/851 ir (ES) 2018/852.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0325.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0078.

(8)  OL C 356, 2018 10 4, p. 89.

(9)  OL C 346, 2018 9 27, p. 200.

(10)  OL C 346, 2018 9 27, p. 156.

(11)  OL C 337, 2018 9 20, p. 135.

(12)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

(13)  OL C 76, 2018 2 28, p. 93.

(14)  OL C 366, 2017 10 27, p. 117.

(15)  OL C 35, 2018 1 31, p. 157.

(16)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lt&pubId=8030&furtherPubs=yes

(18)  OL C 67, 2016 2 20, p. 1.

(19)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(20)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(21)  Eurostato duomenys.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

„Cambridge Analytica“ naudojimasis „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikis duomenų apsaugai

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai (2018/2855(RSP))

(2020/C 345/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ES pagrindinių teisių chartiją, visų pirma į jos 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ir 52 straipsnius, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, visų pirma į jos 8, 9, 10, 11, 13, 16 ir 17 straipsnius, ir į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą, visų pirma į jo 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ES pagrindinių teisių chartiją, visų pirma į jos 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ir 52 straipsnius, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, visų pirma į jos 8, 9, 10, 11, 13, 16 ir 17 straipsnius, ir į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą, visų pirma į jo 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, visų pirma į jo 2, 17, 19, 20 ir 25 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, visų pirma į jo 2, 17, 19, 20 ir 25 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1) ir į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (1) ir į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir į jos Papildomą protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir į jos Papildomą protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų tyrimą dėl melagingų naujienų ir į šių Rūmų Skaitmeninio sektoriaus, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų komiteto 5-ąją tarpinę ataskaitą dėl dezinformacijos ir melagingų naujienų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų tyrimą dėl melagingų naujienų ir į šių Rūmų Skaitmeninio sektoriaus, kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų komiteto 5-ąją tarpinę ataskaitą dėl dezinformacijos ir melagingų naujienų,

| — | atsižvelgdamas į JAV Atstovų Rūmų Energetikos ir prekybos komitete surengtus klausymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV Atstovų Rūmų Energetikos ir prekybos komitete surengtus klausymus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/1250 dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/1250 dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-362/14 Maximillian Schrems / Data Protection Commissioner (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-362/14 Maximillian Schrems / Data Protection Commissioner (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 25 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-498/16 Maximillian Schrems / Facebook Ireland Limited (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 25 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-498/16 Maximillian Schrems / Facebook Ireland Limited (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 5 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein / Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 5 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein / Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad David Caroll pateikė oficialų prašymą „Cambridge Analytica“, kuriuo paprašė atgauti savo asmens duomenis ir atskleisti jų šaltinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad David Caroll pateikė oficialų prašymą „Cambridge Analytica“, kuriuo paprašė atgauti savo asmens duomenis ir atskleisti jų šaltinį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 19 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę Nr. 3/2018 dėl manipuliacijų internete ir asmens duomenų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 19 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę Nr. 3/2018 dėl manipuliacijų internete ir asmens duomenų (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 3 d. 29 straipsnio darbo grupės gaires dėl automatizuoto atskirų sprendimų priėmimo ir profiliavimo pagal Reglamentą (ES) 2016/679 (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 3 d. 29 straipsnio darbo grupės gaires dėl automatizuoto atskirų sprendimų priėmimo ir profiliavimo pagal Reglamentą (ES) 2016/679 (9),

| — | atsižvelgdamas į du raštu pateiktų atsakymų į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta Europos Parlamento frakcijų vadovų ir „Facebook“ generalinio direktoriaus M. Zuckerbergo susitikime, rinkinius, kuriuos „Facebook“ paskelbė atitinkamai 2018 m. gegužės 23 d. (10) ir 2018 m. birželio 4 d. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į du raštu pateiktų atsakymų į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta Europos Parlamento frakcijų vadovų ir „Facebook“ generalinio direktoriaus M. Zuckerbergo susitikime, rinkinius, kuriuos „Facebook“ paskelbė atitinkamai 2018 m. gegužės 23 d. (10) ir 2018 m. birželio 4 d. (11),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/234, kaip 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius (12), 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl rinkimų srities bendradarbiavimo tinklų, skaidrumo internete, apsaugos nuo kibernetinio saugumo incidentų ir kovos su dezinformacijos kampanijomis vykstant Europos Parlamento rinkimams (C(2018)5949) ir į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Saugių ir sąžiningų Europos Parlamento rinkimų užtikrinimas“ (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2018/234, kaip 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose iškelti Europos aspektą ir padaryti juos dar sklandesnius (12), 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl rinkimų srities bendradarbiavimo tinklų, skaidrumo internete, apsaugos nuo kibernetinio saugumo incidentų ir kovos su dezinformacijos kampanijomis vykstant Europos Parlamento rinkimams (C(2018)5949) ir į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Saugių ir sąžiningų Europos Parlamento rinkimų užtikrinimas“ (COM(2018)0637),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tikrinimo procedūros, susijusios su asmens duomenų apsaugos taisyklių pažeidimais per Europos Parlamento rinkimus, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tikrinimo procedūros, susijusios su asmens duomenų apsaugos taisyklių pažeidimais per Europos Parlamento rinkimus, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos gaires dėl Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų taikymo rinkimams (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos gaires dėl Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų taikymo rinkimams (COM(2018)0638),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento pavedimu Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto surengtus išsamius klausymus dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento pavedimu Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto surengtus išsamius klausymus dėl „Cambridge Analytica“ naudojimosi „Facebook“ naudotojų duomenimis ir poveikio duomenų apsaugai,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro tyrimų dėl naudojimosi duomenų analize per politines kampanijas ataskaitas ir į ataskaitą „Demokratija su trukdžiais“ (angl. Democracy disrupted) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro tyrimų dėl naudojimosi duomenų analize per politines kampanijas ataskaitas ir į ataskaitą „Demokratija su trukdžiais“ (angl. Democracy disrupted) (13),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. Europos vartotojų organizacijų asociacijos (pranc. BEUC) rekomendacijas (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 25 d. Europos vartotojų organizacijų asociacijos (pranc. BEUC) rekomendacijas (14),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 23 d. Komisijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 23 d. Komisijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi tiriamosios žurnalistikos atstovai atskleidė ir paviešino informaciją apie tai, kad buvo nutekintas didelis kiekis „Facebook“ naudotojų duomenų, nes „Facebook“ trečiųjų šalių programėlėms suteikė prieigą prie šių duomenų, ir apie tolesnį piktnaudžiavimą šiais duomenimis rinkimų kampanijų tikslais, taip pat apie kitus asmens duomenų, kuriuos renka ir kaupia didžiosios socialinės žiniasklaidos įmonės, saugumo pažeidimus, kurie paaiškėjo vėliau; |
| --- | --- |

A.

kadangi tiriamosios žurnalistikos atstovai atskleidė ir paviešino informaciją apie tai, kad buvo nutekintas didelis kiekis „Facebook“ naudotojų duomenų, nes „Facebook“ trečiųjų šalių programėlėms suteikė prieigą prie šių duomenų, ir apie tolesnį piktnaudžiavimą šiais duomenimis rinkimų kampanijų tikslais, taip pat apie kitus asmens duomenų, kuriuos renka ir kaupia didžiosios socialinės žiniasklaidos įmonės, saugumo pažeidimus, kurie paaiškėjo vėliau;

| B. | kadangi šie asmens duomenų saugumo pažeidimai turėjo įtakos piliečiams visame pasaulyje, įskaitant Europos Sąjungos piliečius ir Europos Sąjungos pilietybės neturinčius asmenis, gyvenančius Europos Sąjungos teritorijoje; kadangi įvairūs nacionaliniai parlamentai rengė klausymus, atliko tyrimus ir paskelbė išvadas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

B.

kadangi šie asmens duomenų saugumo pažeidimai turėjo įtakos piliečiams visame pasaulyje, įskaitant Europos Sąjungos piliečius ir Europos Sąjungos pilietybės neturinčius asmenis, gyvenančius Europos Sąjungos teritorijoje; kadangi įvairūs nacionaliniai parlamentai rengė klausymus, atliko tyrimus ir paskelbė išvadas šiuo klausimu;

| C. | kadangi šie asmens duomenų saugumo pažeidimai buvo daromi gana ilgai; kadangi atitinkamos įmonės pažeidė tuo metu taikytus ES duomenų apsaugos teisės aktus, visų pirma Direktyvos 95/46/EB ir Direktyvos 2002/58/EB nuostatas; |
| --- | --- |

C.

kadangi šie asmens duomenų saugumo pažeidimai buvo daromi gana ilgai; kadangi atitinkamos įmonės pažeidė tuo metu taikytus ES duomenų apsaugos teisės aktus, visų pirma Direktyvos 95/46/EB ir Direktyvos 2002/58/EB nuostatas;

| D. | kadangi netinkamo duomenų naudojimo praktika, atskleista per „Cambridge Analytica“ skandalą, susiklostė prieš pradedant taikyti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą; |
| --- | --- |

D.

kadangi netinkamo duomenų naudojimo praktika, atskleista per „Cambridge Analytica“ skandalą, susiklostė prieš pradedant taikyti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą;

| E. | kadangi „Facebook“ patvirtino, kad „Cambridge Analytica“ nebuvo pateikta jokios informacijos apie banko sąskaitas, kredito korteles arba nacionalinę tapatybę; |
| --- | --- |

E.

kadangi „Facebook“ patvirtino, kad „Cambridge Analytica“ nebuvo pateikta jokios informacijos apie banko sąskaitas, kredito korteles arba nacionalinę tapatybę;

| F. | kadangi „Cambridge Analytica“ tvirtino, kad duomenys buvo oficialiai tvarkomi tyrimų tikslais, tačiau vėliau surinktus duomenis perdavė naudoti politiniais ir komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

F.

kadangi „Cambridge Analytica“ tvirtino, kad duomenys buvo oficialiai tvarkomi tyrimų tikslais, tačiau vėliau surinktus duomenis perdavė naudoti politiniais ir komerciniais tikslais;

| G. | kadangi pradinės susijusių įmonių reagavimo priemonės neatitiko numatytų standartų ir jomis atitinkamoms institucijoms nebuvo sudarytos sąlygos nacionaliniu arba Europos lygmeniu atlikti išsamaus ir nepriklausomo tyrimo ir audito; |
| --- | --- |

G.

kadangi pradinės susijusių įmonių reagavimo priemonės neatitiko numatytų standartų ir jomis atitinkamoms institucijoms nebuvo sudarytos sąlygos nacionaliniu arba Europos lygmeniu atlikti išsamaus ir nepriklausomo tyrimo ir audito;

| H. | kadangi 2018 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento frakcijų pirmininkai surengė pirmąjį uždarą keitimąsi nuomonėmis su „Facebook“ generaliniu direktoriumi ir steigėju Marku Zuckerbergu, o po šio susitikimo Pirmininkų sueiga paprašė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto kartu su Konstitucinių reikalų komitetu, Teisės reikalų komitetu ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetu surengti išsamius tolesnius klausymus; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento frakcijų pirmininkai surengė pirmąjį uždarą keitimąsi nuomonėmis su „Facebook“ generaliniu direktoriumi ir steigėju Marku Zuckerbergu, o po šio susitikimo Pirmininkų sueiga paprašė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto kartu su Konstitucinių reikalų komitetu, Teisės reikalų komitetu ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetu surengti išsamius tolesnius klausymus;

| I. | kadangi 2018 m. birželio 4 d., birželio 25 d. ir liepos 2 d. buvo surengti trys klausymai dėl „Facebook“ / „Cambridge Analytica“ atvejo poveikio klausimams, susijusiems su duomenų apsauga, rinkimų procesais, melagingomis naujienomis ir socialinės žiniasklaidos padėtimi rinkoje, kuriuose dalyvavo atitinkami Europos Komisijos nariai, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (angl. ENISA) vykdomasis direktorius, EDAPP, Europos duomenų apsaugos valdybos (angl. EDPB) pirmininkė, Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro atstovai, Jungtinės Karalystės Rinkimų komisijos vykdomoji direktorė, suinteresuoti piliečiai ir „Facebook“ atstovai; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2018 m. birželio 4 d., birželio 25 d. ir liepos 2 d. buvo surengti trys klausymai dėl „Facebook“ / „Cambridge Analytica“ atvejo poveikio klausimams, susijusiems su duomenų apsauga, rinkimų procesais, melagingomis naujienomis ir socialinės žiniasklaidos padėtimi rinkoje, kuriuose dalyvavo atitinkami Europos Komisijos nariai, Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (angl. ENISA) vykdomasis direktorius, EDAPP, Europos duomenų apsaugos valdybos (angl. EDPB) pirmininkė, Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro atstovai, Jungtinės Karalystės Rinkimų komisijos vykdomoji direktorė, suinteresuoti piliečiai ir „Facebook“ atstovai;

| J. | kadangi „Facebook“ atsisakė į klausymus atsiųsti atitinkamo atsakomybės lygio darbuotojus, turinčius reikiamos techninės patirties ir žinių, kaip prašė atitinkami komitetų pirmininkai, tačiau, vietoje to, į visus tris klausymus atsiuntė viešųjų ryšių skyriaus narius; kadangi per klausymus „Facebook“ atstovai nepateikė tikslios informacijos apie konkrečias ir specialias priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti visišką atitiktį ES duomenų apsaugos teisės aktams, o pateikta informacija buvo labiau bendro pobūdžio; |
| --- | --- |

J.

kadangi „Facebook“ atsisakė į klausymus atsiųsti atitinkamo atsakomybės lygio darbuotojus, turinčius reikiamos techninės patirties ir žinių, kaip prašė atitinkami komitetų pirmininkai, tačiau, vietoje to, į visus tris klausymus atsiuntė viešųjų ryšių skyriaus narius; kadangi per klausymus „Facebook“ atstovai nepateikė tikslios informacijos apie konkrečias ir specialias priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti visišką atitiktį ES duomenų apsaugos teisės aktams, o pateikta informacija buvo labiau bendro pobūdžio;

| K. | kadangi EDAPP savo nuomonėje Nr. 3/2018 iškėlė keletą susirūpinimą keliančių klausimų dėl manipuliacijų internete ir asmens duomenų; kadangi EDAPP taip pat teigia, kad, užtikrinant dominuojančių rinkos dalyvių atskaitomybę ir apsaugant demokratiją nuo pernelyg didelės įtakos rinkoje, konkurencijos teisė atlieka labai svarbų vaidmenį; kadangi, vertinant galimą piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi arba įmonių, kurios gali būti sukaupusios didelę informacinę galią, susijungimus, turėtų būti labiau atsižvelgiama į asmenų interesus; |
| --- | --- |

K.

kadangi EDAPP savo nuomonėje Nr. 3/2018 iškėlė keletą susirūpinimą keliančių klausimų dėl manipuliacijų internete ir asmens duomenų; kadangi EDAPP taip pat teigia, kad, užtikrinant dominuojančių rinkos dalyvių atskaitomybę ir apsaugant demokratiją nuo pernelyg didelės įtakos rinkoje, konkurencijos teisė atlieka labai svarbų vaidmenį; kadangi, vertinant galimą piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi arba įmonių, kurios gali būti sukaupusios didelę informacinę galią, susijungimus, turėtų būti labiau atsižvelgiama į asmenų interesus;

| L. | kadangi 29 straipsnio darbo grupė savo 2017 m. spalio 3 d. nuomonėje pažymėjo, kad profiliavimas ir automatizuotas sprendimų priėmimas gali kelti didelį pavojų asmenų teisėms ir laisvėms, kurioms reikalingos tinkamos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

L.

kadangi 29 straipsnio darbo grupė savo 2017 m. spalio 3 d. nuomonėje pažymėjo, kad profiliavimas ir automatizuotas sprendimų priėmimas gali kelti didelį pavojų asmenų teisėms ir laisvėms, kurioms reikalingos tinkamos apsaugos priemonės;

| M. | kadangi Europos duomenų apsaugos valdybos pirmininkė pabrėžė, kad „Facebook“ / „Cambridge Analytica“ pažeidimai padaryti prieš įsigaliojant Bendrajam duomenų apsaugos reglamentui, todėl netaikoma Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu nustatyta Vadovaujančios priežiūros institucijos sistema; kadangi tyrimams vadovavo Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos duomenų apsaugos valdybos pirmininkė pabrėžė, kad „Facebook“ / „Cambridge Analytica“ pažeidimai padaryti prieš įsigaliojant Bendrajam duomenų apsaugos reglamentui, todėl netaikoma Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu nustatyta Vadovaujančios priežiūros institucijos sistema; kadangi tyrimams vadovavo Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras;

| N. | kadangi „Facebook“ pripažino, kad sudarė sutartį su programėlių kūrėju, prieš tai nepatikrinusi jo taikomų sąlygų, pagal kurias programėlių kūrėjas pasiliko teisę atskleisti asmens duomenis trečiosioms šalims; kadangi šis neapsižiūrėjimas turėjo rimtų pasekmių, o tokia praktika jau buvo neteisėta pagal tuo metu taikytus duomenų apsaugos teisės aktus; |
| --- | --- |

N.

kadangi „Facebook“ pripažino, kad sudarė sutartį su programėlių kūrėju, prieš tai nepatikrinusi jo taikomų sąlygų, pagal kurias programėlių kūrėjas pasiliko teisę atskleisti asmens duomenis trečiosioms šalims; kadangi šis neapsižiūrėjimas turėjo rimtų pasekmių, o tokia praktika jau buvo neteisėta pagal tuo metu taikytus duomenų apsaugos teisės aktus;

| O. | kadangi šiuo metu vyksta derybos dėl E. privatumo reglamento; |
| --- | --- |

O.

kadangi šiuo metu vyksta derybos dėl E. privatumo reglamento;

| P. | kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba nurodė, kad pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuoseklumo užtikrinimo mechanizmą jau nagrinėjama apie 100 tarpvalstybinių atvejų; kadangi šiuo mechanizmu koordinuojami nacionalinių duomenų apsaugos institucijų veiksmai, kad būtų užtikrinamas bendras požiūris į ES duomenų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos duomenų apsaugos valdyba nurodė, kad pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento nuoseklumo užtikrinimo mechanizmą jau nagrinėjama apie 100 tarpvalstybinių atvejų; kadangi šiuo mechanizmu koordinuojami nacionalinių duomenų apsaugos institucijų veiksmai, kad būtų užtikrinamas bendras požiūris į ES duomenų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą;

| Q. | kadangi „Facebook“, kuri yra viena iš „privatumo skydą“ pasirašiusių šalių, patvirtino, kad tarp politinių konsultacijų įmonės „Cambridge Analytica“ netinkamai naudojamų duomenų buvo iki 2,7 mln. ES piliečių asmens duomenys; |
| --- | --- |

Q.

kadangi „Facebook“, kuri yra viena iš „privatumo skydą“ pasirašiusių šalių, patvirtino, kad tarp politinių konsultacijų įmonės „Cambridge Analytica“ netinkamai naudojamų duomenų buvo iki 2,7 mln. ES piliečių asmens duomenys;

| R. | kadangi 2018 m. rugsėjo 28 d.„Facebook“ paskelbė, kad išorės subjektas įvykdė išpuolį prieš jos sistemas ir pasinaudojo saugumo spraga, dėl kurios atskleista 50 mln. „Facebook“ paskyrų prieigos atpažinimo ženklų, ir kadangi Airijos duomenų apsaugos komisija ir kitos duomenų apsaugos institucijos pradėjo šių įvykių tyrimus, siekdamos įvertinti atitiktį ES duomenų apsaugos teisės aktams; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2018 m. rugsėjo 28 d.„Facebook“ paskelbė, kad išorės subjektas įvykdė išpuolį prieš jos sistemas ir pasinaudojo saugumo spraga, dėl kurios atskleista 50 mln. „Facebook“ paskyrų prieigos atpažinimo ženklų, ir kadangi Airijos duomenų apsaugos komisija ir kitos duomenų apsaugos institucijos pradėjo šių įvykių tyrimus, siekdamos įvertinti atitiktį ES duomenų apsaugos teisės aktams;

| S. | kadangi šiuo metu JAV Federalinė prekybos komisija tiria, ar „Facebook“ laikėsi įsipareigojimų užtikrinti privatumą, įskaitant atitiktį „privatumo skydo“ reikalavimams, taip pat ar ji dalyvavo vykdant nesąžiningus veiksmus, kurie padarė didelę žalą vartotojams, pažeisdama Federalinės prekybos komisijos aktą ir ankstesnį 2011 m. Federalinės prekybos komisijos ir „Facebook“ sudarytą susitarimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi šiuo metu JAV Federalinė prekybos komisija tiria, ar „Facebook“ laikėsi įsipareigojimų užtikrinti privatumą, įskaitant atitiktį „privatumo skydo“ reikalavimams, taip pat ar ji dalyvavo vykdant nesąžiningus veiksmus, kurie padarė didelę žalą vartotojams, pažeisdama Federalinės prekybos komisijos aktą ir ankstesnį 2011 m. Federalinės prekybos komisijos ir „Facebook“ sudarytą susitarimą;

| T. | kadangi keturios Belgijos, Italijos, Ispanijos ir Portugalijos vartotojų organizacijos prieš „Facebook“ pateikė kolektyvinį ieškinį, reikalaudamos nukentėjusiems „Facebook“ naudotojams jų atitinkamose šalyse skirti ekonomines kompensacijas; |
| --- | --- |

T.

kadangi keturios Belgijos, Italijos, Ispanijos ir Portugalijos vartotojų organizacijos prieš „Facebook“ pateikė kolektyvinį ieškinį, reikalaudamos nukentėjusiems „Facebook“ naudotojams jų atitinkamose šalyse skirti ekonomines kompensacijas;

| U. | kadangi Europos vartotojų organizacijų asociacija savo 2018 m. birželio 25 d. pateiktose rekomendacijose pažymėjo, kad būtina užtikrinti platformos atskaitomybę už trečiųjų šalių prieigą prie asmens duomenų; kadangi Europos vartotojų organizacijų asociacija šiose savo rekomendacijose taip pat teigia, kad įmonės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų tvirtas atskaitomybės struktūras tais atvejais, kai partneriams suteikiama prieiga prie asmens duomenų ir leidžiama toliau juos naudoti; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos vartotojų organizacijų asociacija savo 2018 m. birželio 25 d. pateiktose rekomendacijose pažymėjo, kad būtina užtikrinti platformos atskaitomybę už trečiųjų šalių prieigą prie asmens duomenų; kadangi Europos vartotojų organizacijų asociacija šiose savo rekomendacijose taip pat teigia, kad įmonės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų tvirtas atskaitomybės struktūras tais atvejais, kai partneriams suteikiama prieiga prie asmens duomenų ir leidžiama toliau juos naudoti;

| V. | kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro atliktas tyrimas taip pat apėmė tokius klausimus kaip „Cambridge Analytica“, jos patronuojančiosios įmonės „SCL Elections Limited“ ir įmonės „Aggregate IQ“ tarpusavio ryšiai ir įtarimai, kad per Jungtinės Karalystės referendumą dėl narystės ES abi šalys galėjo netinkamai naudoti iš „Facebook“ gautus asmens duomenis ir kad tokie asmens duomenys buvo naudojami siekiant per 2016 m. JAV prezidento rinkimų procesą daryti tikslingą įtaką rinkėjams; kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro tyrimas iš esmės buvo atliktas remiantis 1998 m. Duomenų apsaugos aktu ir 2003 m. Privatumo ir elektroninių ryšių taisyklėmis (angl. PECR), atitinkamais atvejais išvadas taip pat išplečiant būsimajam Bendrajam duomenų apsaugos reglamentui; |
| --- | --- |

V.

kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro atliktas tyrimas taip pat apėmė tokius klausimus kaip „Cambridge Analytica“, jos patronuojančiosios įmonės „SCL Elections Limited“ ir įmonės „Aggregate IQ“ tarpusavio ryšiai ir įtarimai, kad per Jungtinės Karalystės referendumą dėl narystės ES abi šalys galėjo netinkamai naudoti iš „Facebook“ gautus asmens duomenis ir kad tokie asmens duomenys buvo naudojami siekiant per 2016 m. JAV prezidento rinkimų procesą daryti tikslingą įtaką rinkėjams; kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuro tyrimas iš esmės buvo atliktas remiantis 1998 m. Duomenų apsaugos aktu ir 2003 m. Privatumo ir elektroninių ryšių taisyklėmis (angl. PECR), atitinkamais atvejais išvadas taip pat išplečiant būsimajam Bendrajam duomenų apsaugos reglamentui;

| W. | kadangi Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų specialusis komitetas sužinojo apie įrodymus, kad Rusija tariamai kišosi į rinkimų procesus ES, ir primygtinai paragino atsakingas nacionalines institucijas ištirti šiuos įtarimus; kadangi 2017 m. gegužės mėn. JAV buvo paskirtas specialusis patarėjas, kuriam pavesta ištirti Rusijos kišimosi į 2016 m. prezidento rinkimus ir susijusius klausimus, ir kadangi šis tyrimas tebevyksta; |
| --- | --- |

W.

kadangi Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Kultūros, žiniasklaidos ir sporto reikalų specialusis komitetas sužinojo apie įrodymus, kad Rusija tariamai kišosi į rinkimų procesus ES, ir primygtinai paragino atsakingas nacionalines institucijas ištirti šiuos įtarimus; kadangi 2017 m. gegužės mėn. JAV buvo paskirtas specialusis patarėjas, kuriam pavesta ištirti Rusijos kišimosi į 2016 m. prezidento rinkimus ir susijusius klausimus, ir kadangi šis tyrimas tebevyksta;

| X. | kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras pranešė „Facebook“ apie ketinimą už nepakankamą skaidrumą ir saugumo problemas, susijusias su duomenų rinkimu pažeidžiant 1998 m. Duomenų apsaugos akto pirmąjį ir septintąjį duomenų apsaugos principus, skirti 500 000 GBP piniginę baudą; |
| --- | --- |

X.

kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras pranešė „Facebook“ apie ketinimą už nepakankamą skaidrumą ir saugumo problemas, susijusias su duomenų rinkimu pažeidžiant 1998 m. Duomenų apsaugos akto pirmąjį ir septintąjį duomenų apsaugos principus, skirti 500 000 GBP piniginę baudą;

| Y. | kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras 2018 m. vasario 23 d. 17-ai įvairių organizacijų ir asmenų, įskaitant „Facebook“, jau pateikė 23 informacinius pranešimus, kuriais tų organizacijų prašoma nustatyta tvarka pateikti informaciją; kadangi 2018 m. gegužės 18 d.„Facebook“ patvirtino, kad „Aggregate IQ“ kūrė, o kai kuriais atvejais ir skelbė reklamą Demokratinės unionistų partijos (angl. DUP) kampanijos „Vote to Leave“ užsakymu, taip pat kampanijoms „Vote Leave“, „BeLeave“ ir „Veterans for Britain“; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras 2018 m. vasario 23 d. 17-ai įvairių organizacijų ir asmenų, įskaitant „Facebook“, jau pateikė 23 informacinius pranešimus, kuriais tų organizacijų prašoma nustatyta tvarka pateikti informaciją; kadangi 2018 m. gegužės 18 d.„Facebook“ patvirtino, kad „Aggregate IQ“ kūrė, o kai kuriais atvejais ir skelbė reklamą Demokratinės unionistų partijos (angl. DUP) kampanijos „Vote to Leave“ užsakymu, taip pat kampanijoms „Vote Leave“, „BeLeave“ ir „Veterans for Britain“;

| Z. | kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras išreiškė susirūpinimą dėl informacijos apie duomenų šaltinius teikimo naudotojams sąlygų, taip pat dėl naudotojams siūlomų kontrolės priemonių prieinamumo ir skaidrumo; kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras taip pat pažymėjo, kad, teikiant bendrą informaciją apie privatumą ir „Facebook“ taikomas kontrolės priemones, naudotojai veiksmingai neinformuojami apie galimus jų asmens duomenų panaudojimo būdus; kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras išreiškė susirūpinimą dėl atvejų, kai duomenys buvo gaunami iš „Facebook“ platformos ir naudojami nenumatytais tikslais arba tokiais tikslais, kurių duomenų subjektai negalėtų pagrįstai numatyti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras išreiškė susirūpinimą dėl informacijos apie duomenų šaltinius teikimo naudotojams sąlygų, taip pat dėl naudotojams siūlomų kontrolės priemonių prieinamumo ir skaidrumo; kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras taip pat pažymėjo, kad, teikiant bendrą informaciją apie privatumą ir „Facebook“ taikomas kontrolės priemones, naudotojai veiksmingai neinformuojami apie galimus jų asmens duomenų panaudojimo būdus; kadangi Jungtinės Karalystės informacijos komisaro biuras išreiškė susirūpinimą dėl atvejų, kai duomenys buvo gaunami iš „Facebook“ platformos ir naudojami nenumatytais tikslais arba tokiais tikslais, kurių duomenų subjektai negalėtų pagrįstai numatyti;

| AA. | kadangi iš Jungtinės Karalystės Rinkimų komisijos duomenų matyti, kad Jungtinės Karalystės politinės partijos per 2017 m. visuotinius rinkimus tiesioginei reklamai „Facebook“ skyrė 3,2 mln. GBP; |
| --- | --- |

AA.

kadangi iš Jungtinės Karalystės Rinkimų komisijos duomenų matyti, kad Jungtinės Karalystės politinės partijos per 2017 m. visuotinius rinkimus tiesioginei reklamai „Facebook“ skyrė 3,2 mln. GBP;

| AB. | kadangi socialiniai tinklai yra svarbi politinių partijų ir viešųjų institucijų platforma, suteikianti galimybę užmegzti ryšius su piliečiais; |
| --- | --- |

AB.

kadangi socialiniai tinklai yra svarbi politinių partijų ir viešųjų institucijų platforma, suteikianti galimybę užmegzti ryšius su piliečiais;

| AC. | kadangi pasaulinėms interneto platformoms sudėtinga veiksmingai kovoti su melagingomis naujienomis, nes įvairiose šalyse ir regionuose kyla skirtingos grėsmės ir yra susiklosčiusios skirtingos žiniasklaidos sąlygos; |
| --- | --- |

AC.

kadangi pasaulinėms interneto platformoms sudėtinga veiksmingai kovoti su melagingomis naujienomis, nes įvairiose šalyse ir regionuose kyla skirtingos grėsmės ir yra susiklosčiusios skirtingos žiniasklaidos sąlygos;

| AD. | kadangi duomenų analizė ir algoritmai daro vis didesnį poveikį piliečiams prieinamai informacijai; kadangi tokios technologijos, jeigu jomis naudojamasi netinkamai, gali kelti pavojų pagrindinėms teisėms į informaciją, taip pat žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui; |
| --- | --- |

AD.

kadangi duomenų analizė ir algoritmai daro vis didesnį poveikį piliečiams prieinamai informacijai; kadangi tokios technologijos, jeigu jomis naudojamasi netinkamai, gali kelti pavojų pagrindinėms teisėms į informaciją, taip pat žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui;

| AE. | kadangi, siekiant užtikrinti, kad asmenys turėtų tinkamos informacijos apie jų asmens duomenų tvarkymą ir aiškiai suprastų šį procesą, algoritminė atskaitomybė ir skaidrumas yra labai svarbūs; kadangi tai turėtų reikšti, kad turi būti taikomos techninės ir veiklos priemonės, kuriomis užtikrinamas skaidrumas ir nediskriminavimas, šiuo tikslu sprendimus priimant automatizuotai, ir kuriomis draudžiamas individualaus elgesio tikimybių skaičiavimas; kadangi, užtikrinant skaidrumą, asmenims turėtų būti teikiama svarbi informacija apie taikomą logiką, svarbą ir numatomas pasekmes; kadangi šis procesas turėtų apimti informaciją apie duomenis, naudojamus mokymo analizuoti didelius duomenų kiekius tikslais, o asmenys turėtų turėti galimybę suprasti ir stebėti jiems poveikį darančius sprendimus; |
| --- | --- |

AE.

kadangi, siekiant užtikrinti, kad asmenys turėtų tinkamos informacijos apie jų asmens duomenų tvarkymą ir aiškiai suprastų šį procesą, algoritminė atskaitomybė ir skaidrumas yra labai svarbūs; kadangi tai turėtų reikšti, kad turi būti taikomos techninės ir veiklos priemonės, kuriomis užtikrinamas skaidrumas ir nediskriminavimas, šiuo tikslu sprendimus priimant automatizuotai, ir kuriomis draudžiamas individualaus elgesio tikimybių skaičiavimas; kadangi, užtikrinant skaidrumą, asmenims turėtų būti teikiama svarbi informacija apie taikomą logiką, svarbą ir numatomas pasekmes; kadangi šis procesas turėtų apimti informaciją apie duomenis, naudojamus mokymo analizuoti didelius duomenų kiekius tikslais, o asmenys turėtų turėti galimybę suprasti ir stebėti jiems poveikį darančius sprendimus;

| AF. | kadangi 2018 m. liepos 2 d. vykusiame susitikime su Europos Komisijos nariais „Facebook“ pažadėjo bendradarbiauti ir sudaryti sąlygas nepriklausomiems mokslininkams susipažinti su duomenimis, susijusiais su tariamu manipuliavimu balsavimu; |
| --- | --- |

AF.

kadangi 2018 m. liepos 2 d. vykusiame susitikime su Europos Komisijos nariais „Facebook“ pažadėjo bendradarbiauti ir sudaryti sąlygas nepriklausomiems mokslininkams susipažinti su duomenimis, susijusiais su tariamu manipuliavimu balsavimu;

| 1. | tikisi, kad visose interneto platformose bus užtikrinama visiška atitiktis ES duomenų apsaugos teisės aktams, t. y. Bendrajam duomenų apsaugos reglamentui ir Direktyvai 2002/58/EB (E. privatumo direktyvai), ir padedama naudotojams suprasti, kaip jų asmens duomenys tvarkomi taikant tikslinės reklamos modelį, taip pat kad bus taikomos veiksmingos kontrolės priemonės, kuriomis, be kita ko, užtikrinama, kad įvairiems duomenų tvarkymo tikslams būtų gaunami atskiri sutikimai, ir užtikrinamas didesnis privatumo nuostatų, taip pat privatumo pranešimų modelių ir matomumo skaidrumas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad ES duomenų apsaugos teisės aktuose numatyta išimtimi, susijusia su mokslinių tyrimų tikslais, niekada negali būti naudojamasi kaip spraga, siekiant netinkamai naudotis duomenimis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į „Facebook“ pareiškimą, kad įmonė, kurdama suvestinius duomenų rinkinius, kuriais remdamasi daro išvadas apie naudojimąsi paslauga, naudojasi tik ne „Facebook“ naudotojų duomenimis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia būtinybę gerokai padidinti algoritminę atskaitomybę ir skaidrumą viešajame ir privačiajame sektoriuose tvarkant duomenis ir juos analizuojant, taip pat kitiems subjektams naudojantis duomenų analizės rezultatais, nes tai yra būtina norint užtikrinti, kad asmenys būtų tinkamai informuojami apie jų asmens duomenų tvarkymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | laikosi nuomonės, kad skaitmeniniame amžiuje rinkimų teisės aktus reikia pritaikyti prie šios naujos skaitmeninės tikrovės, ir siūlo, kad įprastos (neinternetinės) rinkimų apsaugos priemonės, pavyzdžiui, politiniams pranešimams rinkimų laikotarpiu taikomos taisyklės, rinkimų išlaidų skaidrumas ir apribojimai, neagitavimo laikotarpių paisymas ir vienodas požiūris į kandidatus, taip pat būtų taikomos internete; laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų įdiegti privalomą skaitmeninių atspaudų ėmimo sistemą vykdant elektronines kampanijas ir skleidžiant reklamą ir įgyvendinti Komisijos rekomendaciją, kuria siekiama didinti mokamos internetinės politinės reklamos ir pranešimų skaidrumą; pabrėžia, kad kartu su bet kokios formos politine reklama turėtų būti teikiama lengvai prieinama ir suprantama informacija apie leidybos organizaciją ir už išlaidas teisiškai atsakingus subjektus, kad būtų aišku, kas remia kampanijas – tokia praktika būtų panaši į šiuo metu įvairiose valstybėse narėse per kampanijas platinamai spausdintinei medžiagai taikomus reikalavimus; pabrėžia, kad Sąjungos piliečiai turėtų galėti lengvai atpažinti mokamą internetinę politinę reklamą ir pranešimus ir juos užsakiusią partiją, fondą ar organizaciją; taip pat pabrėžia, kad, siekiant skaidrumo, turėtų būti teikiama išsami informacija apie konkrečios politinės reklamos tikslinės grupės atrankos kriterijus ir apie numatomą tikslinės grupės dydį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, jog „Facebook“ atnaujino savo privatumo nuostatas, kad naudotojai galėtų atsisakyti jiems tikslingai daromo poveikio, be kita ko, nematyti reklamos, grindžiamos iš trečiųjų šalių gaunama informacija, ir neleisti naudoti „Facebook“ surinktų jų asmens duomenų, siekiant rodyti reklamą kitose interneto svetainėse ar platformose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rekomenduoja visose interneto platformose atskirti politiniais ir komerciniais tikslais naudojamus internetinės reklamos produktus; primena, kad asmens duomenų tvarkymui politinės reklamos tikslais būtinas kitas teisinis pagrindas, negu taikomas jų tvarkymui komercinės reklamos tikslais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad „Facebook“ Jungtinėse Amerikos Valstijose neseniai nustatytas reikalavimas tikrinti politinės reklamos autorių tapatybę, taip pat nustatyti jos vietą ir rėmėjus yra gera iniciatyva, padėsianti didinti skaidrumą ir kovoti su užsienio subjektų kišimusi į rinkimus; primygtinai ragina „Facebook“ tokius pat reikalavimus nustatyti Europoje skelbiamai politinei reklamai; ragina valstybes nares atitinkamai pritaikyti savo rinkimų įstatymus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad turėtų būti draudžiamas profiliavimas politiniais ir rinkimų tikslais, taip pat profiliavimas remiantis elgesiu internete, iš kurio galima atskleisti politines nuostatas, pavyzdžiui, reakcijomis į politinį turinį, nes pagal ES duomenų apsaugos teisės aktus tai susiję su politinėmis arba filosofinėmis pažiūromis, ir laikosi nuomonės, kad socialinės žiniasklaidos platformose turėtų būti stebimas toks elgesys ir apie tokio elgesio atvejus aktyviai informuojamos institucijos; taip pat mano, kad turėtų būti draudžiamas profiliavimas politiniais ar rinkimų tikslais remiantis kitais duomenimis, pvz., socialiniais ir ekonominiais ar demografiniais veiksniais; ragina politines partijas ir kitus su rinkimais susijusius subjektus nesinaudoti profiliavimu politiniais ar rinkimų tikslais; ragina politines partijas skaidriai naudotis interneto platformomis ir duomenimis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena Komisijos pasiūlytas priemones, skirtas sąžiningiems ir laisviems Europos Parlamento rinkimams užtikrinti, visų pirma teisės aktų pakeitimus, kuriais siekiama sugriežtinti Europos politinių partijų finansavimo taisykles, suteikiant galimybę taikyti finansines sankcijas už duomenų apsaugos taisyklių pažeidimus, kai siekiama sąmoningai daryti įtaką Europos Parlamento rinkimų rezultatams; primena, kad politinėms partijoms tvarkant asmens duomenis Europos Sąjungoje taikomas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas ir kad pažeidus šiuo teisės aktu nustatytus principus, teises ir pareigas būtų taikomos papildomos baudos ir sankcijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad kišimasis į rinkimus yra didelis pavojus demokratijai, dėl kurio reikia imtis bendrų veiksmų, įtraukiant paslaugų teikėjus, reguliavimo institucijas, politinius veikėjus ir partijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pristatytą dokumentų rinkinį dėl pasirengimo Europos Parlamento rinkimams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad „Facebook“ pažadėjo sudaryti sąlygas nepriklausomiems mokslininkams susipažinti su duomenimis apie tariamą manipuliavimą balsavimu, ir tikisi, kad iki 2018 m. pabaigos jam bus pranešta apie pagrindinius nustatytus faktus ir siūlomas taisomąsias priemones; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į veiksmus, kurių ėmėsi „Facebook“, siekdama kovoti su netinkamu duomenų naudojimu, įskaitant prieigos prie programėlių, kuriomis, kaip įtariama, netinkamai naudojami naudotojų duomenys, panaikinimą ar tokių programėlių uždraudimą; tikisi, kad „Facebook“ imsis skubių veiksmų dėl pranešimų apie įtartinas arba piktnaudžiavimo tikslais naudojamas programėles ir visų pirma pasirūpins, kad tokios programėlės nepatektų į platformą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad socialinės žiniasklaidos platformos nėra tik pasyvios platformos, kuriose tiesiog į grupes skirstomas naudotojų sukurtas turinys, ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl technologinės plėtros, pradėjus naudotis algoritmais grindžiama reklama ir skelbiamu turiniu, padidėjo tokių įmonių veiklos sritis ir sustiprėjo jų atliekamas vaidmuo;-- daro išvadą, kad reguliavimo srityje turėtų būti atsižvelgiama į šį naują vaidmenį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestaudamas pažymi, kad „Facebook“ nenorėjo į klausymus atsiųsti tinkamos techninės kvalifikacijos ir atitinkamo įmonių atsakomybės lygio darbuotojų, ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl tokio požiūrio mažėja Europos Sąjungos piliečių pasitikėjimas socialinėmis platformomis; apgailestauja, kad Mark Zuckerberg nenorėjo dalyvauti su Parlamento nariais surengtame viešajame klausyme; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad „Facebook“ ne tik pakirto ES piliečių pasitikėjimą, bet ir pažeidė ES teisės aktus, ir primena, kad per klausymus „Facebook“ atstovas patvirtino, kad „Facebook“ žinojo apie tai, jog programėlės „This is your digital life“ sąlygose buvo nurodyta, kad programėlės renkami duomenys gali būti siunčiami trečiosioms šalims; daro išvadą, kad „Facebook“ sąmoningai sudarė tokią sutartį su programėlės kūrėju, kuris atvirai paskelbė, kad pasilieka teisę atskleisti asmens duomenis trečiosioms šalims; taip pat daro išvadą, kad „Facebook“ yra asmens duomenų valdytoja, todėl, sudarydama sutartį su duomenų tvarkytoju, kuris pažeidžia ES duomenų apsaugos teisės aktus, prisiima teisinę atsakomybę; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į privatumo patobulinimus, kuriuos „Facebook“ atliko kilus „Facebook“ / „Cambridge Analytica“ skandalui, tačiau primena, kad „Facebook“ pažadėjo atlikti išsamų vidaus auditą, apie kurį Europos Parlamentui kol kas nepranešta; rekomenduoja „Facebook“ atlikti esminius savo platformos pakeitimus, siekiant užtikrinto jos atitiktį ES duomenų apsaugos teisės aktams; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina „Facebook“ leisti ir sudaryti sąlygas ENISA ir Europos duomenų apsaugos valdybai, atsižvelgiant į atitinkamus jų įgaliojimus, atlikti išsamų ir nepriklausomą jos platformos auditą ir pateikti tokio audito išvadas Komisijai, Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams; mano, kad tokį auditą taip pat reikėtų atlikti kitose pagrindinėse platformose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad būtina skubiai kovoti su bet kokiais bandymais klastoti ES rinkimų rezultatus, taip pat būtina skubiai griežtinti interneto platformoms taikomas taisykles dėl pajamų iš reklamos gaunančių paskyrų ir tinklalapių, skleidžiančių dezinformaciją, uždarymo; palankiai vertina atskirus veiksmų planus, kuriais nustatomi konkretūs kovos su dezinformacija veiksmai visose ES valstybėse narėse ir kurių interneto platformos ir reklamos priemonės pristatytos Komisijai 2018 m. spalio 16 d.; primygtinai ragina interneto platformas ženklinti programinių robotų skelbiamą turinį taikant skaidrias taisykles, sparčiau šalinti netikras paskyras, vykdyti teismų nutartis pateikti išsamią informaciją apie asmenis, atsakingus už neteisėto turinio kūrimą, ir bendradarbiauti su nepriklausomais informacijos tikrintojais ir akademinės bendruomenės atstovais, siekiant vartotojus plačiu mastu informuoti apie dezinformaciją ir ištaisyti neteisingą informaciją, kai tą padaryti įmanoma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina visas interneto platformas, kuriose teikiamos reklamos paslaugos politinėms partijoms ir vykdant kampanijas, į pardavimo skatinimo grupes įtraukti ekspertus, galinčius teikti politinėms partijoms ir kampanijų organizatoriams konkrečias konsultacijas skaidrumo ir atskaitomybės klausimais, susijusias su asmens duomenų naudojimo siekiant naudotojams daryti tikslingą įtaką prevencijos būdais; ragina visas interneto platformas, kuriose reklamos pirkėjams leidžiama daryti tam tikrus pasirinkimus, vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu byloje C-210/16, teikti teisines konsultacijas dėl šių pirkėjų, kaip bendrų duomenų valdytojų, atsakomybės; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina visas interneto platformas skubiai įdiegti planuojamas politinės reklamos skaidrumo priemones, kurios turėtų apimti konsultacijas su nacionalinės valdžios institucijomis, atsakingomis už rinkimų stebėjimą ir kontrolę, ir jų atliekamą šių priemonių vertinimą; primygtinai reikalauja, kad tokia politinė ir rinkimų reklama nebūtų vykdoma remiantis individualiais naudotojų profiliais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares internetinėms kampanijoms pritaikyti rinkimų taisykles, be kita ko, susijusias su finansavimo skaidrumu, neagitavimo laikotarpiais, žiniasklaidos vaidmeniu ir dezinformacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rekomenduoja nustatyti reikalavimą, kad, pasibaigus referendumo kampanijoms, trečioji šalis atliktų auditą, siekiant užtikrinti, kad kampanijos metu sukaupti asmens duomenys būtų ištrinti arba, jeigu jais buvo pasidalyta, būtų gaunamas atitinkamas sutikimas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina „Facebook“ didinti savo veiklos skaidrumą, kad naudotojai galėtų suprasti, kaip ir kodėl politinės partijos arba kampanijos gali siekti jiems daryti tikslingą įtaką; |
| --- | --- |

25.

| 26. | laikosi nuomonės, kad duomenų apsaugos institucijoms turėtų būti skiriamas pakankamas finansavimas, kad jos galėtų sukaupti tiek pat techninių ekspertų žinių, kiek jų turi jų tikrinamos organizacijos; ragina valstybes nares užtikrinti, kad duomenų apsaugos institucijoms būtų skiriama žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, reikalingų veiksmingam jų užduočių ir įgaliojimų vykdymui, kaip reikalaujama pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 52 straipsnį; primygtinai ragina Komisiją kruopščiai tikrinti, ar valstybės narės laikosi įsipareigojimų užtikrinti šiuos išteklius, ir prireikus pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad „Facebook“ yra savarankišką patvirtinimą pagal ES ir JAV „privatumo skydą“ pateikusi organizacija, todėl ji sprendimu dėl tinkamumo pasinaudojo kaip teisiniu pagrindu perduoti asmens duomenis iš Europos Sąjungos į Jungtines Amerikos Valstijas ir toliau juos tvarkyti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo ir, atsižvelgdamas į tai, jog „Facebook“ pripažino, kad buvo padaryta didelių privatumo pažeidimų, ragina JAV valdžios institucijas, atsakingas už „privatumo skydo“ nuostatų įgyvendinimą, nedelsiant imtis veiksmų dėl tokių atskleistų pažeidimų, visapusiškai laikantis garantijų ir įsipareigojimų, suteiktų ir prisiimtų siekiant išsaugoti dabartinį „privatumo skydo“ susitarimą, ir prireikus išbraukti tokias įmones iš „privatumo skydo“ sąrašo; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad 2018 m. birželio mėn. „Cambridge Analytica“ buvo išbraukta iš „privatumo skydo“; taip pat ragina kompetentingas ES duomenų apsaugos institucijas ištirti tokią atskleistą informaciją ir, jei tinkama, sustabdyti arba uždrausti duomenų perdavimą pagal „privatumo skydą“; tikisi, kad Federalinė prekybos komisija, kaip atsakinga JAV institucija, užbaigusi su „Facebook“ ir „Cambridge Analytica“ susijusio duomenų saugumo pažeidimo tyrimą, pateiks Komisijai išsamią padarytų išvadų santrauką ir prieš susijusias įmones imsis tinkamų vykdymo užtikrinimo veiksmų, kad būtų padarytas veiksmingas atgrasomasis poveikis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja, kad iki 2018 m. rugsėjo 1 d. galutinio termino JAV visiškai neatitiko „privatumo skydo“ nuostatų; todėl mano, kad Komisija nesiėmė veiksmų pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 45 straipsnio 5 dalį; todėl, vadovaudamasis savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliucija dėl ES ir JAV „privatumo skydo“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo, primygtinai ragina Komisiją stabdyti „privatumo skydo“ taikymą, kol JAV valdžios institucijos ims laikytis jo sąlygų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad netinkamas asmens duomenų naudojimas daro neigiamą poveikį milijardų žmonių visame pasaulyje pagrindinėms teisėms; mano, kad Bendrajame duomenų apsaugos reglamente ir E. privatumo direktyvoje nustatyti aukščiausi apsaugos standartai; apgailestauja dėl to, kad „Facebook“ nusprendė 1,5 mlrd. ES nepriklausančių šalių naudotojų nesuteikti galimybės naudotis Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu ir E. privatumo direktyva suteikiama apsauga; abejoja tokio sprendimo teisėtumu; primygtinai ragina visose interneto platformose visoms jų teikiamoms paslaugoms, neatsižvelgiant į tai, kur jos siūlomos, taikyti Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (ir e. privatumo) standartus, nes aukšti asmens duomenų apsaugos standartai vis dažniau laikomi vienu iš didesnių konkurencinių pranašumų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją patobulinti konkurencijos taisykles, kad būtų atsižvelgiama į skaitmeninę tikrovę, ir išnagrinėti socialinės žiniasklaidos platformų verslo modelį ir jų galimą monopolinę padėtį, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad tokia monopolija galėjo atsirasti labiau dėl prekės ženklo specifiškumo ir kaupiamų asmens duomenų kiekio, o ne dėl tradicinės monopolinės padėties, ir imtis būtinų priemonių šiai padėčiai ištaisyti; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl dalinių Europos elektroninių ryšių kodekso pakeitimų, pagal kuriuos taip pat būtų reikalaujama, kad OTT ryšių paslaugų teikėjai palaikytų ryšius su kitais paslaugų teikėjais, kad jų paslaugų naudotojai nebūtų susaistyti tik su jais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prašo Europos Parlamento, Komisijos, Tarybos ir visų kitų Europos Sąjungos institucijų, agentūrų ir įstaigų patikrinti, ar dėl atitinkamose jų interneto svetainėse naudojamų nuorodų į socialinės žiniasklaidos puslapius, taip pat analitinių ir rinkodaros priemonių kokiu nors būdu nekyla pavojus piliečių asmens duomenims; siūlo joms šiuo požiūriu įvertinti savo dabartinę komunikacijos politiką ir galbūt apsvarstyti galimybes panaikinti savo „Facebook“ paskyras, kad būtų apsaugomi kiekvieno su jomis susisiekiančio žmogaus asmens duomenys; paveda savo ryšių skyriui griežtai laikytis EDAPP gairių dėl asmens duomenų, tvarkomų ES institucijoms teikiant saityno paslaugas, apsaugos (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad kita Europos Komisija turėtų vienam savo narių patikėti konkrečią atsakomybės sritį – privatumą ir duomenų apsaugą, taip siekiant savo iniciatyva įtraukti partnerius ES ir už jos ribų ir užtikrinti, kad visi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų visapusiškai atitiktų ES teisę, reglamentuojančią privatumą ir duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primygtinai ragina Tarybą, derantis dėl E. privatumo reglamento, išeiti iš aklavietės ir galiausiai susitarti su Parlamentu, nesumažinant šiuo metu E. privatumo direktyva suteikiamos apsaugos lygio, kad būtų užtikrinama piliečių teisių, visų pirma susijusių su naudotojų apsauga nuo mėginimų jiems daryti tikslingą įtaką, apsauga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prašo Komisijos patikrinti reklamos pramonės veiklą socialinėje žiniasklaidoje ir tuo atveju, jeigu šis sektorius ir susijusios šalys negali susitarti dėl savanoriškų elgesio kodeksų ir atgrasomųjų priemonių, pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina nacionaliniu ir Europos lygmenimis veikiančias duomenų apsaugos institucijas atlikti išsamų „Facebook“ ir dabartinės jos praktikos tyrimą, kad būtų galima, remiantis naujuoju Bendrajame duomenų apsaugos reglamente nustatytu nuoseklumo užtikrinimo mechanizmu, sukurti tinkamas ir veiksmingas Europos vykdymo užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares imtis priemonių, siekiant mažinti rinkimams organizuoti naudojamo tinklo ir informacinių sistemų saugumui kylantį pavojų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | laikosi nuomonės, kad, vykdant informuotumo didinimo veiklą, kuria siekiama didinti rinkimų skaidrumą ir pasitikėjimą rinkimų procesu, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, įskaitant žiniasklaidą, interneto platformas ir informacinių technologijų paslaugų teikėjus;- |
| --- | --- |

38.

| 39. | laikosi nuomonės, kad valstybės narės, prireikus pasitelkdamos Eurojusto pagalbą, turėtų skubiai atlikti tariamo netinkamo užsienio valdžios naudojimosi internetine politine erdve tyrimus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir „Facebook“ generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(2)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

(3)  OL L 207, 2016 8 1, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2018:37.

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf.

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053.

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20180604RES04911/ 20180604RES04911.pdf.

(12)  OL L 45, 2018 2 17, p. 40.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf,

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/.

(14)  http://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdf

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_en.pdf.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymas Saudo Arabijos konsulate Stambule

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymo Saudo Arabijos konsulate Stambule (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Saudo Arabijos, visų pirma į 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, jos santykių su ES ir jos vaidmens Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (1), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Raifo Badawi atvejo (2), 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ali Mohammedo al-Nimro atvejo (3), 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (4), 2016 m. vasario 25 d. (5) ir 2017 m. lapkričio 30 d. (6) rezoliucijas dėl humanitarinės padėties Jemene ir į 2018 m. spalio 4 d. (7) rezoliuciją dėl padėties Jemene, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Saudo Arabijos, visų pirma į 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Saudo Arabijos, jos santykių su ES ir jos vaidmens Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (1), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Raifo Badawi atvejo (2), 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl Ali Mohammedo al-Nimro atvejo (3), 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl moterų teisių gynėjų padėties Saudo Arabijoje (4), 2016 m. vasario 25 d. (5) ir 2017 m. lapkričio 30 d. (6) rezoliucijas dėl humanitarinės padėties Jemene ir į 2018 m. spalio 4 d. (7) rezoliuciją dėl padėties Jemene,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rekomendaciją Tarybai dėl bendrų vizų išdavimo apribojimų nustatymo Rusijos pareigūnams, susijusiems su Sergejaus Magnickio byla (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rekomendaciją Tarybai dėl bendrų vizų išdavimo apribojimų nustatymo Rusijos pareigūnams, susijusiems su Sergejaus Magnickio byla (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federikos Mogherini pastabas 2018 m. spalio 9 d. vykusioje bendroje spaudos konferencijoje su Portugalijos užsienio reikalu ministru ir 2018 m. spalio 15 d. Užsienio reikalų tarybos posėdyje ir į jos 2018 m. spalio 20 d. pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl naujausių įvykių, susijusių su Saudo Arabijos žurnalisto Jamalo Khashoggi atveju, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federikos Mogherini pastabas 2018 m. spalio 9 d. vykusioje bendroje spaudos konferencijoje su Portugalijos užsienio reikalu ministru ir 2018 m. spalio 15 d. Užsienio reikalų tarybos posėdyje ir į jos 2018 m. spalio 20 d. pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl naujausių įvykių, susijusių su Saudo Arabijos žurnalisto Jamalo Khashoggi atveju,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisyklės, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrąją poziciją 2008/944/BUSP, nustatančią bendrąsias taisyklės, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (9),

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus atstovo spaudai 2018 m. spalio 19 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus atstovo spaudai 2018 m. spalio 19 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2018 m. spalio 16 d. pareiškimą, kuriuo Saudo Arabija raginama atskleisti viską, ką žino apie Jamalo Khashoggi dingimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2018 m. spalio 16 d. pareiškimą, kuriuo Saudo Arabija raginama atskleisti viską, ką žino apie Jamalo Khashoggi dingimą,

| — | atsižvelgdamas į JT ekspertų 2018 m. spalio 9 d. pareiškimą, kuriame reikalaujama ištirti Saudo Arabijos žurnalisto Jamalo Khashoggi dingimą Stambule, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT ekspertų 2018 m. spalio 9 d. pareiškimą, kuriame reikalaujama ištirti Saudo Arabijos žurnalisto Jamalo Khashoggi dingimą Stambule,

| — | atsižvelgdamas į JT darbo grupės prievartinio ar nesavanoriško dingimo klausimais 2018 m. spalio 18 d. ataskaitą, kurioje išreiškiamas didelis susirūpinimas dėl naujos praktikos – valstybės remiamų grobimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darbo grupės prievartinio ar nesavanoriško dingimo klausimais 2018 m. spalio 18 d. ataskaitą, kurioje išreiškiamas didelis susirūpinimas dėl naujos praktikos – valstybės remiamų grobimų,

| — | atsižvelgdamas į G 7 užsienio reikalų ministrų 2018 m. spalio 17 d. pareiškimą dėl Jamalo Khashoggi dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į G 7 užsienio reikalų ministrų 2018 m. spalio 17 d. pareiškimą dėl Jamalo Khashoggi dingimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 14 d. Jungtinės Karalystės, Prancūzijos ir Vokietijos užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi dingimo ir į 2018 m. spalio 21 d. bendrą pareiškimą dėl jo mirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 14 d. Jungtinės Karalystės, Prancūzijos ir Vokietijos užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl žurnalisto Jamalo Khashoggi dingimo ir į 2018 m. spalio 21 d. bendrą pareiškimą dėl jo mirties,

| — | atsižvelgdamas į Saudo Arabijos Užsienio reikalų ministerijos pareiškimą dėl Saudo Arabijos piliečio Jamalo Khashoggi dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Saudo Arabijos Užsienio reikalų ministerijos pareiškimą dėl Saudo Arabijos piliečio Jamalo Khashoggi dingimo,

| — | atsižvelgdamas į Saudo Arabijos narystę JT žmogaus teisių taryboje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Saudo Arabijos narystę JT žmogaus teisių taryboje,

| — | atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į Arabų žmogaus teisių chartiją, kurią Saudo Arabija ratifikavo 2009 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Arabų žmogaus teisių chartiją, kurią Saudo Arabija ratifikavo 2009 m.,

| — | atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Sacharovo premija už minties laisvę paskirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui Raifui Badawi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Sacharovo premija už minties laisvę paskirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui Raifui Badawi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi JAV reziduojantis garsus Saudo Arabijos žurnalistas Jamalas Khashoggi 2018 m. spalio 2 d. atvyko į Saudo Arabijos konsulatą Stambule gauti santuokai būtinų dokumentų, ir nuo to laiko jo niekas nematė ir negirdėjo, tačiau iš pradžių Saudo Arabijos pareigūnai teigė, kad jis išėjo iš pastato; kadangi į viešumą pateko ypatingą nerimą kelianti informacija apie jo likimą, kuri duoda pagrindo numanyti žūtį be teismo ir valstybės remiamą žmogžudystę; |
| --- | --- |

A.

kadangi JAV reziduojantis garsus Saudo Arabijos žurnalistas Jamalas Khashoggi 2018 m. spalio 2 d. atvyko į Saudo Arabijos konsulatą Stambule gauti santuokai būtinų dokumentų, ir nuo to laiko jo niekas nematė ir negirdėjo, tačiau iš pradžių Saudo Arabijos pareigūnai teigė, kad jis išėjo iš pastato; kadangi į viešumą pateko ypatingą nerimą kelianti informacija apie jo likimą, kuri duoda pagrindo numanyti žūtį be teismo ir valstybės remiamą žmogžudystę;

| B. | kadangi Saudo Arabija iš pradžių neigė prisidėjusi prie Jamalo Khashoggi dingimo, tačiau, tarptautinei bendruomenei stipriai spaudžiant, pripažino, kad jo nužudymas įvyko jos konsulate Stambule; |
| --- | --- |

B.

kadangi Saudo Arabija iš pradžių neigė prisidėjusi prie Jamalo Khashoggi dingimo, tačiau, tarptautinei bendruomenei stipriai spaudžiant, pripažino, kad jo nužudymas įvyko jos konsulate Stambule;

| C. | kadangi 2018 m. spalio 19 d. Saudo Arabijos prokuroras pareiškė, kad „bylos nagrinėjimas tęsiamas, [...] kad visi su šia byla susiję asmenys už tai atsakytų ir būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn“; kadangi 2018 m. spalio 21 d. Saudo Arabijos užsienio reikalų ministras pareiškė, kad operaciją įvykdė asmenys, kurie viršijo savo įgaliojimus ir pareigas, ir kad Saudo Arabijos valdžios institucijos pasiryžusios nubausti visus už šią žmogžudystę atsakingus asmenis; kadangi Mohammad Bin Salman Al Saud visiškai kontroliuoja apsaugos tarnybas, todėl mažai tikėtina, kad operacija būtų buvusi vykdoma be jo žinios ar jam nekontroliuojant; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. spalio 19 d. Saudo Arabijos prokuroras pareiškė, kad „bylos nagrinėjimas tęsiamas, [...] kad visi su šia byla susiję asmenys už tai atsakytų ir būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn“; kadangi 2018 m. spalio 21 d. Saudo Arabijos užsienio reikalų ministras pareiškė, kad operaciją įvykdė asmenys, kurie viršijo savo įgaliojimus ir pareigas, ir kad Saudo Arabijos valdžios institucijos pasiryžusios nubausti visus už šią žmogžudystę atsakingus asmenis; kadangi Mohammad Bin Salman Al Saud visiškai kontroliuoja apsaugos tarnybas, todėl mažai tikėtina, kad operacija būtų buvusi vykdoma be jo žinios ar jam nekontroliuojant;

| D. | kadangi Saudo Arabijos valdžios atstovai visus kaltinimus apibūdino kaip „neturinčius jokio pagrindo“ ir „visiškai melagingus“; kadangi vaizdo stebėjimo kamerų įrašai spalio 2 d. buvo iš konsulato pašalinti, o visiems darbuotojams turkams buvo liepta tądien išeiti atostogų; kadangi po Jamalo Khashoggi dingimo konsulato sienos buvo iš dalies perdažytos, o15 Saudo Arabijos piliečių, kurių dauguma, kaip pranešama, yra susiję su Karūnos princo Mohammadu bin Salmanu, valstybės saugumo tarnybomis, karinėmis ar kitomis vyriausybinėmis ministerijomis, atvyko į Stambulą ir išvyko iš Stambulo 2 užsakomaisiais reisais 2018 m. spalio 2 d. – t. y. tą dieną, kai dingo Jamalas Khahoggi; |
| --- | --- |

D.

kadangi Saudo Arabijos valdžios atstovai visus kaltinimus apibūdino kaip „neturinčius jokio pagrindo“ ir „visiškai melagingus“; kadangi vaizdo stebėjimo kamerų įrašai spalio 2 d. buvo iš konsulato pašalinti, o visiems darbuotojams turkams buvo liepta tądien išeiti atostogų; kadangi po Jamalo Khashoggi dingimo konsulato sienos buvo iš dalies perdažytos, o15 Saudo Arabijos piliečių, kurių dauguma, kaip pranešama, yra susiję su Karūnos princo Mohammadu bin Salmanu, valstybės saugumo tarnybomis, karinėmis ar kitomis vyriausybinėmis ministerijomis, atvyko į Stambulą ir išvyko iš Stambulo 2 užsakomaisiais reisais 2018 m. spalio 2 d. – t. y. tą dieną, kai dingo Jamalas Khahoggi;

| E. | kadangi po Jamalo Khashoggi dingimo Saudo Arabijos institucijos kurdamos kliūtis trukdė greitai atlikti išsamų, veiksmingą, nešališką ir skaidrų tyrimą; kadangi tik tarptautinei bendruomenei spaudžiant ir susitarus su Turkijos valdžios institucijomis tyrėjams 2018 m. spalio 15 d. buvo leista atlikti patikrą Saudo Arabijos konsulate, o 2018 m. spalio 17 d. – patekti į generalinio konsulo rezidenciją; |
| --- | --- |

E.

kadangi po Jamalo Khashoggi dingimo Saudo Arabijos institucijos kurdamos kliūtis trukdė greitai atlikti išsamų, veiksmingą, nešališką ir skaidrų tyrimą; kadangi tik tarptautinei bendruomenei spaudžiant ir susitarus su Turkijos valdžios institucijomis tyrėjams 2018 m. spalio 15 d. buvo leista atlikti patikrą Saudo Arabijos konsulate, o 2018 m. spalio 17 d. – patekti į generalinio konsulo rezidenciją;

| F. | kadangi Turkijos ir Saudo Arabijos pareigūnai paskelbė apie bendrą Jamalo Khashoggi dingimo tyrimą; kadangi JT ekspertai ragino atlikti tarptautinį nepriklausomą jo dingimo tyrimą; kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės primygtinai reikalavo išsamaus, įtikinamo ir skaidraus tyrimo tęsimo, kad būtų tinkamai išaiškintos Jamalo Khashoggi nužudymo aplinkybės ir užtikrinta, kad visi atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

F.

kadangi Turkijos ir Saudo Arabijos pareigūnai paskelbė apie bendrą Jamalo Khashoggi dingimo tyrimą; kadangi JT ekspertai ragino atlikti tarptautinį nepriklausomą jo dingimo tyrimą; kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės primygtinai reikalavo išsamaus, įtikinamo ir skaidraus tyrimo tęsimo, kad būtų tinkamai išaiškintos Jamalo Khashoggi nužudymo aplinkybės ir užtikrinta, kad visi atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn;

| G. | kadangi Saudo Arabijos agentams užpuolus Jamalą Khashoggi akivaizdžiai pažeista 1963 m. Vienos konvencijos dėl konsulinių santykių 55 straipsnio 2 dalis, kurioje nurodyta, kad konsulato patalpos „nenaudojamos jokiai paskirčiai, kuri nesuderinama su konsulinių funkcijų vykdymu“; kadangi šios konvencijos 41 straipsnyje nurodyta, kad kompetentingo teismo sprendimu diplomatinis imunitetas gali būti panaikintas sunkaus nusikaltimo atveju; |
| --- | --- |

G.

kadangi Saudo Arabijos agentams užpuolus Jamalą Khashoggi akivaizdžiai pažeista 1963 m. Vienos konvencijos dėl konsulinių santykių 55 straipsnio 2 dalis, kurioje nurodyta, kad konsulato patalpos „nenaudojamos jokiai paskirčiai, kuri nesuderinama su konsulinių funkcijų vykdymu“; kadangi šios konvencijos 41 straipsnyje nurodyta, kad kompetentingo teismo sprendimu diplomatinis imunitetas gali būti panaikintas sunkaus nusikaltimo atveju;

| H. | kadangi Saudo Arabija ir Turkija abi yra JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą šalys ir privalo imtis visų priemonių, kad užkirstų kelią kankinimams, priverstiniam dingimui ir kitiems rimtiems žmogaus teisių pažeidimams, tirti įtarimus dėl šiuos nusikaltimų sudarančių veiksmų ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn įtariamus dėl šių nusikaltimų asmenis; kadangi pagal JT konvenciją konkrečiu Jamalo Khahoggi nužudymo atveju taikoma visuotinė jurisdikcija, todėl bet kokie įtariamieji gali būti suimti bet kurios iš pasirašiusiųjų šalių teritorijoje ir, jei taikoma, teisiami jų nacionaliniuose teismuose; |
| --- | --- |

H.

kadangi Saudo Arabija ir Turkija abi yra JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą šalys ir privalo imtis visų priemonių, kad užkirstų kelią kankinimams, priverstiniam dingimui ir kitiems rimtiems žmogaus teisių pažeidimams, tirti įtarimus dėl šiuos nusikaltimų sudarančių veiksmų ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn įtariamus dėl šių nusikaltimų asmenis; kadangi pagal JT konvenciją konkrečiu Jamalo Khahoggi nužudymo atveju taikoma visuotinė jurisdikcija, todėl bet kokie įtariamieji gali būti suimti bet kurios iš pasirašiusiųjų šalių teritorijoje ir, jei taikoma, teisiami jų nacionaliniuose teismuose;

| I. | kadangi nuomonės ir saviraiškos laisvė ir spaudos ir žiniasklaidos laisvė internete ir fiziniame pasaulyje yra gyvybiškai svarbios demokratizacijos ir reformų prielaidos ir katalizatoriai bei esminės valdžios kontrolės priemonės; kadangi kiekvienai visuomenei reikia laisvos, įvairios ir nepriklausomos žiniasklaidos, kad būtų stiprinamos ir ginamos žmogaus teisės; kadangi atskleidę piktnaudžiavimo valdžia atvejus, iškėlę aikštėn korupcijos atvejus ir kvestionavę gautą nuomonę žurnalistai dažnai susiduria su konkrečiu pavojumi – bauginimu arba smurtu; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuomonės ir saviraiškos laisvė ir spaudos ir žiniasklaidos laisvė internete ir fiziniame pasaulyje yra gyvybiškai svarbios demokratizacijos ir reformų prielaidos ir katalizatoriai bei esminės valdžios kontrolės priemonės; kadangi kiekvienai visuomenei reikia laisvos, įvairios ir nepriklausomos žiniasklaidos, kad būtų stiprinamos ir ginamos žmogaus teisės; kadangi atskleidę piktnaudžiavimo valdžia atvejus, iškėlę aikštėn korupcijos atvejus ir kvestionavę gautą nuomonę žurnalistai dažnai susiduria su konkrečiu pavojumi – bauginimu arba smurtu;

| J. | kadangi žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymas yra dalis vykstančių didelio masto represijų prieš žmogaus teisių gynėjus, moteris aktyvistes, teisininkus, žurnalistus, rašytojus ir tinklaraštininkus, kurios suintensyvėjo nuo tada, kai sosto įpėdinis princas Mohammad bin Salman pradėjo stipriau kontroliuoti šalies saugumo institucijas; kadangi kai kuriems iš tų aktyvistų valdžios institucijos siekia mirties bausmės; kadangi stebėjimo sistemos ir kita dvejopo naudojimo įranga buvo naudojami siekiant susekti ir stebėti žmogaus teisių gynėjų ir valdžios kritikų judėjimą Saudo Arabijoje; kadangi užsienyje, įskaitant Vakarų šalių sostines, įsikūrę Saudo Arabijos žurnalistai ir teisių gynėjai susidūrė su grasinimais jų giminėms Saudo Arabijoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi žurnalisto Jamalo Khashoggi nužudymas yra dalis vykstančių didelio masto represijų prieš žmogaus teisių gynėjus, moteris aktyvistes, teisininkus, žurnalistus, rašytojus ir tinklaraštininkus, kurios suintensyvėjo nuo tada, kai sosto įpėdinis princas Mohammad bin Salman pradėjo stipriau kontroliuoti šalies saugumo institucijas; kadangi kai kuriems iš tų aktyvistų valdžios institucijos siekia mirties bausmės; kadangi stebėjimo sistemos ir kita dvejopo naudojimo įranga buvo naudojami siekiant susekti ir stebėti žmogaus teisių gynėjų ir valdžios kritikų judėjimą Saudo Arabijoje; kadangi užsienyje, įskaitant Vakarų šalių sostines, įsikūrę Saudo Arabijos žurnalistai ir teisių gynėjai susidūrė su grasinimais jų giminėms Saudo Arabijoje;

| K. | kadangi Saudo Arabijos režimas tuo pat metu vykdo brangią tarptautinę žiniasklaidos kampaniją save vaizduodamas kaip modernizavimą ir reformas vykdančią valdžią, tuo tarpu sistema tebėra nedemokratinė ir diskriminacinė; kadangi keli garsūs kalbėtojai, rėmėjai ir žiniasklaidos atstovai, pasipiktinę dėl Jamalo Khashoggi dingimo, atšaukė dalyvavimą 2018 m. spalio mėn. Rijade vyksiančioje konferencijoje „Future Investment Initiative“; |
| --- | --- |

K.

kadangi Saudo Arabijos režimas tuo pat metu vykdo brangią tarptautinę žiniasklaidos kampaniją save vaizduodamas kaip modernizavimą ir reformas vykdančią valdžią, tuo tarpu sistema tebėra nedemokratinė ir diskriminacinė; kadangi keli garsūs kalbėtojai, rėmėjai ir žiniasklaidos atstovai, pasipiktinę dėl Jamalo Khashoggi dingimo, atšaukė dalyvavimą 2018 m. spalio mėn. Rijade vyksiančioje konferencijoje „Future Investment Initiative“;

| L. | kadangi Saudo Arabijos režimas keletu atvejų darė spaudimą šalims ir tarptautinėms organizacijoms ir joms grasino, taip pat, reaguodamas į tų šalių ir organizacijų kritiką dėl žmogaus teisių pažeidimų Saudo Arabijoje arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų Jemene, blokavo tarptautinius nepriklausomus tyrimus; |
| --- | --- |

L.

kadangi Saudo Arabijos režimas keletu atvejų darė spaudimą šalims ir tarptautinėms organizacijoms ir joms grasino, taip pat, reaguodamas į tų šalių ir organizacijų kritiką dėl žmogaus teisių pažeidimų Saudo Arabijoje arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų Jemene, blokavo tarptautinius nepriklausomus tyrimus;

| M. | kadangi Vokietijos kanclerė 2018 m. spalio 21 d. pareiškė, kad Vokietija, atsižvelgdama į tai, jog Jamalo Khashoggi mirties aplinkybės nepaaiškintos, kol kas sustabdys ginklų eksportą į Saudo Arabiją; |
| --- | --- |

M.

kadangi Vokietijos kanclerė 2018 m. spalio 21 d. pareiškė, kad Vokietija, atsižvelgdama į tai, jog Jamalo Khashoggi mirties aplinkybės nepaaiškintos, kol kas sustabdys ginklų eksportą į Saudo Arabiją;

| 1. | griežčiausiai smerkia Jamalo Khashoggi kankinimą ir nužudymą ir reiškia užuojautą jo šeimos nariams ir draugams; ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas atskleisti, kur yra jo palaikai; primena, kad sisteminga priverstinio dingimo praktika ir neteisminės egzekucijos yra nusikaltimas žmonijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina atlikti nepriklausomą ir nešališką tarptautinį Jamalo Khashoggi mirties aplinkybių tyrimą; ragina nustatyti už tai atsakingus asmenis ir patrukti juos atsakomybėn pagal tarptautines normas surengus teisingą bylos nagrinėjimą nešališkame teisme, kuriame dalyvautų tarptautiniai stebėtojai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl informacijos apie Jamalo Khashoggi likimą ir to, kad prie to prisidėjo Saudo Arabijos agentai; atkreipia dėmesį į Turkijos ir Saudo Arabijos pareigūnų vykdomą tyrimą ir ragina juos toliau bendradarbiauti; ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Turkijos valdžios institucijomis, o Turkijos valdžios institucijas savo ruožtu pateikti visą informaciją, kad, nepaisant hipotezių, būtų tiksliai nustatyta, kas įvyko 2018 m. spalio 2 d.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą tvirtina, kad, jei prie Jamalo Khashoggi dingimo ir nužudymo prisidėjo Saudo Arabijos agentai, atsakomybėn turi būti patraukti ir valstybiniai subjektai, ir asmenys; todėl ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir valstybes nares būti pasirengusioms, nustačius tikrus faktus, taikyti tikslines sankcijas, įskaitant draudimą išduoti vizas Saudo Arabijos piliečiams ir jų turto įšaldymą, taip pat taikyti Saudo Arabijos Karalystei sankcijas dėl žmogaus teisių; pabrėžia, kad tokios sankcijos turėtų būti taikomos ne tik nusikaltimo vykdytojams, bet ir sumanytojams bei kurstytojams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra susirūpinęs dėl to, kad Jamalo Khashoggi dingimas susijęs su tuo, kad pastaraisiais metais jis kritikavo Saudo Arabijos politiką; vėl ragina Saudo Arabijos institucijas pradėti laikytis pagrindinių teisių, įskaitant teisę į gyvybę, teisę į saviraišką ir taikų protestą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares vykdyti dialogą su Saudo Arabija žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir sumaištį keliančio šalies vaidmens regione klausimais ES santykių su Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba kontekste; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia nepaliaujamą Saudo Arabijos valdžios institucijų vykdomą priekabiavimą, nukreiptą prieš žmogaus teisių gynėjus, teisininkus aktyvistus, žurnalistus, dvasininkus, rašytojus ir tinklaraštininkus tiek šalies viduje, tiek už jos ribų, nes tokiu būdu kenkiama reformų proceso Saudo Arabijoje patikimumui; reikalauja, kad Saudo Arabijos valdžios institucijos imtųsi būtinų priemonių, kad kiekvienas galėtų laisvai naudotis savo teisėmis be jokio teisminio priekabiavimo ar kitokių represijų, tokių kaip grasinimai jų giminėms; ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus žmogaus teisių gynėjus ir kitus sąžinės kalinius, kurie buvo sulaikyti ir nuteisti vien dėl to, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę ir vykdė taikią žmogaus teisių veiklą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad svarbu ginti žodžio laisvę internete ir ne internete ir spaudos laisvę ir užtikrinti žurnalistų apsaugą; pabrėžia, kad grasinimas žurnalistams, jų užpuolimas ar žudymas yra nepriimtinas bet kokiomis aplinkybėmis ir kelia didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena Saudo Arabijos institucijoms apie jų tarptautinius įsipareigojimus pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares laikytis griežtos pozicijos artimiausiame Žmogaus teisių tarybos posėdyje Ženevoje, kuriame pagal visuotinį periodinį vertinimą 2018 m. lapkričio 5 d. Saudo Arabija apžvelgs žmogaus teisių situaciją savo šalyje; dar kartą ragina ES valstybes nares pasiūlyti, kad JT žmogaus teisių taryba paskirtų specialųjį pranešėją žmogaus teisių Saudo Arabijoje klausimais; ragina valstybes nares kitame Žmogaus teisių tarybos posėdyje imtis iniciatyvos ir iškelti klausimą dėl valstybių, kuriose žmogaus teisių padėtis kelia didelių abejonių, įskaitant Saudo Arabiją, narystės; apgailestauja dėl to, kad kelios valstybės narės balsavo pritardamos Saudo Arabijos narystei Žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tvirtai remia iniciatyvą sukurti žmogaus teises pažeidžiantiems asmenims visame pasaulyje skirtą ES pasaulinį sankcijų dėl žmogaus teisių režimą, pagal kurį būtų draudžiama tiems asmenims išduoti vizas ir įšaldomas jų turtas; tikisi konkrečių rezultatų iš Nyderlandų institucijų rengiamos iniciatyvai pradėti skirtos konferencijos, kuri suplanuota lapkričio mėnesį Hagoje, ir ragina valstybes nares ir EIVT visapusiškai paremti šį pasiūlymą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Raifą Badawi, nes jis laikomas sąžinės kaliniu, sulaikytu ir nuteistu vien už tai, kad naudojosi savo teise į saviraiškos laisvę; ragina ES valdžios institucijas kelti šio atvejo klausimą visais aukštais lygmenimis ir suformuoti tarptinstitucinę darbo grupę, kurią sudarytų atitinkami veikėjai, įskaitant EIVT ir ES delegaciją, kad būtų aktyviau siekiama jo išlaisvinimo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina taikyti mirties bausmės moratoriumą; ragina peržiūrėti visus mirties nuosprendžius siekiant įsitikinti, kad minimi teismo procesai vyko laikantis tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Tarybą visoje ES nustatyti Saudo Arabijai ginklų embargą ir vadovautis Bendrąja pozicija 2008/944/BUSP; ragina paskelbti stebėjimo sistemų bei kitos dvejopo naudojimo įrangos, kurios Saudo Arabijoje gali būti naudojamos represijoms, eksporto embargą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, JT Generaliniam Sekretoriui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Turkijos vyriausybei, Jo Didenybei Karaliui Salmanui bin Abdulazizui, sosto įpėdiniui princui Mohammadui Bin Salmanui Al Saudui, Saudo Arabijos Karalystės vyriausybei ir Saudo Arabijos Karalystės Nacionalinio dialogo centro generaliniam sekretoriui; ragina išversti šią rezoliuciją į arabų kalbą. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL C 378, 2017 11 9, p. 64.

(2)  OL C 310, 2016 8 25, p. 29.

(3)  OL C 349, 2017 10 17, p. 34.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0232.

(5)  OL C 35, 2018 1 31, p. 142.

(6)  OL C 356, 2018 10 4, p. 104.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0383.

(8)  OL C 408, 2017 11 30, p. 43.

(9)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Padėtis Azovo jūroje

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Azovo jūroje (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos ir Ukrainos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos ir Ukrainos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 15 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) spaudos atstovo pareiškimą dėl Kerčės tilto dalies atidarymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 15 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) spaudos atstovo pareiškimą dėl Kerčės tilto dalies atidarymo,

| — | atsižvelgdamas į JT jūrų teisės konvenciją, Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir JT Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT jūrų teisės konvenciją, Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir JT Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 30 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/1085, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1), kuriuo šeši subjektai, dalyvavę statant Kerčės tiltą, buvo įtraukti į fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priede, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 30 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2018/1085, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (1), kuriuo šeši subjektai, dalyvavę statant Kerčės tiltą, buvo įtraukti į fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 269/2014 I priede,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Rusijos Federacijos ir Ukrainos susitarimą dėl bendradarbiavimo naudojant Azovo jūrą ir Kerčės sąsiaurį, 1994 m. gruodžio 5 d. Budapešto memorandumą dėl saugumo garantijų ir 2015 m. vasario 12 d. Minsko susitarimų įgyvendinimo priemonių paketą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Rusijos Federacijos ir Ukrainos susitarimą dėl bendradarbiavimo naudojant Azovo jūrą ir Kerčės sąsiaurį, 1994 m. gruodžio 5 d. Budapešto memorandumą dėl saugumo garantijų ir 2015 m. vasario 12 d. Minsko susitarimų įgyvendinimo priemonių paketą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi padėtis Azovo jūroje buvo sprendžiama pagal 2003 m. dvišalį Ukrainos ir Rusijos susitarimą, kuriame šios teritorijos apibrėžiamos kaip abiejų valstybių vidaus vandenys ir abiem šalims suteikiama teisė tikrinti įtartinus laivus; kadangi ir 2003 m. susitarime, ir JT jūrų teisės konvencijoje numatyta laivybos laisvė; |
| --- | --- |

A.

kadangi padėtis Azovo jūroje buvo sprendžiama pagal 2003 m. dvišalį Ukrainos ir Rusijos susitarimą, kuriame šios teritorijos apibrėžiamos kaip abiejų valstybių vidaus vandenys ir abiem šalims suteikiama teisė tikrinti įtartinus laivus; kadangi ir 2003 m. susitarime, ir JT jūrų teisės konvencijoje numatyta laivybos laisvė;

| B. | kadangi Kerčės tilto statyba ir dujotiekio ir povandenių kabelių nutiesimas į neteisėtai aneksuotą Krymo pusiasalį be Ukrainos susitikimo yra dar vienas Rusijos Federacijos įvykdytas Ukrainos suvereniteto ir teritorinio vientisumo pažeidimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Kerčės tilto statyba ir dujotiekio ir povandenių kabelių nutiesimas į neteisėtai aneksuotą Krymo pusiasalį be Ukrainos susitikimo yra dar vienas Rusijos Federacijos įvykdytas Ukrainos suvereniteto ir teritorinio vientisumo pažeidimas;

| C. | kadangi dėl Kerčės tilto į Azovo jūroje esančius Ukrainos uostus gali patekti tik laivai, kurių aukštis virš vandens yra mažesnis nei 33 metrai ir kurių ilgis yra mažesnis nei 160 metrų, dėl to „Panamax“ dydžio laivai, kurie sudarė daugiau nei 20 proc. visų iki tilto statybos šiuose vandenyse plaukiojusių laivų, į Azovo jūrą įplaukti nebegali; kadangi iki to laiko, kai šių metų pavasarį buvo atidarytas tiltas per Kerčės sąsiaurį, patikrinimai buvo atsitiktiniai ir pernelyg nesikišantys ir netrikdė laisvo laivų ir krovinių judėjimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl Kerčės tilto į Azovo jūroje esančius Ukrainos uostus gali patekti tik laivai, kurių aukštis virš vandens yra mažesnis nei 33 metrai ir kurių ilgis yra mažesnis nei 160 metrų, dėl to „Panamax“ dydžio laivai, kurie sudarė daugiau nei 20 proc. visų iki tilto statybos šiuose vandenyse plaukiojusių laivų, į Azovo jūrą įplaukti nebegali; kadangi iki to laiko, kai šių metų pavasarį buvo atidarytas tiltas per Kerčės sąsiaurį, patikrinimai buvo atsitiktiniai ir pernelyg nesikišantys ir netrikdė laisvo laivų ir krovinių judėjimo;

| D. | kadangi Rusija dažnai ir piktnaudžiaudama blokuoja ir tikrina laivus, per Kerčės sąsiaurį plaukiančius į Ukrainos uostus arba iš jų; kadangi dėl šių procedūrų vėlavimai siekia iki vienos savaitės, mažėja krovinių judėjimas ir susidaro didelių finansinių nuostolių Ukrainos vietos ekonomikai ir prekybininkams, kurių laivams taikomas šis režimas; kadangi, pasak Ukrainos vyriausybės šaltinių, iki 2018 m. rugsėjo mėn. pabaigos tokia piktnaudžiaujanti procedūra buvo taikyta daugiau nei 200 laivų, įskaitant daugiau kaip 120 ES registruotų laivų, nors su Rusijos vėliava plaukiojančiuose laivuose tokia kontrolė vykdyta nebuvo; |
| --- | --- |

D.

kadangi Rusija dažnai ir piktnaudžiaudama blokuoja ir tikrina laivus, per Kerčės sąsiaurį plaukiančius į Ukrainos uostus arba iš jų; kadangi dėl šių procedūrų vėlavimai siekia iki vienos savaitės, mažėja krovinių judėjimas ir susidaro didelių finansinių nuostolių Ukrainos vietos ekonomikai ir prekybininkams, kurių laivams taikomas šis režimas; kadangi, pasak Ukrainos vyriausybės šaltinių, iki 2018 m. rugsėjo mėn. pabaigos tokia piktnaudžiaujanti procedūra buvo taikyta daugiau nei 200 laivų, įskaitant daugiau kaip 120 ES registruotų laivų, nors su Rusijos vėliava plaukiojančiuose laivuose tokia kontrolė vykdyta nebuvo;

| E. | kadangi šie miestai ir platesnis regionas dėl Krymo aneksijos ir tebevykstančio Rusijos remiamo konflikto Rytų Ukrainoje jau patiria neigiamas ekonomines ir socialines pasekmes; kadangi šie nauji Rusijos veiksmai jau padarė didelį neigiamą poveikį vietos ekonomikai ir dėl jų smarkiai sumažėjo Ukrainos uostų krovinių apyvarta; |
| --- | --- |

E.

kadangi šie miestai ir platesnis regionas dėl Krymo aneksijos ir tebevykstančio Rusijos remiamo konflikto Rytų Ukrainoje jau patiria neigiamas ekonomines ir socialines pasekmes; kadangi šie nauji Rusijos veiksmai jau padarė didelį neigiamą poveikį vietos ekonomikai ir dėl jų smarkiai sumažėjo Ukrainos uostų krovinių apyvarta;

| F. | kadangi šio didžiulio tilto statyba padarė neigiamą poveikį aplinkai, dėl jos sumažėjo jūros lygis sąsiauryje ir buvo pažeista vandens apytaka tarp Azovo ir Juodosios jūros; |
| --- | --- |

F.

kadangi šio didžiulio tilto statyba padarė neigiamą poveikį aplinkai, dėl jos sumažėjo jūros lygis sąsiauryje ir buvo pažeista vandens apytaka tarp Azovo ir Juodosios jūros;

| G. | kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Ukraina nusprendė panaikinti Ukrainos ir Rusijos Federacijos 1997 m. pasirašytą draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį ir sukurti Azovo jūroje laivyno bazę, toliau didindama ten savo karines pajėgas – į tą pakrantės zoną perkeldama papildomas jūrų pėstininkų pajėgas ir kranto artileriją; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. rugsėjo mėn. Ukraina nusprendė panaikinti Ukrainos ir Rusijos Federacijos 1997 m. pasirašytą draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį ir sukurti Azovo jūroje laivyno bazę, toliau didindama ten savo karines pajėgas – į tą pakrantės zoną perkeldama papildomas jūrų pėstininkų pajėgas ir kranto artileriją;

| 1. | apgailestauja dėl Rusijos Federacijos Azovo jūroje vykdomų piktnaudžiaujančių veiksmų, nes jais pažeidžiama tarptautinė jūrų teisė ir pačios Rusijos tarptautiniai įsipareigojimai; smerkia pernelyg dažną komercinių laivų, įskaitant Ukrainos laivus ir su trečiųjų valstybių vėliavomis plaukiojančius laivus, tarp jų ir su įvairių ES valstybių narių vėliavomis plaukiojančius laivus, stabdymą ir tikrinimą; pabrėžia, kad laivų tikrinimas, nors ir leidžiamas atsitiktine tvarka, neturėtų būti naudojamas ar vykdomas dėl politinių priežasčių, siekiant dar labiau destabilizuoti Ukrainos saugumą, vientisumą ir socialinę bei ekonominę padėtį; ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai reikalauti, kad Rusijos Federacija nedelsdama nutrauktų intensyvius ir diskriminacinius laivų patikrinimus, ir, jei reikia, apsvarstyti galimybę taikyti atitinkamas atsakomąsias priemones; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia itin didelį susirūpinimą dėl labai nepastovios saugumo padėties Azovo jūroje, kuri galėtų lengvai peraugti į atvirą konfliktą; yra labai susirūpinęs dėl toliau vykdomo Azovo jūros ir Juodosios jūros regiono, ypač neteisėtai okupuotų ir aneksuotų Krymo pusiasalio, militarizavimo, taip pat dėl Rusijos Federacijos vykdomo galimybių patekti į regioną užkirtimo ir regiono blokavimo, įskaitant naujas priešlėktuvines sistemas S-400, ir dėl karinių ir patrulinių laivų perkėlimo iš Kaspijos jūros; apgailestauja dėl to, kad Azovo jūra tapo nauja karingų Rusijos veiksmų prieš Ukrainą jūrų zona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia tilto per Kerčės sąsiaurį, jungiančio neteisėtai aneksuotą Krymo pusiasalį su žemynine Rusijos dalimi, statybą ir navigacinių teisių pažeidimą Ukrainos teritoriniuose vandenyse; atkreipia dėmesį į tai, kad Rusija pagal tarptautinę jūrų teisę ir dvišalį bendradarbiavimo susitarimą su Ukraina privalo nekliudyti ir netrukdyti laivams tranzitu plaukti per Kerčės sąsiaurį ir Azovo jūra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad remia Ukrainos nepriklausomybę ir teritorinį vientisumą, dar kartą patvirtina, kad Ukraina turi suverenitetą Krymo pusiasalyje ir jai priklausančioje Azovo jūros dalyje ir absoliučią teisę į visišką prieigą prie Azovo jūros, kaip įtvirtinta JT jūrų teisės konvencijoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad Rusijos Federacija Ukrainos teritorijoje vykdo neteisėtą naftos ir dujų išteklių gavybą; atkreipia dėmesį į galimą pavojų, kad Rusija užvaldys esamus Ukrainos naftos ir dujų telkinius Azovo jūroje, kai pasieks tikslą paversti šią jūrą Rusijos Federacijos vidaus ežeru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kadangi toks Europos šalių teritorinių vandenų pažeidimo arba jūrų transporto blokavimo būdas jau buvo būdingas Rusijai, nes ji tai vykdė Baltijos jūroje, ypač prieš Baltijos valstybes ir Lenkiją (Vyslos lagūnoje); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją atidžiau sekti besikeičiančią saugumo padėtį Azovo jūroje, nes didėja galimybė, kad prie Europos durų įvyks konfliktas, kuris gali turėti platesnį tiesioginį poveikį ES ir jos valstybių narių saugumui; mano, kad todėl būtų labai naudinga paskirti ES specialųjį pasiuntinį Krymui ir Donbaso regionui, kuris taip pat būtų atsakingas už Azovo jūrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai imtis reikiamų veiksmų ir pasiūlyti, kad ESBO specialiosios stebėsenos misijos Ukrainoje įgaliojimai, kurie apima visą Ukrainos teritoriją, įskaitant jūrų zonas, taip pat apimtų naują Azovo jūroje esančią įtampų zoną, ir pabrėžia, kad ši misija turėtų būti aprūpinta būtinomis priemonėmis, kad ji galėtų vykdyti stebėjimo funkciją jūrų zonose, arba kad šiai vandenų daliai turi būti sukurta atskira tarptautinė stebėsenos misija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad Kerčės tiltas buvo pastatytas neteisėtai, ir palankiai vertina Tarybos sprendimą šešioms bendrovėms, dalyvavusioms statant šį tiltą, taikyti ribojamąsias priemones; primygtinai ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją kartu su ES valstybėmis narėmis Taryboje aiškiai pasakyti, kad tikslinės sankcijos Rusijai bus sugriežtintos, jei ir toliau bus skatinamas konfliktas Azovo jūroje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dar kartą reiškia susirūpinimą dėl Europos bendrovių dalyvavimo statant Kerčės tiltą – dalyvaudamos jos sąmoningai ar nežinodamos pažeidė ES sankcijų režimą; todėl ragina Komisiją įvertinti, kaip taikomos galiojančios ES ribojamosios priemonės, o valstybes nares – keistis informacija apie bet kokius nacionalinius muitinės ar baudžiamosios veikos tyrimus galimų pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | remia Ukrainos pusės pastangas pasinaudoti visais diplomatiniais veiksmais ir teisinėmis procedūromis, numatytomis tarptautinėje teisėje ir susijusiose konvencijose, įskaitant vykstantį arbitražo procesą pagal JT jūrų teisės konvenciją, kurio tikslas – kovoti su Azovo jūroje Rusijos vykdoma priešiška veikla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir EIVT pateikti išsamų ekonominės žalos, padarytos dėl de facto blokados, vertinimą ir apsvarstyti, kaip būtų galima paremti neigiamą poveikį patyrusius vežėjus ir uostus, visų pirma stiprinant ES dalyvavimą nukentėjusiuose Mariupolio ir Berdiansko uostuose, didinant socialinį atsparumą ir skatinant šių miestų ir platesnio Ukrainos pietryčių regiono ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra susirūpinęs dėl neigiamo Kerčės tilto poveikio aplinkai, kuris galėtų paveikti visų Juodosios jūros baseino šalių interesus; ragina Ukrainą, Komisiją ir valstybes nares prie Juodosios jūros krantų stebėti padėtį, keistis svarbia informacija ir nustatyti galimus atkūrimo poreikius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | išreiškia užuojautą 2018 m. spalio 17 d. Kerčės mokykloje įvykdytų masinių žudynių, kurių metu žuvo 20 ir buvo sužeista dešimtys žmonių, aukų šeimoms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) generaliniam sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui ir ES valstybėms narėms. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL L 194, 2018 7 31, p. 147.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

Padėtis Venesueloje

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, visų pirma į 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (1), 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl demokratinės opozicijos persekiojimo Venesueloje (2), 2015 m. kovo 12 d. (3), 2016 m. birželio 8 d. (4), 2017 m. balandžio 27 d. (5) ir 2018 m. vasario 8 d. (6) rezoliucijas dėl padėties Venesueloje, 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl rinkimų Venesueloje (7) ir 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl migracijos krizės ir humanitarinės padėties Venesueloje bei prie jos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, visų pirma į 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (1), 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl demokratinės opozicijos persekiojimo Venesueloje (2), 2015 m. kovo 12 d. (3), 2016 m. birželio 8 d. (4), 2017 m. balandžio 27 d. (5) ir 2018 m. vasario 8 d. (6) rezoliucijas dėl padėties Venesueloje, 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl rinkimų Venesueloje (7) ir 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl migracijos krizės ir humanitarinės padėties Venesueloje bei prie jos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija (8),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 8 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorės Fatou Bensouda pareiškimą dėl pradedamų išankstinių padėties Filipinuose ir Venesueloje tyrimų ir 2018 m. rugsėjo 27 d. pareiškimą dėl šešių šalių grupės kreipimosi dėl padėties Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 8 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorės Fatou Bensouda pareiškimą dėl pradedamų išankstinių padėties Filipinuose ir Venesueloje tyrimų ir 2018 m. rugsėjo 27 d. pareiškimą dėl šešių šalių grupės kreipimosi dėl padėties Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 15 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 15 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. rugsėjo 19 d. Eduardo Stein paskirtas Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Tarptautinės migracijos organizacijos (IOM) bendru specialiuoju įgaliotiniu Venesuelos pabėgėlių ir migrantų regione klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. rugsėjo 19 d. Eduardo Stein paskirtas Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Tarptautinės migracijos organizacijos (IOM) bendru specialiuoju įgaliotiniu Venesuelos pabėgėlių ir migrantų regione klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl savivaldybės tarybos nario Fernando Albáno mirties Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 9 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl savivaldybės tarybos nario Fernando Albáno mirties Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio pareiškimą dėl Fernando Albáno mirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio pareiškimą dėl Fernando Albáno mirties,

| — | atsižvelgdamas į ataskaitą dėl savo misijos migracijos krizės ir humanitarinės padėties Venesueloje bei prie jos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ataskaitą dėl savo misijos migracijos krizės ir humanitarinės padėties Venesueloje bei prie jos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija klausimais,

| — | atsižvelgdamas į savo sprendimą 2017 m. Sacharovo premiją skirti Venesuelos demokratinei opozicijai ir politiniams kaliniams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo sprendimą 2017 m. Sacharovo premiją skirti Venesuelos demokratinei opozicijai ir politiniams kaliniams,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Venesueloje toliau labai blogėja; kadangi Venesuela dėl politinės krizės patiria precedento neturinčią socialinę, ekonominę ir humanitarinę krizę, kurios padariniai – daugybė mirčių ir apie 2,3 mln. migrantų bei pabėgėlių; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Venesueloje toliau labai blogėja; kadangi Venesuela dėl politinės krizės patiria precedento neturinčią socialinę, ekonominę ir humanitarinę krizę, kurios padariniai – daugybė mirčių ir apie 2,3 mln. migrantų bei pabėgėlių;

| B. | kadangi 87 proc. Venesuelos gyventojų kenčia nuo skurdo, o ypač didelio skurdo lygis siekia 61,2 proc.; kadangi motinų mirtingumas padidėjo 60 proc., o kūdikių mirtingumas – 30 proc.; kadangi 89 proc. Venesuelos gyventojų neturi pakankamai finansinių išteklių, kad nupirktų pakankamai maisto savo šeimoms; kadangi, anot Tarptautinio valiutos fondo (TVF), prognozuojama, kad infliacija 2018 m. pasieks 1,4 mln. proc., o 2019 m. – 10 mln. proc.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 87 proc. Venesuelos gyventojų kenčia nuo skurdo, o ypač didelio skurdo lygis siekia 61,2 proc.; kadangi motinų mirtingumas padidėjo 60 proc., o kūdikių mirtingumas – 30 proc.; kadangi 89 proc. Venesuelos gyventojų neturi pakankamai finansinių išteklių, kad nupirktų pakankamai maisto savo šeimoms; kadangi, anot Tarptautinio valiutos fondo (TVF), prognozuojama, kad infliacija 2018 m. pasieks 1,4 mln. proc., o 2019 m. – 10 mln. proc.;

| C. | kadangi, nepaisant tarptautinės bendruomenės pasirengimo padėti, Venesuelos vyriausybė, deja, ir toliau atkakliai atsisako atvirai priimti tarptautinę humanitarinę pagalbą ir palengvinti jos paskirstymą, taigi ji vengia prisiimti bet kokią atsakomybę savo piliečių atžvilgiu; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nepaisant tarptautinės bendruomenės pasirengimo padėti, Venesuelos vyriausybė, deja, ir toliau atkakliai atsisako atvirai priimti tarptautinę humanitarinę pagalbą ir palengvinti jos paskirstymą, taigi ji vengia prisiimti bet kokią atsakomybę savo piliečių atžvilgiu;

| D. | kadangi įtariama, kad 2018 m. spalio 8 d. Venesuelos opozicijos politikas Fernando Albán buvo kankinamas ir nužudytas Bolivaro nacionalinės žvalgybos tarnybos (SEBIN) – Venesuelos politinės policijos – patalpose; kadangi, nepaisant Jungtinių Tautų ir ES raginimų, valdžios institucijos atsisakė leisti atlikti nepriklausomą jo mirties priežasčių tyrimą, įskaitant autopsiją, kurią atliktų tarptautinė nepriklausoma teismo ekspertų grupė; kadangi F. Albán buvo kalinamas SEBIN patalpose ir todėl Venesuelos valdžios institucijos turi būti laikomos atsakingomis už tai; |
| --- | --- |

D.

kadangi įtariama, kad 2018 m. spalio 8 d. Venesuelos opozicijos politikas Fernando Albán buvo kankinamas ir nužudytas Bolivaro nacionalinės žvalgybos tarnybos (SEBIN) – Venesuelos politinės policijos – patalpose; kadangi, nepaisant Jungtinių Tautų ir ES raginimų, valdžios institucijos atsisakė leisti atlikti nepriklausomą jo mirties priežasčių tyrimą, įskaitant autopsiją, kurią atliktų tarptautinė nepriklausoma teismo ekspertų grupė; kadangi F. Albán buvo kalinamas SEBIN patalpose ir todėl Venesuelos valdžios institucijos turi būti laikomos atsakingomis už tai;

| E. | kadangi 2018 m. spalio 13 d. 2017 m. Sacharovo premijos laureatas Lorent Saleh buvo paleistas, nuvežtas tiesiai į oro uostą ir nedelsiant prievarta ištremtas į Ispaniją; kadangi ketverius metus jis praleido kalėjime, kur patyrė siaubingus kankinimus ir buvo laikomas be teismo, o jo teismo posėdžiai būdavo atidėliojami ne mažiau kaip 53 kartus; kadangi jo ir daugelio kitų nukentėjusiųjų liudijimai patvirtina sistemingas represijas ir žiaurų bei nežmonišką elgesį su politiniais kaliniais Venesueloje; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2018 m. spalio 13 d. 2017 m. Sacharovo premijos laureatas Lorent Saleh buvo paleistas, nuvežtas tiesiai į oro uostą ir nedelsiant prievarta ištremtas į Ispaniją; kadangi ketverius metus jis praleido kalėjime, kur patyrė siaubingus kankinimus ir buvo laikomas be teismo, o jo teismo posėdžiai būdavo atidėliojami ne mažiau kaip 53 kartus; kadangi jo ir daugelio kitų nukentėjusiųjų liudijimai patvirtina sistemingas represijas ir žiaurų bei nežmonišką elgesį su politiniais kaliniais Venesueloje;

| F. | kadangi Venesueloje ir toliau kalinama daugiau kaip du šimtai kalinių; kadangi Nacionalinės Asamblėjos narys Juan Recasens buvo savavališkai sulaikytas ir kankinamas, taip pat kadangi jis ir toliau kalinamas vienutėje ir vykdomas nuolatinis ir neteisėtas jo politinio imuniteto teisų pažeidinėjimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi Venesueloje ir toliau kalinama daugiau kaip du šimtai kalinių; kadangi Nacionalinės Asamblėjos narys Juan Recasens buvo savavališkai sulaikytas ir kankinamas, taip pat kadangi jis ir toliau kalinamas vienutėje ir vykdomas nuolatinis ir neteisėtas jo politinio imuniteto teisų pažeidinėjimas;

| G. | kadangi buvęs Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas ir 2017 m. Sacharovo premijos laimėtojas Julio Borges, buvusi generalinė prokurorė Luisa Ortega Diaz ir buvęs Venesuelos viešųjų reikalų ministerijos prokuroras Zair Mundaray Rodriguez nepagrįstai kaltinami dalyvavę bandyme nužudyti Venesuelos prezidentą Nicolásą Maduro; kadangi Venesuelos valdžios institucijos išdavė tarptautinius šių trijų asmenų Interpolo arešto orderius; |
| --- | --- |

G.

kadangi buvęs Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas ir 2017 m. Sacharovo premijos laimėtojas Julio Borges, buvusi generalinė prokurorė Luisa Ortega Diaz ir buvęs Venesuelos viešųjų reikalų ministerijos prokuroras Zair Mundaray Rodriguez nepagrįstai kaltinami dalyvavę bandyme nužudyti Venesuelos prezidentą Nicolásą Maduro; kadangi Venesuelos valdžios institucijos išdavė tarptautinius šių trijų asmenų Interpolo arešto orderius;

| H. | kadangi Venesueloje esama intensyvėjančio smurto ir visiško nebaudžiamumo atmosferos dėl valdžios institucijų negebėjimo patraukti baudžiamojon atsakomybėn šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant nužudymą, perteklinės jėgos naudojimą prieš demonstrantus, savavališką sulaikymą, kankinimus ir kitokį žeminantį ir nežmonišką elgesį, taip pat nusikalstamo smurto vykdytojus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Venesueloje esama intensyvėjančio smurto ir visiško nebaudžiamumo atmosferos dėl valdžios institucijų negebėjimo patraukti baudžiamojon atsakomybėn šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant nužudymą, perteklinės jėgos naudojimą prieš demonstrantus, savavališką sulaikymą, kankinimus ir kitokį žeminantį ir nežmonišką elgesį, taip pat nusikalstamo smurto vykdytojus;

| I. | kadangi 2018 m. vasario 8 d. TBT prokuratūra pradėjo preliminarius padėties Venesueloje tyrimus; kadangi 2018 m. rugsėjo 27 d. šešių valstybių TBT Romos statuto šalių (Argentinos, Kanados, Kolumbijos, Čilės, Paragvajaus ir Peru) grupė paprašė, kad prokuroras pradėtų tyrimą dėl Venesuelos teritorijoje įvykdytų nusikaltimų žmoniškumui; kadangi Prancūzija ir Kosta Rika taip pat parėmė raginimus atlikti tokius tyrimus; kadangi tai buvo pirmas toks valstybių TBT Romos statuto šalių grupės pateiktas prašymas dėl padėties kitos valstybės TBT Romos statuto šalies teritorijoje; kadangi Parlamentas ragino imtis tokių pačių veiksmų du kartus, 2018 m. vasario 8 d. rezoliucijoje dėl padėties Venesueloje ir 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl ES politinių santykių su Lotynų Amerika (9); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2018 m. vasario 8 d. TBT prokuratūra pradėjo preliminarius padėties Venesueloje tyrimus; kadangi 2018 m. rugsėjo 27 d. šešių valstybių TBT Romos statuto šalių (Argentinos, Kanados, Kolumbijos, Čilės, Paragvajaus ir Peru) grupė paprašė, kad prokuroras pradėtų tyrimą dėl Venesuelos teritorijoje įvykdytų nusikaltimų žmoniškumui; kadangi Prancūzija ir Kosta Rika taip pat parėmė raginimus atlikti tokius tyrimus; kadangi tai buvo pirmas toks valstybių TBT Romos statuto šalių grupės pateiktas prašymas dėl padėties kitos valstybės TBT Romos statuto šalies teritorijoje; kadangi Parlamentas ragino imtis tokių pačių veiksmų du kartus, 2018 m. vasario 8 d. rezoliucijoje dėl padėties Venesueloje ir 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl ES politinių santykių su Lotynų Amerika (9);

| J. | kadangi 2017 m. lapkričio 13 d. Taryba nusprendė patvirtinti ginklų embargą Venesuelai ir uždrausti susijusių medžiagų, kurios gali būti panaudotos vidaus represijoms, įvežimą; kadangi 2018 m. sausio 22 d. Taryba vienbalsiai nusprendė taikyti sankcijas septyniems asmenims, Venesueloje einantiems oficialias pareigas, kaip ribojamąsias priemones, pvz., draudimus keliauti ir turto įšaldymą, reaguodama į tai, kad nesilaikoma demokratinių principų; kadangi 2018 m. birželio 25 d. sankcijos buvo išplėstos ir imtos taikyti dar 11 Venesuelos pareigūnų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus ir kenkimą demokratijai ir teisinei valstybei; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. lapkričio 13 d. Taryba nusprendė patvirtinti ginklų embargą Venesuelai ir uždrausti susijusių medžiagų, kurios gali būti panaudotos vidaus represijoms, įvežimą; kadangi 2018 m. sausio 22 d. Taryba vienbalsiai nusprendė taikyti sankcijas septyniems asmenims, Venesueloje einantiems oficialias pareigas, kaip ribojamąsias priemones, pvz., draudimus keliauti ir turto įšaldymą, reaguodama į tai, kad nesilaikoma demokratinių principų; kadangi 2018 m. birželio 25 d. sankcijos buvo išplėstos ir imtos taikyti dar 11 Venesuelos pareigūnų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus ir kenkimą demokratijai ir teisinei valstybei;

| K. | kadangi ES, kartu su kitomis demokratinėmis institucijomis, nepripažįsta nei prezidento, nei Steigiamosios nacionalinės asamblėjos rinkimų, nei valdžios institucijų, kurios gavo valdžią dėl šių neteisėtų procesų; kadangi Nacionalinė rinkimų taryba nustatė, kad šalies savivaldybių rinkimų data yra 2018 m. gruodžio 9 d.; kadangi didžiausioms politinėms opozicijos partijoms, o būtent „Acción Democrática“ (AD), „Primero Justicia“ (PJ), „Un Nuevo Tiempo“ (UNT) ir „Voluntad Popular“, nebus leista dalyvauti; kadangi tarptautinė bendruomenė nepripažins šių rinkimų rezultatų, kol kalinami opozicijos lyderiai ir politinėms partijoms uždrausta dalyvauti; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES, kartu su kitomis demokratinėmis institucijomis, nepripažįsta nei prezidento, nei Steigiamosios nacionalinės asamblėjos rinkimų, nei valdžios institucijų, kurios gavo valdžią dėl šių neteisėtų procesų; kadangi Nacionalinė rinkimų taryba nustatė, kad šalies savivaldybių rinkimų data yra 2018 m. gruodžio 9 d.; kadangi didžiausioms politinėms opozicijos partijoms, o būtent „Acción Democrática“ (AD), „Primero Justicia“ (PJ), „Un Nuevo Tiempo“ (UNT) ir „Voluntad Popular“, nebus leista dalyvauti; kadangi tarptautinė bendruomenė nepripažins šių rinkimų rezultatų, kol kalinami opozicijos lyderiai ir politinėms partijoms uždrausta dalyvauti;

| L. | kadangi 2018 m. spalio 15 d. Užsienio reikalų tarybos posėdžio išvadose siūloma ieškoti politinio dabartinės krizės sprendimo, kuris turėtų būti rastas išnagrinėjus galimybę įsteigti kontaktinę grupę, siekiančią skatinti iniciatyvą, kuriai bendrai vadovautų svarbiausi regioniniai ir tarptautiniai partneriai, siekiant sudaryti sąlygas, kurios lemtų politinį procesą; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2018 m. spalio 15 d. Užsienio reikalų tarybos posėdžio išvadose siūloma ieškoti politinio dabartinės krizės sprendimo, kuris turėtų būti rastas išnagrinėjus galimybę įsteigti kontaktinę grupę, siekiančią skatinti iniciatyvą, kuriai bendrai vadovautų svarbiausi regioniniai ir tarptautiniai partneriai, siekiant sudaryti sąlygas, kurios lemtų politinį procesą;

| M. | kadangi du mėginimai užmegzti nacionalinį vyriausybės ir opozicijos dialogą padedant Vatikanui ir tarptautiniams tarpininkams, siekiant rasti būdą įveikti šią krizę, buvo nesėkmingi nepakankamo Venesuelos valdžios institucijų, kurios išimtinai susitelkė ties mėginimais išlošti laiko ir pasiekti tarptautinio pripažinimo, rimtumo šiuo klausimu; |
| --- | --- |

M.

kadangi du mėginimai užmegzti nacionalinį vyriausybės ir opozicijos dialogą padedant Vatikanui ir tarptautiniams tarpininkams, siekiant rasti būdą įveikti šią krizę, buvo nesėkmingi nepakankamo Venesuelos valdžios institucijų, kurios išimtinai susitelkė ties mėginimais išlošti laiko ir pasiekti tarptautinio pripažinimo, rimtumo šiuo klausimu;

| 1. | reiškia nuoširdžią užuojautą Fernando Albáno šeimai ir draugams; šiuo požiūriu smerkia Venesuelos valdžios institucijų įvykdytus nusikaltimus ir ragina šios konkrečios bylos atveju nedelsiant atlikti nepriklausomą valdžios institucijų veiksmų tyrimą, įskaitant skrodimą, kurį atliktų tarptautinė ir nepriklausoma teismo ekspertizės grupė; primena, kad valstybės pareiga yra užtikrinti visų kalinamų asmenų saugumą ir fizinę neliečiamybę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia savavališką sulaikymą ir teisminį bei administracinį tūkstančių žmogaus teisių gynėjų, išrinktų opozicijos narių ir nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų persekiojimą; primygtinai ragina Venesuelos valdžios institucijas nutraukti visus žmogaus teisių pažeidimus ir patraukti atsakomybėn už juos atsakingus asmenis, taip pat užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma visų pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad du ankstesni mėginimai rasti šios krizės Venesueloje politinį sprendimą tarpininkaujant Vatikanui ir užmezgant nacionalinį politinį dialogą, kuris buvo surengtas Dominikos Respublikoje, buvo aiškiai nesėkmingi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena anksčiau išreikštą Sąjungos ir Parlamento poziciją, kad siekiant bet kokios tolesnės politinės pažangos turi būti įvykdyti šie nepaneigtini reikalavimai: nedelsiant išlaisvinti visus politinius kalinius ir nutraukti kankinimus, žiaurų elgesį ir priekabiavimą prie politinių oponentų, žmogaus teisių aktyvistų ir taikių protestuotojų, suformuoti naują nepriklausomą Nacionalinę rinkimų tarybą, kurią išrinktų Nacionalinė Asamblėja, surengti laisvus ir sąžiningus rinkimus laikantis tarptautinių patikimo proceso, atitinkančio politinio pliuralizmo principą, standartų ir dalyvaujant demokratiniams tarptautiniams stebėtojams, pripažinti teisėtos Nacionalinės Asamblėjos įgaliojimus ir paleisti Steigiamąją nacionalinę asamblėją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Tarybos išvadas dėl galimo ryšių su regioniniais ir tarptautiniais partneriais užmezgimo, siekiant išnagrinėti galimybes įsteigti ryšių palaikymo grupę; į tai atsižvelgdamas primena, kad tarptautinio tarpininkavimo ar ryšių palaikymo tarpininkų grupės vaidmuo turi būti nešališkas ir priimtinas abiem šalims; mano, kad šios tiriamosios ryšių palaikymo grupės tikslas turėtų būti padėti rasti demokratinį ir politinį Venesuelos konflikto sprendimą taikiomis priemonėmis, dėl kurių nuspręstų tik Venesuelos žmonės; pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, ieškant galimybių įsteigti ryšių palaikymo grupę, reikėtų keiptis į teisėtus Venesuelos demokratinės opozicijos atstovus ir patikrinti, ar dauguma pritaria tokiai iniciatyvai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | visapusiškai pritaria Tarptautinio baudžiamojo teismo preliminariam pareiškimui dėl Venesuelos režimo prieš Venesuelos piliečius padarytų didelio masto nusikaltimų ir represijų; primygtinai ragina Sąjungą ir valstybes nares prisijungti prie Tarptautinio baudžiamojo teismo statuto šalių iniciatyvos ištirti Venesuelos vyriausybės Venesuelos teritorijoje įvykdytus nusikaltimus žmoniškumui, siekiant patraukti atsakomybėn už juos atsakingus asmenis; primena apie ES įsipareigojimą siekti daugiašališkumo pagal Jungtinių Tautų doktriną ir Tarptautinio baudžiamojo teismo vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu už sunkius nusikaltimus žmoniškumui ir juos padariusius asmenis patraukiant atsakomybėn; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina tai, kad ES dėl 2018 m. gegužės 20 d. surengtų rinkimų, kurie buvo neteisėti ir nėra pripažinti tarptautiniu mastu, įvedė papildomas tikslines sankcijas, kurias galima atšaukti ir kurios nepadarys žalos Venesuelos gyventojams; ragina sugriežtinti šias sankcijas, jei šalyje toliau blogės žmogaus teisių ir demokratijos padėtis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | giria Kolumbijos vyriausybę už greitą reagavimą ir paramą, kurią ji teikia visiems atvykstantiems venesueliečiams; taip pat giria Braziliją, Peru ir kitas regiono šalis, visų pirma tas, kurios pasirašė Kito deklaraciją dėl Venesuelos piliečių judėjimo galimybių, regionines ir tarptautines organizacijas, privačiuosius ir viešuosius subjektus, katalikų bažnyčią ir paprastus piliečius visame regione už jų aktyvią paramą ir solidarumą su Venesuelos migrantais ir pabėgėliais; ragina valstybes nares, į kurias atvyksta Venesuelos piliečiai, užtikrinti jiems galimybę gauti pagrindines paslaugas ir suteikti jiems laikinos apsaugos statusą ir specialias teises apsigyventi šalyje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad 2018 m. birželio mėn. EP misijos prie Venesuelos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija išvados kelia didelį nerimą, ir ragina 2019 m. nusiųsti ad hoc delegaciją į Peru, kad ji galėtų vietoje įvertinti Venesuelos migracijos krizės poveikį; dar kartą ragina Venesuelos valdžios institucijas kuo skubiau sudaryti sąlygas nekliudomai teikti humanitarinę pagalbą šaliai, kad būtų išvengta humanitarinės ir visuomenės sveikatos krizės pablogėjimo, ir įgyvendinti skubaus reagavimo į mitybos nepakankamumą priemones; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Tarybą ir pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę sutelkti daugiau lėšų ir paramos, koordinuojant šią veiklą su neseniai paskirtu bendru Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Tarptautinės migracijos organizacijos (IOM) specialiuoju atstovu Venesuelos pabėgėlių ir migrantų regione klausimais Eduardo Steinu; palankiai vertina tai, kad paskirtas toks specialusis atstovas, nes tai atitinka regioninį ir pasaulinį Venesueloje vykstančios krizės mastą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad Interpolas yra tarptautinė policijos organizacija, kurios pagrindinė užduotis – kovoti su tarptautiniu nusikalstamumu; ragina Interpolą nuodugniai atsižvelgti į tai, kad Venesuelos vyriausybės prašymai dėl J. Borgeso, L. Ortega Diaz ir Z. Mundaray Rodriguezo yra pagrįsti vien tik politiniais motyvais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai, Kolumbijos Respublikos, Brazilijos Respublikos ir Peru Respublikos vyriausybėms ir parlamentams, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui ir Limos grupei. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL C 285, 2017 8 29, p. 145.

(2)  OL C 294, 2016 8 12, p. 21.

(3)  OL C 316, 2016 8 30, p. 190.

(4)  OL C 86, 2018 3 6, p. 101.

(5)  OL C 298, 2018 8 23, p. 137.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0041.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0199.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0313.

(9)  OL C 337, 2018 9 20, p. 71.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo skatinimas

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo skatinimo (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 26, 53 ir 165 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 26, 53 ir 165 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl valstybių narių bendradarbiavimo aukštojo mokslo diplomų ir vidurinių mokyklų baigimo pažymėjimų abipusio pripažinimo skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl valstybių narių bendradarbiavimo aukštojo mokslo diplomų ir vidurinių mokyklų baigimo pažymėjimų abipusio pripažinimo skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandaros, kuria panaikinama 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. Bukarešto komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. Bukarešto komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (COM(2018)0024),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (COM(2018)0270),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo skatinimo (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo skatinimo (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi judumas mokymosi tikslais skatina įgūdžius, gebėjimus ir žinias, tuo pačiu skatindamas Europos vertybes ir aktyvų dalyvavimą visuomenėje; |
| --- | --- |

A.

kadangi judumas mokymosi tikslais skatina įgūdžius, gebėjimus ir žinias, tuo pačiu skatindamas Europos vertybes ir aktyvų dalyvavimą visuomenėje;

| B. | kadangi diplomų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų tarpusavio pripažinimas leidžia valstybėms narėms stiprinti ir spartinti bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityje, taip pat rodo, kokia konkreti ES bendradarbiavimo nauda piliečiams; |
| --- | --- |

B.

kadangi diplomų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų tarpusavio pripažinimas leidžia valstybėms narėms stiprinti ir spartinti bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityje, taip pat rodo, kokia konkreti ES bendradarbiavimo nauda piliečiams;

| C. | kadangi aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimo procedūrų tobulinimas yra būtina sąlyga siekiant iki 2025 m. sukurti Europos švietimo erdvę (2); |
| --- | --- |

C.

kadangi aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimo procedūrų tobulinimas yra būtina sąlyga siekiant iki 2025 m. sukurti Europos švietimo erdvę (2);

| D. | kadangi jau padaryta didelė pažanga aukštojo mokslo srityje, visų pirma kai kurių valstybių narių regioniniais susitarimais, kuriais galima remtis siekiant automatinio pripažinimo Europos švietimo erdvėje; |
| --- | --- |

D.

kadangi jau padaryta didelė pažanga aukštojo mokslo srityje, visų pirma kai kurių valstybių narių regioniniais susitarimais, kuriais galima remtis siekiant automatinio pripažinimo Europos švietimo erdvėje;

| E. | kadangi aukštesniojo vidurinio išsilavinimo baigimo pažymėjimų ir vidurinio mokslo užsienyje laikotarpių rezultatų tarpusavio pripažinimo procedūros dar nepakankamai išplėtotos; |
| --- | --- |

E.

kadangi aukštesniojo vidurinio išsilavinimo baigimo pažymėjimų ir vidurinio mokslo užsienyje laikotarpių rezultatų tarpusavio pripažinimo procedūros dar nepakankamai išplėtotos;

| F. | kadangi judumas mokymosi tikslais ES tampa vis svarbesnis atsižvelgiant tiek į faktinį studentų skaičių, tiek į gebėjimus ir mokymosi galimybes; |
| --- | --- |

F.

kadangi judumas mokymosi tikslais ES tampa vis svarbesnis atsižvelgiant tiek į faktinį studentų skaičių, tiek į gebėjimus ir mokymosi galimybes;

| G. | kadangi teisingas ir skaidrus užsienio kvalifikacijų pripažinimas yra ir techninis Bolonijos proceso tikslas, ir pagrindinė vertybė, kuria grindžiama atvira ir įtraukti Europos aukštojo mokslo erdvė (EAME); |
| --- | --- |

G.

kadangi teisingas ir skaidrus užsienio kvalifikacijų pripažinimas yra ir techninis Bolonijos proceso tikslas, ir pagrindinė vertybė, kuria grindžiama atvira ir įtraukti Europos aukštojo mokslo erdvė (EAME);

| H. | kadangi teisė į mokslą yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių, kurią reikia visuotinai garantuoti; |
| --- | --- |

H.

kadangi teisė į mokslą yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių, kurią reikia visuotinai garantuoti;

| 1. | ragina valstybes nares prisiimti politinį įsipareigojimą ir įdiegti automatinio aukštojo mokslo diplomų ir aukštesniojo vidurinio išsilavinimo baigimo pažymėjimų, taip pat mokymosi laikotarpių užsienyje rezultatų tarpusavio pripažinimo mechanizmus atsižvelgiant į Europos švietimo srities tikslus; ragina Komisiją remti šio tikslo įgyvendinimą skatinant abipusį mokymąsi ir keitimąsi gerąja patirtimi, pavyzdžiui, nuolat paskelbiant aukštesniojo vidurinio mokslo baigimo pažymėjimų palyginimo patvirtinimą ir nuosekliai naudojant Europos kreditų perkėlimo sistemos (ECTS) vertinimo lenteles; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir pasinaudoti naujomis technologijomis, siekiant didinti veiksmingumą, mažinti išlaidas, gerinti skaidrumą ir tuo tikslu didinti pasitikėjimą, kad būtų pasinaudota vidaus rinkos teikiamomis švietimo ir darbo galimybėmis; taip pat pabrėžia, kad reikia bendradarbiauti su Komisija siekiant veiksmingai parengti ir įdiegti Europos studento pažymėjimą, kad būtų supaprastintas diplomų ir mokymosi užsienyje laikotarpių tarpusavio pripažinimas, kartu sumažinant studentų ir švietimo įstaigų administracinę naštą ir išlaidas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes nares pradėti bendradarbiavimo bendrojo vidurinio ugdymo ir mokymo srityje procesą, kurio tikslas – didinti įvairių švietimo ir mokymo sistemų skaidrumą ir pasitikėjimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina atsižvelgti į ES finansavimo šaltinių ir programos „Erasmus +“ svarbą ir galimybes, visų pirma skatinant judumą visais švietimo lygmenimis ir kuriant Europos universitetus bei bendras magistrantūros studijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | šiuo tikslu primena, kaip svarbu užtikrinti ES judumo programų įtraukumą, visų pirma užtikrinant žmonių su negalia ir palankios socialinės ir ekonominės aplinkos neturinčių asmenų dalyvavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares palengvinti naujai atvykusių studentų, pabėgėlių ir migrantų integraciją į švietimo aplinką, užtikrinant, kad jų diplomų ar mokymosi laikotarpių užsienyje rezultatų pirminis pripažinimas ES valstybėje narėje nebūtų pernelyg didelė administracinė našta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares iki 2025 m. įdiegti automatinio diplomų ir mokymosi laikotarpių užsienyje rezultatų tarpusavio pripažinimo mechanizmus, atsižvelgiant į Europos švietimo srities tikslus ir remiantis jau galiojančiomis sistemomis, įskaitant ES bendrųjų gebėjimų sistemą; atsižvelgdamas į tai taip pat pabrėžia Europos švietimo erdvės ir Europos aukštojo mokslo erdvės tarpusavio ryšių ir papildomumo svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta teigiamą Europos brandos atestato pavyzdį, skirtą valstybių narių bendradarbiavimui aukštesniojo vidurinio išsilavinimo baigimo pažymėjimų pripažinimo srityje; tačiau rekomenduoja valstybėms narėms pašalinti bet kokias neteisėtas kliūtis, trukdančias greitai ir skaidriai pripažinti Europos mokyklų įvertinimus siekiant aukštojo mokslo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad siekiant automatinio diplomų tarpusavio pripažinimo ir sąžiningos prieigos prie aukštojo mokslo institucijų visi Europos studentai turėtų teisę įgyti aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės narės piliečiai, turintys teisę būti priskirti prie jų amžiaus grupės, prilygstančios klasei jų kilmės šalyje, nepriklausomai nuo jų kalbos lygio; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL C 189, 2017 6 15, p. 15.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0673&from=EN

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Alternatyvių degalų infrastruktūros diegimas Europos Sąjungoje – laikas veikti!

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas Europos Sąjungoje: laikas veikti!“ (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. Komisijos komunikatą „Alternatyviųjų degalų naudojimo didinimas. Pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 6 dalį priimtas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas, kuriame pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 2 dalį pateikiamas nacionalinių politikos sistemų įvertinimas“ (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. Komisijos komunikatą „Alternatyviųjų degalų naudojimo didinimas. Pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 6 dalį priimtas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas, kuriame pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 2 dalį pateikiamas nacionalinių politikos sistemų įvertinimas“ (COM(2017)0652),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (2),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, sprendimą Nr. 1/CP.21 ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių 21-ąją konferenciją (COP 21), taip pat į 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje (Prancūzija) vykusią 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, sprendimą Nr. 1/CP.21 ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių 21-ąją konferenciją (COP 21), taip pat į 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje (Prancūzija) vykusią 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 (nauja redakcija) (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 (nauja redakcija) (COM(2017)0676),

| — | atsižvelgdamas į Laivų, naudojančių dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą, saugos kodeksą (toliau – IGF kodeksas) kartu su siūlomais pakeitimais, kad kodeksas būtų privalomas pagal Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), siekiant išspręsti reglamentavimo lygmeniu kylančias problemas, susijusias su alternatyviųjų degalų naudojimu laivybos sektoriuje ir kuo labiau sumažinti riziką laivams, jų įgulai ir aplinkai ir atsižvelgiant į atitinkamų degalų pobūdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Laivų, naudojančių dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą, saugos kodeksą (toliau – IGF kodeksas) kartu su siūlomais pakeitimais, kad kodeksas būtų privalomas pagal Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), siekiant išspręsti reglamentavimo lygmeniu kylančias problemas, susijusias su alternatyviųjų degalų naudojimu laivybos sektoriuje ir kuo labiau sumažinti riziką laivams, jų įgulai ir aplinkai ir atsižvelgiant į atitinkamų degalų pobūdį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A8-0297/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A8-0297/2018),

| A. | kadangi judumas yra mūsų visuomenės ir ekonomikos pagrindinis poreikis ir pagrindas ir turėtų būti netaršus, tvarus, patikimas, įperkamas ir visais aspektais saugus; kadangi, esant šiomis aplinkybėmis, netaršios technologijos teikia didelių galimybių ir naudos visuomenei, turi didelį poveikį sveikatai ir aplinkai, taip pat transporto priemonių sektoriui, energijos tiekėjams, komunalinių paslaugų įmonėms ir tinklų operatoriams; |
| --- | --- |

A.

kadangi judumas yra mūsų visuomenės ir ekonomikos pagrindinis poreikis ir pagrindas ir turėtų būti netaršus, tvarus, patikimas, įperkamas ir visais aspektais saugus; kadangi, esant šiomis aplinkybėmis, netaršios technologijos teikia didelių galimybių ir naudos visuomenei, turi didelį poveikį sveikatai ir aplinkai, taip pat transporto priemonių sektoriui, energijos tiekėjams, komunalinių paslaugų įmonėms ir tinklų operatoriams;

| B. | kadangi valstybės narės priėmė savo nacionalines politikos sistemas, kurias Komisija įvertino neseniai paskelbtame komunikate (COM(2017)0652) – jame pastebėta, kad elektrinių automobilių krovimo infrastruktūros tikslai ir įgyvendinimas valstybėse narėse skiriasi: tik aštuonios iš 25 valstybių narių visiškai atitinka Direktyvoje 2014/94/ES (3) nustatytus nacionalinių politikos sistemų reikalavimus, o dvi valstybės narės nepateikė savo nacionalinių politikos sistemų iki 2016 m. lapkričio 16 d., kaip reikalaujama pagal Direktyvos 2014/94/ES 3 straipsnį; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybės narės priėmė savo nacionalines politikos sistemas, kurias Komisija įvertino neseniai paskelbtame komunikate (COM(2017)0652) – jame pastebėta, kad elektrinių automobilių krovimo infrastruktūros tikslai ir įgyvendinimas valstybėse narėse skiriasi: tik aštuonios iš 25 valstybių narių visiškai atitinka Direktyvoje 2014/94/ES (3) nustatytus nacionalinių politikos sistemų reikalavimus, o dvi valstybės narės nepateikė savo nacionalinių politikos sistemų iki 2016 m. lapkričio 16 d., kaip reikalaujama pagal Direktyvos 2014/94/ES 3 straipsnį;

| C. | kadangi mažinant transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro pagrės oro kokybė ir bus sustiprintas Europos energetinis saugumas ir nepriklausomumas importuojamos energijos ir iškastinio kuro atžvilgiu, todėl reikės greitai ir iš esmės pakeisti naudojamą energijos, kuro ir galios pavarų rūšį, taip pat padidinti energijos vartojimo efektyvumą, diegiant veiksmingiausias ir pažangiausias technologijas, pereinant prie daugiarūšio transporto ir keičiant judumo įpročius; |
| --- | --- |

C.

kadangi mažinant transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro pagrės oro kokybė ir bus sustiprintas Europos energetinis saugumas ir nepriklausomumas importuojamos energijos ir iškastinio kuro atžvilgiu, todėl reikės greitai ir iš esmės pakeisti naudojamą energijos, kuro ir galios pavarų rūšį, taip pat padidinti energijos vartojimo efektyvumą, diegiant veiksmingiausias ir pažangiausias technologijas, pereinant prie daugiarūšio transporto ir keičiant judumo įpročius;

| D. | kadangi transportas yra vienintelis svarbus Europos Sąjungos ekonomikos sektorius, kuriame nuo 1990 m. išaugo išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis; kadangi šiame sektoriuje išmetama 23 proc. išmetamo CO2 kiekio ir ši dalis tebedidėja; kadangi kelių transporte sunaudojama beveik 75 proc. visos transporto sektoriuje sunaudojamos energijos ir jame išmetama beveik 73 proc. visų transporto sektoriaus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; kadangi nuolat didėja eismo intensyvumas, susijęs su ES gabenamų prekių judėjimo ir kiekio augimu bei didesniu žmonių judumu; kadangi šis padidėjimas, kaip numatyta 2030 m., turės įtakos klimato kaitai, oro kokybei ir energijos suvartojimui, o taip pat įtakos infrastruktūrai; kadangi norint sumažinti kelių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro naudojant tvarų alternatyvų kurą, reikės lankstaus požiūrio, o tai reiškia, kad skirtingiems transporto priemonių segmentams gali būti reikalingas kitoks alternatyvus kuras; |
| --- | --- |

D.

kadangi transportas yra vienintelis svarbus Europos Sąjungos ekonomikos sektorius, kuriame nuo 1990 m. išaugo išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis; kadangi šiame sektoriuje išmetama 23 proc. išmetamo CO2 kiekio ir ši dalis tebedidėja; kadangi kelių transporte sunaudojama beveik 75 proc. visos transporto sektoriuje sunaudojamos energijos ir jame išmetama beveik 73 proc. visų transporto sektoriaus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; kadangi nuolat didėja eismo intensyvumas, susijęs su ES gabenamų prekių judėjimo ir kiekio augimu bei didesniu žmonių judumu; kadangi šis padidėjimas, kaip numatyta 2030 m., turės įtakos klimato kaitai, oro kokybei ir energijos suvartojimui, o taip pat įtakos infrastruktūrai; kadangi norint sumažinti kelių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro naudojant tvarų alternatyvų kurą, reikės lankstaus požiūrio, o tai reiškia, kad skirtingiems transporto priemonių segmentams gali būti reikalingas kitoks alternatyvus kuras;

| E. | kadangi laivyba sudaro daugiau kaip 80 proc. pasaulio prekybos apimties ir 3 proc. visame pasaulyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, prisidėdama prie oro taršos šalia pakrančių teritorijų ir uostų; kadangi, atsižvelgiant į žymų jos indėlį į pasaulinę transporto rinką, laipsniškas alternatyviųjų degalų naudojimas laivyboje turėtų didelį teigiamą poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

E.

kadangi laivyba sudaro daugiau kaip 80 proc. pasaulio prekybos apimties ir 3 proc. visame pasaulyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, prisidėdama prie oro taršos šalia pakrančių teritorijų ir uostų; kadangi, atsižvelgiant į žymų jos indėlį į pasaulinę transporto rinką, laipsniškas alternatyviųjų degalų naudojimas laivyboje turėtų didelį teigiamą poveikį aplinkai;

| F. | kadangi, siekiant užtikrinti, kad temperatūra pasaulyje pakiltų ne daugiau kaip 2 oC ir būtų pasiektas Paryžiaus susitarime nustatytas 1,5 oC tikslas, reikia visiškai sumažinti kelių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, kad vėliausiai iki 2050 m. būtų pasiektas nulinis grynasis išmetamųjų teršalų kiekis; kadangi perėjimas prie alternatyviųjų degalų gali padėti pasiekti šį tikslą, tačiau artimoje ateityje, kol visą poreikį bus galima patenkinti tik alternatyviaisiais degalais, vis dar bus reikalingi tradiciniai degalai; |
| --- | --- |

F.

kadangi, siekiant užtikrinti, kad temperatūra pasaulyje pakiltų ne daugiau kaip 2 oC ir būtų pasiektas Paryžiaus susitarime nustatytas 1,5 oC tikslas, reikia visiškai sumažinti kelių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, kad vėliausiai iki 2050 m. būtų pasiektas nulinis grynasis išmetamųjų teršalų kiekis; kadangi perėjimas prie alternatyviųjų degalų gali padėti pasiekti šį tikslą, tačiau artimoje ateityje, kol visą poreikį bus galima patenkinti tik alternatyviaisiais degalais, vis dar bus reikalingi tradiciniai degalai;

| G. | kadangi perėjimas prie alternatyvių degalų ir galios pavarų, atsižvelgiant į visą transporto priemonės gyvavimo ciklą, yra geriausias būdas sumažinti esamų ir būsimų transporto priemonių parko priklausomybę nuo iškastinio kuro; kadangi bendras poveikis bus dar didesnis, kai bus didinamas transporto priemonių efektyvumas, naudojamas viešasis transportas ir dviračiai, plėtojamas bendras judumas ir gerinamas bendras transporto sistemų veiksmingumas pasitelkiant sąveikiąsias intelektines transporto sistemas (C-ITS) ir automatizavimo ir skaitmeninimo technologijas; kadangi miestų ir erdvės planavimas gali prisidėti prie technologinių pastangų ir jas papildyti bei padėti diegiant krovimo ir papildymo degalais infrastruktūrą; kadangi alternatyvių degalų naudojimo skatinimas gali svariai prisidėti prie oro kokybės miestuose gerinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi perėjimas prie alternatyvių degalų ir galios pavarų, atsižvelgiant į visą transporto priemonės gyvavimo ciklą, yra geriausias būdas sumažinti esamų ir būsimų transporto priemonių parko priklausomybę nuo iškastinio kuro; kadangi bendras poveikis bus dar didesnis, kai bus didinamas transporto priemonių efektyvumas, naudojamas viešasis transportas ir dviračiai, plėtojamas bendras judumas ir gerinamas bendras transporto sistemų veiksmingumas pasitelkiant sąveikiąsias intelektines transporto sistemas (C-ITS) ir automatizavimo ir skaitmeninimo technologijas; kadangi miestų ir erdvės planavimas gali prisidėti prie technologinių pastangų ir jas papildyti bei padėti diegiant krovimo ir papildymo degalais infrastruktūrą; kadangi alternatyvių degalų naudojimo skatinimas gali svariai prisidėti prie oro kokybės miestuose gerinimo;

| H. | kadangi alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių kainų trūkumai, palyginti su įprastu vidaus degimo varikliu, kartu su papildymo degalais ir pakrovimo infrastruktūros trūkumu vis dar yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių vartotojams priimti sprendimus pirkti tokias transporto priemones; kadangi, atsižvelgiant į šias aplinkybes, paaiškėjo, kad pirkėjams taikomos premijos, atleidimas nuo mokesčių ir nefiskalinės paskatos padeda sparčiau rinkoje įsitvirtinti tokioms transporto priemonėms ir kad taikant šias lengvatas reikėtų atsižvelgti į skirtingų alternatyviųjų rūšių degalų išmetamą ŠESD ir teršalų kiekį; |
| --- | --- |

H.

kadangi alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių kainų trūkumai, palyginti su įprastu vidaus degimo varikliu, kartu su papildymo degalais ir pakrovimo infrastruktūros trūkumu vis dar yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių vartotojams priimti sprendimus pirkti tokias transporto priemones; kadangi, atsižvelgiant į šias aplinkybes, paaiškėjo, kad pirkėjams taikomos premijos, atleidimas nuo mokesčių ir nefiskalinės paskatos padeda sparčiau rinkoje įsitvirtinti tokioms transporto priemonėms ir kad taikant šias lengvatas reikėtų atsižvelgti į skirtingų alternatyviųjų rūšių degalų išmetamą ŠESD ir teršalų kiekį;

| I. | kadangi perėjimas prie alternatyviųjų degalų rūšių ir galios pavarų – tai galimybė ir mokslinių tyrimų paskata konkurencingai Europos Sąjungos pramonei iš naujo patvirtinti jos pirmavimą technologijų srityje; kadangi šis perėjimas yra esminis, siekiant užtikrinti tarptautinę žinių, technologijų ir rinkos dalies konkurenciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi perėjimas prie alternatyviųjų degalų rūšių ir galios pavarų – tai galimybė ir mokslinių tyrimų paskata konkurencingai Europos Sąjungos pramonei iš naujo patvirtinti jos pirmavimą technologijų srityje; kadangi šis perėjimas yra esminis, siekiant užtikrinti tarptautinę žinių, technologijų ir rinkos dalies konkurenciją;

| J. | kadangi tikimasi, jog rengiant naujos redakcijos reglamentą dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normų bus nustatyti ambicingi sumažinimo tikslai ir bus nustatytos paskatos dėl mažataršių arba nulinio variklio išmetamų teršalų kiekio transporto priemonių, kartu išlaikant technologiniu požiūriu neutralų požiūrį, todėl tai bus būdas sumažinti visų Europos Sąjungos transporto priemonių priklausomybę nuo iškastinio kuro, o dėl to reikės sukurti atitinkamą alternatyviųjų degalų infrastruktūros tinklą; kadangi Direktyvos dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones persvarstymu papildoma Direktyva dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, garantuojant paklausą tiekėjams ir didinant netaršių transporto priemonių naudojimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi tikimasi, jog rengiant naujos redakcijos reglamentą dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normų bus nustatyti ambicingi sumažinimo tikslai ir bus nustatytos paskatos dėl mažataršių arba nulinio variklio išmetamų teršalų kiekio transporto priemonių, kartu išlaikant technologiniu požiūriu neutralų požiūrį, todėl tai bus būdas sumažinti visų Europos Sąjungos transporto priemonių priklausomybę nuo iškastinio kuro, o dėl to reikės sukurti atitinkamą alternatyviųjų degalų infrastruktūros tinklą; kadangi Direktyvos dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones persvarstymu papildoma Direktyva dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, garantuojant paklausą tiekėjams ir didinant netaršių transporto priemonių naudojimą;

| K. | kadangi 94 proc. Europos transporto sektoriaus priklauso nuo naftos, kurios 90 proc. turi būti importuojama, taip pat iš kai kurių politiškai nestabilių šalių; |
| --- | --- |

K.

kadangi 94 proc. Europos transporto sektoriaus priklauso nuo naftos, kurios 90 proc. turi būti importuojama, taip pat iš kai kurių politiškai nestabilių šalių;

| L. | kadangi pagal Direktyvą 2014/94/ES alternatyviesiems degalams vis dar priskiriami iškastinės kilmės degalai, o tai prieštarauja tikslui sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir palaipsniui nustoti naudoti iškastinį kurą; kadangi pirmenybė turi būti teikiama mažataršėms ir nulinio variklio išmetamų teršalų kiekio technologijoms, susietoms su visu transporto priemonių gyvavimo ciklu; kadangi sunkiųjų transporto priemonių ir laivybos sektoriuje suskystintos gamtinės dujos (SkGD) ir suslėgtos gamtinės dujos (SGD) trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu gali prisidėti prie oro kokybės gerinimo, ypač aplink uostus ir pakrantes; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Direktyvą 2014/94/ES alternatyviesiems degalams vis dar priskiriami iškastinės kilmės degalai, o tai prieštarauja tikslui sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir palaipsniui nustoti naudoti iškastinį kurą; kadangi pirmenybė turi būti teikiama mažataršėms ir nulinio variklio išmetamų teršalų kiekio technologijoms, susietoms su visu transporto priemonių gyvavimo ciklu; kadangi sunkiųjų transporto priemonių ir laivybos sektoriuje suskystintos gamtinės dujos (SkGD) ir suslėgtos gamtinės dujos (SGD) trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu gali prisidėti prie oro kokybės gerinimo, ypač aplink uostus ir pakrantes;

| M. | kadangi energetikos ir transporto sektoriai turi būti glaudžiau susieti, kad būtų galima judumo srityje iš esmės sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; kadangi energijos nešikliai, kaip antai elektra ir vandenilis, sudaro sąlygas užtikrinti netaršų judumą, sykiu integruojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius (AEI); kadangi, energetikos sektoriuje palaipsniui pereinant prie tik AEI naudojimo, reikia sudaryti sąlygas žemos paklausos laikotarpiu kaupti energijos perteklių; kadangi šį tikslą pasiekti padėti gali baterinės elektrinės transporto priemonės (BEV) ir degalų elementų elektrinės transporto priemonės (FCEV); kadangi mažataršiai energijos nešikliai bus laikina priemonė pereinant prie netaršaus judumo; kadangi technologinis neutralumas atitinkamai turi būti atskaitos taškas diegiant alternatyviųjų degalų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

M.

kadangi energetikos ir transporto sektoriai turi būti glaudžiau susieti, kad būtų galima judumo srityje iš esmės sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; kadangi energijos nešikliai, kaip antai elektra ir vandenilis, sudaro sąlygas užtikrinti netaršų judumą, sykiu integruojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius (AEI); kadangi, energetikos sektoriuje palaipsniui pereinant prie tik AEI naudojimo, reikia sudaryti sąlygas žemos paklausos laikotarpiu kaupti energijos perteklių; kadangi šį tikslą pasiekti padėti gali baterinės elektrinės transporto priemonės (BEV) ir degalų elementų elektrinės transporto priemonės (FCEV); kadangi mažataršiai energijos nešikliai bus laikina priemonė pereinant prie netaršaus judumo; kadangi technologinis neutralumas atitinkamai turi būti atskaitos taškas diegiant alternatyviųjų degalų infrastruktūrą;

| N. | kadangi beveik visi ličio jonų elementai, kurie yra pagrindinė elektra varomų transporto priemonių baterijų dalis, yra gaminami ne Europos Sąjungoje, daugiausia Azijoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi beveik visi ličio jonų elementai, kurie yra pagrindinė elektra varomų transporto priemonių baterijų dalis, yra gaminami ne Europos Sąjungoje, daugiausia Azijoje;

| O. | kadangi pažangūs, patikimi elektros energijos tinklai, geresnė elektros energijos ir dujų tinklų integracija panaudojant elektros (energiją) dujoms gaminti, suteikiant prieigą prie įkrovimo paslaugų teikėjų ir privačių įkrovimo punktų, taip pat vandenilio degalinių plėtojimas yra elektromobilumo pagrindas; kadangi BEV ir FCEV išmaniosios ir kontroliuojamos įkrovimo sistemos gali padėti subalansuoti tinklus, tačiau vis dar trūksta reglamentavimo, mokesčių ir techninių nuostatų; |
| --- | --- |

O.

kadangi pažangūs, patikimi elektros energijos tinklai, geresnė elektros energijos ir dujų tinklų integracija panaudojant elektros (energiją) dujoms gaminti, suteikiant prieigą prie įkrovimo paslaugų teikėjų ir privačių įkrovimo punktų, taip pat vandenilio degalinių plėtojimas yra elektromobilumo pagrindas; kadangi BEV ir FCEV išmaniosios ir kontroliuojamos įkrovimo sistemos gali padėti subalansuoti tinklus, tačiau vis dar trūksta reglamentavimo, mokesčių ir techninių nuostatų;

| P. | kadangi transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T) yra pagrindiniai transporto tinklai Europos Sąjungoje; kadangi pagrindinis prioritetas turėtų būti diegti alternatyviųjų degalų infrastruktūrą ir siekti komunikate nustatyto tikslo iki 2025 m. visapusiškai aprėpti TEN-T pagrindinio tinklo koridorius ir įkrovimo punktus; kadangi šį tikslą reikėtų dar labiau papildyti alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimu visame TEN-T tinkle ir miestuose, kaimo vietovėse ir retai apgyvendintose vietovėse, atsižvelgiant į struktūrinius ir ekonominius suvaržymus, kad būtų užtikrinta subalansuota aprėptis; |
| --- | --- |

P.

kadangi transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T) yra pagrindiniai transporto tinklai Europos Sąjungoje; kadangi pagrindinis prioritetas turėtų būti diegti alternatyviųjų degalų infrastruktūrą ir siekti komunikate nustatyto tikslo iki 2025 m. visapusiškai aprėpti TEN-T pagrindinio tinklo koridorius ir įkrovimo punktus; kadangi šį tikslą reikėtų dar labiau papildyti alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimu visame TEN-T tinkle ir miestuose, kaimo vietovėse ir retai apgyvendintose vietovėse, atsižvelgiant į struktūrinius ir ekonominius suvaržymus, kad būtų užtikrinta subalansuota aprėptis;

| 1. | džiaugiasi minėtu Komisijos komunikatu dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo; pabrėžia, kad reikia toliau koordinuoti veiklą ir bendradarbiauti ES lygmeniu, siekiant iki 2050 m. sumažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atkreipti dėmesį į galimybes, kurias pramonei, technologijoms ir užimtumui teikia alternatyvių degalų diegimas ir atitinkama infrastruktūra; |
| --- | --- |

1.

Daugiau pastangų

| 2. | vis dėlto, ragina Komisiją paspartinti Direktyvos 2014/94/ES peržiūrą, išlaikant dabartinį alternatyvių degalų apibrėžimą, kaip yra išvardinta 2 straipsnyje ir susitelkti ties tinkamu jos įgyvendinimu, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol tik 8 iš 25 valstybių narių visiškai ją įgyvendino, siekiant visoje Europos Sąjungoje užpildyti alternatyviųjų degalų infrastruktūros spragas; pabrėžia, kad reikia didinti alternatyviųjų degalų naudojimą ir sukurti stabilią aplinką investicijoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Komisijos atliktas nacionalinių sistemos planų vertinimas atskleidžia skirtingo masto valstybių narių pastangas, užmojus ir galimą finansavimą ir tai, kad alternatyviųjų degalų plėtojimo mastas negali būti laikomas visapusišku ir tolygiai paskirstytu; todėl ragina Komisiją išsamiai įvertinti nacionalinių sistemų planus ir jų užmojo mastą, prireikus pasiūlyti papildomų priemonių ir padėti valstybėms narėms pateikti geriausios patirties pavyzdžius; ragina Komisiją pakeisti nacionalinių sistemų planų sistemą, taikant veiksmingesnes priemones, įskaitant konkrečius, privalomus ir vykdytinus tikslus bei suformuluoti tvarumo kriterijus; siūlo, kad Komisija atsižvelgtų į alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių numatomą ir realizuotą įsisavinimą bei jų technologinę pažangą, valstybėms narėms suteikiant galimybę lanksčiai nustatyti, kaip siekti nustatytų tikslų ir siekti, kad būtų sukurtas prieinamas, suderinamas ir sąveikus transeuropinės infrastruktūros tinklas visiems alternatyviems degalams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina atsižvelgti į kelionių dažnėjimą ir pervežamų prekių kiekio augimą iki 2030 m., siekiant tinkamai nustatyti naujos infrastruktūros dydį ir aprūpinti ją įranga. pabrėžia, kokia svarbi nuolatinė ir numatoma technologijų pažanga baterijų, vandenilio ar energijos kaipimo srityse, ir pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į šį progresą pasirenkant įgyvendintinas strategijas; pabrėžia, kad nauja infrastruktūra turi būti priderinta prie apimčių ir technologijų vystymosi; pabrėžia, kad, pavyzdžiui, smarkus elektrinių transporto priemonių skaičiaus augimas kartu su iki 400 km išplėstu šių transporto priemonių savarankiškumu darys poveikį įkrovimo punktų tinklo plėtojimui, taip pat reikiamo įkrovimo rūšiai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | siūloma atlikti metinį valstybių narių įgyvendinimo būklės vertinimą ir išplėsti direktyvos taikymo sritį, kad ją perkeliant iš realizavimo TEN-T pagrindiniame tinkle, kartu apimant ir TEN-T visuotinį tinklą, miestų ir regioninius mazgus, taip pat teritorijas, kurios viršija Europos oro kokybės indekso lygį „aukštas“ daugiau nei 35 dienas per metus, o gyventojų tankis yra šešis kartus didesnis nei vidutinis ES tankis, siekiant plačios geografinės apimties, o taip pat siekiant įtraukti ir viešojo transporto parko infrastruktūrą; ragina Komisiją išplėsti Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) taikymo sritį ir padidinti jos finansavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria tam, kad būtų įrengiami elektrifikuoti keliai, kuriais važiuojant galima įkrauti elektrines transporto priemones; ragina, kad jų plėtra būtų platesnė ir apimtų bent jau TEN-T pagrindinio ir visuotinio tinklo kelius; mano, kad elektrifikuoti keliai galėtų būti sprendimo būdas, suteikiantis galimybių sumažinti akumuliatorių dydį, taigi ir naujų transporto priemonių kainą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją sukurti vienodas įvairiems alternatyviesiems degalams taikomas sąlygas, užtikrinant technologinį neutralumą, ypač vystant platinimo infrastruktūrą, tuo vandenilio infrastruktūrai taikyti diegimo reikalavimus, prilygstančius suslėgtoms gamtinėms dujoms taikomiems reikalavimams, bet šiuos diegimo reikalavimus pakoreguojant; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia tvaraus miestų planavimo svarbą, pereinant nuo asmeninio transporto priemonių naudojimo prie bendrojo naudojimo ir viešojo transporto, ir ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui kolektyvinio ir viešojo transporto, pvz., autobusų, tramvajų, traukinių, bendrai naudojamų automobilių, taksi, mikroautobusų, taip pat dviračių, motorolerių ir motociklų, paslaugoms; skatina alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą miesto ir priemiesčių vietovėse, pirmenybę teikiant tiems, kurių oro kokybė prasta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina vietos ir regionines valdžios institucijas, pasirašiusias Pasaulinį merų paktą dėl klimato ir energetikos, siekti įtraukti konkrečias priemones į savo tvariosios energetikos veiksmų planus, visų pirma siekti įrengti arba sukurti elektrinių transporto priemonių krovimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją papildyti Direktyvoje 2014/94/EU nustatytus su klimatu susijusius tikslus papildomomis švaraus oro priemonėmis, atlikus ES aplinkos oro kokybės direktyvų 2004/107/EB (4) ir 2008/50/EB (5) tinkamumo patikrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena apie tvarių viešųjų, alternatyvų energijos šaltinį turinčių transporto priemonių įsigijimo svarbą kaip alternatyviųjų degalų ir degalų infrastruktūros paklausos variklį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina teikti švarią elektros energiją oro uostuose (ir ją panaudoti nejudančiuose lėktuvuose ir mobiliajai oro uostų įrangai), siekiant sumažinti suvartojamą žibalo kiekį, pagerinti oro kokybę, sumažinti poveikį klimato kaitai ir triukšmą; |
| --- | --- |

12.

Netaršaus judumo fondas. Alternatyviųjų degalų infrastruktūros finansavimas

| 13. | palankiai vertina Komisijos pastangas suteikti papildomą 800 mln. EUR pradinį finansavimą alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui remti; tačiau abejoja dėl to, ar sverto poveikis bus pakankamas, atsižvelgiant į reikalingą numatomą 5,2 mlrd. EUR sumą iki 2020 m. ir papildomą 16–22 mlrd. EUR visų investicijų iki 2025 m. sumą (6); primygtinai ragina Komisiją padidinti pradinį finansavimą ir remti ne tik tokios infrastruktūros diegimą, bet ir jos veikimą nepelningame rinkos įsisavinimo etape ir sutelkti dėmesį į viešojo transporto operatorių poreikius, įskaitant pagalbinę infrastruktūrą, tokią kaip techninės priežiūros seminarai; pabrėžia, kad reikia papildomų viešųjų ir ypač privačių investicijų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | siūlo, kad iki 2025 m. numatomos būtinos 25 mlrd. EUR investicijos galėtų būti finansuojamos kartu, Europos Sąjungai teikiant 10 proc. lėšų ir 90 proc. lėšų surenkant iš pramonės, visų pirma gamintojų, tiekėjų, energijos ir degalų (kuro) gamintojų ir kitų suinteresuotųjų šalių; pabrėžia, kad alternatyviųjų degalų infrastruktūros projektams turėtų būti suteikta galimybė gauti dotacijų ir paskolų, kurias teikia EITP, Europos investicijų bankas (EIB) ir Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPI), kartu užtikrinant, kad rinka nebūtų iškraipoma; reikalauja, kad fondo finansiniai ištekliai būtų skiriami atsižvelgiant į tvarumo, įgyvendinamumo, technologinio neutralumo, klimato tikslų, Europos pridėtinės vertės, diegimo tikslų įgyvendinimo ir sanglaudos politikos kriterijus; prašo atsakinga agentūra paskirti INEA, kuri jau prižiūri EITP; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondai 2 (ESI 2), taip pat Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Sanglaudos fondas (SF), fondas „InvestEU“ ir „Europos horizontas“ yra tinkamos priemonės remti alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą ir nuolatines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų pasiektas geresnis sektorių susiejimo, pavyzdžiui, transporto ir energetikos, lygmuo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisijos peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/94/EB (7) dėl automobilių ženklinimo. Mano, kad šia peržiūra gali būti iš esmės pagerinta vartotojų gaunama informacija apie kuro naudojimą, CO2 ir teršalų išmetimo kiekį, ir sudarytos sąlygos palyginti tradicinių ir alternatyviaisiais degalais varomų technologijų efektyvumą ir išmetalų kiekį realaus vairavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją parengti reglamentą dėl tarptinklinių paslaugų, susijusių su visuomenei prieinama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, bent TEN-T tinkle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pastebi, kad mokesčiai daro didžiausią poveikį alternatyviųjų degalų kainos konkurencingumui; todėl ragina valstybes nares peržiūrėti savo energijos apmokestinimo sistemas, kad būtų palengvintas ir paskatintas mažo anglies dioksido kiekio ir alternatyviųjų degalų plėtojimas ir būtų panaikinti dabartiniai skirtingų transporto rūšių energijos apmokestinimo skirtumai, pvz. taikomi elektros tiekimui nuo kranto uostuose esantiems laivams ir energijai, naudojamai alternatyviesiems degalams gaminti, įskaitant energijos panaudojimo dujoms gaminti sistemas, naudojamas kaip pastovios atsinaujinančiosios energijos saugyklos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją remti jūrų ir laivybos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, aiškiai sutelkiant dėmesį į uostų ir laivų inovacijas, skaitmeninimą ir pritaikymą; ragina Komisiją, valstybes nares ir jų regionus sukurti „suskystintų GD“ koridorių, skirtų saloms“, ypač atokiausiems regionams, projektą; pabrėžia, kad iš kranto tiekiamos energijos tiekimas tiek vidaus, tiek ir jūrų uostuose gali iš esmės padėti mažinti triukšmą, CO2 ir kitų teršalų išmetimą, kartu gerinant oro kokybę; |
| --- | --- |

19.

Alternatyvieji degalai – alternatyvi pramonės politika

| 20. | apgailestauja, kad pažanga, susijusi su alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimu ir alternatyviaisiais varikliais varomų transporto priemonių prieinamumu, yra per lėta – 2017 m. galima naudoti tik 19 baterijomis varomų elektrinių transporto priemonių ir 25 hibridines elektrines transporto priemones, palyginti su 417 vidaus degimo variklių modelių ir ragina gamintojus labiau stengtis šioje srityje; pripažįsta, kad reikia įgyvendinti politiką, kuri skatintų visiškai ir mažai teršalų išmetančiais varikliais varomų transporto priemonių naudojimą bei alternatyviaisiais degalais varomų lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių pasiūlą, pvz., nustatyti plataus užmojo teršalų mažinimo standartus, kurie turi būti įgyvendinti iki 2025 ir 2030 m. naujų lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių sektoriuje, įskaitant netaršių ir mažataršių transporto priemonių pardavimo tikslinius rodiklius; kartu pripažįsta didesnių viešųjų ir privačiųjų investicijų poreikį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia ryšį tarp galimybės naudotis alternatyviaisiais degalais varomomis transporto priemonėmis, alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo ir vartotojų paklausos šioms technologijoms; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad pereinant prie alternatyviųjų degalų ir galios pavarų, pramonei galėtų padėti tapti konkurencinga pasauliniu mastu ir išlaikyti aukštos kokybės darbo vietas Europoje, taip pat išnaudoti neišnaudotas galimybes mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinti, kad būtų investuojama į tvarų transportą; pabrėžia, kad dažniau naudojant alternatyviuosius degalus naudojančias transporto priemones sumažėtų gamybos sąnaudos ir eksploatacinės išlaidos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena veikiančios vidaus rinkos, užtikrinančios galimybę lengvai gauti prieigą prie papildymo degalais svarbą, mokėjimo paslaugų ir techninių standartų sąveiką, skaidrią degalų kainodarą ir serverių bei duomenų formatų sąveiką; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kokia svarbi yra aktuali, lengvai suprantama, tiksli, prieinama ir skaidri informacija vartotojams bei galimybė naudotis šia informacija per atvirųjų duomenų platformą; siūlo teikti pirmenybę įvairių energijos rūšių stočių diegimui, kad nebūtų pradėti kurti skirtingi platinimo tinklai kiekvienam energijos tiekimo tipui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia elektrinių transporto priemonių bus įkraunama namuose arba darbe, kurias papildys įkrovimai viešose ir pusiau viešose vietose, pvz., prekybos centruose, traukinių stotyse ar oro uostuose; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia daugiau dėmesio skirti pažangiems įkrovimo tirpalams, turi būti užtikrintas tinklo stabilumas ir sudarytos sąlygos pasigamintos energijos vartojimui; pabrėžia, kad siekiant tolimų atstumų elektrinių transporto priemonių naudojimo, reikalingos spartaus ir itin spartaus įkrovimo stotys magistraliniuose ir pagrindiniuose keliuose; pabrėžia, kad atvira prieiga prie įkrovimo punktų, technologijų ir mokėjimų sąveika bei laisvas energijos, įskaitant atsinaujinančiąją energiją, pasirinkimas ir tiekėjai yra pagrindiniai veiksmingos sistemos veiksniai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl tvaraus Europos baterijų aljanso ir tvirtai remia Europos baterijų elementų gamybos kūrimą, daugiausia dėmesio skiriant naujos kartos technologijoms; ragina Komisiją išplėsti iniciatyvą ir į ją įtraukti kitas galios pavaras, pvz., kuro elementus, siekiant išlaikyti Europos pirmavimą technologijų srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją įvertinti visų alternatyvių degalų, baterijų ir galios pavaros sprendimų gyvavimo ciklo įgyvendinamumą, siekiant tvariai mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvertinti jame išmetamų teršalų kiekį bei poveikį vandens poreikiui, žemės panaudojimui, aplinkai ir bendruomenėms; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL L 307, 2014 10 28, p. 1.

(2)  OL L 120, 2009 5 15, p. 5.

(3)  OL L 307, 2014 10 28, p. 1.

(4)  OL L 23, 2005 1 26, p. 3.

(5)  OL L 152, 2008 6 11, p. 1.

(6)  COM(2017)0652.

(7)  OL L 12, 2000 1 18, p. 16.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

Globalizacijos suvaldymas. Prekybos aspektai

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Globalizacijos suvaldymas. Prekybos aspektai“ (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 10 d. diskusijoms skirtą Komisijos dokumentą dėl globalizacijos suvaldymo (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 10 d. diskusijoms skirtą Komisijos dokumentą dėl globalizacijos suvaldymo (COM(2017)0240),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Darni ir pažangi prekybos politika globalizacijai suvaldyti“ (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Darni ir pažangi prekybos politika globalizacijai suvaldyti“ (COM(2017)0492),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017)0487),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Metinės bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Metinės bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „Skaitmeninės prekybos strategijos kūrimas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ataskaitą dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo ir pažangios prekybos politikos sukūrimo siekiant suvaldyti globalizaciją“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ataskaitą dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo ir pažangios prekybos politikos sukūrimo siekiant suvaldyti globalizaciją“ (COM(2017)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo 2016 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d. (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos ataskaitą dėl laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo 2016 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d. (COM(2017)0654),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 2014 m. birželio 26 d. priimtą rezoliuciją 26/9 ir ypač joje nurodytą sprendimą įsteigti neribotos sudėties tarpvyriausybinę tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių darbo grupę žmogaus teisių klausimams spręsti, kurios užduotis – parengti tarptautinę teisiškai privalomą priemonę, kuria tarptautinėje žmogaus teisių teisėje būtų reglamentuojama tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių veikla, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 2014 m. birželio 26 d. priimtą rezoliuciją 26/9 ir ypač joje nurodytą sprendimą įsteigti neribotos sudėties tarpvyriausybinę tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių darbo grupę žmogaus teisių klausimams spręsti, kurios užduotis – parengti tarptautinę teisiškai privalomą priemonę, kuria tarptautinėje žmogaus teisių teisėje būtų reglamentuojama tarptautinių bendrovių ir kitų verslo įmonių veikla,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų rekomendacijas dėl prekybos ir investicijų susitarimų poveikio žmogaus teisėms vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų rekomendacijas dėl prekybos ir investicijų susitarimų poveikio žmogaus teisėms vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio pasakytą kalbą dėl Sąjungos padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio pasakytą kalbą dėl Sąjungos padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos ir ES prekybos politikos poveikio pasaulinėms vertės grandinėms (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2321, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2321, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių ir Reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. Komisijos tarnybų neoficialų dokumentą „Grįžtamoji informacija ir tolesnės galimybės gerinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 26 d. Komisijos tarnybų neoficialų dokumentą „Grįžtamoji informacija ir tolesnės galimybės gerinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimas. Dabartinė padėtis“ (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimas. Dabartinė padėtis“ (SWD(2015)0144),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. paskelbtas EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas dėl atsakingo įmonių elgesio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. paskelbtas EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijas dėl atsakingo įmonių elgesio,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2017 m. rugsėjo 18 d. sukurtą Kovos su prekyba kankinimui skirtomis prekėmis aljansą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2017 m. rugsėjo 18 d. sukurtą Kovos su prekyba kankinimui skirtomis prekėmis aljansą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 10 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) nuomonę dėl galimybės naudotis teisų gynimo priemonėmis verslo ir žmogaus teisių srityje gerinimo ES lygmeniu (1/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 10 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) nuomonę dėl galimybės naudotis teisų gynimo priemonėmis verslo ir žmogaus teisių srityje gerinimo ES lygmeniu (1/2017),

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), visų pirma, į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverčiamasis darbas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), visų pirma, į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverčiamasis darbas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio banko ir Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) 2017 m. balandžio 10 d. paskelbtą politikos dokumentą „Prekybos pavertimas augimo varikliu visiems: prekyba ir politika, kuriomis palengvinamas prisitaikymas“ (angl. Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio banko ir Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) 2017 m. balandžio 10 d. paskelbtą politikos dokumentą „Prekybos pavertimas augimo varikliu visiems: prekyba ir politika, kuriomis palengvinamas prisitaikymas“ (angl. Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. EBPO pagrindinių klausimų dokumentą „Siekiant globalizacijos naudos: geresnis gyvenimas visiems“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. EBPO pagrindinių klausimų dokumentą „Siekiant globalizacijos naudos: geresnis gyvenimas visiems“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 1970 m. UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvenciją ir 1995 m. UNIDROIT konvenciją dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1970 m. UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvenciją ir 1995 m. UNIDROIT konvenciją dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029),

| — | atsižvelgdamas į nuo 2018 m. balandžio 25 d. galiojantį ES bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nuo 2018 m. balandžio 25 d. galiojantį ES bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10 ir 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10 ir 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 167, 207, 208 ir 218 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 167, 207, 208 ir 218 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0319/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0319/2018),

| A. | kadangi globalizacija yra nuolat vykstantis procesas, per kurį dėl sparčios technologijų pažangos iškilo įvairių naujų politinių, ekonominių ir socialinių iššūkių, kuriuos reiks atremti ateityje, ir kadangi pokyčiai įvyks iš esmės visuose sektoriuose; kadangi reguliavimo ir teisėkūros sistema nepritaikyta prie šių pokyčių, todėl kyla pavojus, kad bus nepasiekti svarbūs socialiniai laimėjimai; |
| --- | --- |

A.

kadangi globalizacija yra nuolat vykstantis procesas, per kurį dėl sparčios technologijų pažangos iškilo įvairių naujų politinių, ekonominių ir socialinių iššūkių, kuriuos reiks atremti ateityje, ir kadangi pokyčiai įvyks iš esmės visuose sektoriuose; kadangi reguliavimo ir teisėkūros sistema nepritaikyta prie šių pokyčių, todėl kyla pavojus, kad bus nepasiekti svarbūs socialiniai laimėjimai;

| B. | kadangi pajamų nelygybė ir toliau yra kaip niekad didelė, tačiau kadangi pasaulio gyventojų, kurie gyvena ypač dideliame skurde, dalis sumažėjo nuo 44 proc. 1980 m. iki 10 proc. 2015 m.; kadangi Parlamentas pritaria Komisijai, kad globalizacija kelia iššūkius dar ir todėl, kad sukuriama nauda nevienodai paskirstoma žmonėms ir regionams, ir kadangi, jei nebus dedamos aktyvios pastangos, kyla pavojus, kad globalizacija padidins technologinės pažangos ir pastarosios ekonomikos krizės poveikį ir prisidės prie tolesnio nelygybės ir socialinės poliarizacijos didinimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi pajamų nelygybė ir toliau yra kaip niekad didelė, tačiau kadangi pasaulio gyventojų, kurie gyvena ypač dideliame skurde, dalis sumažėjo nuo 44 proc. 1980 m. iki 10 proc. 2015 m.; kadangi Parlamentas pritaria Komisijai, kad globalizacija kelia iššūkius dar ir todėl, kad sukuriama nauda nevienodai paskirstoma žmonėms ir regionams, ir kadangi, jei nebus dedamos aktyvios pastangos, kyla pavojus, kad globalizacija padidins technologinės pažangos ir pastarosios ekonomikos krizės poveikį ir prisidės prie tolesnio nelygybės ir socialinės poliarizacijos didinimo;

| C. | kadangi pasaulinės prekybos atvirumas ir globalizacija darė teigiamą poveikį ir milijonai žmonių buvo išgelbėti nuo skurdo, todėl jais gali būti prisidėta prie šalių ekonomikos augimo, klestėjimo ir konkurencingumo; kadangi globalizacija taip pat kelia problemų, o jos nauda žmonėms ir regionams paskirstoma nevienodai; kadangi dėl globalizacijos neturėtų nukentėti aplinkos apsauga; kadangi ES piliečiai vis labiau reikalauja, kad įgyvendinant Sąjungos prekybos politiką būtų užtikrinta, jog į ES rinką patenkančios prekės būtų pagamintos laikantis deramų ir tvarių sąlygų ir kad ES skatintų vertybėmis grindžiamą prekybos darbotvarkę, atsižvelgdama į kintančias pasaulines aplinkybes; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasaulinės prekybos atvirumas ir globalizacija darė teigiamą poveikį ir milijonai žmonių buvo išgelbėti nuo skurdo, todėl jais gali būti prisidėta prie šalių ekonomikos augimo, klestėjimo ir konkurencingumo; kadangi globalizacija taip pat kelia problemų, o jos nauda žmonėms ir regionams paskirstoma nevienodai; kadangi dėl globalizacijos neturėtų nukentėti aplinkos apsauga; kadangi ES piliečiai vis labiau reikalauja, kad įgyvendinant Sąjungos prekybos politiką būtų užtikrinta, jog į ES rinką patenkančios prekės būtų pagamintos laikantis deramų ir tvarių sąlygų ir kad ES skatintų vertybėmis grindžiamą prekybos darbotvarkę, atsižvelgdama į kintančias pasaulines aplinkybes;

| D. | kadangi siekiant vertybėmis grindžiamos atviros ir sąžiningos prekybos bei investicijų politikos reikia numatyti įvairių veiksmingų gretutinės politikos priemonių, kad būtų kuo labiau padidinta prekybos liberalizavimo nauda ES ir trečiųjų šalių gyventojams bei ekonomikai ir kuo labiau sumažinti nuostoliai; kadangi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimas siekiant įveikti skurdą ir užtikrinti socialinę ir aplinkosaugos pažangą turėtų tapti sėkmingos Sąjungos prekybos politikos kriterijumi; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant vertybėmis grindžiamos atviros ir sąžiningos prekybos bei investicijų politikos reikia numatyti įvairių veiksmingų gretutinės politikos priemonių, kad būtų kuo labiau padidinta prekybos liberalizavimo nauda ES ir trečiųjų šalių gyventojams bei ekonomikai ir kuo labiau sumažinti nuostoliai; kadangi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimas siekiant įveikti skurdą ir užtikrinti socialinę ir aplinkosaugos pažangą turėtų tapti sėkmingos Sąjungos prekybos politikos kriterijumi;

| E. | kadangi protekcionizmas yra pernelyg supaprastintas ir silpnas atsakas į globalizacijos keliamus iššūkius; kadangi protekcionistinė politika, kuri neįgyvendinama laikantis PPO taisyklių, turės domino poveikį visiems ir nukentės importuotojai, eksportuotojai ir vartotojai; kadangi palaikant tarptautinius ekonominius santykius sąžiningi ir etiški prekybos santykiai turėtų tapti įprasta taisykle; |
| --- | --- |

E.

kadangi protekcionizmas yra pernelyg supaprastintas ir silpnas atsakas į globalizacijos keliamus iššūkius; kadangi protekcionistinė politika, kuri neįgyvendinama laikantis PPO taisyklių, turės domino poveikį visiems ir nukentės importuotojai, eksportuotojai ir vartotojai; kadangi palaikant tarptautinius ekonominius santykius sąžiningi ir etiški prekybos santykiai turėtų tapti įprasta taisykle;

| F. | kadangi dėl žmogaus veiklos vykstanti klimato kaita savo sparta pranoksta pačias pesimistiškiausias Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) prognozes nykstant biologinei įvairovei ir dėl taršos, ypač susijusios su angliavandenilių naudojimu, kylant grėsmei ekosistemų, pirmiausia jūrų ekosistemų, išlikimui vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl žmogaus veiklos vykstanti klimato kaita savo sparta pranoksta pačias pesimistiškiausias Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) prognozes nykstant biologinei įvairovei ir dėl taršos, ypač susijusios su angliavandenilių naudojimu, kylant grėsmei ekosistemų, pirmiausia jūrų ekosistemų, išlikimui vidutinės trukmės laikotarpiu;

| G. | kadangi ES turi teisę patvirtinti politiką dėl prekybos kultūros ir audiovizualinėmis paslaugomis siekiant apsaugoti ir skatinti kultūros raiškos įvairovę ir kultūros paveldą, taip pat prisidėti prie darnaus vystymosi tikslo Nr. 4 dėl kokybiško švietimo įgyvendinimo; kadangi minėtosios kitos nuostatos apima bendrą prekybos politiką, apibrėžtą SESV 207 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES turi teisę patvirtinti politiką dėl prekybos kultūros ir audiovizualinėmis paslaugomis siekiant apsaugoti ir skatinti kultūros raiškos įvairovę ir kultūros paveldą, taip pat prisidėti prie darnaus vystymosi tikslo Nr. 4 dėl kokybiško švietimo įgyvendinimo; kadangi minėtosios kitos nuostatos apima bendrą prekybos politiką, apibrėžtą SESV 207 straipsnyje;

| H. | kadangi ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad ES turi gerbti savo turtingą kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrinti, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad ES turi gerbti savo turtingą kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrinti, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas;

| I. | kadangi Europa turtinga tradicijų įvairove ir joje veikia tvirtos kultūros ir kūrybos sektorių įmonės, mažosios ir vidutinės įmonės ir skirtingos visuomeninės žiniasklaidos institucijų ir viešojo kino sektoriaus finansavimo sistemos ir kadangi kultūros įvairovės, kultūros pažinimo ir demokratinio dialogo skatinimas ir toliau turi būti pagrindinis principas, laikantis ES tarptautinės prekybos požiūrio; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europa turtinga tradicijų įvairove ir joje veikia tvirtos kultūros ir kūrybos sektorių įmonės, mažosios ir vidutinės įmonės ir skirtingos visuomeninės žiniasklaidos institucijų ir viešojo kino sektoriaus finansavimo sistemos ir kadangi kultūros įvairovės, kultūros pažinimo ir demokratinio dialogo skatinimas ir toliau turi būti pagrindinis principas, laikantis ES tarptautinės prekybos požiūrio;

| J. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai padeda kurti deramo darbo vietas ir ekonominę gerovę, taip pat sudaro apie 2,6 proc. ES BVP ir šie sektoriai auga greičiau negu likusi ekonomikos dalis, taip pat per finansų krizę šie sektoriai buvo vieni iš atspariausių; kadangi prekybos kultūros ir kūrybos sektorių prekėmis ir paslaugomis plėtra Europoje bus svarbi tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo varomoji jėga; |
| --- | --- |

J.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai padeda kurti deramo darbo vietas ir ekonominę gerovę, taip pat sudaro apie 2,6 proc. ES BVP ir šie sektoriai auga greičiau negu likusi ekonomikos dalis, taip pat per finansų krizę šie sektoriai buvo vieni iš atspariausių; kadangi prekybos kultūros ir kūrybos sektorių prekėmis ir paslaugomis plėtra Europoje bus svarbi tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo varomoji jėga;

| K. | kadangi Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu nustatomi aukšti asmens duomenų tvarkymo standartai ir šiuo tikslu tarptautinės prekybos taisyklėse turi būti nustatyta konkreti platformų ir srautinio duomenų siuntimo paslaugų teikėjų atsakomybė; |
| --- | --- |

K.

kadangi Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu nustatomi aukšti asmens duomenų tvarkymo standartai ir šiuo tikslu tarptautinės prekybos taisyklėse turi būti nustatyta konkreti platformų ir srautinio duomenų siuntimo paslaugų teikėjų atsakomybė;

| L. | kadangi globalizacijos valdymas su kultūros vertybėmis susijusiais prekybos aspektais apima griežtą visų tarptautinių konvencijų dėl kultūros paveldo apsaugos, ypač 1954 m. Hagos konvencijos, 1970 m. UNESCO konvencijos ir 1995 m. UNIDROIT konvencijos, nuostatų laikymąsi; |
| --- | --- |

L.

kadangi globalizacijos valdymas su kultūros vertybėmis susijusiais prekybos aspektais apima griežtą visų tarptautinių konvencijų dėl kultūros paveldo apsaugos, ypač 1954 m. Hagos konvencijos, 1970 m. UNESCO konvencijos ir 1995 m. UNIDROIT konvencijos, nuostatų laikymąsi;

| M. | kadangi kultūrų dialogu skatinama pagarba ir tarpusavio supratimas ir skatinami sąžiningesni socialiniai ir ekonominiai mainai, įskaitant prekybą, padedant plėtoti praktiką, kuria labiau išlaikant pusiausvyrą ir pagarbiau būtų skatinami visų šalių interesai, ir kovoti su nesąžininga praktika, pvz., nesąžiningomis ir primestomis vienašališkomis sąlygomis; |
| --- | --- |

M.

kadangi kultūrų dialogu skatinama pagarba ir tarpusavio supratimas ir skatinami sąžiningesni socialiniai ir ekonominiai mainai, įskaitant prekybą, padedant plėtoti praktiką, kuria labiau išlaikant pusiausvyrą ir pagarbiau būtų skatinami visų šalių interesai, ir kovoti su nesąžininga praktika, pvz., nesąžiningomis ir primestomis vienašališkomis sąlygomis;

Globalizacijos suvaldymas

| 1. | teigiamai vertina Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl globalizacijos suvaldymo ir tai, kad jame dėmesys skiriamas didesnių galimybių pasinaudoti teigiamu globalizacijos poveikiu sudarymui, tuo pačiu metu atkreipiant dėmesį į poreikį šalinti neigiamus padarinius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad tarptautinė prekyba globalizuotoje ekonomikoje yra ne tik labai svarbus ekonominės plėtros ir šalių bendradarbiavimo veiksnys, bet ir turi esminį poveikį taikai, socialiniam ir ekologiniam tvariam augimui, užimtumui, skurdo bei maisto stygiaus panaikinimui, žmogaus teisėms, taip pat kovai su klimato kaita; todėl pripažįsta didėjančią ES atsakomybę padėti spręsti šiuos iššūkius vykdant pasaulinę prekybą ir palaikant išorės santykius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtina veiksmingai stiprinti prekybos dvejopo naudojimo prekėmis kontrolę ir todėl ragina įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimus pagal Sutartį dėl prekybos ginklais; |
| --- | --- |

3.

Rezultatų apžvalga

| 4. | pažymi, kad vykstant globalizacijai šalys ir jų ekonomika yra vis labiau tarpusavyje susijusios; pažymi, kad dėl to susiformavo tarptautinės vertės grandinės, ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šių vertės grandinių pertvarkytas tarptautinis darbo pasidalijimas, taip pat šalių tarpusavio priklausomybė; primena, kad dėl ypač sudėtingo jų pobūdžio, skaidrumo stokos ir atsakomybės pasiskirstymo gali atsirasti didesnė žmogaus ir darbo teisių pažeidimų tikimybė, faktinis nebaudžiamumas už nusikaltimus aplinkai, didelio masto mokesčių vengimas ir mokestinis sukčiavimas; dar kartą primena apie bendromis taisyklėmis ir vertybėmis grindžiamos ES prekybos politikos naudą, be kita ko, tokiais klausimais, kaip žmogaus teisės, darbo sąlygos ir aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad globalizacijos teikiama nauda yra nevienodai paskirstyta regionams ir visuomenėms, nes kai kurie regionai ir sektoriai gauna daug naudos, o kiti kenčia nuo struktūrinių pokyčių ir didėjančio nedarbo; pažymi, kad tai kartu su technologiniais pokyčiais, kaip antai automatizavimu ir skaitmeninimu, lemia didėjantį skepticizmą ar globalizacijos atmetimą kai kuriose visuomenės grupėse; pažymi, kad finansų ir ekonomikos krizės turėjo įtakos pajamų pasiskirstymui ir padidino skurdo problemą; atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. vidutinis namų ūkio disponuojamų pajamų Gini koeficientas pasiekė didžiausią užregistruotą vertę per pastaruosius 30 metų, tačiau jo tendencijos ypač neigiamos atsižvelgiant į nedideles ir vidutines pajamas; pažymi, kad daugelyje ES valstybių narių vidurinioji klasė sumažėjo, taip pat sumažėjo jos bendrų pajamų dalis; reiškia nuomonę, kad mažėjančios viduriniosios klasės, piliečių baimės prarasti savo socialinę ir ekonominę padėtį ir skeptiško požiūrio į globalizaciją derinys gali lemti protekcionizmą, nes jis – paprastas atsakymas į bendras baimes; pažymi, kad tokiomis aplinkybėmis nei nacionalistinis protekcionizmas, nei įprastos politikos priemonės nėra tinkamas atsakas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad tvarios ir klestinčios šalies ateities perspektyva padeda sumažinti neteisėtų migrantų srautą į Europą ir palengvinti jo valdymą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ten, kur žlunga ekonomika, nukenčia ir demokratija; pažymi, kad šiuo metu demokratijos padėtis blogėja beveik visur; pabrėžia, kad piliečiai turi daugiau galių nei kada nors anksčiau, bet daugelis jaučia, kad demokratija daugiau negali jiems tinkamai tarnauti; atkreipia dėmesį į tai, kad tokia tendencija lemia padėtį, kurioje autokratinės ir nedemokratinės valstybės sėkmingai paverčia mūsų visuomenes ginklu ir pasinaudoja priešiška visuomenės reakcija į globalizaciją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad Kinijos ir kitų Pietryčių Azijos šalių ekonominė svarba labai didėja; pabrėžia, kad šiame regione daugėja prekybos ir investicijų srautų; pažymi, kad ši tendencija išliks ir ateityje; pažymi, kad dėl to bus santykinai prarasta dabartinių pasaulio ekonomikos centrų Europoje ir Šiaurės Amerikoje svarba, taip pat atsiras naujų iššūkių, susijusių su vertybėmis pagrįstos tarptautinės prekybos politikos išsaugojimu; pabrėžia prisitaikymo prie šių naujų ekonominių iššūkių svarbą; todėl dar kartą primena, kad būtina toliau stiprinti taisyklėmis ir vertybėmis pagrįstą daugiašalę sistemą; pabrėžia, kad tokie pokyčiai turbūt pakenks Europos strateginiams interesams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad globalizacija lėmė spartesnį ir platesnį technologijų ir inovacijų plitimą ir kad technologijos gali būti pagrindinis prekybą skatinantis veiksnys; atkreipia dėmesį į tai, kad ES dar neužtikrino skaitmeninės prekybos strategijos rezultatų ir nepasinaudojo privalumais, kuriuos internetas ir skaitmeninių duomenų technologijos gali suteikti tarptautinei prekybai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad Kinijos ekonomika sparčiai auga ir didėja jos rinkos dalis Europos ir Šiaurės Amerikos sąskaita; pažymi, kad nauja Kinijos iniciatyva „Viena juosta, vienas kelias“ – tai Kinijos bandymas tapti pagrindine pasaulio ekonomikos jėga; pabrėžia, kad Kinijos įtaka, kuri yra ne tik ekonominė, bet turi ir strateginių bei su saugumu susijusių aspektų, jaučiama pačioje Europoje; vertina politiką „Visų pirma – Amerika“ kaip bandymą spręsti Jungtinių Amerikos Valstijų nuosmukio problemą ir kaip griaunamojo pobūdžio jėgą taisyklėmis pagrįstos pasaulio ekonomikos tvarkos atžvilgiu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad transatlantinė kryptis pastaraisiais dešimtmečiais visada buvo laisvos ir vertybėmis grindžiamos pasaulinės prekybos garantas ir ateityje vėl gali atlikti šį vaidmenį; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad transatlantiniu susitarimu galėtų būti sukurta nauja paskata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad kyla sunkumų siekiant į daugiašalę pasaulio ekonomikos tvarką, kurios centre – PPO, įtraukti šiuos didelius pokyčius, o į tarptautinius susitarimus – besikeičiančius šalių interesus; pažymi, kad didėjantis Jungtinių Valstijų ir kitų šalių protekcionizmas, taip pat nepakankamas dėmesys besivystančių šalių poreikiams ir lūkesčiams tarptautiniuose susitarimuose silpnina PPO; mano, kad PPO apeliacinis komitetas yra ypač svarbus sprendžiant su prekyba susijusius ginčus, ir yra labai susirūpinęs dėl to, kad Jungtinės Valstijos blokuoja šio komiteto narių paskyrimą, nes tai kenkia PPO veikimui; ragina Komisiją reformuojant PPO apeliacinį komitetą būti lankstesne, bet primygtinai pasisakyti už dviejų etapų ginčų sprendimo mechanizmą; apgailestauja dėl to, kad į pasaulio prekybos darbotvarkę nepakankamai integruoti darnaus vystymosi tikslai ir kad į juos tinkamai neatsižvelgta; mano, kad tarptautiniuose susitarimuose, taip pat ir Dohos vystymosi derybų raunde turėtų būti geriau atspindėti besivystančių šalių poreikiai ir lūkesčiai; |
| --- | --- |

12.

Europos politika

| 13. | pažymi, kad ES kyla iššūkis veiksmingai veikti šiomis besikeičiančiomis pasaulio ekonomikos sąlygomis, o tai reiškia, kad reikia užtikrinti jos konkurencingumą ir tuo pačiu metu išsaugoti socialinius ir aplinkosaugos standartus, padidinti bendradarbiavimą su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis Pietryčių Azijos regione, taip pat su Indija ir Kinija bei Lotynų Amerika, ir atremti didėjantį savavališką Jungtinių Valstijų protekcionizmą; pabrėžia, kad svarbu dalyvauti pertvarkant pasaulio ekonomikos tvarką ir paisyti besivystančių šalių, taip pat ekonominiu ir socialiniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių besivystančių šalių gyventojų poreikių; pabrėžia, kad tikslai pasiekti DVT ir įgyvendinti Paryžiaus susitarimą turi būti visa apimantis šios užduoties vykdymo pagrindas ir ypač svarbus turėtų būti politikos suderinamumas vystymosi labui; pabrėžia, kad viešieji finansai, oficiali parama vystymuisi ir šalies išteklių mobilizavimas yra būtinos priemonės siekiant DVT; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia gretutinės politikos priemonių svarbą stiprinant teigiamą globalizacijos poveikį ir jos teikiamas galimybes; pabrėžia, kad reikia sudaryti struktūrizuotus ir gerai suderintus laisvosios prekybos susitarimus; pakartoja, kad remia Komisijos prekybos politiką ir prekybos politikos priemonių skatinimą siekiant reguliuoti ir įveikti globalizacijos keliamus iššūkius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad Europos Sąjungos paramos sistema tinkama, siekiant kurti pažangias prekybos ir investicijų taisykles, skatinti ekonominį bendradarbiavimą, tautų solidarumą ir kovoti su klimato kaita; ragina Sąjungą toliau plėtoti savo iniciatyvas, kad veiksmingomis paramos priemonėmis būtų galima geriau reguliuoti globalizaciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria valstybės narės siekdamos pačios spręsti tarptautinio masto problemas, pavyzdžiui, migracijos srautų, finansų krizių, mokesčių slėpimo, terorizmo arba klimato kaitos problemas; pabrėžia bendrą atsakomybę ir regionų bei miestų vaidmenį valdant globalizaciją; pažymi, kad Europos veiksmų efektyvumas priklauso nuo valstybių narių pastangų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad ES ir JAV ginčai kelia naujus iššūkius ES, bet kartu sudaro galimybių ieškoti naujų būdų, kaip valdyti ir formuoti globalizaciją ir prisiimti už ją atsakomybę; |
| --- | --- |

17.

Europos vidaus atsakas

| 18. | pritaria Komisijai, kad tarptautinio konkurencingumo išsaugojimas, tuo pačiu metu garantuojant aukštus socialinius ir aplinkos apsaugos standartus, yra būtina sėkmingos Europos strategijos sąlyga; palankiai vertina tolesnį ES vidaus rinkos stiprinimą ir ekonominės sąjungos konsolidavimą suderinant socialinės apsaugos, darbo užmokesčio ir gyvenimo lygio standartus; mano, kad toks suderinimas yra nepaprastai svarbus, nes tvirta vidaus rinka yra būtina sėkmingo tarptautinių strategijų įgyvendinimo sąlyga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad siekiant konkuruoti tarptautiniu mastu būtina sėkmingai ir socialiniu bei aplinkosauginiu požiūriu atsakingai formuoti automatizavimą ir skaitmeninimą, kartu užtikrinant Europos piliečių privataus gyvenimo apsaugą; pažymi, kad naujos technologijos, ypač blokų grandinė, pakeis tarptautinės prekybos pobūdį; pažymi, kad svarbu pasiekti mūsų klimato politikos tikslus ir kad kuo greičiau turi būti pereita prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos; mano, kad ES turi skubiai parengti realią ir veiksmingą pramonės strategiją, kuria būtų siekiama mažinti pažeidžiamumą išorės veiksnių atžvilgiu, kartu skatinant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; mano, kad reaguojant į globalizacijos teikiamas galimybes ir iššūkius, taip pat į pastarojo meto kai kurių trečiųjų šalių veiksmus, reikėtų parengti tokią ES prekybos politiką, kuria būtų skatinama atvira ir sąžininga prekyba, taikant skaidrias taisykles ir užtikrinant stiprią daugiašalę sistemą PPO sistemoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad remiantis SESV 12 straipsniu, kuriame nurodyta, kad į vartotojų apsaugos reikalavimus turi būti atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos priemones ir veiksmus, atskiras skyrius dėl vartotojų apsaugos taikant teisines apsaugos priemones galėtų padėti užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, pvz., įtraukiant reguliavimo teisę ir atsargumo principą; kita vertus, vartotojai galėtų gauti apčiuopiamą naudą ir būtų skatinamas vartotojų pasitikėjimas, įskaitant pasitikėjimą internetinėmis paslaugomis, taip pat tvarus vartojimas, viso prekybos susitarimų įgyvendinimo laikotarpiu atsižvelgiama į vartotojų interesus ir prisidedama prie veiksmingo vartotojų teisės įgyvendinimo, taip pat tarpvalstybinėse situacijose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia sudaryti vienodesnes sąlygas MVĮ; prašo Komisijos parengti Europos prekybos strategiją, skirtą MVĮ, kad MVĮ būtų integruotos į tarptautines vertės grandines ir būtų pašalintos su prekyba susijusios kliūtys, pvz., netarifinės kliūtys; pažymi, kad galimybės susipažinti su informacija sudaro vieną iš didžiausių MVĮ dalyvavimo rinkoje kliūčių, o tai reiškia, kad reikia didinti skaidrumą ir paramą; prašo, kad Komisija parengtų priemones šiuo tikslu, kad MVĮ būtų lengviau taikyti kilmės taisykles ir naudotis lengvatomis; atkreipia dėmesį į didelį nepanaudotų lengvatų potencialą ir prašo, kad Komisija nustatytų plataus užmojo naudojimo lygio didinimo tikslus; atkreipia dėmesį į MVĮ svarbą siekiant DVT; ragina į prekybos susitarimus įtraukti specialius skyrius dėl MVĮ poreikių ir interesų, visų pirma dėl patekimo į rinką palengvinimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad reikia veiksmingų prekybos apsaugos priemonių, ir teigiamai vertina pastarąją prekybos apsaugos priemonių reformą, kuri turi būti veiksmingai ir proporcingai įgyvendinta, kad įmonės ir darbo vietos būtų apsaugotos nuo dempingo ir nesąžiningai subsidijuojamo importo; patvirtina, kad prekybos apsaugos priemonės neturėtų būti naudojamos protekcionistiniais tikslais; pritaria priemonėms, kurias nustatė Komisija reaguodama į JAV pradėtus taikyti tarifus plienui ir aliuminiui; pažymi, kad reikia kuo greičiau įgyvendinti investicijų tikrinimo taisykles, siekiant užkirsti kelią užsienio investicijoms, kurios grindžiamos tik pramonės politikos motyvais ir naudojamos Europos technologijoms įsigyti; primena, kad būtina sukurti griežtą tarptautinę viešųjų pirkimų priemonę; teigiamai vertina ryžtingus veiksmus integruojant socialinio ir aplinkosaugos dempingo aspektą į tokias priemones ir ragina Komisiją toliau kurti patikimus metodus, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į šiuos aspektus, įskaitant eksporto šalyse taikytinus socialinius ir aplinkosaugos standartus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad reaguojant į dėl globalizacijos prarastas darbo vietas, valstybės narės turi sustiprinti savo darbo rinkos politikos priemones ir mokymo pasiūlą; tačiau pažymi, kad siekiant atremti naujus globalizacijos iššūkius būtina reformuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF), be kita ko, paramos gavimo išankstines sąlygas; pabrėžia, kad EGF turi tapti aktyviau taikoma priemone, kuria siekiama padėti darbuotojams ir įmonėms kovoti su neigiamais globalizacijos padariniais; pažymi, kad mažesnėms įmonėms turi būti suteikta galimybė gauti EGF finansavimą; pažymi, kad reikia išplėsti EGF taikymo sritį, kad ji apimtų ir kitus politikos nulemtus koregavimus, ir kad reikia jam numatyti pakankamą biudžetą ir tinkamą stebėsenos bei vertinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta teigiamus Komisijos veiksmus, kuriais siekiama padidinti laisvosios prekybos susitarimų (LPS) skaidrumą; ragina Komisiją atremti skeptišką požiūrį į globalizaciją toliau didinant skaidrumą prekybos susitarimuose, gerinant ES taisyklių ir teisės aktų stebėseną ir didinant piliečių įtraukimą; ragina Komisiją vesti derybas visiškai skaidriai, palaikant nuolatinį dialogą su Europos Parlamentu, nacionaliniais parlamentais, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene; ragina Tarybą, prieš patvirtinant derybų įgaliojimus ir vykstant deryboms, informuoti ir įtraukti nacionalinius parlamentus ir pilietinę visuomenę į šį procesą; apgailestauja dėl to, kad Taryba savo 2018 m. gegužės 22 d. išvadose nusprendė išlaikyti esamą padėtį ir skelbti ES LPS derybinius nurodymus kiekvienu konkrečiu atveju; ragina Tarybą viešai paskelbti visus derybų įgaliojimus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia labiau visuotinio valdymo ir taisyklių poreikį, kad būtų galima geriau suvaldyti globalizaciją; pabrėžia remiamo pobūdžio vidaus politikos priemonių svarbą siekiant didinti ES konkurencingumą ir atsparumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES žemės ūkio ir maisto produktai atitinka aukščiausius pasaulio standartus; prašo Komisijos užtikrinti, kad importuojami žemės ūkio produktai atitiktų ES standartus, ir sugriežtinti importuojamų žemės ūkio ir maisto produktų patikras kilmės šalyje ir juos atgabenus į ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad svarbu veiksmingai įgyvendinti sudarytus prekybos susitarimus, siekiant užtikrinti, kad mūsų ūkininkai galėtų visapusiškai naudotis šių susitarimų, pvz., ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS), teikiamomis eksporto galimybėmis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad būtina parengti naujas pasaulinio lygmens prekybos taisykles ir reglamentus, kuriais būtų siekiama reguliuoti ir suderinti gamybos, socialinius ir aplinkos apsaugos standartus žemės ūkio ir maisto produktų sektoriuje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina ES prekybos susitarimą su Japonija – ES ketvirta pagal dydį žemės ūkio produktų eksporto rinka, kuriuo daugeliui ES žemės ūkio ir maisto produktų, pvz., pieno gaminiams, bus suteikta puikių eksporto galimybių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad svarbu, pirma, įtraukti veiksmingas abipusės apsaugos sąlygas, kuriomis galima greitai pasinaudoti, sudarančias galimybę laikinai sustabdyti lengvatas, jei dėl prekybos susitarimo įsigaliojimo padidėjęs importas sukeltų arba galėtų sukelti didelę žalą jautriems sektoriams, ir, antra, peržiūrėti daugiašalės apsaugos mechanizmus pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 (Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (12), kurie, remiantis viršutinėmis referencinio kiekio ir kainų ribomis, pagal kurias leidžiama automatiškai pradėti taikyti apsaugos mechanizmus, kai ribos yra pasiekiamos, turėtų atlikti prevencinę funkciją jautriuose sektoriuose; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad Europos Sąjungai strategiškai svarbu išlaikyti aukštą savarankiško apsirūpinimo maistu lygį; mano, kad prekybos globalizacija neturėtų kelti rizikos ES žemės ūkio ir maisto produktų gamintojų gyvybingumui, nes ilguoju laikotarpiu dėl to galėtų atsirasti panaši priklausomybė nuo užsienio šalių kaip energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad diskusijoms skirtas Komisijos dokumentas dėl globalizacijos suvaldymo yra pirmasis toks dokumentas, kuriame minima gyvūnų gerovės standartų tobulinimo svarba įgyvendinant ES prekybos ir investavimo darbotvarkę; teigiamai vertina Komisijos pareikštą norą siekti geresnio pasaulinio valdymo šioje srityje; ragina Komisiją aiškiai įtraukti gyvūnų gerovės klausimą į savo kitą prekybos politikos strategiją ir galiojančiuose LPS pasinaudoti peržiūros nuostata, kad būtų toliau tobulinamos gyvūnų gerovės nuostatos; ragina Komisiją užtikrinti, kad prekybos lengvatos priklausytų nuo ES gyvūnų gerovės standartų laikymosi, užtikrinant vienodesnes sąlygas ir atsižvelgiant į daugumos ES piliečių pageidavimus; ragina Komisiją pripažinti, kad aukštesni gyvūnų gerovės standartai gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant keleto DVT, visų pirma sveikatos srityje dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad kultūra ir švietimas, taip pat mokymasis visą gyvenimą yra bendras turtas, kad galimybė naudotis kultūra ir švietimu yra žmogaus teisė ir kad todėl kultūra bei švietimas negali būti traktuojami arba valdomi taip pat, kaip kita nebūtiniausia prekė ar paslauga, bet turėtų būti saugomi ir nuolat tobulinami kaip bendras turtas; todėl ragina į Sąjungos ir trečiųjų šalių susitarimus, pvz., Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP) susitarimą su Jungtinėmis Valstijomis, aiškiai neįtraukti kultūros, audiovizualinių ir švietimo paslaugų, įskaitant internetu teikiamas paslaugas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | todėl tvirtina, kad 2005 m. UNESCO konvencija dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo atliko svarbų vaidmenį sudarant tarptautines prekybos sutartis, kurias įgyvendinant turi būti atsižvelgiama į atitinkamas šios konvencijos nuostatas ir jų laikomasi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, jog nepaprastai svarbu suderinti prekybos derybas autorių teisių klausimu, kad būtų užtikrinta, jog nuostatos dėl autorių teisių nebūtų patvirtinamos remiantis žemiausiu bendru vardikliu, bet kad jomis būtų siekiama nustatyti kuo geresnes kultūros paveldo apsaugos, kultūros įvairovės skatinimo ir kultūros ir žiniasklaidos sektoriuose dirbančių asmenų pajamų užtikrinimo taisykles ir skatinamas bei didinamas kūrybiškumas, žinių ir turinio sklaida, taip pat vartotojų teisės skaitmeniniame amžiuje, taip pat kad jos sudarytų sąlygas atvirai ir taisyklėmis grindžiamai prekybos aplinkai, kuri yra nepaprastai svarbi siekiant, kad Europos Sąjungos kultūros ir kūrybos sektoriai klestėtų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pakartoja savo raginimą ES prekybos derybose su trečiosiomis šalimis įgyvendinti savo teisę priimti arba toliau taikyti priemones (ypač reguliuojamojo ir (arba) finansinio pobūdžio), įskaitant teisiškai privalomą bendrąją nuostatą, kuria būtų apsaugoma ir skatinama kultūros ir kalbų įvairovė, kultūros paveldas, saviraiškos laisvė, žiniasklaidos pliuralizmas ir laisvė, neatsižvelgiant į naudojamą technologiją arba sklaidos platformą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripažįsta, kad duomenų apsauga Europos Sąjungoje yra pagrindinė teisė; ragina užtikrinti aukštus duomenų apsaugos standartus prekybos susitarimuose Europos Sąjungai ir ne ES šalims priimant vadinamąjį sprendimą dėl abipusio tinkamumo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad svarbu toliau remti Europos Sąjungos geografinių nuorodų ir tradicinių gaminių schemas ir toliau sudaryti atitinkamus dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad Taryba neseniai suteikė Komisijai įgaliojimus Europos Sąjungos vardu vesti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas (angl. MIC), siekiant spręsti dabartinės investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo sistemos apribojimų klausimą; pažymi, kad Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas taps nuolatine investicinių ginčų sprendimo įstaiga ir bus skaidresnė, nuoseklesnė ir teisingesnė sistema, kuri bus itin naudinga investuotojams; be to, tokiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad Taryba taip pat nusprendė viešai skelbti derybinius nurodymus, nes to ilgą laiką prašė Parlamentas, stengdamasis skatinti didesnį skaidrumą tarptautinių derybų srityje; |
| --- | --- |

39.

Europos išorės atsakas

| 40. | ragina Komisiją užtikrinti, kad DVT ir Paryžiaus susitarimo nuostatos būtų pagrindiniai ES prekybos politikos principai; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo tikslu reformų, kurios nurodomos strategijoje „Prekyba visiems“, nepakanka; ragina Komisiją laikyti darnumą visa apimančiu visų prekybos susitarimų principu, be kita ko, pasitelkiant su darnumu susijusius įpareigojimus kiekviename skyriuje, ir įtraukti konkretų skyrių, kuriuo būtų prisidedama remiant ir propaguojant tarptautines konvencijas dėl socialinių, darbo ir žmogaus teisių, taip pat daugiašalius aplinkosaugos susitarimus; pažymi, kad šių privalomų ir vykdytinų nuostatų taikymas turi būti tinkamai stebimas, kad būtų pradėtos vyriausybinės konsultacijų procedūros ir prireikus taikomi specialūs ginčų sprendimo mechanizmai, kaip nustatyta pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrių; ragina Tarybą ir Komisiją turėti platesnių užmojų derantis su pramoninėmis valstybėmis partnerėmis dėl TDO konvencijų, kurių nuorodos įtraukiamos į susitarimus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją į LPS įtraukti tvirtus ir išsamius darnaus vystymosi skyrius, kad būtų remiama tarptautinė prekyba; teigiamai vertina Komisijos 15 punktų planą, pagal kurį bus užtikrintas didesnis ES prekybos ir darnaus vystymosi skyrių veiksmingumas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia subalansuotos ir pažangios prekybos politikos svarbą reaguojant į globalizacijos iššūkius, įgyvendinant subalansuotus LPS, kurie jau yra sudaryti ar dėl kurių vis dar vyksta derybos, pvz., su Kanada, Japonija, Singapūru, Australija, Naująja Zelandija, Vietnamu ir Meksika; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prašo Komisijos siekti plačių užmojų prekybos politikos ir išlaikyti atvirą investavimo aplinką; priduria, kad sudaryti ir pasirašyti prekybos susitarimai turėtų būti ratifikuojami greitai, siekiant laikytis mūsų partneriams duotų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją į ES LPS įtraukti su skaitmenine prekyba susijusias taisykles, įskaitant tarpvalstybinius duomenų srautus, siekiant parodyti, kad prekyba skaitmeninėmis prekėmis ir paslaugomis gali suteikti realią naudą verslui ir vartotojams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | giria Komisiją už jos sprendimą sukurti naują ES miestų sąžiningos ir etiškos prekybos apdovanojimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją įvertinti, kaip būtų galima panaudoti paskirstytojo registro technologijas ir blokų grandinę siekiant plėsti tarptautinę prekybą, ir spręsti skaidrumo, lankstumo ir kovos su klastojimu problemas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad JT darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. ir Paryžiaus klimato susitarime pateikiami kriterijai, pagal kuriuos turi būti vertinama, kiek įgyvendinant ES prekybos politiką buvo prisidėta siekiant sutartų pasaulinių darnaus vystymosi tikslų; pažymi, kad poveikio vertinimuose, atliekamuose prieš pradedant derybas, turi būti atsižvelgiama į DVT įgyvendinimą; pažymi, kad nacionalinės darnumo strategijos ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo planai turi būti vienas iš esminių poveikio vertinimų aspektų; atkreipia dėmesį į tai, kad prekybos susitarimai ir jų galimas poveikis turėtų būti suderinami su reikalavimais pagal DVT; ragina Komisiją būsimose laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo ataskaitose pateikti vertinimą, apimantį duomenis apie šių susitarimų poveikį DVT ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimui; pažymi, kad tuo atveju, kai susitarimo dalys trukdo įgyvendinti DVT arba Paryžiaus susitarimą, jos turi būti tikslinamos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad Komisijos politikos suderinamumo vystymosi labui įgyvendinimo sistema turi būti suderinta su 17-uoju DVT; atkreipia dėmesį į tai, kad pilietinė visuomenė, Komisija ir nacionaliniai parlamentai turi nuosekliai įvertinti tokių politikos sričių, kaip prekyba, žemės ūkis, išorės politika, žuvininkystė, aplinka ir mokesčiai, tarpusavio poveikį; pažymi, kad į nuostatų dėl darnumo pažeidimus reikia reaguoti taikant taisomąsias priemones; ragina atlikti politikos suderinamumo vystymosi labui vertinimą, laikantis Lisabonos sutarties nuostatų dėl su prekyba susijusių pasiūlymų dėl teisės aktų; pažymi, kad atsakingas verslas ir pasaulinių vertės grandinių valdymas yra nepaprastai svarbūs siekiant DVT ir kad Darbotvarke iki 2030 m. atkreipiamas dėmesys į tai, kad būtina skubiai parengti ES veiksmų planą dėl atsakingo verslo, kuriuo būtų skatinamas politikos suderinamumas ir nuoseklumas ES lygmeniu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad įgyvendinant bet kokį LPS prioritetas turi būti teikiamas TDO pagrindinių darbo standartų ratifikavimui ir įgyvendinimui; pažymi, kad organizuota pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai, pasitelkus dvišalius susitikimus su derybų partneriais, turėtų būti įtraukti į susitarimų formavimo etapus, įgyvendinimo etapą bei stebėsenos po įgyvendinimo etapą; pažymi, kad turėtų būti nustatytas veiksmingas ir įgyvendinamas ginčų sprendimo mechanizmas, taip pat veiksmingi stebėsenos organai, apimantys pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad ES reguliuoja medienos, žuvies ir konflikto zonų naudingųjų iškasenų tiekimo grandines, o keletas valstybių narių parengė išsamaus patikrinimo sistemas skirtinguose sektoriuose, ir tai rodo, kad būtina sukurti plataus masto sistemą ir užtikrinti vienodas sąlygas; todėl ragina Komisiją reaguoti į vis sudėtingesnes vertės grandines ir didėjančią gamintojų tarpusavio priklausomybę numatant aiškias skaidrumo ir išsamaus patikrinimo prievoles visai tiekimo grandinei, nes dėl nepakankamo galiojančių darbo teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir darbo saugos standartų taikymo šalyse tiekėjose ir toliau kyla nemažai problemų; ragina Komisiją remtis galiojančiais ES teisės aktais konflikto zonų naudingųjų iškasenų ir medienos srityje, taip pat neseniai paskelbtomis EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijomis dėl atsakingo įmonių elgesio; pažymi, kad pasaulinės vertės grandinės taip pat lėmė tai, kad kai kurios tiekėjų įmonės nepaisė darbo teisės aktų, perkėlė savo veiklą už ES ribų ir įdarbino darbuotojus nesaugiomis ir nepriimtinomis sąlygomis; primena, kad dėl tokios praktikos sukuriama nesąžininga konkurencija darbo teisės aktų ir tarptautinių standartų besilaikantiems tiekėjams ir vyriausybėms, norinčioms didinti atlyginimus ir gerinti gyvenimo lygį; pabrėžia deramo darbo užmokesčio ir deramų darbo saugos standartų svarbą tvariai pasaulio prekybos sistemai ir naujoms pasaulio vertės grandinėms; ragina Komisiją išnagrinėti pasaulinių vertės grandinių susiformavimo poveikį ir pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip pagerinti jų veikimo sąlygas, ir, glaudžiai bendradarbiaujant su TDO ir EBPO, siekti sukurti daugiašalę ir teisiškai privalomą įmonių atskaitomybės ir atsakingo verslo sistemą, atsižvelgiant į deramą darbą, aplinkos tvarumą ir pagarbą žmogaus teisėms; pripažįsta, kad pageidautina, jog ES daugiašalėse derybose siektų tokios privalomos sistemos, o ne vienašališkai nustatytų pagrindines taisykles; ragina ES ir jos valstybes nares imtis lyderių vaidmens ir aktyviau dalyvauti JT vykstančiuose svarstymuose dėl privalomos sutarties dėl verslo ir žmogaus teisių; ragina Komisiją pagal TDO deramo darbo darbotvarkės keturis strateginius tikslus įsipareigoti laikytis tarptautinių darbo standartų, pagrindinių principų ir darbuotojų teisių, juos skatinti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad aktyvios priemonės, kuriomis siekiama padidinti moterų galimybes pasinaudoti LPS teikiamomis galimybėmis, yra būtinos siekiant lyčių lygybės tikslo; ragina į prekybos susitarimus įtraukti konkretų skyrių dėl prekybos ir lyčių lygybės bei moterų įgalėjimo, numatant priemones, kuriomis, be kita ko, siekiama geresnės darbo ir šeimos gyvenimo pusiausvyros ir galimybės naudotis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, didesnio moterų vadovaujamų įmonių dalyvavimo (visų pirma labai mažų įmonių ir MVĮ) viešuosiuose pirkimuose, taip pat remti moterų vadovaujamų įmonių tarptautinimą ir moterų dalyvavimą pasinaudojant 4-ojo režimo teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad, atsižvelgiant į išpuolius prieš daugiašalę pasaulio ekonominę tvarką, nepaprastai svarbu ją išsaugoti, nes bet koks grįžimas prie protekcionizmo būtų žalingas ir lemtų prekybos karą; pažymi, kad daugiašalę tvarką galima išlaikyti tik ją reformavus; mano, kad JT darbotvarkė iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos turėtų būti labiau integruoti į šią tvarką, siekiant ją išsaugoti; ragina Komisiją aktyviai dalyvauti, kad būtų išeita iš aklavietės PPO apeliacinio komiteto klausimu, ir prašo Komisijos skatinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su nesąžininga konkurencija ir protekcionizmu, nes dėl jų daroma žala įmonėms ir piliečiams; pažymi, kad ES pagrindinis tikslas turėtų būti atvira ir sąžininga prekyba, kuria siekiama DVT ir sukuriama galimybių tenkinti besivystančių šalių poreikius, kaip nurodyta strategijoje „Prekyba visiems“; kadangi daugiašales iniciatyvas šiuo metu sudėtinga sėkmingai įgyvendinti, pažymi, kad ES vis tiek turėtų siekti dvišalių ir daugiašalių susitarimų, pagal kuriuos sąžininga prekyba būtų vienas iš pagrindinių principų, tačiau mano, kad dabartinė padėtis suteikia ES galimybę rodyti tvirtą lyderystę tvariai ir perspektyviai reformuojant daugiašalės prekybos tvarką; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad atvira, sąžininga ir tvari prekyba yra pageidautina ekonominiu požiūriu ir daro esminį politinį poveikį; pažymi, kad, atsižvelgiant į politiką „Visų pirma – Amerika“, taip pat į naują iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“, strateginiu požiūriu nepaprastai svarbu, kad ES naudotų prekybą kaip priemonę siekiant skatinti demokratinį ir darnų vystymąsi, taip pat stiprintų dialogą ir techninę paramą, visų pirma Rytų partnerystės valstybėse ir Afrikos valstybėse partnerėse; atkreipia dėmesį į tai, kad prekyba ir investicijos šalyse partnerėse turi būti susietos su darnaus vystymosi strategijomis; ragina Komisiją siekti nuoseklaus asociacijos susitarimų su Rytų partnerystės valstybėmis įgyvendinimo; ragina Komisiją vidutinės trukmės laikotarpiu parengti strategiją siekiant kurti stabilius santykius su Nepriklausomų valstybių sandrauga (NVS); pažymi, kad įgyvendinant ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) su Afrikos regionais ir valstybėmis nepaprastai svarbus ne tik prekybos aspektas, bet ir jų susiejimas su darnaus vystymosi reikalavimais Afrikos valstybėse; prašo Komisijos imtis veiksmų siekiant padidinti vyriausybių gebėjimą įtraukti su tvariu ir integraciniu ekonomikos vystymusi susijusius klausimus į jų nacionalines prekybos strategijas ir programas; primena, jog svarbu, kad ES, atsižvelgdama į globalizacijos keliamus uždavinius, stiprintų savo bendradarbiavimą prekybos klausimais su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip JT, TDO, EBPO ir Pasaulio banku; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad Sąjunga ir dauguma valstybių narių nesugebėjo pasiekti 0,7 proc. BNPj vystomojo bendradarbiavimo finansavimo tikslo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad pasaulio prekybos valdymas turėtų sudaryti sąlygas prekybos integracijai, kuri suteikia tikrų darnaus vystymosi galimybių; šiame kontekste atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė PPO specialaus ir diferencijuoto režimo struktūra neužtikrina laukiamų rezultatų; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad specialaus ir diferencijuoto režimo nuostatos būtų veiksmingesnės ir įgyvendinamos besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad prekybos susitarimai gali daryti neigiamą poveikį apsirūpinimo maistu saugumui besivystančiose šalyse; ragina ES apsaugoti vietos maisto gamybą ir užkirsti kelią žalingam pigaus importo poveikiui, be kita ko, įgyvendinant EPS; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smerkia tai, kad ne mažiau kaip 218 mln. vaikų išnaudojami vaikų darbo tikslais, visų pirma siekiant sumažinti išlaidas; ragina ES užtikrinti, kad ES pagal etiškas sertifikavimo schemas cirkuliuojančios prekės nebūtų pagamintos naudojant priverstinį ir vaikų darbą, kad sąžiningai ir etiškai pagamintų produktų etiketės būtų naudojamos patikimai, ir padėti vartotojams priimti informacija pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad iki šiol buvo sudarytas tik vienas išsamus EPS; todėl ragina ES pripažinti su EPS susijusius sunkumus, su kuriais besivystančios šalys susiduria procese po Kotonu susitarimo; ypač pabrėžia, kad reikia nuodugniai išanalizuoti jų poveikį Afrikos ekonomikai ir atitinkamoms jos darbo rinkoms, taip pat skatinti Afrikos regioninę prekybą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | apgailestauja dėl to, kad kasmet dėl neteisėtų finansinių srautų Afrika netenka sumos, didesnės nei visa metinė OPV suma; atkreipia dėmesį į žalingą mokesčių slėpimo poveikį besivystančioms šalims, kurios šiuo būdu netenka didelių viešųjų lėšų sumų, kurias būtų galima panaudoti, pavyzdžiui, ne tik siekiant pagerinti ekonomikos augimą, aplinkos apsaugą ir viešąsias paslaugas, bet ir skatinti socialinę sanglaudą; ragina Komisiją, derantis dėl prekybos susitarimų, teikti pirmenybę kovai su šia rimta problema ir naudotis visomis turimomis priemonėmis; primygtinai ragina į ES LPS ir lengvatinės prekybos režimus įtraukti tvirtas nuostatas dėl kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pakartoja savo raginimą sukurti veiksmingas kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu visame pasaulyje priemones ir stiprinti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis mokesčių klausimais, įskaitant vidaus išteklių mobilizavimą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primena, kad būtina įsteigti JT tarpvyriausybinį organą, kad būtų lygiomis teisėmis bendradarbiaujama su besivystančiomis šalimis reformuojant pasaulines mokesčių taisykles; |
| --- | --- |

60.

| 61. | labai pritaria tam, kad į ES vystymosi politiką toliau būtų integruojamos skaitmeninės technologijos ir paslaugos; ragina Komisiją padidinti investicijas į pietinių pasaulio šalių skaitmeninės infrastruktūros vystymą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palankiai vertina ES išorės investicijų planą, kurio tikslas – skatinti tvarų augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą besivystančiose šalyse; ragina išplėsti dabartinį EIB išorės skolinimo įgaliojimą siekiant padidinti jo vaidmenį siekiant darnaus vystymosi, derinant dotacijas ir paskolas, bendrai finansuojant projektus ir plėtojant vietos privatųjį sektorių, daugiausia dėmesio skiriant mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir nestabilioms valstybėms; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palankiai vertina Komisijos strategiją „Pagalba prekybai“, atnaujintą 2017 m., kuria siekiama stiprinti ir modernizuoti ES paramą besivystančioms šalims; ragina dėti dar daugiau pastangų ir didinti ES finansinį įsipareigojimą iniciatyvoms pagal strategiją „Pagalba prekybai“, kad būtų padedama besivystančioms šalims, ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims, užtikrinti gerovę pasitelkiant prekybą ir investicijas, ir remti jų veiksmus įgyvendinant DVT; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0230.

(2)  OL C 101, 2018 3 16, p. 30.

(3)  OL C 369, 2018 10 11, p. 22.

(4)  OL C 337, 2018 9 20, p. 33.

(5)  OL L 338, 2017 12 19, p. 1.

(6)  OL C 263, 2018 7 25, p. 371.

(7)  OL C 215, 2018 6 19, p. 261.

(8)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 31.

(9)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 94.

(10)  OECD, C/MIN(2017)2.

(11)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (OL L 119, 2016 5 4, p. 1),

(12)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2018 m. spalio 23 d., antradienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Konsultavimasis dėl Alfonso Luigi Marros (Alfonso Luigi Marra) privilegijų ir imuniteto

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo konsultuotis dėl Alfonso Luigi Marros (Alfonso Luigi Marra) privilegijų ir imunitetų (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Neapolio (Italija) apeliacinio teismo (it. Corte d‘Appello) 2018 m. kovo 7 d. perduotus prašymus konsultuotis dėl Alfonso Luigi Marros privilegijų ir imunitetų, kurie susiję su jam iškelta byla (atitinkamai Nr. 4831/2015 RG ir Nr. 4832/2015 RG) ir kurie buvo paskelbti 2018 m. balandžio 17 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Neapolio (Italija) apeliacinio teismo (it. Corte d‘Appello) 2018 m. kovo 7 d. perduotus prašymus konsultuotis dėl Alfonso Luigi Marros privilegijų ir imunitetų, kurie susiję su jam iškelta byla (atitinkamai Nr. 4831/2015 RG ir Nr. 4832/2015 RG) ir kurie buvo paskelbti 2018 m. balandžio 17 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Alfonso Luigi Marra paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Alfonso Luigi Marra paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl narių iš Italijos imuniteto ir Italijos valdžios institucijų veiksmų šiuo klausimu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl narių iš Italijos imuniteto ir Italijos valdžios institucijų veiksmų šiuo klausimu (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį ir 9 straipsnio 14 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį ir 9 straipsnio 14 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0325/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0325/2018),

| A. | kadangi Alfonso Luigi Marra Europos Parlamento narys buvo nuo 1994 m. liepos 21 d. iki 1999 m. liepos 19 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Alfonso Luigi Marra Europos Parlamento narys buvo nuo 1994 m. liepos 21 d. iki 1999 m. liepos 19 d.;

| B. | kadangi A. L. Marros atžvilgiu buvo pradėti du teisiniai procesai, susiję su įtariamais šmeižiančiais pareiškimais, padarytais informaciniame leidinyje1996 m. rugsėjo 19 d., t. y. tuomet, kai jis buvo Europos Parlamento narys; kadangi ir pirmosios instancijos teismas (2000 m. vasario 17 ir 22 d. sprendimai), ir antrosios instancijos teismas (2002 m. kovo 6 d. sprendimas) A. L. Marrai nurodė nukentėjusioms šalims sumokėti kompensaciją; kadangi A. L. Marros prašymu 2007 m. vasario 20 d. sprendimais Italijos Aukščiausiasis Teismas (it. Corte di Cassazione) perdavė klausimą nagrinėti Teisingumo Teismui, kad šis priimtų prejudicinį sprendimą dėl Bendrijos taisyklių dėl Europos Parlamento narių imuniteto aiškinimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi A. L. Marros atžvilgiu buvo pradėti du teisiniai procesai, susiję su įtariamais šmeižiančiais pareiškimais, padarytais informaciniame leidinyje1996 m. rugsėjo 19 d., t. y. tuomet, kai jis buvo Europos Parlamento narys; kadangi ir pirmosios instancijos teismas (2000 m. vasario 17 ir 22 d. sprendimai), ir antrosios instancijos teismas (2002 m. kovo 6 d. sprendimas) A. L. Marrai nurodė nukentėjusioms šalims sumokėti kompensaciją; kadangi A. L. Marros prašymu 2007 m. vasario 20 d. sprendimais Italijos Aukščiausiasis Teismas (it. Corte di Cassazione) perdavė klausimą nagrinėti Teisingumo Teismui, kad šis priimtų prejudicinį sprendimą dėl Bendrijos taisyklių dėl Europos Parlamento narių imuniteto aiškinimo;

| C. | kadangi tuo metu Parlamentas priėmė 2002 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl narių iš Italijos imuniteto ir Italijos valdžios institucijų veiksmų šiuo klausimu; kadangi ta proga Parlamentas nusprendė, kad Alfonso Marra atvejis iš pirmo žvilgsnio yra absoliutaus imuniteto atvejis, kad kompetentingų teismų turėtų būti paprašyta Parlamentui perduoti dokumentus, būtinus nustatyti, ar nagrinėjamais atvejais šiems nariams einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo atžvilgiu taikytinas absoliutus imunitetas pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį, ir kad kompetentingiems teismams turėtų būti pasiūlyta sustabdyti bylos nagrinėjimą, kol Parlamentas priims galutinį sprendimą; kadangi iš Teisingumo Teismui pateiktų nutarčių buvo matyti, kad ši rezoliucija Italijos teismų nepasiekė; |
| --- | --- |

C.

kadangi tuo metu Parlamentas priėmė 2002 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl narių iš Italijos imuniteto ir Italijos valdžios institucijų veiksmų šiuo klausimu; kadangi ta proga Parlamentas nusprendė, kad Alfonso Marra atvejis iš pirmo žvilgsnio yra absoliutaus imuniteto atvejis, kad kompetentingų teismų turėtų būti paprašyta Parlamentui perduoti dokumentus, būtinus nustatyti, ar nagrinėjamais atvejais šiems nariams einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo atžvilgiu taikytinas absoliutus imunitetas pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį, ir kad kompetentingiems teismams turėtų būti pasiūlyta sustabdyti bylos nagrinėjimą, kol Parlamentas priims galutinį sprendimą; kadangi iš Teisingumo Teismui pateiktų nutarčių buvo matyti, kad ši rezoliucija Italijos teismų nepasiekė;

| D. | kadangi, atsižvelgdamas į minėtus prašymus dėl prejudicinio sprendimo, Teisingumo Teismas nustatė, jog kai Europos Parlamento nariui pareiškiamas ieškinys nacionaliniame teisme ir šiam teismui pranešama, jog pradėta šio nario privilegijų ir imunitetų gynimo procedūra, numatyta Parlamento Darbo tvarkos taisyklėse, šis teismas turi sustabdyti bylos nagrinėjimą ir paprašyti Parlamento kuo greičiau pareikšti savo nuomonę (3); |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgdamas į minėtus prašymus dėl prejudicinio sprendimo, Teisingumo Teismas nustatė, jog kai Europos Parlamento nariui pareiškiamas ieškinys nacionaliniame teisme ir šiam teismui pranešama, jog pradėta šio nario privilegijų ir imunitetų gynimo procedūra, numatyta Parlamento Darbo tvarkos taisyklėse, šis teismas turi sustabdyti bylos nagrinėjimą ir paprašyti Parlamento kuo greičiau pareikšti savo nuomonę (3);

| E. | kadangi Teisingumo Teismui priėmus sprendimą Italijos Aukščiausiasis Teismas 2009 m. gruodžio 10 d. bylą grąžino nagrinėti Neapolio apeliaciniam teismui, kad pastarasis priimtų sprendimą A. L. Marros byloje, atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 11 d. Parlamento rezoliuciją ir atitinkamą Teisingumo Teismo praktiką; kadangi 2012 m. gruodžio 5 d. sprendimais apeliacinis teismas, nesustabdydamas bylos nagrinėjimo ir neprašydamas Parlamento nuomonės, patvirtino savo ankstesnius sprendimus, kuriais A.L. Marrai nurodoma sumokėti kompensaciją nukentėjusiosioms šalims; kadangi 2015 m. balandžio 30 d. sprendimais Italijos Aukščiausiasis Teismas panaikino apeliacinio teismo sprendimą ir grąžino jam nagrinėti bylą, kad jis sustabdytų bylos nagrinėjimą ir paprašytų Parlamento nuomonės; kadangi Neapolio apeliacinis teismas nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir 2018 m. sausio 27 d. laišku kreipėsi į Europos Parlamentą dėl konsultacijos dėl Alfonso Luigi Marros privilegijų ir imunitetų; |
| --- | --- |

E.

kadangi Teisingumo Teismui priėmus sprendimą Italijos Aukščiausiasis Teismas 2009 m. gruodžio 10 d. bylą grąžino nagrinėti Neapolio apeliaciniam teismui, kad pastarasis priimtų sprendimą A. L. Marros byloje, atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 11 d. Parlamento rezoliuciją ir atitinkamą Teisingumo Teismo praktiką; kadangi 2012 m. gruodžio 5 d. sprendimais apeliacinis teismas, nesustabdydamas bylos nagrinėjimo ir neprašydamas Parlamento nuomonės, patvirtino savo ankstesnius sprendimus, kuriais A.L. Marrai nurodoma sumokėti kompensaciją nukentėjusiosioms šalims; kadangi 2015 m. balandžio 30 d. sprendimais Italijos Aukščiausiasis Teismas panaikino apeliacinio teismo sprendimą ir grąžino jam nagrinėti bylą, kad jis sustabdytų bylos nagrinėjimą ir paprašytų Parlamento nuomonės; kadangi Neapolio apeliacinis teismas nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir 2018 m. sausio 27 d. laišku kreipėsi į Europos Parlamentą dėl konsultacijos dėl Alfonso Luigi Marros privilegijų ir imunitetų;

| F. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnių taikymo sritys nesutampa (4); kadangi aptariama byla susijusi tik Europos Parlamento nario išreikštomis, kaip įtariama, diskriminacinėmis nuomonėmis; kadangi savaime suprantama, jog taikomas Protokolo 8 straipsnis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnių taikymo sritys nesutampa (4); kadangi aptariama byla susijusi tik Europos Parlamento nario išreikštomis, kaip įtariama, diskriminacinėmis nuomonėmis; kadangi savaime suprantama, jog taikomas Protokolo 8 straipsnis;

| G. | kadangi, remiantis Protokolo Nr. 7 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; kadangi toks imunitetas tiek, kiek juo siekiama apsaugoti Europos Parlamento narių saviraiškos laisvę ir nepriklausomumą, turi būti laikomas absoliučiu imunitetu, draudžiančiu bet kokį teismo procesą dėl einant Parlamento nario pareigas pareikštos nuomonės arba balsavimo (5); |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis Protokolo Nr. 7 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; kadangi toks imunitetas tiek, kiek juo siekiama apsaugoti Europos Parlamento narių saviraiškos laisvę ir nepriklausomumą, turi būti laikomas absoliučiu imunitetu, draudžiančiu bet kokį teismo procesą dėl einant Parlamento nario pareigas pareikštos nuomonės arba balsavimo (5);

| H. | kadangi Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad būtų taikomas imunitetas, nuomonė turi būti pareikšta Europos Parlamento nario, einančio savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus (6); kadangi net jeigu įtariamai šmeižiantys pareiškimai buvo padaryti 1996–2001 m., t. y. prieš 2011 m. sprendimą byloje Patriciello, Italijos teismai Teisės reikalų komiteto nuomonės kreipėsi 2018 m., t. y. po to, kai Teisingumo Teismas priėmė sprendimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad būtų taikomas imunitetas, nuomonė turi būti pareikšta Europos Parlamento nario, einančio savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus (6); kadangi net jeigu įtariamai šmeižiantys pareiškimai buvo padaryti 1996–2001 m., t. y. prieš 2011 m. sprendimą byloje Patriciello, Italijos teismai Teisės reikalų komiteto nuomonės kreipėsi 2018 m., t. y. po to, kai Teisingumo Teismas priėmė sprendimą;

| I. | kadangi iš bylos faktų, kurie išdėstyti Teisės reikalų komitetui pateiktuose dokumentuose ir kurie paaiškėjo per prieš tai vykusį klausymą, matyti, kad A. L. Marros pareiškimai nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi iš bylos faktų, kurie išdėstyti Teisės reikalų komitetui pateiktuose dokumentuose ir kurie paaiškėjo per prieš tai vykusį klausymą, matyti, kad A. L. Marros pareiškimai nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis;

| J. | kadangi dėl to negali būti laikoma, kad Alfonso Luigi Marra vykdė savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas, kiek tai susiję su išreikšta nuomone nagrinėjamoje byloje; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl to negali būti laikoma, kad Alfonso Luigi Marra vykdė savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas, kiek tai susiję su išreikšta nuomone nagrinėjamoje byloje;

| 1. | mano, kad Parlamento nario privilegijos ir imunitetai, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 8 straipsnyje, neapima Alfonso Luigi Marros pareikštos nuomonės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Italijos Respublikos institucijai ir Alfonso Luigi Marrai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  OL C 261 E, 2003 10 30, p. 102.

(3)  Minėtosios sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra, 43 punktas.

(4)  Minėtosios sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra, 45 punktas.

(5)  Minėtosios sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra, 27 punktas.

(6)  Minėtoji byla C-163/10 Patriciello, 33 ir 35 punktai.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Prašymas atšaukti Manoliso Kefalogianniso (Manolis Kefalogiannis) imunitetą

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Manoliso Kefalogianniso (Manolis Kefalogiannis) imunitetą (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro 2017 m. gegužės 31 d. perduotą prašymą atšaukti Manoliso Kefalogianniso imunitetą, kuris susijęs su byla Nr. ABM:EOE 20/2017 ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. liepos 3 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro 2017 m. gegužės 31 d. perduotą prašymą atšaukti Manoliso Kefalogianniso imunitetą, kuris susijęs su byla Nr. ABM:EOE 20/2017 ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. liepos 3 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Manoliso Kefalogianniso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Manoliso Kefalogianniso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | taip pat išklausęs Europos Parlamento Personalo generalinio direktorato l. e. p. generalinio direktoriaus Kristian‘o Knudsen‘o paaiškinimų, |
| --- | --- |

—

taip pat išklausęs Europos Parlamento Personalo generalinio direktorato l. e. p. generalinio direktoriaus Kristian‘o Knudsen‘o paaiškinimų,

| — | surengęs keitimąsi nuomonėmis su Graikijos Respublikos generalinio prokuroro pavaduotoju kovai su ekonominiais nusikaltimais, |
| --- | --- |

—

surengęs keitimąsi nuomonėmis su Graikijos Respublikos generalinio prokuroro pavaduotoju kovai su ekonominiais nusikaltimais,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0333/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0333/2018),

| A. | kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro pavaduotojas pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Manoliso Kefalogianniso imunitetą, kad jam būtų pareikšti baudžiamieji kaltinimai dėl dviejų nusikalstamų veikų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro pavaduotojas pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Manoliso Kefalogianniso imunitetą, kad jam būtų pareikšti baudžiamieji kaltinimai dėl dviejų nusikalstamų veikų;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| C. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| D. | kadangi Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnyje nustatyta, kad Parlamento narys mandato galiojimo laikotarpiu be Parlamento sutikimo negali būti traukiamas atsakomybėn, suimamas, kalinamas ir negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė; |
| --- | --- |

D.

kadangi Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnyje nustatyta, kad Parlamento narys mandato galiojimo laikotarpiu be Parlamento sutikimo negali būti traukiamas atsakomybėn, suimamas, kalinamas ir negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė;

| E. | kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro pavaduotojo prašymas susijęs su kaltinimais padarius nusikalstamas veikas, numatytas Baudžiamojo kodekso 385 straipsnio 1 dalies b punkte ir įstatymo Nr. 2803/2000 4 straipsnyje (atitinkamai turto prievartavimas grasinant ir sukčiavimas); |
| --- | --- |

E.

kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro pavaduotojo prašymas susijęs su kaltinimais padarius nusikalstamas veikas, numatytas Baudžiamojo kodekso 385 straipsnio 1 dalies b punkte ir įstatymo Nr. 2803/2000 4 straipsnyje (atitinkamai turto prievartavimas grasinant ir sukčiavimas);

| F. | kadangi Manolis Kefalogiannis kaltinamas bandymu sukčiauti kenkiant Europos Sąjungos finansiniams interesams ir padarius daugiau nei 73 000 EUR žalos, t. y. tuo, kad laikotarpiu nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2016 m. pabaigos bandė neteisėtai pasisavinti dalį savo padėjėjos darbo užmokesčio – 4 240 EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

F.

kadangi Manolis Kefalogiannis kaltinamas bandymu sukčiauti kenkiant Europos Sąjungos finansiniams interesams ir padarius daugiau nei 73 000 EUR žalos, t. y. tuo, kad laikotarpiu nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2016 m. pabaigos bandė neteisėtai pasisavinti dalį savo padėjėjos darbo užmokesčio – 4 240 EUR per mėnesį;

| G. | kadangi pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 8 dalį Teisės reikalų komitetas jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 8 dalį Teisės reikalų komitetas jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla;

| H. | kadangi Europos Parlamentas taip pat nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, jis taip pat nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl atitinkamų nacionalinių teisinių ir teisminių sistemų privalumų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Parlamentas taip pat nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, jis taip pat nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl atitinkamų nacionalinių teisinių ir teisminių sistemų privalumų;

| I. | kadangi remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalimi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija; |
| --- | --- |

I.

kadangi remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalimi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija;

| J. | kadangi Parlamento nario imuniteto tikslas – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teismo procesų, kai jie susiję su veikla, vykdoma einant Parlamento nario pareigas ir nuo šių pareigų neatsiejama; |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamento nario imuniteto tikslas – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teismo procesų, kai jie susiję su veikla, vykdoma einant Parlamento nario pareigas ir nuo šių pareigų neatsiejama;

| K. | kadangi, tais atvejais, kai procesas nėra susijęs su einant Parlamento nario pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, imunitetas turėtų būti atšauktas, jei neišaiškėja, kad šiuo teismo procesu siekiama pakenkti Parlamento nario politinei veiklai bei reputacijai ir sykiu Parlamento nepriklausomumui (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

kadangi, tais atvejais, kai procesas nėra susijęs su einant Parlamento nario pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, imunitetas turėtų būti atšauktas, jei neišaiškėja, kad šiuo teismo procesu siekiama pakenkti Parlamento nario politinei veiklai bei reputacijai ir sykiu Parlamento nepriklausomumui (fumus persecutionis);

| L. | kadangi, išvados turi būti daromos remiantis šioje byloje pateikta informacija ir paaiškinimais, įskaitant keičiantis nuomonėmis pateiktus Graikijos Respublikos generalinio prokuroro pavaduotojo kovai su ekonominiais nusikaltimais atsakymus, ir atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis susijusios institucijos tyrė Manolisui Kefalogiannisui pareikštus kaltinimus, esamą netikrumą dėl įrodymų, kuriais grindžiamas prašymas atšaukti imunitetą, ir esamas dideles abejones dėl proceso, įskaitant abejones dėl prašymo atšaukti imunitetą motyvų; |
| --- | --- |

L.

kadangi, išvados turi būti daromos remiantis šioje byloje pateikta informacija ir paaiškinimais, įskaitant keičiantis nuomonėmis pateiktus Graikijos Respublikos generalinio prokuroro pavaduotojo kovai su ekonominiais nusikaltimais atsakymus, ir atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis susijusios institucijos tyrė Manolisui Kefalogiannisui pareikštus kaltinimus, esamą netikrumą dėl įrodymų, kuriais grindžiamas prašymas atšaukti imunitetą, ir esamas dideles abejones dėl proceso, įskaitant abejones dėl prašymo atšaukti imunitetą motyvų;

| M. | kadangi darytina išvada, jog šioje byloje galima numanyti esant fumus persecutionis atvejui; |
| --- | --- |

M.

kadangi darytina išvada, jog šioje byloje galima numanyti esant fumus persecutionis atvejui;

| N. | kadangi dėl to neturėtų būti atšauktas Manoliso Kefalogianniso imunitetas; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl to neturėtų būti atšauktas Manoliso Kefalogianniso imunitetas;

| 1. | nusprendžia neatšaukti Manolis Kefalogiannis imuniteto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Graikijos Respublikos Aukščiausiojo teismo generaliniam prokurorui ir Manolisui Kefalogiannisui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimas ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

(2020/C 345/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (14463/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (14463/2017),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (C8-0412/2018),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 39 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 39 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0323/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0323/2018),

| 1. | pritaria Tarybos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

2018 m. spalio 24 d., trečiadienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Prašymas atšaukti Steeve'o Briois (Steeve Briois) imunitetą

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Steeve‘o Briois (Steeve Briois) imunitetą (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ir laisvės ministro 2018 m. vasario 21 d. prašymą atšaukti Steeve‘o Briois imunitetą, kuris susijęs su ikiteisminiu tyrimu (B-49 2018/00242), pradėtu prieš Steeve‘ą Briois Nantero apygardos teisme gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu dėl viešo rasinės ar religinės diskriminacijos kurstymo, ir kuris buvo paskelbtas 2018 m. gegužės 28 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ir laisvės ministro 2018 m. vasario 21 d. prašymą atšaukti Steeve‘o Briois imunitetą, kuris susijęs su ikiteisminiu tyrimu (B-49 2018/00242), pradėtu prieš Steeve‘ą Briois Nantero apygardos teisme gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu dėl viešo rasinės ar religinės diskriminacijos kurstymo, ir kuris buvo paskelbtas 2018 m. gegužės 28 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Steeve‘o Briois paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Steeve‘o Briois paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos su pakeitimais, padarytais 1995 m. rugpjūčio 4 d. Konstituciniu įstatymu Nr. 95-880, 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos su pakeitimais, padarytais 1995 m. rugpjūčio 4 d. Konstituciniu įstatymu Nr. 95-880, 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0349/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0349/2018),

| A. | kadangi Versalio apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Steeve‘o Briois imunitetą, susijusį su teisiniais veiksmais dėl įtarimų padarius atitinkamą veiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Versalio apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Steeve‘o Briois imunitetą, susijusį su teisiniais veiksmais dėl įtarimų padarius atitinkamą veiką;

| B. | kadangi Steeve‘o Briois imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais viešai prieš neįvardytą asmenį kursčius nacionalinę, rasinę ar religinę diskriminaciją žodžiu, raštu, naudojant vaizdus arba elektronines visuomenės informavimo priemones, t. y. įvykdžius veiką, kuri numatyta Prancūzijos Respublikos teisės aktuose – 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje pastraipoje, 23 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 42 straipsnyje ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo Nr. 82–652 93-3 straipsnyje, ir už kurią bausmės nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje, dešimtoje, vienuoliktoje ir dvyliktoje pastraipose ir Prancūzijos Baudžiamojo kodekso 121 straipsnio 7 dalyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Steeve‘o Briois imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais viešai prieš neįvardytą asmenį kursčius nacionalinę, rasinę ar religinę diskriminaciją žodžiu, raštu, naudojant vaizdus arba elektronines visuomenės informavimo priemones, t. y. įvykdžius veiką, kuri numatyta Prancūzijos Respublikos teisės aktuose – 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje pastraipoje, 23 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 42 straipsnyje ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo Nr. 82–652 93-3 straipsnyje, ir už kurią bausmės nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje, dešimtoje, vienuoliktoje ir dvyliktoje pastraipose ir Prancūzijos Baudžiamojo kodekso 121 straipsnio 7 dalyje;

| C. | kadangi ikiteisminis tyrimas prieš Steeve‘ą Briois buvo pradėtas 2014 m. gegužės 22 d. gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi ikiteisminis tyrimas prieš Steeve‘ą Briois buvo pradėtas 2014 m. gegužės 22 d. gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu;

| D. | kadangi skunde nurodomi 2013 m. rugsėjo 19 d. išleistoje brošiūroje „Į savivaldybės tarybą išrinkto Nacionalinio fronto nario atmintinė“, kuri 2013 m. lapkričio 30 d. pasirodė Nacionalinio fronto federacijos oficialioje interneto svetainėje, įrašyti žodžiai, kuriais skatinami būsimi miesto tarybos nariai iš Nacionalinio fronto, kurie turėjo būti išrinkti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vykusiuose rinkimuose, nuo pat pirmo naujų miesto tarybos narių posėdžio rekomenduoti socialinio būsto skyrimo klausimu pirmenybę teikti prancūzams ir ginti „nacionalinį prioritetą“; |
| --- | --- |

D.

kadangi skunde nurodomi 2013 m. rugsėjo 19 d. išleistoje brošiūroje „Į savivaldybės tarybą išrinkto Nacionalinio fronto nario atmintinė“, kuri 2013 m. lapkričio 30 d. pasirodė Nacionalinio fronto federacijos oficialioje interneto svetainėje, įrašyti žodžiai, kuriais skatinami būsimi miesto tarybos nariai iš Nacionalinio fronto, kurie turėjo būti išrinkti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vykusiuose rinkimuose, nuo pat pirmo naujų miesto tarybos narių posėdžio rekomenduoti socialinio būsto skyrimo klausimu pirmenybę teikti prancūzams ir ginti „nacionalinį prioritetą“;

| E. | kadangi pagal Prancūzijos teisę baudžiamojon atsakomybėn gali būti traukiamas ne tik vykdytojas, t. y. informaciją paskelbęs asmuo; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Prancūzijos teisę baudžiamojon atsakomybėn gali būti traukiamas ne tik vykdytojas, t. y. informaciją paskelbęs asmuo;

| F. | kadangi ikiteisminio tyrimo metu tuometinis Nacionalinio fronto leidybos direktorius informavo ikiteisminio tyrimo pareigūnus, kad ginčijamą atmintinę parengė generalinio sekretoriato tarnybos; kadangi generalinis sekretorius tuo metu buvo Steve Briois; |
| --- | --- |

F.

kadangi ikiteisminio tyrimo metu tuometinis Nacionalinio fronto leidybos direktorius informavo ikiteisminio tyrimo pareigūnus, kad ginčijamą atmintinę parengė generalinio sekretoriato tarnybos; kadangi generalinis sekretorius tuo metu buvo Steve Briois;

| G. | kadangi, atsižvelgdamos į tai, kad reikia atlikti Steeve‘o Briois apklausą dėl jam pateiktų kaltinimų, kompetentingos institucijos pateikė prašymą atšaukti jo imunitetą; |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgdamos į tai, kad reikia atlikti Steeve‘o Briois apklausą dėl jam pateiktų kaltinimų, kompetentingos institucijos pateikė prašymą atšaukti jo imunitetą;

| H. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| I. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad nė vienas Prancūzijos Respublikos parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad nė vienas Prancūzijos Respublikos parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| J. | kadangi Prancūzijos Respublikos parlamento nariams suteikiamo imuniteto taikymo sritis faktiškai atitinka imuniteto, suteikiamo Europos Parlamento nariams pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, taikymo sritį; kadangi Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad Europos Parlamento nariui būtų taikomas imunitetas, nuomonę jis turi būti pareiškęs eidamas savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus; |
| --- | --- |

J.

kadangi Prancūzijos Respublikos parlamento nariams suteikiamo imuniteto taikymo sritis faktiškai atitinka imuniteto, suteikiamo Europos Parlamento nariams pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, taikymo sritį; kadangi Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad Europos Parlamento nariui būtų taikomas imunitetas, nuomonę jis turi būti pareiškęs eidamas savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus;

| K. | kadangi Steeve Briois nebuvo Europos Parlamento narys, kai buvo įvykdyta veika, t. y. 2013 m. rugsėjo 19 d. ir lapkričio 30 d., tačiau medžiaga, kuria grindžiami skunde nurodyti įtarimai, visuomet buvo prieinama viešai 2014 m. birželio 23 d. ir spalio 2 d.; |
| --- | --- |

K.

kadangi Steeve Briois nebuvo Europos Parlamento narys, kai buvo įvykdyta veika, t. y. 2013 m. rugsėjo 19 d. ir lapkričio 30 d., tačiau medžiaga, kuria grindžiami skunde nurodyti įtarimai, visuomet buvo prieinama viešai 2014 m. birželio 23 d. ir spalio 2 d.;

| L. | kadangi kaltinimai yra akivaizdžiai nesusiję su Steeve‘o Briois, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o yra iš tikrųjų susiję su nacionalinio ar regioninio pobūdžio veikla, nes žodžiai buvo skirti kandidatams į miesto tarybos narius, kurie ketino dalyvauti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vietos rinkimuose; |
| --- | --- |

L.

kadangi kaltinimai yra akivaizdžiai nesusiję su Steeve‘o Briois, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o yra iš tikrųjų susiję su nacionalinio ar regioninio pobūdžio veikla, nes žodžiai buvo skirti kandidatams į miesto tarybos narius, kurie ketino dalyvauti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vietos rinkimuose;

| M. | kadangi veiksmai, dėl kurių keliami įtarimai, nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi veiksmai, dėl kurių keliami įtarimai, nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| N. | kadangi nėra pagrindo įtarti, kad ikiteisminiu tyrimu, pradėtu gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą, kai Parlamento narys dar nevykdė įgaliojimų Europos Parlamente, buvo siekiama sutrukdyti Steeve‘o Briois parlamentiniam darbui (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

kadangi nėra pagrindo įtarti, kad ikiteisminiu tyrimu, pradėtu gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą, kai Parlamento narys dar nevykdė įgaliojimų Europos Parlamente, buvo siekiama sutrukdyti Steeve‘o Briois parlamentiniam darbui (fumus persecutionis);

| 1. | nusprendžia atšaukti Steeve‘o Briois imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrei ir Steeve’ui Briois. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Prašymas atšaukti Sophie Montel imunitetą

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Sophie Montel imunitetą (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ir laisvės ministro 2018 m. vasario 21 d. prašymą atšaukti Sophie Montel imunitetą, kuris susijęs su ikiteisminiu tyrimu (B-49 2018/00243), pradėtu prieš Sophie Montel Nantero apygardos teisme gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu dėl viešo rasinės ar religinės diskriminacijos kurstymo, ir kuris buvo paskelbtas 2018 m. gegužės 28 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ir laisvės ministro 2018 m. vasario 21 d. prašymą atšaukti Sophie Montel imunitetą, kuris susijęs su ikiteisminiu tyrimu (B-49 2018/00243), pradėtu prieš Sophie Montel Nantero apygardos teisme gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu dėl viešo rasinės ar religinės diskriminacijos kurstymo, ir kuris buvo paskelbtas 2018 m. gegužės 28 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Sophie Montel paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Sophie Montel paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos su pakeitimais, padarytais 1995 m. rugpjūčio 4 d. Konstituciniu įstatymu Nr. 95-880, 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos su pakeitimais, padarytais 1995 m. rugpjūčio 4 d. Konstituciniu įstatymu Nr. 95-880, 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0350/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0350/2018),

| A. | kadangi Versalio apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Sophie Montel imunitetą, susijusį su teisiniais veiksmais dėl įtarimų padarius atitinkamą veiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Versalio apeliacinio teismo generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento narės Sophie Montel imunitetą, susijusį su teisiniais veiksmais dėl įtarimų padarius atitinkamą veiką;

| B. | kadangi Sophie Montel imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais viešai prieš neįvardytą asmenį kursčius nacionalinę, rasinę ar religinę diskriminaciją žodžiu, raštu, naudojant vaizdus arba elektronines visuomenės informavimo priemones, t. y. įvykdžius veiką, kuri numatyta Prancūzijos Respublikos teisės aktuose – 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje pastraipoje, 23 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 42 straipsnyje ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo Nr. 82–652 93-3 straipsnyje, ir už kurią bausmės nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje, dešimtoje, vienuoliktoje ir dvyliktoje pastraipose ir Prancūzijos Baudžiamojo kodekso 121 straipsnio 7 dalyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sophie Montel imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais viešai prieš neįvardytą asmenį kursčius nacionalinę, rasinę ar religinę diskriminaciją žodžiu, raštu, naudojant vaizdus arba elektronines visuomenės informavimo priemones, t. y. įvykdžius veiką, kuri numatyta Prancūzijos Respublikos teisės aktuose – 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje pastraipoje, 23 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 42 straipsnyje ir 1982 m. liepos 29 d. Įstatymo Nr. 82–652 93-3 straipsnyje, ir už kurią bausmės nustatytos 1881 m. liepos 29 d. Įstatymo 24 straipsnio aštuntoje, dešimtoje, vienuoliktoje ir dvyliktoje pastraipose ir Prancūzijos Baudžiamojo kodekso 121 straipsnio 7 dalyje;

| C. | kadangi ikiteisminis tyrimas prieš Sophie Montel buvo pradėtas 2014 m. gegužės 22 d. gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi ikiteisminis tyrimas prieš Sophie Montel buvo pradėtas 2014 m. gegužės 22 d. gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą su civilinio ieškinio pareiškimu;

| D. | kadangi skunde nurodomi 2013 m. rugsėjo 19 d. išleistoje brošiūroje „Į savivaldybės tarybą išrinkto Nacionalinio fronto nario atmintinė“, kuri 2013 m. lapkričio 30 d. pasirodė Nacionalinio fronto federacijos oficialioje interneto svetainėje, įrašyti žodžiai, kuriais skatinami būsimi miesto tarybos nariai iš Nacionalinio fronto, kurie turėjo būti išrinkti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vykusiuose rinkimuose, nuo pat pirmo naujų miesto tarybos narių posėdžio rekomenduoti socialinio būsto skyrimo klausimu pirmenybę teikti prancūzams ir ginti „nacionalinį prioritetą“; |
| --- | --- |

D.

kadangi skunde nurodomi 2013 m. rugsėjo 19 d. išleistoje brošiūroje „Į savivaldybės tarybą išrinkto Nacionalinio fronto nario atmintinė“, kuri 2013 m. lapkričio 30 d. pasirodė Nacionalinio fronto federacijos oficialioje interneto svetainėje, įrašyti žodžiai, kuriais skatinami būsimi miesto tarybos nariai iš Nacionalinio fronto, kurie turėjo būti išrinkti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vykusiuose rinkimuose, nuo pat pirmo naujų miesto tarybos narių posėdžio rekomenduoti socialinio būsto skyrimo klausimu pirmenybę teikti prancūzams ir ginti „nacionalinį prioritetą“;

| E. | kadangi pagal Prancūzijos teisę baudžiamojon atsakomybėn gali būti traukiamas ne tik vykdytojas, t. y. informaciją paskelbęs asmuo; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Prancūzijos teisę baudžiamojon atsakomybėn gali būti traukiamas ne tik vykdytojas, t. y. informaciją paskelbęs asmuo;

| F. | kadangi ikiteisminio tyrimo metu tuometinis Nacionalinio fronto leidybos direktorius informavo ikiteisminio tyrimo pareigūnus, kad ginčijamą atmintinę parengė generalinio sekretoriato tarnybos; kadangi Sophie Montel tuo metu generaliniame sekretoriate buvo atsakinga už išrinktų atstovų koordinavimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ikiteisminio tyrimo metu tuometinis Nacionalinio fronto leidybos direktorius informavo ikiteisminio tyrimo pareigūnus, kad ginčijamą atmintinę parengė generalinio sekretoriato tarnybos; kadangi Sophie Montel tuo metu generaliniame sekretoriate buvo atsakinga už išrinktų atstovų koordinavimą;

| G. | kadangi, atsižvelgdamos į tai, kad reikia atlikti Sophie Montel apklausą dėl jai pateiktų kaltinimų, kompetentingos institucijos pateikė prašymą atšaukti jos imunitetą; |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgdamos į tai, kad reikia atlikti Sophie Montel apklausą dėl jai pateiktų kaltinimų, kompetentingos institucijos pateikė prašymą atšaukti jos imunitetą;

| H. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| I. | kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad nė vienas Prancūzijos Respublikos parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad nė vienas Prancūzijos Respublikos parlamento narys negali būti traukiamas atsakomybėn, apklausiamas, sulaikomas, suimamas ar teisiamas dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| J. | kadangi Prancūzijos Respublikos parlamento nariams suteikiamo imuniteto taikymo sritis faktiškai atitinka imuniteto, suteikiamo Europos Parlamento nariams pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, taikymo sritį; kadangi Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad Europos Parlamento nariui būtų taikomas imunitetas, nuomonę jis turi būti pareiškęs eidamas savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus; |
| --- | --- |

J.

kadangi Prancūzijos Respublikos parlamento nariams suteikiamo imuniteto taikymo sritis faktiškai atitinka imuniteto, suteikiamo Europos Parlamento nariams pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, taikymo sritį; kadangi Teisingumo Teismas nustatė, jog tam, kad Europos Parlamento nariui būtų taikomas imunitetas, nuomonę jis turi būti pareiškęs eidamas savo pareigas, o tai reiškia, kad turi būti ryšys tarp pareikštos nuomonės ir Parlamento nario pareigų; kadangi toks ryšys turi būti tiesioginis ir akivaizdus;

| K. | kadangi Sophie Montel nebuvo Europos Parlamento narė, kai buvo įvykdyta veika, t. y. 2013 m. rugsėjo 19 d. ir lapkričio 30 d., tačiau medžiaga, kuria grindžiami skunde nurodyti įtarimai, visuomet buvo prieinama viešai 2014 m. birželio 23 d. ir spalio 2 d.; |
| --- | --- |

K.

kadangi Sophie Montel nebuvo Europos Parlamento narė, kai buvo įvykdyta veika, t. y. 2013 m. rugsėjo 19 d. ir lapkričio 30 d., tačiau medžiaga, kuria grindžiami skunde nurodyti įtarimai, visuomet buvo prieinama viešai 2014 m. birželio 23 d. ir spalio 2 d.;

| L. | kadangi kaltinimai yra akivaizdžiai nesusiję su Sophie Montel, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis, o yra iš tikrųjų susiję su nacionalinio ar regioninio pobūdžio veikla, nes žodžiai buvo skirti kandidatams į miesto tarybos narius, kurie ketino dalyvauti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vietos rinkimuose; |
| --- | --- |

L.

kadangi kaltinimai yra akivaizdžiai nesusiję su Sophie Montel, kaip Europos Parlamento narės, pareigomis, o yra iš tikrųjų susiję su nacionalinio ar regioninio pobūdžio veikla, nes žodžiai buvo skirti kandidatams į miesto tarybos narius, kurie ketino dalyvauti 2014 m. kovo 23 d. ir 30 d. vietos rinkimuose;

| M. | kadangi veiksmai, dėl kurių keliami įtarimai, nėra Europos Parlamento narei einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi veiksmai, dėl kurių keliami įtarimai, nėra Europos Parlamento narei einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| N. | kadangi nėra pagrindo įtarti, kad ikiteisminiu tyrimu, pradėtu gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą, kai Parlamento narė dar nevykdė įgaliojimų Europos Parlamente, buvo siekiama sutrukdyti Sophie Montel parlamentiniam darbui (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

kadangi nėra pagrindo įtarti, kad ikiteisminiu tyrimu, pradėtu gavus asociacijos „Maisons des Potes – Maison de l’Égalité“ skundą, kai Parlamento narė dar nevykdė įgaliojimų Europos Parlamente, buvo siekiama sutrukdyti Sophie Montel parlamentiniam darbui (fumus persecutionis);

| 1. | nusprendžia atšaukti Sophie Montel imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrei ir Sophie Montel. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Prašymas atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Georgioso Kyrtsoso (Georgios Kyrtsos) imunitetą (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro pavaduotojo 2018 m. vasario 27 d. perduotą prašymą atšaukti Georgioso Kyrtsoso imunitetą, kuris susijęs su 986,46 EUR dydžio velykinės premijos nesumokėjimu (Byla Nr. AVM O 2017/6101) ir kuris buvo paskelbtas 2018 m. kovo 14 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo generalinio prokuroro pavaduotojo 2018 m. vasario 27 d. perduotą prašymą atšaukti Georgioso Kyrtsoso imunitetą, kuris susijęs su 986,46 EUR dydžio velykinės premijos nesumokėjimu (Byla Nr. AVM O 2017/6101) ir kuris buvo paskelbtas 2018 m. kovo 14 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Georgioso Kyrtsoso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Georgioso Kyrtsoso paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0351/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0351/2018),

| A. | kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuratūra pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Georgioso Kyrtsoso imunitetą, susijusį su galimais teisiniais veiksmais dėl įtarimų padarius nusikalstamą veiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi Graikijos Respublikos Aukščiausiojo Teismo prokuratūra pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Georgioso Kyrtsoso imunitetą, susijusį su galimais teisiniais veiksmais dėl įtarimų padarius nusikalstamą veiką;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai be išankstinio parlamento sutikimo savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar negali būti kitaip suvaržoma jų laisvė; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Graikijos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnį parlamento nariai be išankstinio parlamento sutikimo savo kadencijos metu negali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn, suimami, kalinami ar negali būti kitaip suvaržoma jų laisvė;

| D. | kadangi Georgios Kyrtsos, kaip bendrovių „KMP Publishing House Ltd“ ir „Free Sunday Publishing House Ltd“ teisinis atstovas (vadovas ir generalinis direktorius), 2005 m. liepos 26 d., bendrovės „KMP Publishing House Ltd“ vardu sudarydamas darbo sutartį, įdarbino buvusią savo darbuotoją dirbti meno direktore abiejose bendrovėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Georgios Kyrtsos, kaip bendrovių „KMP Publishing House Ltd“ ir „Free Sunday Publishing House Ltd“ teisinis atstovas (vadovas ir generalinis direktorius), 2005 m. liepos 26 d., bendrovės „KMP Publishing House Ltd“ vardu sudarydamas darbo sutartį, įdarbino buvusią savo darbuotoją dirbti meno direktore abiejose bendrovėse;

| E. | kadangi Georgios Kyrtsos yra kaltinamas tuo, kad 2016 m. balandžio 27 d. savo buvusiai darbuotojai nesumokėjo 986,46 EUR dydžio velykinės premijos ir taip pažeidė Nepaprastosios padėties įstatymą Nr. 690/1945, pakeistą Įstatymo Nr. 236/95 8 straipsnio 1 dalimi, t. y. padarė nusikalstamą veiką, numatytą Įstatymo Nr. 3996/2011 28 straipsnyje ir bendrame ministerijos sprendime Nr. 19040/1981; |
| --- | --- |

E.

kadangi Georgios Kyrtsos yra kaltinamas tuo, kad 2016 m. balandžio 27 d. savo buvusiai darbuotojai nesumokėjo 986,46 EUR dydžio velykinės premijos ir taip pažeidė Nepaprastosios padėties įstatymą Nr. 690/1945, pakeistą Įstatymo Nr. 236/95 8 straipsnio 1 dalimi, t. y. padarė nusikalstamą veiką, numatytą Įstatymo Nr. 3996/2011 28 straipsnyje ir bendrame ministerijos sprendime Nr. 19040/1981;

| F. | kadangi nusikalstama veika, dėl kurios pareikšti įtarimai, yra tiesiogiai nesusijusi su Georgioso Kyrtsoso, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o yra susijusi su jo buvusiomis dviejų laikraščių bendrovių vadovo pareigomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi nusikalstama veika, dėl kurios pareikšti įtarimai, yra tiesiogiai nesusijusi su Georgioso Kyrtsoso, kaip Europos Parlamento nario, pareigomis, o yra susijusi su jo buvusiomis dviejų laikraščių bendrovių vadovo pareigomis;

| G. | kadangi baudžiamasis persekiojimas nėra susijęs su minėtam Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi baudžiamasis persekiojimas nėra susijęs su minėtam Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| H. | kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

kadangi nėra pagrindo įtarti, kad baudžiamoji byla iškelta siekiant pakenkti Parlamento nario politinei veiklai (fumus persecutionis);

| 1. | nusprendžia atšaukti Georgioso Kyrtsoso imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Graikijos institucijoms ir Georgiosui Kyrtsosui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. spalio 23 d., antradienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

ES ir Bahamų susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Bahamų Sandraugos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Bahamų Sandraugos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12389/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12389/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Bahamų Sandraugos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Bahamų Sandraugos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12388/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Bahamų Sandraugos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Bahamų Sandraugos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12388/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0173/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0304/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0304/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Bahamų Sandraugos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

ES ir Mauricijaus susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12396/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12396/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12395/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Mauricijaus Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Mauricijaus Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12395/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0177/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0303/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0303/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Mauricijaus Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

ES ir Antigvos ir Barbudos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Antigvos ir Barbudos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Antigvos ir Barbudos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12383/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12383/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Antigvos ir Barbudos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Antigvos ir Barbudos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12382/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Antigvos ir Barbudos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Antigvos ir Barbudos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12382/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0174/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0305/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0305/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Antigvos ir Barbudos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

ES ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12393/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12393/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12391/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Sent Kitso ir Nevio Federacijos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12391/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0176/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0306/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0306/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Sent Kitso ir Nevio Federacijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

ES ir Barbadoso susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Barbadoso susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Barbadoso susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12386/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12386/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Barbadoso susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Barbadoso susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12385/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Barbadoso susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Barbadoso susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12385/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0175/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0301/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0301/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Barbadoso vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

ES ir Seišelių susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo ***

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, sudarymo Sąjungos vardu projekto (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12399/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12399/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12398/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimas dėl trumpalaikio bevizio režimo, projektą (12398/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0172/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0302/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Seišelių Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas. Paraiška „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel“

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Portugalijos paraiška „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel“) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2) , ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2) , ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0311/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0311/2018),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems nuo esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžeto priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems nuo esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžeto priemones;

| B. | kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir efektyviau; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir pasiekiama kaip galima greičiau ir efektyviau;

| C. | kadangi Portugalija pateikė paraišką „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel“ dėl finansinės paramos iš EGF po 1 161 darbuotojo atleidimo iš darbo ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 14 skyriui (Drabužių siuvimas (gamyba)) NUTS 2 lygmens Portugalijos Šiaurės (PT 11), Vidurio (PT 16) ir Lisabonos (PT 17) regionuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi Portugalija pateikė paraišką „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel“ dėl finansinės paramos iš EGF po 1 161 darbuotojo atleidimo iš darbo ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 14 skyriui (Drabužių siuvimas (gamyba)) NUTS 2 lygmens Portugalijos Šiaurės (PT 11), Vidurio (PT 16) ir Lisabonos (PT 17) regionuose;

| D. | kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename arba dviejuose ar daugiau kaip dviejuose gretimuose valstybės narės NUTS 2 lygmens regionuose, turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, su sąlyga, kad dviejuose regionuose kartu sudėjus poveikis padarytas daugiau kaip 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška grindžiama EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytais intervencijos kriterijais, pagal kuriuos per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename arba dviejuose ar daugiau kaip dviejuose gretimuose valstybės narės NUTS 2 lygmens regionuose, turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, su sąlyga, kad dviejuose regionuose kartu sudėjus poveikis padarytas daugiau kaip 500 darbuotojų;

| 1. | pritaria Komisijai, kad paraiška atitinka EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas sąlygas ir kad Portugalija turi teisę gauti finansinę 4 655 883 EUR paramą pagal tą reglamentą, o ši suma sudaro 60 % bendrų išlaidų, siekiančių 7 759 806 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Portugalijos institucijos paraišką pateikė 2018 m. balandžio 24 d. ir kad, Portugalijai pateikus papildomos informacijos, Komisija 2018 m. rugsėjo 10 d. baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, jog Portugalija teigia, kad atleidimai iš darbo yra susiję su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais, vykstančiais dėl globalizacijos, visų pirma, dėl prekybos tekstilės gaminiais ir drabužiais liberalizavimo baigus galioti 2004 m. pabaigoje Pasaulio prekybos organizacijos daugiašalei tekstilės sutarčiai, todėl įvyko radikalių pasaulio prekybos tekstilės gaminiais ir drabužiais struktūros pokyčių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad apylinkėse, kuriose buvo atleisti iš darbo darbuotojai, nedarbo lygis drabužių siuvimo (gamybos) sektoriuje yra didesnis nei Šiaurės, Vidurio ir Lisabonos regionuose, kuriems priklauso tos apylinkės, ir kad perspektyvos rasti kitą darbą yra menkos, nes atleisti iš darbo darbuotojai daugiausia yra žemos kvalifikacijos moterys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad darbuotojai buvo atleisti iš darbo dviejose įmonėse, vykdančiose veiklą Portugalijos drabužių siuvimo (gamybos) sektoriuje, ir kad manoma, jog šis atleidimas turės didelį neigiamą poveikį vietos ekonomikai, kad dėl šių atleidimų gali būti sunku rasti darbo kitoje vietoje, nes darbo vietų trūksta, atleistų darbuotojų išsilavinimas žemas, o darbo ieškančių asmenų yra daug; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rekomenduoja naudoti struktūrinių ir investicijų fondų lėšas, visų pirma Europos socialinio fondo, siekiant pakelti Portugalijos darbuotojų kvalifikaciją, kad būtų sumažintas nedarbas ir ypač jaunimo nedarbas bei ilgalaikis nedarbas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad paraiška yra susijusi su atleistais 1 161 darbuotoju, iš kurių 730 bus taikomos pasiūlytos priemonės; atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma iš darbo atleistų darbuotojų yra moterys (88,63 proc.); taip pat pažymi, kad 20,55 proc. iš darbo atleistų darbuotojų yra vyresni nei 55 metų amžiaus; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta, kad svarbu taikyti aktyvias darbo rinkos priemones, bendrai finansuojamas iš EGF, siekiant pagerinti tų pažeidžiamų grupių galimybes grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad prie individualių poreikių pritaikytos iš EGF bendrai finansuojamos paslaugos taip pat bus teikiamos ne daugiau kaip 730 nedirbančių, nesimokančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET jaunuoliai), kuriems yra mažiau kaip 30 metų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad atleistiems darbuotojams, kurie įtraukti į šią paraišką, Portugalija planuoja taikyti trijų rūšių priemones: i) mokymą ir perkvalifikavimą, ii) verslumo skatinimą, iii) išmokas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad mokymas ir perkvalifikavimas turėtų sudaryti realias reintegravimo alternatyvas regione, atsižvelgiant į sektorius, kuriuose auga darbuotojų poreikis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad finansinės išmokos (be kita ko, mokymo, judumo ir maitinimo išmokos) neviršija EGF reglamente nustatytos viršutinės ribos, sudarančios 35 % visų sąnaudų, ir kad šie veiksmai taikomi su sąlyga, kad tiksliniai paramos gavėjai aktyviai dalyvauja darbo paieškos arba mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad suderintas individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su darbo grupe, kurią sudarė Valstybinės užimtumo tarnybos, profesinių sąjungų, Socialinės apsaugos instituto ir Darbo sąlygų tarnybos atstovai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog Portugalijos institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama parama iš kitų Sąjungos fondų ar finansinių priemonių, ir užtikrino, jog bus užkirstas kelias dvigubam finansavimui ir kad siūlomi veiksmai papildys iš struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių, taip pat palankiai vertina Portugalijos patvirtinimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad pagal EGF reglamento 7 straipsnį rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą turėtų būti numatytos būsimos darbo rinkos perspektyvos ir reikiami įgūdžiai, taip pat šios paslaugos turėtų būti pritaikytos perėjimui prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją primygtinai paskatinti nacionalines institucijas būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kuriuose yra augimo perspektyvų, taigi ir galimybių samdyti darbuotojus, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Portugalijos paraišką „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/1720.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

ESIF vykdomojo direktoriaus skyrimas

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos strateginių investicijų fondo vykdomojo direktoriaus skyrimo (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Pritarimas)

(2020/C 345/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 19 d. Europos strateginių investicijų fondo valdančiosios tarybos pasiūlymą dėl jos vykdomojo direktoriaus skyrimo dar vienai kadencijai (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 19 d. Europos strateginių investicijų fondo valdančiosios tarybos pasiūlymą dėl jos vykdomojo direktoriaus skyrimo dar vienai kadencijai (C8-0423/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo 7 straipsnio 6 dalį, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo 7 straipsnio 6 dalį, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 122a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 122a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0314/2018),

| A. | kadangi Reglamento (ES) 2015/1017 7 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Europos investicijų bankas (EIB), gavęs Europos Parlamento pritarimą po atviro ir skaidraus atrankos proceso, vykdomo pagal EIB procedūras, kurio visuose etapuose Europos Parlamentas tinkamai ir laiku informuojamas, skiria Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją trejų metų kadencijai, kuri gali būti vieną kartą atnaujinta; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (ES) 2015/1017 7 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Europos investicijų bankas (EIB), gavęs Europos Parlamento pritarimą po atviro ir skaidraus atrankos proceso, vykdomo pagal EIB procedūras, kurio visuose etapuose Europos Parlamentas tinkamai ir laiku informuojamas, skiria Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją trejų metų kadencijai, kuri gali būti vieną kartą atnaujinta;

| B. | kadangi 2018 m. liepos 19 d. ESIF valdančioji taryba priėmė pasiūlymą dėl ESIF vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo dar vienai kadencijai ir perdavė šį pasiūlymą Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. liepos 19 d. ESIF valdančioji taryba priėmė pasiūlymą dėl ESIF vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo dar vienai kadencijai ir perdavė šį pasiūlymą Europos Parlamentui;

| C. | kadangi 2018 m. rugsėjo 25 d. Biudžeto komitetas ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su Wilhelmu Moltereriu, pasiūlytu kandidatu eiti ESIF vykdomojo direktoriaus pareigas, kuriame šis kandidatas pasakė įžanginę kalbą ir po to atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. rugsėjo 25 d. Biudžeto komitetas ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su Wilhelmu Moltereriu, pasiūlytu kandidatu eiti ESIF vykdomojo direktoriaus pareigas, kuriame šis kandidatas pasakė įžanginę kalbą ir po to atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus;

| 1. | pritaria Wilhelmo Moltererio paskyrimui Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomuoju direktoriumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

ESIF vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimas

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 345/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 19 d. Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) valdančiosios tarybos pasiūlymą dėl esamo ESIF vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo dar vienai kadencijai (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 19 d. Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) valdančiosios tarybos pasiūlymą dėl esamo ESIF vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo dar vienai kadencijai (C8-0424/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1), 7 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1), 7 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 122a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 122a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0312/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0312/2018),

| A. | kadangi Reglamento (ES) 2015/1017 7 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad ESIF vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją Europos investicijų bankas (EIB) skiria nustatytai trejų metų kadencijai, gavęs Europos Parlamento pritarimą, po atviro ir skaidraus pagal EIB procedūras vykdomo atrankos proceso, kurio visuose etapuose Europos Parlamentas tinkamai ir laiku informuojamas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (ES) 2015/1017 7 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad ESIF vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją Europos investicijų bankas (EIB) skiria nustatytai trejų metų kadencijai, gavęs Europos Parlamento pritarimą, po atviro ir skaidraus pagal EIB procedūras vykdomo atrankos proceso, kurio visuose etapuose Europos Parlamentas tinkamai ir laiku informuojamas;

| B. | kadangi 2018 m. liepos 19 d. ESIF valdančioji taryba priėmė pasiūlymą dėl esamų ESIF vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo dar vienai kadencijai ir perdavė šį pasiūlymą Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. liepos 19 d. ESIF valdančioji taryba priėmė pasiūlymą dėl esamų ESIF vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo skyrimo dar vienai kadencijai ir perdavė šį pasiūlymą Europos Parlamentui;

| C. | kadangi 2018 m. rugsėjo 25 d. Biudžeto komitetas ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė Iliyanos Tsanovos, pasiūlytos kandidatės eiti ESIF vykdomojo direktoriaus pavaduotojo pareigas, klausymą, per kurį kandidatė pasakė įžanginę kalbą ir po to atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. rugsėjo 25 d. Biudžeto komitetas ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė Iliyanos Tsanovos, pasiūlytos kandidatės eiti ESIF vykdomojo direktoriaus pavaduotojo pareigas, klausymą, per kurį kandidatė pasakė įžanginę kalbą ir po to atsakė į komitetų narių pateiktus klausimus;

| 1. | pritaria Iliyanos Tsanovos skyrimui Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vykdomojo direktoriaus pavaduotoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Žmonėms vartoti skirto vandens kokybė ***I

2018 m. spalio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (nauja redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2020/C 345/32)

Pakeitimai 161, 187, 206 ir 213

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Direktyva 98/83/EC nustatyta teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą nuo žmonėms vartoti skirto vandens bet kokio užterštumo neigiamo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus. To paties tikslo turėtų būti siekiama ir šia direktyva. Šiuo tikslu Sąjungos lygmeniu būtina nustatyti minimalius reikalavimus, kuriuos turi atitikti tam tikslui skirtas vanduo. Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žmonėms vartoti skirtame vandenyje nebūtų jokių mikroorganizmų ar parazitų ir jokių medžiagų, kurios tam tikrais atvejais kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, ir kad tas vanduo atitiktų minėtus minimalius reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Direktyva 98/83/EC nustatyta teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą nuo žmonėms vartoti skirto vandens bet kokio užterštumo neigiamo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus. To paties tikslo turėtų būti siekiama ir šia direktyva. Šiuo tikslu Sąjungos lygmeniu būtina nustatyti minimalius reikalavimus, kuriuos turi atitikti tam tikslui skirtas vanduo. Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žmonėms vartoti skirtame vandenyje nebūtų jokių mikroorganizmų ar parazitų ir jokių medžiagų, kurios tam tikrais atvejais kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, ir kad tas vanduo atitiktų minėtus minimalius reikalavimus;

| (2) | Direktyva 98/83/EC nustatyta teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą nuo žmonėms vartoti skirto vandens bet kokio užterštumo neigiamo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus. To paties tikslo turėtų būti siekiama ir šia direktyva
  , ir ja taip pat turėtų būti suteikiama visuotinė prieiga prie tokio vandens visoje Sąjungoje
  . Šiuo tikslu Sąjungos lygmeniu būtina nustatyti minimalius reikalavimus, kuriuos turi atitikti tam tikslui skirtas vanduo. Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žmonėms vartoti skirtame vandenyje nebūtų jokių mikroorganizmų ar parazitų ir jokių medžiagų, kurios tam tikrais atvejais kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, ir kad tas vanduo atitiktų minėtus minimalius reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 98/83/EC nustatyta teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą nuo žmonėms vartoti skirto vandens bet kokio užterštumo neigiamo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus. To paties tikslo turėtų būti siekiama ir šia direktyva
  , ir ja taip pat turėtų būti suteikiama visuotinė prieiga prie tokio vandens visoje Sąjungoje
  . Šiuo tikslu Sąjungos lygmeniu būtina nustatyti minimalius reikalavimus, kuriuos turi atitikti tam tikslui skirtas vanduo. Valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žmonėms vartoti skirtame vandenyje nebūtų jokių mikroorganizmų ar parazitų ir jokių medžiagų, kurios tam tikrais atvejais kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, ir kad tas vanduo atitiktų minėtus minimalius reikalavimus;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | pagal 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ šia direktyva turėtų būti siekiama skatinti vandens išteklių naudojimo efektyvumą ir tvarumą ir taip siekti žiedinės ekonomikos tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

pagal 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ šia direktyva turėtų būti siekiama skatinti vandens išteklių naudojimo efektyvumą ir tvarumą ir taip siekti žiedinės ekonomikos tikslų;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | 2010 m. liepos 28 d. Jungtinių Tautų (JT) Generalinėje Asamblėjoje buvo pripažinta, kad žmogaus teisė į vandenį ir sanitarijos paslaugas yra žmogaus teisė ir kad dėl to prieiga prie švaraus geriamojo vandens neturėtų būti ribojama dėl to, kad galutiniai vartotojai jo neįperka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

2010 m. liepos 28 d. Jungtinių Tautų (JT) Generalinėje Asamblėjoje buvo pripažinta, kad žmogaus teisė į vandenį ir sanitarijos paslaugas yra žmogaus teisė ir kad dėl to prieiga prie švaraus geriamojo vandens neturėtų būti ribojama dėl to, kad galutiniai vartotojai jo neįperka;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2c) | reikia užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB

   (1a)

  ir šios direktyvos nuoseklumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2c)

reikia užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB

   (1a)

  ir šios direktyvos nuoseklumą;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2d) | šioje direktyvoje pateiktuose reikalavimuose turėtų atsispindėti nacionalinė vandens tiekėjų padėtis ir sąlygos valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2d)

šioje direktyvoje pateiktuose reikalavimuose turėtų atsispindėti nacionalinė vandens tiekėjų padėtis ir sąlygos valstybėse narėse;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | ši direktyva neturi būti taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris yra medicininis produktas, nes šių rūšių vanduo įtrauktas atitinkamai į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/54/EB (68) ir 2001/83/EB (69) taikymo sritis. Tačiau Direktyva 2009/54/EB apima tiek natūralų mineralinį vandenį, tiek šaltinio vandenį, o ši direktyva turėtų būti netaikoma tik pirmesnės kategorijos vandeniui. Šaltinio vanduo, remiantis Direktyvos 2009/54/EB 9 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa, turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas. Į butelius ar kitą tarą išpilstytas žmonėms vartoti skirtas vanduo, numatytas teikti prekybai ar naudojamas maistui gaminti, ruošti ar apdoroti, turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas iki atitikties vietos etapo
  (t. y. bėgimo iš čiaupo)
  , o paskui jis turėtų būti laikomas maistu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnio antrą pastraipą (70); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

ši direktyva neturi būti taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris yra medicininis produktas, nes šių rūšių vanduo įtrauktas atitinkamai į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/54/EB (68) ir 2001/83/EB (69) taikymo sritis. Tačiau Direktyva 2009/54/EB apima tiek natūralų mineralinį vandenį, tiek šaltinio vandenį, o ši direktyva turėtų būti netaikoma tik pirmesnės kategorijos vandeniui. Šaltinio vanduo, remiantis Direktyvos 2009/54/EB 9 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa, turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas. Į butelius ar kitą tarą išpilstytas žmonėms vartoti skirtas vanduo, numatytas teikti prekybai ar naudojamas maistui gaminti, ruošti ar apdoroti, turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas iki atitikties vietos etapo
  (t. y. bėgimo iš čiaupo)
  , o paskui jis turėtų būti laikomas maistu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnio antrą pastraipą (70);

| (3) | ši direktyva neturi būti taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris yra medicininis produktas, nes šių rūšių vanduo įtrauktas atitinkamai į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/54/EB (68) ir 2001/83/EB (69) taikymo sritis. Tačiau Direktyva 2009/54/EB apima tiek natūralų mineralinį vandenį, tiek šaltinio vandenį, o ši direktyva turėtų būti netaikoma tik pirmesnės kategorijos vandeniui. Šaltinio vanduo, remiantis Direktyvos 2009/54/EB 9 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa, turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas.
  Tačiau tas įpareigojimas neturėtų būti išplečiamas šios direktyvos I priedo A dalyje nurodytiems mikrobiologiniams parametrams.
  Į butelius ar kitą tarą išpilstytas žmonėms vartoti skirtas vanduo,
  tiekiamas iš viešųjų vandens tiekimo įrenginių arba privačių šulinių,
  numatytas teikti prekybai ar naudojamas maistui gaminti, ruošti ar apdoroti
  komerciniais tikslais
  ,
  iš esmės ir toliau
  turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas iki atitikties vietos etapo, o paskui jis turėtų būti laikomas maistu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnio antrą pastraipą (70)

  . Jei taikomi maisto saugos reikalavimai įvykdyti, kompetentingoms institucijoms valstybėse narėse turėtų būti suteikiami įgaliojimai leisti pakartotinai panaudoti vandenį maisto perdirbimo pramonėje; |
| --- | --- |

(3)

ši direktyva neturi būti taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris yra medicininis produktas, nes šių rūšių vanduo įtrauktas atitinkamai į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/54/EB (68) ir 2001/83/EB (69) taikymo sritis. Tačiau Direktyva 2009/54/EB apima tiek natūralų mineralinį vandenį, tiek šaltinio vandenį, o ši direktyva turėtų būti netaikoma tik pirmesnės kategorijos vandeniui. Šaltinio vanduo, remiantis Direktyvos 2009/54/EB 9 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa, turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas.
  Tačiau tas įpareigojimas neturėtų būti išplečiamas šios direktyvos I priedo A dalyje nurodytiems mikrobiologiniams parametrams.
  Į butelius ar kitą tarą išpilstytas žmonėms vartoti skirtas vanduo,
  tiekiamas iš viešųjų vandens tiekimo įrenginių arba privačių šulinių,
  numatytas teikti prekybai ar naudojamas maistui gaminti, ruošti ar apdoroti
  komerciniais tikslais
  ,
  iš esmės ir toliau
  turėtų atitikti šios direktyvos nuostatas iki atitikties vietos etapo, o paskui jis turėtų būti laikomas maistu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnio antrą pastraipą (70)

  . Jei taikomi maisto saugos reikalavimai įvykdyti, kompetentingoms institucijoms valstybėse narėse turėtų būti suteikiami įgaliojimai leisti pakartotinai panaudoti vandenį maisto perdirbimo pramonėje;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | remiantis Europos piliečių iniciatyvos dėl teisės į vandenį (Right2Water) (71) išvada surengtos visos Sąjungos masto viešos konsultacijos ir atliktas Direktyvos 98/83/EB įvertinimas pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) (72). Šie veiksmai parodė, kad kai kurios Direktyvos 98/83/EB nuostatos turi būti atnaujintos. Įvardytos keturios sritys, kuriose yra ką tobulinti: kokybe grindžiamų parametrų verčių sąrašas, ribotas rizika grindžiamo požiūrio taikymas, netikslios vartotojų informavimo nuostatos ir su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių medžiagų tvirtinimo sistemų skirtumai. Be to, Europos piliečių iniciatyvoje dėl teisės į vandenį kaip atskira problema įvardytas faktas, kad dalis gyventojų
  , ypač marginalizuotos grupės
  , neturi prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens, – tai susiję ir su įsipareigojimu, prisiimtu pagal Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytą šeštąjį darnaus vystymosi tikslą. Ir paskutinė įvardyta problema – nepakankamas bendras informuotumas apie vandens nuotėkius, kurie atsiranda dėl per vangaus investavimo į vandens infrastruktūros priežiūrą ir atnaujinimą
  ; šis klausimas iškeltas
  ir Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl vandens infrastruktūros (73); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

remiantis Europos piliečių iniciatyvos dėl teisės į vandenį (Right2Water) (71) išvada surengtos visos Sąjungos masto viešos konsultacijos ir atliktas Direktyvos 98/83/EB įvertinimas pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) (72). Šie veiksmai parodė, kad kai kurios Direktyvos 98/83/EB nuostatos turi būti atnaujintos. Įvardytos keturios sritys, kuriose yra ką tobulinti: kokybe grindžiamų parametrų verčių sąrašas, ribotas rizika grindžiamo požiūrio taikymas, netikslios vartotojų informavimo nuostatos ir su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių medžiagų tvirtinimo sistemų skirtumai. Be to, Europos piliečių iniciatyvoje dėl teisės į vandenį kaip atskira problema įvardytas faktas, kad dalis gyventojų
  , ypač marginalizuotos grupės
  , neturi prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens, – tai susiję ir su įsipareigojimu, prisiimtu pagal Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytą šeštąjį darnaus vystymosi tikslą. Ir paskutinė įvardyta problema – nepakankamas bendras informuotumas apie vandens nuotėkius, kurie atsiranda dėl per vangaus investavimo į vandens infrastruktūros priežiūrą ir atnaujinimą
  ; šis klausimas iškeltas
  ir Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl vandens infrastruktūros (73);

| (4) | remiantis Europos piliečių iniciatyvos dėl teisės į vandenį (Right2Water) (71) išvada
  , kuria Sąjunga raginama dėti daugiau pastangų siekiant, kad vanduo būtų prieinamas visiems,
  surengtos visos Sąjungos masto viešos konsultacijos ir atliktas Direktyvos 98/83/EB įvertinimas pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) (72). Šie veiksmai parodė, kad kai kurios Direktyvos 98/83/EB nuostatos turi būti atnaujintos. Įvardytos keturios sritys, kuriose yra ką tobulinti: kokybe grindžiamų parametrų verčių sąrašas, ribotas rizika grindžiamo požiūrio taikymas, netikslios vartotojų informavimo nuostatos ir su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių medžiagų tvirtinimo sistemų skirtumai
  ir to pasekmės žmonių sveikatai
  . Be to, Europos piliečių iniciatyvoje dėl teisės į vandenį kaip atskira problema įvardytas faktas, kad dalis gyventojų
  iš pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių
  neturi prieigos
  arba turi ribotą prieigą
  prie
  įperkamo
  žmonėms vartoti skirto vandens, – tai susiję ir su įsipareigojimu, prisiimtu pagal Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytą šeštąjį darnaus vystymosi tikslą.
  Atsižvelgdamas į tai, Europos Parlamentas pripažino visuotinę teisę į prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens Sąjungoje.
  Ir paskutinė įvardyta problema – nepakankamas bendras informuotumas apie vandens nuotėkius, kurie atsiranda dėl per vangaus investavimo į vandens infrastruktūros priežiūrą ir atnaujinimą
  , į tai atkreipiamas dėmesys
  ir Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl vandens infrastruktūros (73)

  , taip pat dėl tam tikrais atvejais nepakankamų žinių apie vandens sistemas
  ; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Europos piliečių iniciatyvos dėl teisės į vandenį (Right2Water) (71) išvada
  , kuria Sąjunga raginama dėti daugiau pastangų siekiant, kad vanduo būtų prieinamas visiems,
  surengtos visos Sąjungos masto viešos konsultacijos ir atliktas Direktyvos 98/83/EB įvertinimas pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) (72). Šie veiksmai parodė, kad kai kurios Direktyvos 98/83/EB nuostatos turi būti atnaujintos. Įvardytos keturios sritys, kuriose yra ką tobulinti: kokybe grindžiamų parametrų verčių sąrašas, ribotas rizika grindžiamo požiūrio taikymas, netikslios vartotojų informavimo nuostatos ir su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių medžiagų tvirtinimo sistemų skirtumai
  ir to pasekmės žmonių sveikatai
  . Be to, Europos piliečių iniciatyvoje dėl teisės į vandenį kaip atskira problema įvardytas faktas, kad dalis gyventojų
  iš pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių
  neturi prieigos
  arba turi ribotą prieigą
  prie
  įperkamo
  žmonėms vartoti skirto vandens, – tai susiję ir su įsipareigojimu, prisiimtu pagal Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytą šeštąjį darnaus vystymosi tikslą.
  Atsižvelgdamas į tai, Europos Parlamentas pripažino visuotinę teisę į prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens Sąjungoje.
  Ir paskutinė įvardyta problema – nepakankamas bendras informuotumas apie vandens nuotėkius, kurie atsiranda dėl per vangaus investavimo į vandens infrastruktūros priežiūrą ir atnaujinimą
  , į tai atkreipiamas dėmesys
  ir Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl vandens infrastruktūros (73)

  , taip pat dėl tam tikrais atvejais nepakankamų žinių apie vandens sistemas
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | siekdamos įgyvendinti pagal JT šeštąjį darnaus vystymosi tikslą nustatytus plataus užmojo tikslus valstybės narės turėtų įsipareigoti iki 2030 m. visiems užtikrinti visuotines ir lygiateises galimybes gauti saugų ir įperkamą geriamąjį vandenį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

siekdamos įgyvendinti pagal JT šeštąjį darnaus vystymosi tikslą nustatytus plataus užmojo tikslus valstybės narės turėtų įsipareigoti iki 2030 m. visiems užtikrinti visuotines ir lygiateises galimybes gauti saugų ir įperkamą geriamąjį vandenį;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | 2015 m. rugsėjo 8 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ tolesnių veiksmų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

2015 m. rugsėjo 8 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ tolesnių veiksmų;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | žmonėms vartoti skirtas vanduo atlieka esminį vaidmenį Sąjungai toliau stengiantis sustiprinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą nuo endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų. Endokrininę sistemą ardančių medžiagų reglamentavimas šioje direktyvoje yra daug žadantis etapas pagal atnaujintą Sąjungos strategiją dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų, kurią Komisija yra įsipareigojusi nedelsiant pateikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

žmonėms vartoti skirtas vanduo atlieka esminį vaidmenį Sąjungai toliau stengiantis sustiprinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą nuo endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų. Endokrininę sistemą ardančių medžiagų reglamentavimas šioje direktyvoje yra daug žadantis etapas pagal atnaujintą Sąjungos strategiją dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų, kurią Komisija yra įsipareigojusi nedelsiant pateikti;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | jeigu, siekiant nustatyti pavojų žmogaus sveikatai arba jo nebuvimą, taip pat žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančios medžiagos leistiną vertę, nepakanka mokslo žinių, remiantis atsargumo principu tokią medžiagą reikėtų priskirti kategorijai „stebima“, kol bus gauta tikslesnių mokslinių duomenų. Todėl valstybės narės turėtų vykdyti atskirą tokių naujų parametrų stebėseną; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

jeigu, siekiant nustatyti pavojų žmogaus sveikatai arba jo nebuvimą, taip pat žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančios medžiagos leistiną vertę, nepakanka mokslo žinių, remiantis atsargumo principu tokią medžiagą reikėtų priskirti kategorijai „stebima“, kol bus gauta tikslesnių mokslinių duomenų. Todėl valstybės narės turėtų vykdyti atskirą tokių naujų parametrų stebėseną;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | indikatoriniai parametrai neturi tiesioginio poveikio visuomenės sveikatai. Tačiau jie yra svarbūs kaip vandens gamybos ir paskirstymo įrenginių veikimo bei vandens kokybės vertinimo priemonės. Jie gali padėti nustatyti vandens ruošimo trūkumus, taip pat jie atlieka svarbų vaidmenį didinant ir išlaikant vartotojų pasitikėjimą vandens kokybe. Todėl valstybės narės turėtų stebėti šiuos parametrus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

indikatoriniai parametrai neturi tiesioginio poveikio visuomenės sveikatai. Tačiau jie yra svarbūs kaip vandens gamybos ir paskirstymo įrenginių veikimo bei vandens kokybės vertinimo priemonės. Jie gali padėti nustatyti vandens ruošimo trūkumus, taip pat jie atlieka svarbų vaidmenį didinant ir išlaikant vartotojų pasitikėjimą vandens kokybe. Todėl valstybės narės turėtų stebėti šiuos parametrus;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | jeigu būtina apsaugant žmonių sveikatą jų teritorijose, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama nustatyti papildomų į I priedą neįtrauktų parametrų vertes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

jeigu būtina apsaugant žmonių sveikatą jų teritorijose, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama nustatyti papildomų į I priedą neįtrauktų parametrų vertes;

| (7) | jeigu būtina
  siekiant visiškai įgyvendinti atsargumo principą ir
  apsaugant žmonių sveikatą jų teritorijose, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama nustatyti papildomų į I priedą neįtrauktų parametrų vertes; |
| --- | --- |

(7)

jeigu būtina
  siekiant visiškai įgyvendinti atsargumo principą ir
  apsaugant žmonių sveikatą jų teritorijose, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama nustatyti papildomų į I priedą neįtrauktų parametrų vertes;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | prevencinis saugos planavimas ir rizika grindžiami elementai Direktyvoje 98/83/EB paliesti tik šiek tiek. Pirmieji rizika grindžiamo požiūrio elementai nustatyti jau 2015 metais Direktyva (ES) 2015/1787, kuria iš dalies pakeista Direktyva 98/83/EB siekiant leisti valstybėms narėms nukrypti nuo savo monitoringo programų su sąlyga, kad atliekami patikimi rizikos vertinimai, kurie gali būti grindžiami PSO geriamojo vandens kokybės gairėmis (76). Tose gairėse išdėstytas vadinamasis Vandens saugos plano požiūris ir jos kartu su geriamojo vandens tiekimo saugumo standartu EN 15975-2 laikytini tarptautiniu lygmeniu pripažintais principais, kuriais vadovaujamasi išgaunant, skirstant žmonėms vartoti skirtą vandenį, vykdant jo monitoringą ir analizuojant jo parametrus. Tie principai turėtų būti išlaikyti ir šioje direktyvoje. Siekiant užtikrinti, kad tie principai neapsiribotų tik monitoringo aspektais, taip pat siekiant laiką ir išteklius skirti svarbiai rizikai ir ekonomiškai efektyvioms į šaltinį orientuotoms priemonėms ir vengti analizės darbą ir pastangas švaistyti nereikšmingiems klausimams, tikslinga nustatyti išsamų rizika grindžiamą požiūrį, taikytiną visai tiekimo grandinei – nuo vandens ėmimo vietos, paskirstymo etapu, iki pat čiaupo grandies.
  Tą
  požiūrį turėtų sudaryti trys komponentai: pirma, su vandens ėmimo vieta susijusių pavojų vertinimas (pavojingumo vertinimas), valstybių narių atliekamas laikantis PSO gairių ir Vandens saugos plano vadovo (77); antra, galimybė vandens tiekėjams monitoringą pritaikyti atsižvelgiant į pagrindines rizikos rūšis (tiekimo rizikos vertinimas); trečia, valstybių narių atliekamas galimos rizikos, susijusios su pastatų vidaus vandentiekiais (pvz., legionelėmis ir švinu), vertinimas (pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas). Tie vertinimai turėtų būti reguliariai peržiūrimi, inter alia, reaguojant į su klimatu susijusias ekstremalias oro sąlygas, žinomus žmogaus veiklos vandens ėmimo vietoje pokyčius ar su šaltiniu susijusius incidentus. Taikant rizika grindžiamą požiūrį užtikrinamas nuolatinis keitimasis informacija tarp kompetentingų institucijų ir vandens
  tiekėjų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

prevencinis saugos planavimas ir rizika grindžiami elementai Direktyvoje 98/83/EB paliesti tik šiek tiek. Pirmieji rizika grindžiamo požiūrio elementai nustatyti jau 2015 metais Direktyva (ES) 2015/1787, kuria iš dalies pakeista Direktyva 98/83/EB siekiant leisti valstybėms narėms nukrypti nuo savo monitoringo programų su sąlyga, kad atliekami patikimi rizikos vertinimai, kurie gali būti grindžiami PSO geriamojo vandens kokybės gairėmis (76). Tose gairėse išdėstytas vadinamasis Vandens saugos plano požiūris ir jos kartu su geriamojo vandens tiekimo saugumo standartu EN 15975-2 laikytini tarptautiniu lygmeniu pripažintais principais, kuriais vadovaujamasi išgaunant, skirstant žmonėms vartoti skirtą vandenį, vykdant jo monitoringą ir analizuojant jo parametrus. Tie principai turėtų būti išlaikyti ir šioje direktyvoje. Siekiant užtikrinti, kad tie principai neapsiribotų tik monitoringo aspektais, taip pat siekiant laiką ir išteklius skirti svarbiai rizikai ir ekonomiškai efektyvioms į šaltinį orientuotoms priemonėms ir vengti analizės darbą ir pastangas švaistyti nereikšmingiems klausimams, tikslinga nustatyti išsamų rizika grindžiamą požiūrį, taikytiną visai tiekimo grandinei – nuo vandens ėmimo vietos, paskirstymo etapu, iki pat čiaupo grandies.
  Tą
  požiūrį turėtų sudaryti trys komponentai: pirma, su vandens ėmimo vieta susijusių pavojų vertinimas (pavojingumo vertinimas), valstybių narių atliekamas laikantis PSO gairių ir Vandens saugos plano vadovo (77); antra, galimybė vandens tiekėjams monitoringą pritaikyti atsižvelgiant į pagrindines rizikos rūšis (tiekimo rizikos vertinimas); trečia, valstybių narių atliekamas galimos rizikos, susijusios su pastatų vidaus vandentiekiais (pvz., legionelėmis ir švinu), vertinimas (pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas). Tie vertinimai turėtų būti reguliariai peržiūrimi, inter alia, reaguojant į su klimatu susijusias ekstremalias oro sąlygas, žinomus žmogaus veiklos vandens ėmimo vietoje pokyčius ar su šaltiniu susijusius incidentus. Taikant rizika grindžiamą požiūrį užtikrinamas nuolatinis keitimasis informacija tarp kompetentingų institucijų ir vandens
  tiekėjų
  ;

| (8) | prevencinis saugos planavimas ir rizika grindžiami elementai Direktyvoje 98/83/EB paliesti tik šiek tiek. Pirmieji rizika grindžiamo požiūrio elementai nustatyti jau 2015 metais Direktyva (ES) 2015/1787, kuria iš dalies pakeista Direktyva 98/83/EB siekiant leisti valstybėms narėms nukrypti nuo savo monitoringo programų su sąlyga, kad atliekami patikimi rizikos vertinimai, kurie gali būti grindžiami PSO geriamojo vandens kokybės gairėmis (76). Tose gairėse išdėstytas vadinamasis Vandens saugos plano požiūris ir jos kartu su geriamojo vandens tiekimo saugumo standartu EN 15975-2 laikytini tarptautiniu lygmeniu pripažintais principais, kuriais vadovaujamasi išgaunant, skirstant žmonėms vartoti skirtą vandenį, vykdant jo monitoringą ir analizuojant jo parametrus. Tie principai turėtų būti išlaikyti ir šioje direktyvoje. Siekiant užtikrinti, kad tie principai neapsiribotų tik monitoringo aspektais, taip pat siekiant laiką ir išteklius skirti svarbiai rizikai ir ekonomiškai efektyvioms į šaltinį orientuotoms priemonėms ir vengti analizės darbą ir pastangas švaistyti nereikšmingiems klausimams, tikslinga nustatyti išsamų rizika grindžiamą požiūrį, taikytiną visai tiekimo grandinei – nuo vandens ėmimo vietos, paskirstymo etapu, iki pat čiaupo grandies.
  Tas požiūris turėtų būti grindžiamas įgytomis žiniomis ir veiksmais, įgyvendintais pagal Direktyvą 2000/60/EB, ir juo turėtų būti veiksmingiau atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį vandens ištekliams. Rizika grindžiamą
  požiūrį turėtų sudaryti trys komponentai: pirma, su vandens ėmimo vieta susijusių pavojų vertinimas (pavojingumo vertinimas), valstybių narių atliekamas laikantis PSO gairių ir Vandens saugos plano vadovo (77); antra, galimybė vandens tiekėjams monitoringą pritaikyti atsižvelgiant į pagrindines rizikos rūšis (tiekimo rizikos vertinimas); trečia, valstybių narių atliekamas galimos rizikos, susijusios su pastatų vidaus vandentiekiais (pvz., legionelėmis ir švinu), vertinimas (pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas)
  , ypatingą dėmesį skiriant prioritetinėms patalpoms
  . Tie vertinimai turėtų būti reguliariai peržiūrimi, inter alia, reaguojant į su klimatu susijusias ekstremalias oro sąlygas, žinomus žmogaus veiklos vandens ėmimo vietoje pokyčius ar su šaltiniu susijusius incidentus. Taikant rizika grindžiamą požiūrį užtikrinamas nuolatinis keitimasis informacija tarp kompetentingų institucijų
  , vandens tiekėjų
  ir
  kitų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant už taršos šaltinius ir už taršos riziką atsakingus subjektus. Išimties tvarka rizika grindžiamas požiūris turėtų būti pritaikytas prie ypatingų jūrinių laivų, kuriuose gėlinamas vanduo ir gabenami keleiviai, apribojimus. Su Europos vėliava plaukiojantys jūriniai laivai, plaukiodami tarptautiniuose vandenyse, laikosi tarptautinės reglamentavimo sistemos. Be to, žmonėms vartoti skirto vandens transportavimas ir ruošimas laive vykdomi su ypatingomis kliūtimis, atsižvelgiant į tai reikėtų atitinkamai pritaikyti šios direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

(8)

prevencinis saugos planavimas ir rizika grindžiami elementai Direktyvoje 98/83/EB paliesti tik šiek tiek. Pirmieji rizika grindžiamo požiūrio elementai nustatyti jau 2015 metais Direktyva (ES) 2015/1787, kuria iš dalies pakeista Direktyva 98/83/EB siekiant leisti valstybėms narėms nukrypti nuo savo monitoringo programų su sąlyga, kad atliekami patikimi rizikos vertinimai, kurie gali būti grindžiami PSO geriamojo vandens kokybės gairėmis (76). Tose gairėse išdėstytas vadinamasis Vandens saugos plano požiūris ir jos kartu su geriamojo vandens tiekimo saugumo standartu EN 15975-2 laikytini tarptautiniu lygmeniu pripažintais principais, kuriais vadovaujamasi išgaunant, skirstant žmonėms vartoti skirtą vandenį, vykdant jo monitoringą ir analizuojant jo parametrus. Tie principai turėtų būti išlaikyti ir šioje direktyvoje. Siekiant užtikrinti, kad tie principai neapsiribotų tik monitoringo aspektais, taip pat siekiant laiką ir išteklius skirti svarbiai rizikai ir ekonomiškai efektyvioms į šaltinį orientuotoms priemonėms ir vengti analizės darbą ir pastangas švaistyti nereikšmingiems klausimams, tikslinga nustatyti išsamų rizika grindžiamą požiūrį, taikytiną visai tiekimo grandinei – nuo vandens ėmimo vietos, paskirstymo etapu, iki pat čiaupo grandies.
  Tas požiūris turėtų būti grindžiamas įgytomis žiniomis ir veiksmais, įgyvendintais pagal Direktyvą 2000/60/EB, ir juo turėtų būti veiksmingiau atsižvelgiama į klimato kaitos poveikį vandens ištekliams. Rizika grindžiamą
  požiūrį turėtų sudaryti trys komponentai: pirma, su vandens ėmimo vieta susijusių pavojų vertinimas (pavojingumo vertinimas), valstybių narių atliekamas laikantis PSO gairių ir Vandens saugos plano vadovo (77); antra, galimybė vandens tiekėjams monitoringą pritaikyti atsižvelgiant į pagrindines rizikos rūšis (tiekimo rizikos vertinimas); trečia, valstybių narių atliekamas galimos rizikos, susijusios su pastatų vidaus vandentiekiais (pvz., legionelėmis ir švinu), vertinimas (pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas)
  , ypatingą dėmesį skiriant prioritetinėms patalpoms
  . Tie vertinimai turėtų būti reguliariai peržiūrimi, inter alia, reaguojant į su klimatu susijusias ekstremalias oro sąlygas, žinomus žmogaus veiklos vandens ėmimo vietoje pokyčius ar su šaltiniu susijusius incidentus. Taikant rizika grindžiamą požiūrį užtikrinamas nuolatinis keitimasis informacija tarp kompetentingų institucijų
  , vandens tiekėjų
  ir
  kitų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant už taršos šaltinius ir už taršos riziką atsakingus subjektus. Išimties tvarka rizika grindžiamas požiūris turėtų būti pritaikytas prie ypatingų jūrinių laivų, kuriuose gėlinamas vanduo ir gabenami keleiviai, apribojimus. Su Europos vėliava plaukiojantys jūriniai laivai, plaukiodami tarptautiniuose vandenyse, laikosi tarptautinės reglamentavimo sistemos. Be to, žmonėms vartoti skirto vandens transportavimas ir ruošimas laive vykdomi su ypatingomis kliūtimis, atsižvelgiant į tai reikėtų atitinkamai pritaikyti šios direktyvos nuostatas;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | dėl neefektyvaus vandens išteklių naudojimo, visų pirma dėl nuotėkio vandens tiekimo infrastruktūroje, pereikvojami menki žmonėms vartoti skirto vandens ištekliai. Tai labai trukdo valstybėms narėms siekti pagal Direktyvą 2000/60/EB nustatytų tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

dėl neefektyvaus vandens išteklių naudojimo, visų pirma dėl nuotėkio vandens tiekimo infrastruktūroje, pereikvojami menki žmonėms vartoti skirto vandens ištekliai. Tai labai trukdo valstybėms narėms siekti pagal Direktyvą 2000/60/EB nustatytų tikslų;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | pavojingumo vertinimas turėtų būti
  orientuojamas
  į 
  siekį
  mažinti žmonėms vartoti skirto vandens gamybai reikalingą vandens ruošimo lygį, pvz., mažinant veiksnius, dėl kurių užteršiami vandens telkiniai, iš kurių imamas žmonėms vartoti skirtas vanduo. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų nustatyti su tais vandens telkiniais susijusius pavojus ir galimus taršos šaltinius ir vykdyti teršalų, kuriuos jos laiko svarbiais, pvz., dėl nustatyto jų pavojingumo (kaip antai mikroplastiko, nitratų, pesticidų ar vaistinių preparatų, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (78), atveju), dėl jų natūralaus buvimo vandens ėmimo vietoje (kaip antai arseno atveju) arba dėl vandens tiekėjų pateiktos informacijos (pvz., staigaus konkretaus parametro padidėjimo neapdorotame vandenyje), monitoringą. Tie parametrai turėtų būti naudojami kaip signalai, kuriuos užfiksavus kompetentingos institucijos imtųsi veiksmų, skirtų vandens telkiniams daromam poveikiui mažinti, pvz., prevencinių ar poveikio mažinimo priemonių (įskaitant, jei reikia, mokslinių tyrimų sveikatai daromam poveikiui išsiaiškinti), skirtų tiems vandens telkiniams apsaugoti ir taršos priežastims šalinti bendradarbiaujant su vandens
  tiekėjais
  ir
  suinteresuotaisiais subjektais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

pavojingumo vertinimas turėtų būti
  orientuojamas
  į 
  siekį
  mažinti žmonėms vartoti skirto vandens gamybai reikalingą vandens ruošimo lygį, pvz., mažinant veiksnius, dėl kurių užteršiami vandens telkiniai, iš kurių imamas žmonėms vartoti skirtas vanduo. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų nustatyti su tais vandens telkiniais susijusius pavojus ir galimus taršos šaltinius ir vykdyti teršalų, kuriuos jos laiko svarbiais, pvz., dėl nustatyto jų pavojingumo (kaip antai mikroplastiko, nitratų, pesticidų ar vaistinių preparatų, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (78), atveju), dėl jų natūralaus buvimo vandens ėmimo vietoje (kaip antai arseno atveju) arba dėl vandens tiekėjų pateiktos informacijos (pvz., staigaus konkretaus parametro padidėjimo neapdorotame vandenyje), monitoringą. Tie parametrai turėtų būti naudojami kaip signalai, kuriuos užfiksavus kompetentingos institucijos imtųsi veiksmų, skirtų vandens telkiniams daromam poveikiui mažinti, pvz., prevencinių ar poveikio mažinimo priemonių (įskaitant, jei reikia, mokslinių tyrimų sveikatai daromam poveikiui išsiaiškinti), skirtų tiems vandens telkiniams apsaugoti ir taršos priežastims šalinti bendradarbiaujant su vandens
  tiekėjais
  ir
  suinteresuotaisiais subjektais
  ;

| (9) | pavojingumo vertinimas turėtų būti
  atliekamas laikantis kompleksinio požiūrio
  į 
  rizikos vertinimą, grindžiamo aiškiu siekiu
  mažinti žmonėms vartoti skirto vandens gamybai reikalingą vandens ruošimo lygį, pvz., mažinant veiksnius, dėl kurių užteršiami vandens telkiniai, iš kurių imamas žmonėms vartoti skirtas vanduo
  , arba kyla pavojus juos užteršti
  . Šiuo tikslu valstybės narės turėtų nustatyti su tais vandens telkiniais susijusius pavojus ir galimus taršos šaltinius ir vykdyti teršalų, kuriuos jos laiko svarbiais, pvz., dėl nustatyto jų pavojingumo (kaip antai mikroplastiko, nitratų, pesticidų ar vaistinių preparatų, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (78), atveju), dėl jų natūralaus buvimo vandens ėmimo vietoje (kaip antai arseno atveju) arba dėl vandens tiekėjų pateiktos informacijos (pvz., staigaus konkretaus parametro padidėjimo neapdorotame vandenyje), monitoringą.
  Remiantis Direktyva 2000/60/EB,
  tie parametrai turėtų būti naudojami kaip signalai, kuriuos užfiksavus kompetentingos institucijos imtųsi veiksmų, skirtų vandens telkiniams daromam poveikiui mažinti, pvz., prevencinių ar poveikio mažinimo priemonių (įskaitant, jei reikia, mokslinių tyrimų sveikatai daromam poveikiui išsiaiškinti), skirtų tiems vandens telkiniams apsaugoti ir taršos priežastims
  arba jos pavojui
  šalinti bendradarbiaujant su
  visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant už taršos šaltinius atsakingus subjektus arba už galimos taršos šaltinius atsakingus subjektus. Jeigu valstybė narė, atlikdama pavojaus vertinimą, nustato, kad konkrečioje
  vandens
  ėmimo vietoje parametro nėra (pvz., dėl to, kad požeminiame arba gruntiniame vandenyje medžiagos niekada nebūna), ji turėtų apie tai informuoti atitinkamus vandens tiekėjus
  ir
  turėtų galėti leisti jiems sumažinti to parametro monitoringo dažnumą arba išbraukti tą parametrą iš parametrų, kurių monitoringas turi būti vykdomas, sąrašo, neatliekant tiekimo rizikos vertinimo
  ; |
| --- | --- |

(9)

pavojingumo vertinimas turėtų būti
  atliekamas laikantis kompleksinio požiūrio
  į 
  rizikos vertinimą, grindžiamo aiškiu siekiu
  mažinti žmonėms vartoti skirto vandens gamybai reikalingą vandens ruošimo lygį, pvz., mažinant veiksnius, dėl kurių užteršiami vandens telkiniai, iš kurių imamas žmonėms vartoti skirtas vanduo
  , arba kyla pavojus juos užteršti
  . Šiuo tikslu valstybės narės turėtų nustatyti su tais vandens telkiniais susijusius pavojus ir galimus taršos šaltinius ir vykdyti teršalų, kuriuos jos laiko svarbiais, pvz., dėl nustatyto jų pavojingumo (kaip antai mikroplastiko, nitratų, pesticidų ar vaistinių preparatų, nustatytų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (78), atveju), dėl jų natūralaus buvimo vandens ėmimo vietoje (kaip antai arseno atveju) arba dėl vandens tiekėjų pateiktos informacijos (pvz., staigaus konkretaus parametro padidėjimo neapdorotame vandenyje), monitoringą.
  Remiantis Direktyva 2000/60/EB,
  tie parametrai turėtų būti naudojami kaip signalai, kuriuos užfiksavus kompetentingos institucijos imtųsi veiksmų, skirtų vandens telkiniams daromam poveikiui mažinti, pvz., prevencinių ar poveikio mažinimo priemonių (įskaitant, jei reikia, mokslinių tyrimų sveikatai daromam poveikiui išsiaiškinti), skirtų tiems vandens telkiniams apsaugoti ir taršos priežastims
  arba jos pavojui
  šalinti bendradarbiaujant su
  visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant už taršos šaltinius atsakingus subjektus arba už galimos taršos šaltinius atsakingus subjektus. Jeigu valstybė narė, atlikdama pavojaus vertinimą, nustato, kad konkrečioje
  vandens
  ėmimo vietoje parametro nėra (pvz., dėl to, kad požeminiame arba gruntiniame vandenyje medžiagos niekada nebūna), ji turėtų apie tai informuoti atitinkamus vandens tiekėjus
  ir
  turėtų galėti leisti jiems sumažinti to parametro monitoringo dažnumą arba išbraukti tą parametrą iš parametrų, kurių monitoringas turi būti vykdomas, sąrašo, neatliekant tiekimo rizikos vertinimo
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | parametrų verčių, kurios naudojamos žmonėms vartoti skirto vandens kokybei vertinti, būtina laikytis toje vietoje, kur žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas konkrečiam vartotojui. Tačiau žmonėms vartoti skirto vandens kokybei įtakos gali turėti pastatų vidaus vandentiekis. PSO pažymi, kad iš visų vandeniu plintančių patogenų daugiausia sveikatos problemų Sąjungoje kelia legionelės. Jos plinta per šilto vandens sistemą, o užsikrečiama jomis įkvepiant, pvz., prausiantis duše. Taigi jos akivaizdžiai susijusios su pastatų vidaus vandentiekiu. Kadangi vienašalis įpareigojimas dėl šio patogeno vykdyti visų privačių ar viešų patalpų monitoringą pareikalautų nepagrįstai didelių išlaidų, tinkamesnis šios problemos sprendimas būtų pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai. Šiuose vertinimuose reikėtų atsižvelgti ir į potencialią riziką, kurią kelia su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys produktai ir medžiagos. Todėl atliekant pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus
  , be kita ko,
  didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas prioritetinių patalpų monitoringui: turėtų būti vertinama rizika, kurią kelia pastatų vidaus vandentiekis ir su juo susiję produktai bei medžiagos
  , ir, remiantis eksploatacinių savybių deklaracijomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011

   (79)

  , turėtų būti tikrinamos statybos produktų
  , kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu
  , eksploatacinės savybės
  . Drauge su eksploatacinių savybių deklaracijomis turėtų būti teikiama ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (80) 31 ir 33 straipsniuose nurodyta informacija. Remdamosi tais vertinimais valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, inter alia, kad būtų įdiegtos PSO gaires atitinkančios (81) tinkamos kontrolės ir valdymo priemonės (pvz., protrūkių atvejams) ir kad žmonių sveikatai pavojaus nekeltų į vandenį išsiskiriančios
  statybos produktų medžiagos. Tačiau, nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 305/2011, jei šios priemonės imtų riboti laisvą produktų ir medžiagų judėjimą Sąjungoje, tas ribojimas turėtų būti tinkamai pagrįstas ir griežtai proporcingas ir juo negalėtų būti savavališkai diskriminuojama ar užslėptai ribojama valstybių narių tarpusavio prekyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

parametrų verčių, kurios naudojamos žmonėms vartoti skirto vandens kokybei vertinti, būtina laikytis toje vietoje, kur žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas konkrečiam vartotojui. Tačiau žmonėms vartoti skirto vandens kokybei įtakos gali turėti pastatų vidaus vandentiekis. PSO pažymi, kad iš visų vandeniu plintančių patogenų daugiausia sveikatos problemų Sąjungoje kelia legionelės. Jos plinta per šilto vandens sistemą, o užsikrečiama jomis įkvepiant, pvz., prausiantis duše. Taigi jos akivaizdžiai susijusios su pastatų vidaus vandentiekiu. Kadangi vienašalis įpareigojimas dėl šio patogeno vykdyti visų privačių ar viešų patalpų monitoringą pareikalautų nepagrįstai didelių išlaidų, tinkamesnis šios problemos sprendimas būtų pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai. Šiuose vertinimuose reikėtų atsižvelgti ir į potencialią riziką, kurią kelia su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys produktai ir medžiagos. Todėl atliekant pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus
  , be kita ko,
  didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas prioritetinių patalpų monitoringui: turėtų būti vertinama rizika, kurią kelia pastatų vidaus vandentiekis ir su juo susiję produktai bei medžiagos
  , ir, remiantis eksploatacinių savybių deklaracijomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011

   (79)

  , turėtų būti tikrinamos statybos produktų
  , kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu
  , eksploatacinės savybės
  . Drauge su eksploatacinių savybių deklaracijomis turėtų būti teikiama ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (80) 31 ir 33 straipsniuose nurodyta informacija. Remdamosi tais vertinimais valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, inter alia, kad būtų įdiegtos PSO gaires atitinkančios (81) tinkamos kontrolės ir valdymo priemonės (pvz., protrūkių atvejams) ir kad žmonių sveikatai pavojaus nekeltų į vandenį išsiskiriančios
  statybos produktų medžiagos. Tačiau, nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 305/2011, jei šios priemonės imtų riboti laisvą produktų ir medžiagų judėjimą Sąjungoje, tas ribojimas turėtų būti tinkamai pagrįstas ir griežtai proporcingas ir juo negalėtų būti savavališkai diskriminuojama ar užslėptai ribojama valstybių narių tarpusavio prekyba;

| (11) | parametrų verčių, kurios naudojamos žmonėms vartoti skirto vandens kokybei vertinti, būtina laikytis toje vietoje, kur žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas konkrečiam vartotojui. Tačiau žmonėms vartoti skirto vandens kokybei įtakos gali turėti pastatų vidaus vandentiekis. PSO pažymi, kad iš visų vandeniu plintančių patogenų daugiausia sveikatos problemų Sąjungoje kelia legionelės
  , ypač bakterija Legionella pneumophila, kuri yra viena didžiausių legioneliozės sukėlėjų Sąjungoje
  . Jos plinta per šilto vandens sistemą, o užsikrečiama jomis įkvepiant, pvz., prausiantis duše. Taigi jos akivaizdžiai susijusios su pastatų vidaus vandentiekiu. Kadangi vienašalis įpareigojimas dėl šio patogeno vykdyti visų privačių ar viešų patalpų monitoringą pareikalautų nepagrįstai didelių išlaidų
  ir taip būtų pažeistas subsidiarumo principas
  , tinkamesnis šios problemos sprendimas būtų pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai
  , ypatingą dėmesį skiriant prioritetinėms patalpoms
  . Šiuose vertinimuose reikėtų atsižvelgti ir į potencialią riziką, kurią kelia su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys produktai ir medžiagos. Todėl atliekant pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas prioritetinių patalpų monitoringui: turėtų būti vertinama rizika, kurią kelia pastatų vidaus vandentiekis ir su juo susiję produktai bei medžiagos, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu. Drauge su eksploatacinių savybių deklaracijomis turėtų būti teikiama ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (80) 31 ir 33 straipsniuose nurodyta informacija. Remdamosi tais vertinimais valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, inter alia, kad būtų įdiegtos PSO gaires

  81


   (81) atitinkančios tinkamos kontrolės ir valdymo priemonės (pvz., protrūkių atvejams) ir kad žmonių sveikatai pavojaus nekeltų į vandenį išsiskiriančios
  su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančios medžiagos
  ; |
| --- | --- |

(11)

parametrų verčių, kurios naudojamos žmonėms vartoti skirto vandens kokybei vertinti, būtina laikytis toje vietoje, kur žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas konkrečiam vartotojui. Tačiau žmonėms vartoti skirto vandens kokybei įtakos gali turėti pastatų vidaus vandentiekis. PSO pažymi, kad iš visų vandeniu plintančių patogenų daugiausia sveikatos problemų Sąjungoje kelia legionelės
  , ypač bakterija Legionella pneumophila, kuri yra viena didžiausių legioneliozės sukėlėjų Sąjungoje
  . Jos plinta per šilto vandens sistemą, o užsikrečiama jomis įkvepiant, pvz., prausiantis duše. Taigi jos akivaizdžiai susijusios su pastatų vidaus vandentiekiu. Kadangi vienašalis įpareigojimas dėl šio patogeno vykdyti visų privačių ar viešų patalpų monitoringą pareikalautų nepagrįstai didelių išlaidų
  ir taip būtų pažeistas subsidiarumo principas
  , tinkamesnis šios problemos sprendimas būtų pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai
  , ypatingą dėmesį skiriant prioritetinėms patalpoms
  . Šiuose vertinimuose reikėtų atsižvelgti ir į potencialią riziką, kurią kelia su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys produktai ir medžiagos. Todėl atliekant pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas prioritetinių patalpų monitoringui: turėtų būti vertinama rizika, kurią kelia pastatų vidaus vandentiekis ir su juo susiję produktai bei medžiagos, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu. Drauge su eksploatacinių savybių deklaracijomis turėtų būti teikiama ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (80) 31 ir 33 straipsniuose nurodyta informacija. Remdamosi tais vertinimais valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, inter alia, kad būtų įdiegtos PSO gaires

  81


   (81) atitinkančios tinkamos kontrolės ir valdymo priemonės (pvz., protrūkių atvejams) ir kad žmonių sveikatai pavojaus nekeltų į vandenį išsiskiriančios
  su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančios medžiagos
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Direktyvos 98/83/EB nuostatomis dėl vandens ruošimo įrenginių ir medžiagų kokybės užtikrinimo nepavyko pašalinti kliūčių vidaus rinkai, susijusių su laisvu statybos produktų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, judėjimu. Tebėra taikomos nacionalinės produktų tvirtinimo sistemos, kurių reikalavimai valstybėse narėse skiriasi. Dėl šios priežasties gamintojams sudėtinga ir brangu realizuoti savo produktus visoje Sąjungoje.
  Pašalinti technines kliūtis galima tik pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 nustatant darniąsias statybos produktų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, technines specifikacijas. Pagal tą reglamentą galima kurti Europos standartus, kuriais būtų suderinami su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių statybos produktų vertinimo metodai, ir nustatyti ribinius lygius
  ir
  klases, susijusius su esminių charakteristikų eksploatacinių savybių lygiu
  .
  Šiuo tikslu į 2017 m. standartizacijos darbo programą

   (82)

  įtrauktas standartizacijos prašymas, kuriame konkrečiai prašoma pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 atlikti
  produktų ir medžiagų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu,
  higienos ir saugos standartizacijos darbą, ir šis standartas bus paskelbtas 2018 m
  .
  Šį darnųjį standartą paskelbus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje bus užtikrinta, kad sprendimai dėl saugių statybos
  produktų
  , kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, teikimo
  ir
  tiekimo rinkai būtų priimami racionaliai
  .
  Todėl nuostatos dėl įrenginių ir medžiagų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu
  ,
  turėtų būti išbrauktos, iš dalies pakeistos nuostatomis dėl pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimo
  ir
  papildytos atitinkamais pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 nustatytais darniaisiais standartais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Direktyvos 98/83/EB nuostatomis dėl vandens ruošimo įrenginių ir medžiagų kokybės užtikrinimo nepavyko pašalinti kliūčių vidaus rinkai, susijusių su laisvu statybos produktų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, judėjimu. Tebėra taikomos nacionalinės produktų tvirtinimo sistemos, kurių reikalavimai valstybėse narėse skiriasi. Dėl šios priežasties gamintojams sudėtinga ir brangu realizuoti savo produktus visoje Sąjungoje.
  Pašalinti technines kliūtis galima tik pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 nustatant darniąsias statybos produktų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, technines specifikacijas. Pagal tą reglamentą galima kurti Europos standartus, kuriais būtų suderinami su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių statybos produktų vertinimo metodai, ir nustatyti ribinius lygius
  ir
  klases, susijusius su esminių charakteristikų eksploatacinių savybių lygiu
  .
  Šiuo tikslu į 2017 m. standartizacijos darbo programą

   (82)

  įtrauktas standartizacijos prašymas, kuriame konkrečiai prašoma pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 atlikti
  produktų ir medžiagų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu,
  higienos ir saugos standartizacijos darbą, ir šis standartas bus paskelbtas 2018 m
  .
  Šį darnųjį standartą paskelbus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje bus užtikrinta, kad sprendimai dėl saugių statybos
  produktų
  , kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, teikimo
  ir
  tiekimo rinkai būtų priimami racionaliai
  .
  Todėl nuostatos dėl įrenginių ir medžiagų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu
  ,
  turėtų būti išbrauktos, iš dalies pakeistos nuostatomis dėl pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimo
  ir
  papildytos atitinkamais pagal Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 nustatytais darniaisiais standartais
  ;

| (12) | Direktyvos 98/83/EB nuostatomis dėl vandens ruošimo įrenginių ir medžiagų kokybės užtikrinimo nepavyko pašalinti kliūčių vidaus rinkai, susijusių su laisvu statybos produktų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, judėjimu
  , ir užtikrinti pakankamą žmonių sveikatos apsaugą
  . Tebėra taikomos nacionalinės produktų tvirtinimo sistemos, kurių reikalavimai valstybėse narėse skiriasi. Dėl šios priežasties gamintojams sudėtinga ir brangu realizuoti savo produktus visoje Sąjungoje.
  Tą padėtį lemia tai, kad Europoje nėra minimalių higienos standartų, taikytinų visiems produktams ir medžiagoms
  , kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu,
  o tai yra būtina siekiant užtikrinti visišką
  ir
  visapusišką valstybių narių tarpusavio pripažinimą
  .
  Taigi veiksmingai pašalinti technines kliūtis ir užtikrinti visų
  produktų ir medžiagų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu,
  atitiktį Sąjungos lygmeniu galima tik nustatant minimalius Sąjungos kokybės reikalavimus
  .
  Todėl tos nuostatos turėtų būti sustiprintos vykdant tokių produktų ir medžiagų derinimo procedūrą. Ši veikla turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į įvairių valstybių narių
  ,
  kurios jau kelerius metus bendradarbiauja siekdamos užtikrinti reguliavimo konvergenciją, patirtį
  ir
  pažangą
  ; |
| --- | --- |

(12)

Direktyvos 98/83/EB nuostatomis dėl vandens ruošimo įrenginių ir medžiagų kokybės užtikrinimo nepavyko pašalinti kliūčių vidaus rinkai, susijusių su laisvu statybos produktų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, judėjimu
  , ir užtikrinti pakankamą žmonių sveikatos apsaugą
  . Tebėra taikomos nacionalinės produktų tvirtinimo sistemos, kurių reikalavimai valstybėse narėse skiriasi. Dėl šios priežasties gamintojams sudėtinga ir brangu realizuoti savo produktus visoje Sąjungoje.
  Tą padėtį lemia tai, kad Europoje nėra minimalių higienos standartų, taikytinų visiems produktams ir medžiagoms
  , kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu,
  o tai yra būtina siekiant užtikrinti visišką
  ir
  visapusišką valstybių narių tarpusavio pripažinimą
  .
  Taigi veiksmingai pašalinti technines kliūtis ir užtikrinti visų
  produktų ir medžiagų, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu,
  atitiktį Sąjungos lygmeniu galima tik nustatant minimalius Sąjungos kokybės reikalavimus
  .
  Todėl tos nuostatos turėtų būti sustiprintos vykdant tokių produktų ir medžiagų derinimo procedūrą. Ši veikla turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į įvairių valstybių narių
  ,
  kurios jau kelerius metus bendradarbiauja siekdamos užtikrinti reguliavimo konvergenciją, patirtį
  ir
  pažangą
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kiekviena valstybė narė turėtų užtikrinti, kad būtų parengtos monitoringo programos, leidžiančios patikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus. Didžiąją dalį šios direktyvos taikymo tikslais numatyto monitoringo vykdo vandens tiekėjai. Jiems turėtų būti suteikta tam tikra laisvė pasirinkti, kokių parametrų monitoringą vykdyti tiekimo rizikos vertinimo tikslais. Jei parametro neaptikta, vandens tiekėjai turėtų galėti sumažinti to parametro monitoringo dažnumą arba visai jo nebevykdyti. Tiekimo rizikos vertinimas turėtų būti taikomas daugumai parametrų. Tačiau parametrų, įtrauktų į pagrindinį sąrašą, monitoringas turėtų būti visuomet vykdomas tam tikru minimaliu dažnumu. Šioje direktyvoje pateikiamos nuostatos dėl monitoringo dažnumo yra daugiausia susijusios su atitikties patikromis ir tik kelios nuostatos yra susijusios su veiklos vertinimo tikslais vykdomu monitoringu. Vandens tiekėjai savo nuožiūra gali nuspręsti, kad veiklos vertinimo tikslais reikalingas papildomas monitoringas, kuris padėtų užtikrinti, kad vanduo būtų ruošiamas tinkamai. Šiuo tikslu vandens tiekėjai gali naudotis PSO gairėmis ir Vandens saugos plano vadovu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kiekviena valstybė narė turėtų užtikrinti, kad būtų parengtos monitoringo programos, leidžiančios patikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus. Didžiąją dalį šios direktyvos taikymo tikslais numatyto monitoringo vykdo vandens tiekėjai. Jiems turėtų būti suteikta tam tikra laisvė pasirinkti, kokių parametrų monitoringą vykdyti tiekimo rizikos vertinimo tikslais. Jei parametro neaptikta, vandens tiekėjai turėtų galėti sumažinti to parametro monitoringo dažnumą arba visai jo nebevykdyti. Tiekimo rizikos vertinimas turėtų būti taikomas daugumai parametrų. Tačiau parametrų, įtrauktų į pagrindinį sąrašą, monitoringas turėtų būti visuomet vykdomas tam tikru minimaliu dažnumu. Šioje direktyvoje pateikiamos nuostatos dėl monitoringo dažnumo yra daugiausia susijusios su atitikties patikromis ir tik kelios nuostatos yra susijusios su veiklos vertinimo tikslais vykdomu monitoringu. Vandens tiekėjai savo nuožiūra gali nuspręsti, kad veiklos vertinimo tikslais reikalingas papildomas monitoringas, kuris padėtų užtikrinti, kad vanduo būtų ruošiamas tinkamai. Šiuo tikslu vandens tiekėjai gali naudotis PSO gairėmis ir Vandens saugos plano vadovu;

| (13) | kiekviena valstybė narė turėtų užtikrinti, kad būtų parengtos monitoringo programos, leidžiančios patikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus. Didžiąją dalį šios direktyvos taikymo tikslais numatyto monitoringo vykdo vandens tiekėjai
  , tačiau prireikus valstybės narės turėtų paaiškinti, kurioms kompetentingoms institucijoms tenka įpareigojimai perkėlus šią direktyvą
  . Jiems turėtų būti suteikta tam tikra laisvė pasirinkti, kokių parametrų monitoringą vykdyti tiekimo rizikos vertinimo tikslais. Jei parametro neaptikta, vandens tiekėjai turėtų galėti sumažinti to parametro monitoringo dažnumą arba visai jo nebevykdyti. Tiekimo rizikos vertinimas turėtų būti taikomas daugumai parametrų. Tačiau parametrų, įtrauktų į pagrindinį sąrašą, monitoringas turėtų būti visuomet vykdomas tam tikru minimaliu dažnumu. Šioje direktyvoje pateikiamos nuostatos dėl monitoringo dažnumo yra daugiausia susijusios su atitikties patikromis ir tik kelios nuostatos yra susijusios su veiklos vertinimo tikslais vykdomu monitoringu. Vandens tiekėjai savo nuožiūra gali nuspręsti, kad veiklos vertinimo tikslais reikalingas papildomas monitoringas, kuris padėtų užtikrinti, kad vanduo būtų ruošiamas tinkamai. Šiuo tikslu vandens tiekėjai gali naudotis PSO gairėmis ir Vandens saugos plano vadovu; |
| --- | --- |

(13)

kiekviena valstybė narė turėtų užtikrinti, kad būtų parengtos monitoringo programos, leidžiančios patikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus. Didžiąją dalį šios direktyvos taikymo tikslais numatyto monitoringo vykdo vandens tiekėjai
  , tačiau prireikus valstybės narės turėtų paaiškinti, kurioms kompetentingoms institucijoms tenka įpareigojimai perkėlus šią direktyvą
  . Jiems turėtų būti suteikta tam tikra laisvė pasirinkti, kokių parametrų monitoringą vykdyti tiekimo rizikos vertinimo tikslais. Jei parametro neaptikta, vandens tiekėjai turėtų galėti sumažinti to parametro monitoringo dažnumą arba visai jo nebevykdyti. Tiekimo rizikos vertinimas turėtų būti taikomas daugumai parametrų. Tačiau parametrų, įtrauktų į pagrindinį sąrašą, monitoringas turėtų būti visuomet vykdomas tam tikru minimaliu dažnumu. Šioje direktyvoje pateikiamos nuostatos dėl monitoringo dažnumo yra daugiausia susijusios su atitikties patikromis ir tik kelios nuostatos yra susijusios su veiklos vertinimo tikslais vykdomu monitoringu. Vandens tiekėjai savo nuožiūra gali nuspręsti, kad veiklos vertinimo tikslais reikalingas papildomas monitoringas, kuris padėtų užtikrinti, kad vanduo būtų ruošiamas tinkamai. Šiuo tikslu vandens tiekėjai gali naudotis PSO gairėmis ir Vandens saugos plano vadovu;

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | rizika grindžiamą požiūrį
  palaipsniui
  turėtų pradėti taikyti visi vandens tiekėjai, įskaitant smulkius, nes Direktyvos 98/83/EB įvertinimas atskleidė, kad tie tiekėjai ją įgyvendino ne visiškai tinkamai – kartais dėl išlaidų, kurių reikalavo nebūtinos monitoringo operacijos. Taikant rizika grindžiamą požiūrį turėtų būti atsižvelgiama į saugumo klausimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

rizika grindžiamą požiūrį
  palaipsniui
  turėtų pradėti taikyti visi vandens tiekėjai, įskaitant smulkius, nes Direktyvos 98/83/EB įvertinimas atskleidė, kad tie tiekėjai ją įgyvendino ne visiškai tinkamai – kartais dėl išlaidų, kurių reikalavo nebūtinos monitoringo operacijos. Taikant rizika grindžiamą požiūrį turėtų būti atsižvelgiama į saugumo klausimus;

| (14) | rizika grindžiamą požiūrį turėtų pradėti taikyti visi vandens tiekėjai, įskaitant
  labai
  smulkius,
  smulkius ir vidutinio dydžio tiekėjus,
  nes Direktyvos 98/83/EB įvertinimas atskleidė, kad tie tiekėjai ją įgyvendino ne visiškai tinkamai – kartais dėl išlaidų, kurių reikalavo nebūtinos monitoringo operacijos
  , tačiau numatant labai smulkiems tiekėjams galimybę taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas
  . Taikant rizika grindžiamą požiūrį turėtų būti atsižvelgiama į saugumo klausimus
  ir principą „teršėjas moka“. Kompetentinga institucija turėtų padėti smulkesniems vandens teikėjams vykdyti monitoringo operacijas teikdama ekspertines žinias; |
| --- | --- |

(14)

rizika grindžiamą požiūrį turėtų pradėti taikyti visi vandens tiekėjai, įskaitant
  labai
  smulkius,
  smulkius ir vidutinio dydžio tiekėjus,
  nes Direktyvos 98/83/EB įvertinimas atskleidė, kad tie tiekėjai ją įgyvendino ne visiškai tinkamai – kartais dėl išlaidų, kurių reikalavo nebūtinos monitoringo operacijos
  , tačiau numatant labai smulkiems tiekėjams galimybę taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas
  . Taikant rizika grindžiamą požiūrį turėtų būti atsižvelgiama į saugumo klausimus
  ir principą „teršėjas moka“. Kompetentinga institucija turėtų padėti smulkesniems vandens teikėjams vykdyti monitoringo operacijas teikdama ekspertines žinias;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | siekdamos užtikrinti griežčiausią visuomenės sveikatos apsaugą, valstybės narės turėtų užtikrinti aiškų ir subalansuotą atsakomybės už rizika grindžiamo požiūrio taikymą pasiskirstymą pagal savo nacionalinę institucinę ir teisinę sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

siekdamos užtikrinti griežčiausią visuomenės sveikatos apsaugą, valstybės narės turėtų užtikrinti aiškų ir subalansuotą atsakomybės už rizika grindžiamo požiūrio taikymą pasiskirstymą pagal savo nacionalinę institucinę ir teisinę sistemą;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | tuo atveju, kai žmonėms vartoti skirto vandens kokybė neatitinka šioje direktyvoje nustatytų standartų, atitinkamos valstybės narės turėtų nedelsdamos ištirti priežastis ir užtikrinti, kad būtų kuo greičiau imtasi būtinų vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų. Tais atvejais, kai tiekiamas vanduo kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, turėtų būti uždraustas tokio vandens tiekimas arba apribotas jo naudojimas
  . Be to
  ,
  svarbu paaiškinti, kad nukrypimą nuo
  minimalių reikalavimų dėl mikrobiologinių ir cheminių parametrų verčių valstybės narės turėtų
  automatiškai laikyti potencialiu pavojumi
  žmonių sveikatai. Tais atvejais, kai būtina imtis žmonėms vartoti skirto vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, pagal Sutarties 191 straipsnio 2 dalį pirmiausia reikėtų imtis veiksmų, kuriais problema būtų šalinama ten, kur yra jos šaltinis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

tuo atveju, kai žmonėms vartoti skirto vandens kokybė neatitinka šioje direktyvoje nustatytų standartų, atitinkamos valstybės narės turėtų nedelsdamos ištirti priežastis ir užtikrinti, kad būtų kuo greičiau imtasi būtinų vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų. Tais atvejais, kai tiekiamas vanduo kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, turėtų būti uždraustas tokio vandens tiekimas arba apribotas jo naudojimas
  . Be to
  ,
  svarbu paaiškinti, kad nukrypimą nuo
  minimalių reikalavimų dėl mikrobiologinių ir cheminių parametrų verčių valstybės narės turėtų
  automatiškai laikyti potencialiu pavojumi
  žmonių sveikatai. Tais atvejais, kai būtina imtis žmonėms vartoti skirto vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, pagal Sutarties 191 straipsnio 2 dalį pirmiausia reikėtų imtis veiksmų, kuriais problema būtų šalinama ten, kur yra jos šaltinis;

| (15) | tuo atveju, kai žmonėms vartoti skirto vandens kokybė neatitinka šioje direktyvoje nustatytų standartų, atitinkamos valstybės narės turėtų nedelsdamos ištirti priežastis ir užtikrinti, kad būtų kuo greičiau imtasi būtinų vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų. Tais atvejais, kai tiekiamas vanduo kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, turėtų būti uždraustas tokio vandens tiekimas arba apribotas jo naudojimas
  , o piliečiai, kurie galėtų nukentėti
  ,
  turėtų būti tinkamai informuojami. Be to,
  minimalių reikalavimų dėl mikrobiologinių ir cheminių parametrų verčių
  nesilaikymo atveju
  valstybės narės turėtų
  nustatyti, ar dėl vertės viršijimo galimai keliamas pavojus
  žmonių sveikatai.
  Tuo tikslu valstybės narės visų pirma turėtų atsižvelgti į minimalių reikalavimų viršijimo lygį ir atitinkamo parametro rūšį.
  Tais atvejais, kai būtina imtis žmonėms vartoti skirto vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, pagal Sutarties 191 straipsnio 2 dalį pirmiausia reikėtų imtis veiksmų, kuriais problema būtų šalinama ten, kur yra jos šaltinis; |
| --- | --- |

(15)

tuo atveju, kai žmonėms vartoti skirto vandens kokybė neatitinka šioje direktyvoje nustatytų standartų, atitinkamos valstybės narės turėtų nedelsdamos ištirti priežastis ir užtikrinti, kad būtų kuo greičiau imtasi būtinų vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų. Tais atvejais, kai tiekiamas vanduo kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, turėtų būti uždraustas tokio vandens tiekimas arba apribotas jo naudojimas
  , o piliečiai, kurie galėtų nukentėti
  ,
  turėtų būti tinkamai informuojami. Be to,
  minimalių reikalavimų dėl mikrobiologinių ir cheminių parametrų verčių
  nesilaikymo atveju
  valstybės narės turėtų
  nustatyti, ar dėl vertės viršijimo galimai keliamas pavojus
  žmonių sveikatai.
  Tuo tikslu valstybės narės visų pirma turėtų atsižvelgti į minimalių reikalavimų viršijimo lygį ir atitinkamo parametro rūšį.
  Tais atvejais, kai būtina imtis žmonėms vartoti skirto vandens kokybės atkuriamųjų veiksmų, pagal Sutarties 191 straipsnio 2 dalį pirmiausia reikėtų imtis veiksmų, kuriais problema būtų šalinama ten, kur yra jos šaltinis;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | svarbu išvengti, kad užterštas vanduo keltų potencialų pavojų žmonių sveikatai. Todėl turėtų būti draudžiama tokį vandenį tiekti arba turėtų būti apribotas jo vartojimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

svarbu išvengti, kad užterštas vanduo keltų potencialų pavojų žmonių sveikatai. Todėl turėtų būti draudžiama tokį vandenį tiekti arba turėtų būti apribotas jo vartojimas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | valstybėms narėms
  nebeturėtų
  būti leista taikyti nukrypti nuo šios direktyvos
  leidžiančiių nuostatų
  . Nukrypti leidžiančios nuostatos pradžioje buvo taikomos siekiant suteikti valstybėms narėms ne ilgesnį kaip devynerių metų laikotarpį nuokrypiui nuo parametro vertės ištaisyti. Paaiškėjo, kad ši procedūra
  pernelyg apsunkina tiek valstybes nares
  ,
  tiek Komisiją
  .
  Be to
  , kai kuriais atvejais dėl
  jos
  buvo vėluojama imtis atkuriamųjų veiksmų, nes nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo galimybė buvo palaikyta pereinamuoju laikotarpiu.
  Todėl nuostata dėl nukrypti leidžiančių nuostatų turėtų būti išbraukta. Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą
  ,
  tais atvejais
  ,
  kai viršijamos parametrų vertės
  , su
  atkuriamaisiais veiksmais susijusios
  nuostatos
  turėtų
  būti
  taikomos
  iš
  karto
  ,
  be galimybės taikyti nuo parametro vertės nukrypti leidžiančią nuostatą
  .
  Tačiau
  nukrypti leidžiančios nuostatos, valstybių narių suteikiamos pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį ir tebegaliojančios šios direktyvos įsigaliojimo dieną, turėtų ir toliau būti taikomos
  iki jų laikotarpio pabaigos
  ,
  bet neturėtų būti atnaujinamos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

valstybėms narėms
  nebeturėtų
  būti leista taikyti nukrypti nuo šios direktyvos
  leidžiančiių nuostatų
  . Nukrypti leidžiančios nuostatos pradžioje buvo taikomos siekiant suteikti valstybėms narėms ne ilgesnį kaip devynerių metų laikotarpį nuokrypiui nuo parametro vertės ištaisyti. Paaiškėjo, kad ši procedūra
  pernelyg apsunkina tiek valstybes nares
  ,
  tiek Komisiją
  .
  Be to
  , kai kuriais atvejais dėl
  jos
  buvo vėluojama imtis atkuriamųjų veiksmų, nes nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo galimybė buvo palaikyta pereinamuoju laikotarpiu.
  Todėl nuostata dėl nukrypti leidžiančių nuostatų turėtų būti išbraukta. Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą
  ,
  tais atvejais
  ,
  kai viršijamos parametrų vertės
  , su
  atkuriamaisiais veiksmais susijusios
  nuostatos
  turėtų
  būti
  taikomos
  iš
  karto
  ,
  be galimybės taikyti nuo parametro vertės nukrypti leidžiančią nuostatą
  .
  Tačiau
  nukrypti leidžiančios nuostatos, valstybių narių suteikiamos pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį ir tebegaliojančios šios direktyvos įsigaliojimo dieną, turėtų ir toliau būti taikomos
  iki jų laikotarpio pabaigos
  ,
  bet neturėtų būti atnaujinamos
  ;

| (16) | valstybėms narėms
  turėtų
  būti leista taikyti nukrypti nuo šios direktyvos
  leidžiančias nuostatas
  . Nukrypti leidžiančios nuostatos pradžioje buvo taikomos siekiant suteikti valstybėms narėms ne ilgesnį kaip devynerių metų laikotarpį nuokrypiui nuo parametro vertės ištaisyti. Paaiškėjo, kad ši procedūra
  , atsižvelgiant į direktyvos tikslų mastą
  ,
  yra naudinga valstybėms narėms
  .
  Tačiau pažymėtina
  ,
  kad
  kai kuriais atvejais dėl
  šios procedūros
  buvo vėluojama imtis atkuriamųjų veiksmų, nes nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo galimybė
  tam tikrais atvejais
  buvo palaikyta pereinamuoju laikotarpiu.
  Atsižvelgiant į tai, kad, pirma, šioje direktyvoje nustatyti kokybės parametrai turi būti sugriežtinti, ir, antra, į tai, kad aptinkama vis daugiau naujų teršalų, reikia taikyti griežtesnes vertinimo, monitoringo ir valdymo priemones, tačiau ir toliau būtina išlaikyti prie tų aplinkybių pritaikytą nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo procedūrą su sąlyga, kad tokios nukrypti leidžiančios nuostatos nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai ir kad toje teritorijoje žmonėms vartoti skirtas vanduo negali būti tiekiamas jokiais kitais priimtinais būdais. Todėl Direktyvos 98/83/EB nuostata dėl nukrypti leidžiančių nuostatų turėtų būti
  iš
  dalies pakeista
  ,
  siekiant užtikrinti, kad valstybės narės kuo greičiau ir kuo veiksmingiau prisitaikytų prie šios direktyvos reikalavimų
  .
  Be to,
  nukrypti leidžiančios nuostatos, valstybių narių suteikiamos pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį ir tebegaliojančios šios direktyvos įsigaliojimo dieną, turėtų ir toliau būti taikomos
  laikantis tvarkos, numatytos pagal nuostatas, kurios galiojo tuo metu
  ,
  kai buvo suteikta nukrypti leidžianti nuostata
  ; |
| --- | --- |

(16)

valstybėms narėms
  turėtų
  būti leista taikyti nukrypti nuo šios direktyvos
  leidžiančias nuostatas
  . Nukrypti leidžiančios nuostatos pradžioje buvo taikomos siekiant suteikti valstybėms narėms ne ilgesnį kaip devynerių metų laikotarpį nuokrypiui nuo parametro vertės ištaisyti. Paaiškėjo, kad ši procedūra
  , atsižvelgiant į direktyvos tikslų mastą
  ,
  yra naudinga valstybėms narėms
  .
  Tačiau pažymėtina
  ,
  kad
  kai kuriais atvejais dėl
  šios procedūros
  buvo vėluojama imtis atkuriamųjų veiksmų, nes nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo galimybė
  tam tikrais atvejais
  buvo palaikyta pereinamuoju laikotarpiu.
  Atsižvelgiant į tai, kad, pirma, šioje direktyvoje nustatyti kokybės parametrai turi būti sugriežtinti, ir, antra, į tai, kad aptinkama vis daugiau naujų teršalų, reikia taikyti griežtesnes vertinimo, monitoringo ir valdymo priemones, tačiau ir toliau būtina išlaikyti prie tų aplinkybių pritaikytą nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo procedūrą su sąlyga, kad tokios nukrypti leidžiančios nuostatos nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai ir kad toje teritorijoje žmonėms vartoti skirtas vanduo negali būti tiekiamas jokiais kitais priimtinais būdais. Todėl Direktyvos 98/83/EB nuostata dėl nukrypti leidžiančių nuostatų turėtų būti
  iš
  dalies pakeista
  ,
  siekiant užtikrinti, kad valstybės narės kuo greičiau ir kuo veiksmingiau prisitaikytų prie šios direktyvos reikalavimų
  .
  Be to,
  nukrypti leidžiančios nuostatos, valstybių narių suteikiamos pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį ir tebegaliojančios šios direktyvos įsigaliojimo dieną, turėtų ir toliau būti taikomos
  laikantis tvarkos, numatytos pagal nuostatas, kurios galiojo tuo metu
  ,
  kai buvo suteikta nukrypti leidžianti nuostata
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Komisija, 2014 m. atsiliepdama į Europos piliečių iniciatyvą Right2Water (83), paragino valstybes nares laikantis PSO rekomendacijų užtikrinti būtiniausią vandens tiekimą visiems piliečiams. Ji taip pat pasižadėjo, kad „aplinkos politika (...) visiems gyventojams toliau (...) gerins prieigą prie saugaus geriamojo vandens“ (84). Tai atitinka JT šeštąjį darnaus vystymosi tikslą ir su juo susijusią užduotį „pasiekti, kad visiems būtų užtikrintos visuotinės ir lygiateisės galimybės gauti saugų ir įperkamą geriamąjį vandenį“. Lygiateisių galimybių koncepcija apima įvairiausius aspektus, kaip antai prieinamumą (kuriam įtakos turi, pvz., geografinės priežastys, infrastruktūros stoka arba ypatinga tam tikrų gyventojų grupių padėtis), kokybę, priimtinumą arba finansinį įperkamumą. Kalbant apie įperkamumą svarbu prisiminti, kad nustatydamos vandens tarifus pagal
  Direktyvoje 2000/60/EB
  išdėstytą sąnaudų susigrąžinimo principą valstybės narės gali atsižvelgti į gyventojų ekonominių ir socialinių sąlygų skirtumus ir priimti socialinius tarifus arba taikyti priemones, kuriomis būtų saugomi nepalankiomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenantys piliečiai. Šioje direktyvoje aktualiausi yra su vandens kokybe ir prieinamumu susiję prieigos prie vandens aspektai. Siekiant atsižvelgti į tuos aspektus, atsiliepti į Europos piliečių iniciatyvą ir prisidėti įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio (85) 20-tą principą, pagal kurį teigiama, kad „kiekvienas turi teisę naudotis kokybiškomis pagrindinėmis paslaugomis, be kita ko, vandens tiekimo“, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama prieigos prie vandens klausimą spręsti nacionaliniu lygmeniu, leidžiant kai kuriuos sprendimus dėl konkretaus įgyvendintinų priemonių tipo priimti savo nuožiūra. Šiuo tikslu galima būtų imtis tokių veiksmų, kuriais, inter alia, visiems piliečiams būtų gerinama prieiga prie žmonėms vartoti skirto vandens, pvz.,
  miestuose įrengiant visiems prieinamus
  vandens fontanus, ir
  būtų skatinamas
  tokio vandens
  vartojimas
  raginant nemokamai jį siūlyti viešuose pastatuose ir restoranuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

Komisija, 2014 m. atsiliepdama į Europos piliečių iniciatyvą Right2Water (83), paragino valstybes nares laikantis PSO rekomendacijų užtikrinti būtiniausią vandens tiekimą visiems piliečiams. Ji taip pat pasižadėjo, kad „aplinkos politika (...) visiems gyventojams toliau (...) gerins prieigą prie saugaus geriamojo vandens“ (84). Tai atitinka JT šeštąjį darnaus vystymosi tikslą ir su juo susijusią užduotį „pasiekti, kad visiems būtų užtikrintos visuotinės ir lygiateisės galimybės gauti saugų ir įperkamą geriamąjį vandenį“. Lygiateisių galimybių koncepcija apima įvairiausius aspektus, kaip antai prieinamumą (kuriam įtakos turi, pvz., geografinės priežastys, infrastruktūros stoka arba ypatinga tam tikrų gyventojų grupių padėtis), kokybę, priimtinumą arba finansinį įperkamumą. Kalbant apie įperkamumą svarbu prisiminti, kad nustatydamos vandens tarifus pagal
  Direktyvoje 2000/60/EB
  išdėstytą sąnaudų susigrąžinimo principą valstybės narės gali atsižvelgti į gyventojų ekonominių ir socialinių sąlygų skirtumus ir priimti socialinius tarifus arba taikyti priemones, kuriomis būtų saugomi nepalankiomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenantys piliečiai. Šioje direktyvoje aktualiausi yra su vandens kokybe ir prieinamumu susiję prieigos prie vandens aspektai. Siekiant atsižvelgti į tuos aspektus, atsiliepti į Europos piliečių iniciatyvą ir prisidėti įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio (85) 20-tą principą, pagal kurį teigiama, kad „kiekvienas turi teisę naudotis kokybiškomis pagrindinėmis paslaugomis, be kita ko, vandens tiekimo“, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama prieigos prie vandens klausimą spręsti nacionaliniu lygmeniu, leidžiant kai kuriuos sprendimus dėl konkretaus įgyvendintinų priemonių tipo priimti savo nuožiūra. Šiuo tikslu galima būtų imtis tokių veiksmų, kuriais, inter alia, visiems piliečiams būtų gerinama prieiga prie žmonėms vartoti skirto vandens, pvz.,
  miestuose įrengiant visiems prieinamus
  vandens fontanus, ir
  būtų skatinamas
  tokio vandens
  vartojimas
  raginant nemokamai jį siūlyti viešuose pastatuose ir restoranuose;

| (17) | Komisija, 2014 m. atsiliepdama į Europos piliečių iniciatyvą Right2Water (83), paragino valstybes nares laikantis PSO rekomendacijų užtikrinti būtiniausią vandens tiekimą visiems piliečiams. Ji taip pat pasižadėjo, kad „aplinkos politika (...) visiems gyventojams toliau (...) gerins prieigą prie saugaus geriamojo vandens“ (84).
  Tai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1 ir 2 straipsnius. Tai taip pat atitinka
  JT šeštąjį darnaus vystymosi tikslą ir su juo susijusią užduotį „pasiekti, kad visiems būtų užtikrintos visuotinės ir lygiateisės galimybės gauti saugų ir įperkamą geriamąjį vandenį“. Lygiateisių galimybių koncepcija apima įvairiausius aspektus, kaip antai prieinamumą (kuriam įtakos turi, pvz., geografinės priežastys, infrastruktūros stoka arba ypatinga tam tikrų gyventojų grupių padėtis), kokybę, priimtinumą arba finansinį įperkamumą. Kalbant apie įperkamumą svarbu prisiminti, kad
  , nedarant poveikio Direktyvos 2000/60/EB 9 straipsnio 4 daliai,
  nustatydamos vandens tarifus pagal
  toje direktyvoje
  išdėstytą sąnaudų susigrąžinimo principą valstybės narės gali atsižvelgti į gyventojų ekonominių ir socialinių sąlygų skirtumus ir priimti socialinius tarifus arba taikyti priemones, kuriomis būtų saugomi nepalankiomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenantys piliečiai. Šioje direktyvoje aktualiausi yra su vandens kokybe ir prieinamumu susiję prieigos prie vandens aspektai. Siekiant atsižvelgti į tuos aspektus, atsiliepti į Europos piliečių iniciatyvą ir prisidėti įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio (85) 20-tą principą, pagal kurį teigiama, kad „kiekvienas turi teisę naudotis kokybiškomis pagrindinėmis paslaugomis, be kita ko, vandens tiekimo“, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama
  įperkamos
  prieigos prie vandens klausimą spręsti nacionaliniu lygmeniu, leidžiant kai kuriuos sprendimus dėl konkretaus įgyvendintinų priemonių tipo priimti savo nuožiūra. Šiuo tikslu galima būtų imtis tokių veiksmų, kuriais, inter alia, visiems piliečiams būtų gerinama prieiga prie žmonėms vartoti skirto vandens, pvz.,
  nepagrįstai negriežtinti vandens kokybės reikalavimų įgyvendinant visuomenės sveikatos programą, nes dėl to padidėtų vandens kaina piliečiams, miestuose įrengti nemokamus
  vandens fontanus, ir
  skatinti
  tokio vandens
  vartojimą
  raginant nemokamai jį siūlyti viešuose pastatuose ir restoranuose
  , prekybos ir poilsio centruose, taip pat didelių žmonių srautų ir tranzito vietose, pvz., geležinkelio stotyse ir oro uostuose. Valstybės narės turėtų galėti savo nuožiūra nustatyti tinkamą tokių priemonių derinį, atsižvelgdamos į savo konkrečias nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- |

(17)

Komisija, 2014 m. atsiliepdama į Europos piliečių iniciatyvą Right2Water (83), paragino valstybes nares laikantis PSO rekomendacijų užtikrinti būtiniausią vandens tiekimą visiems piliečiams. Ji taip pat pasižadėjo, kad „aplinkos politika (...) visiems gyventojams toliau (...) gerins prieigą prie saugaus geriamojo vandens“ (84).
  Tai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1 ir 2 straipsnius. Tai taip pat atitinka
  JT šeštąjį darnaus vystymosi tikslą ir su juo susijusią užduotį „pasiekti, kad visiems būtų užtikrintos visuotinės ir lygiateisės galimybės gauti saugų ir įperkamą geriamąjį vandenį“. Lygiateisių galimybių koncepcija apima įvairiausius aspektus, kaip antai prieinamumą (kuriam įtakos turi, pvz., geografinės priežastys, infrastruktūros stoka arba ypatinga tam tikrų gyventojų grupių padėtis), kokybę, priimtinumą arba finansinį įperkamumą. Kalbant apie įperkamumą svarbu prisiminti, kad
  , nedarant poveikio Direktyvos 2000/60/EB 9 straipsnio 4 daliai,
  nustatydamos vandens tarifus pagal
  toje direktyvoje
  išdėstytą sąnaudų susigrąžinimo principą valstybės narės gali atsižvelgti į gyventojų ekonominių ir socialinių sąlygų skirtumus ir priimti socialinius tarifus arba taikyti priemones, kuriomis būtų saugomi nepalankiomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis gyvenantys piliečiai. Šioje direktyvoje aktualiausi yra su vandens kokybe ir prieinamumu susiję prieigos prie vandens aspektai. Siekiant atsižvelgti į tuos aspektus, atsiliepti į Europos piliečių iniciatyvą ir prisidėti įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio (85) 20-tą principą, pagal kurį teigiama, kad „kiekvienas turi teisę naudotis kokybiškomis pagrindinėmis paslaugomis, be kita ko, vandens tiekimo“, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama
  įperkamos
  prieigos prie vandens klausimą spręsti nacionaliniu lygmeniu, leidžiant kai kuriuos sprendimus dėl konkretaus įgyvendintinų priemonių tipo priimti savo nuožiūra. Šiuo tikslu galima būtų imtis tokių veiksmų, kuriais, inter alia, visiems piliečiams būtų gerinama prieiga prie žmonėms vartoti skirto vandens, pvz.,
  nepagrįstai negriežtinti vandens kokybės reikalavimų įgyvendinant visuomenės sveikatos programą, nes dėl to padidėtų vandens kaina piliečiams, miestuose įrengti nemokamus
  vandens fontanus, ir
  skatinti
  tokio vandens
  vartojimą
  raginant nemokamai jį siūlyti viešuose pastatuose ir restoranuose
  , prekybos ir poilsio centruose, taip pat didelių žmonių srautų ir tranzito vietose, pvz., geležinkelio stotyse ir oro uostuose. Valstybės narės turėtų galėti savo nuožiūra nustatyti tinkamą tokių priemonių derinį, atsižvelgdamos į savo konkrečias nacionalines aplinkybes;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | Europos Parlamentas savo rezoliucijoje dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ tolesnių veiksmų (86) teigė, kad „valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų visuomenės grupių poreikiams“ (87).
  Problematiška
  mažumų kultūrų – romų
  , manušų,
  klajoklių,
  kalų, gens du voyage ir kitų sėslių ir nesėslių grupių
   – padėtis, ypač jų patiriamas geriamojo vandens trūkumas, pripažinta ir Komisijos parengtoje ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaitoje (88) ir Tarybos rekomendacijoje 2013/C 378/01 dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (89). Atsižvelgiant į šias bendrąsias aplinkybes tikslinga, kad valstybės narės skirtų ypatingą dėmesį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms imdamosi būtinų priemonių užtikrinti, kad tos grupės turėtų prieigą prie vandens. Nedarant poveikio valstybių narių teisei tas grupes apibrėžti, jos turėtų apimti bent pabėgėlius, klajoklių bendruomenes, benamius ir mažumų kultūras – romus
  , manušus,
  klajoklius,
  kalus
  ,
  gens du voyage ir kitas sėslias ir nesėslias grupes
  . Tokios valstybių narių nuožiūrai paliktos prieigos prie vandens užtikrinimo priemonės galėtų apimti, pvz., alternatyvių tiekimo sistemų (individualios vandens ruošimo įrangos) diegimą, vandens tiekimą talpyklose (sunkvežimiais ir cisternomis) ir stovykloms būtinos infrastruktūros užtikrinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

Europos Parlamentas savo rezoliucijoje dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ tolesnių veiksmų (86) teigė, kad „valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų visuomenės grupių poreikiams“ (87).
  Problematiška
  mažumų kultūrų – romų
  , manušų,
  klajoklių,
  kalų, gens du voyage ir kitų sėslių ir nesėslių grupių
   – padėtis, ypač jų patiriamas geriamojo vandens trūkumas, pripažinta ir Komisijos parengtoje ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaitoje (88) ir Tarybos rekomendacijoje 2013/C 378/01 dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (89). Atsižvelgiant į šias bendrąsias aplinkybes tikslinga, kad valstybės narės skirtų ypatingą dėmesį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms imdamosi būtinų priemonių užtikrinti, kad tos grupės turėtų prieigą prie vandens. Nedarant poveikio valstybių narių teisei tas grupes apibrėžti, jos turėtų apimti bent pabėgėlius, klajoklių bendruomenes, benamius ir mažumų kultūras – romus
  , manušus,
  klajoklius,
  kalus
  ,
  gens du voyage ir kitas sėslias ir nesėslias grupes
  . Tokios valstybių narių nuožiūrai paliktos prieigos prie vandens užtikrinimo priemonės galėtų apimti, pvz., alternatyvių tiekimo sistemų (individualios vandens ruošimo įrangos) diegimą, vandens tiekimą talpyklose (sunkvežimiais ir cisternomis) ir stovykloms būtinos infrastruktūros užtikrinimą;

| (18) | Europos Parlamentas savo rezoliucijoje dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ tolesnių veiksmų (86) teigė, kad „valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų visuomenės grupių poreikiams“ (87).
  Ypatinga
  mažumų kultūrų – romų
  ir
  klajoklių,
  nepriklausomai nuo to, ar jie praktikuoja sėslų ar nesėslų gyvenimo būdą
   – padėtis, ypač jų patiriamas geriamojo vandens trūkumas, pripažinta ir Komisijos parengtoje ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaitoje (88) ir Tarybos rekomendacijoje 2013/C 378/01 dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (89). Atsižvelgiant į šias bendrąsias aplinkybes tikslinga, kad valstybės narės skirtų ypatingą dėmesį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms imdamosi būtinų priemonių užtikrinti, kad tos grupės turėtų prieigą prie vandens.
  Laikydamosi Direktyvoje 2000/60/EB nustatyto sąnaudų, patirtų teikiant vandens paslaugas, susigrąžinimo principo, valstybės narės turėtų gerinti prieigą prie vandens pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms, nekeldamos grėsmės kokybiško ir įperkamo vandens tiekimui visiems žmonėms.
  Nedarant poveikio valstybių narių teisei tas grupes apibrėžti, jos turėtų apimti bent pabėgėlius, klajoklių bendruomenes, benamius ir mažumų kultūras – romus
  ir
  klajoklius,
  nepriklausomai nuo to
  ,
  ar jie praktikuoja sėslų ar nesėslų gyvenimo būdą
  . Tokios valstybių narių nuožiūrai paliktos prieigos prie vandens užtikrinimo priemonės galėtų apimti, pvz., alternatyvių tiekimo sistemų (individualios vandens ruošimo įrangos) diegimą, vandens tiekimą talpyklose (sunkvežimiais ir cisternomis) ir stovykloms būtinos infrastruktūros užtikrinimą
  . Jeigu vietos viešosioms institucijoms tenka atsakomybė už tų įpareigojimų vykdymą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos turi pakankamus finansinius išteklius, techninius pajėgumus ir materialinę bazę ir taip pat turėtų joms teikti atitinkamą paramą, pvz., ekspertines žinias. Būtent teikdamos vandenį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms vietos viešosios institucijos neturėtų patirti neproporcingų sąnaudų; |
| --- | --- |

(18)

Europos Parlamentas savo rezoliucijoje dėl Europos piliečių iniciatyvos „Right2Water“ tolesnių veiksmų (86) teigė, kad „valstybės narės turėtų skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų visuomenės grupių poreikiams“ (87).
  Ypatinga
  mažumų kultūrų – romų
  ir
  klajoklių,
  nepriklausomai nuo to, ar jie praktikuoja sėslų ar nesėslų gyvenimo būdą
   – padėtis, ypač jų patiriamas geriamojo vandens trūkumas, pripažinta ir Komisijos parengtoje ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaitoje (88) ir Tarybos rekomendacijoje 2013/C 378/01 dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (89). Atsižvelgiant į šias bendrąsias aplinkybes tikslinga, kad valstybės narės skirtų ypatingą dėmesį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms imdamosi būtinų priemonių užtikrinti, kad tos grupės turėtų prieigą prie vandens.
  Laikydamosi Direktyvoje 2000/60/EB nustatyto sąnaudų, patirtų teikiant vandens paslaugas, susigrąžinimo principo, valstybės narės turėtų gerinti prieigą prie vandens pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms, nekeldamos grėsmės kokybiško ir įperkamo vandens tiekimui visiems žmonėms.
  Nedarant poveikio valstybių narių teisei tas grupes apibrėžti, jos turėtų apimti bent pabėgėlius, klajoklių bendruomenes, benamius ir mažumų kultūras – romus
  ir
  klajoklius,
  nepriklausomai nuo to
  ,
  ar jie praktikuoja sėslų ar nesėslų gyvenimo būdą
  . Tokios valstybių narių nuožiūrai paliktos prieigos prie vandens užtikrinimo priemonės galėtų apimti, pvz., alternatyvių tiekimo sistemų (individualios vandens ruošimo įrangos) diegimą, vandens tiekimą talpyklose (sunkvežimiais ir cisternomis) ir stovykloms būtinos infrastruktūros užtikrinimą
  . Jeigu vietos viešosioms institucijoms tenka atsakomybė už tų įpareigojimų vykdymą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jos turi pakankamus finansinius išteklius, techninius pajėgumus ir materialinę bazę ir taip pat turėtų joms teikti atitinkamą paramą, pvz., ekspertines žinias. Būtent teikdamos vandenį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms vietos viešosios institucijos neturėtų patirti neproporcingų sąnaudų;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (90) reikalaujama, kad visuomenė turėtų galimybę nacionaliniu lygmeniu susipažinti su aiškia informacija apie aplinką. Direktyvoje 98/83/EB numatyta tik pasyvi informacijos prieiga, t. y. valstybėms narėms pakako užtikrinti, kad informacija būtų prieinama. Todėl tas nuostatas reikėtų pakeisti siekiant užtikrinti, kad naujausia informacija būtų
  prieinama
  lengvai, pvz.,
  svetainėse
  ,
  kurių adresai būtų aktyviai platinami
  . Naujausia informacija turėtų apimti ne tik monitoringo programų rezultatus, bet ir papildomą informaciją, kuri visuomenei galėtų atrodyti naudinga, kaip antai
  informacija apie rodiklius (geležies, kietumo, mineralų ir kt.), kurie dažnai daro įtaką vartotojų nuomonei
  apie
  vandentiekio vandenį. Šiuo tikslu Direktyvos 98/83/EB indikatoriniai parametrai, kurie neteikė su sveikata susijusios informacijos, turėtų būti pakeisti internete skelbiama informacija apie tuos
  parametrus. Labai stambūs vandens tiekėjai internete turėtų skelbti ir papildomą informaciją apie, inter alia,
  energijos vartojimo efektyvumą, valdymą, reguliavimą, išlaidų
  struktūrą ir taikytas vandens ruošimo technologijas.
  Manoma, kad geresnės vartotojų žinios
  ir
  didesnis skaidrumas padės
  didinti piliečių pasitikėjimą jiems tiekiamu vandeniu
  . O tai savo ruožtu
  turėtų padėti didinti vandentiekio vandens vartojimą
  ir taip mažinti
  plastiko šiukšlių
  ir
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį – taigi prisidėti prie
  klimato kaitos
  švelninimo
  ir
  visos aplinkos būklės gerinimo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (90) reikalaujama, kad visuomenė turėtų galimybę nacionaliniu lygmeniu susipažinti su aiškia informacija apie aplinką. Direktyvoje 98/83/EB numatyta tik pasyvi informacijos prieiga, t. y. valstybėms narėms pakako užtikrinti, kad informacija būtų prieinama. Todėl tas nuostatas reikėtų pakeisti siekiant užtikrinti, kad naujausia informacija būtų
  prieinama
  lengvai, pvz.,
  svetainėse
  ,
  kurių adresai būtų aktyviai platinami
  . Naujausia informacija turėtų apimti ne tik monitoringo programų rezultatus, bet ir papildomą informaciją, kuri visuomenei galėtų atrodyti naudinga, kaip antai
  informacija apie rodiklius (geležies, kietumo, mineralų ir kt.), kurie dažnai daro įtaką vartotojų nuomonei
  apie
  vandentiekio vandenį. Šiuo tikslu Direktyvos 98/83/EB indikatoriniai parametrai, kurie neteikė su sveikata susijusios informacijos, turėtų būti pakeisti internete skelbiama informacija apie tuos
  parametrus. Labai stambūs vandens tiekėjai internete turėtų skelbti ir papildomą informaciją apie, inter alia,
  energijos vartojimo efektyvumą, valdymą, reguliavimą, išlaidų
  struktūrą ir taikytas vandens ruošimo technologijas.
  Manoma, kad geresnės vartotojų žinios
  ir
  didesnis skaidrumas padės
  didinti piliečių pasitikėjimą jiems tiekiamu vandeniu
  . O tai savo ruožtu
  turėtų padėti didinti vandentiekio vandens vartojimą
  ir taip mažinti
  plastiko šiukšlių
  ir
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį – taigi prisidėti prie
  klimato kaitos
  švelninimo
  ir
  visos aplinkos būklės gerinimo
  ;

| (19) | 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (90) reikalaujama, kad visuomenė turėtų galimybę nacionaliniu lygmeniu susipažinti su aiškia informacija apie aplinką. Direktyvoje 98/83/EB numatyta tik pasyvi informacijos prieiga, t. y. valstybėms narėms pakako užtikrinti, kad informacija būtų prieinama. Todėl tas nuostatas reikėtų pakeisti siekiant užtikrinti, kad naujausia informacija būtų
  vartotojams suprantama, svarbi ir
  lengvai
  prieinama
  , pvz.,
  brošiūroje
  ,
  interneto svetainėje arba išmaniosiose programėlėse
  . Naujausia informacija turėtų apimti ne tik monitoringo programų rezultatus, bet ir papildomą informaciją, kuri visuomenei galėtų atrodyti naudinga, kaip antai
  vandens tiekėjų atliekamo vandens kokybės parametrų monitoringo rezultatai ir informacija
  apie
  I priedo Ba dalyje išvardytus indikatorinius
  parametrus. Labai stambūs vandens tiekėjai internete turėtų skelbti ir papildomą informaciją apie, inter alia,
  tarifų
  struktūrą ir taikytas vandens ruošimo technologijas.
  Suteikiant vartotojams daugiau tinkamos informacijos
  ir
  didinant skaidrumą turėtų būti siekiama
  didinti piliečių pasitikėjimą jiems tiekiamu vandeniu
  ir vandens tiekimo paslaugomis, tai
  turėtų padėti didinti vandentiekio vandens
  kaip geriamojo vandens
  vartojimą
  , tokiu būdu būtų prisidėta prie
  plastiko
  naudojimo ir
  šiukšlių
  bei
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekio sumažinimo ir būtų daromas teigiamas poveikis
  klimato kaitos
  švelninimui
  ir
  aplinkai kaip visumai
  ; |
| --- | --- |

(19)

7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (90) reikalaujama, kad visuomenė turėtų galimybę nacionaliniu lygmeniu susipažinti su aiškia informacija apie aplinką. Direktyvoje 98/83/EB numatyta tik pasyvi informacijos prieiga, t. y. valstybėms narėms pakako užtikrinti, kad informacija būtų prieinama. Todėl tas nuostatas reikėtų pakeisti siekiant užtikrinti, kad naujausia informacija būtų
  vartotojams suprantama, svarbi ir
  lengvai
  prieinama
  , pvz.,
  brošiūroje
  ,
  interneto svetainėje arba išmaniosiose programėlėse
  . Naujausia informacija turėtų apimti ne tik monitoringo programų rezultatus, bet ir papildomą informaciją, kuri visuomenei galėtų atrodyti naudinga, kaip antai
  vandens tiekėjų atliekamo vandens kokybės parametrų monitoringo rezultatai ir informacija
  apie
  I priedo Ba dalyje išvardytus indikatorinius
  parametrus. Labai stambūs vandens tiekėjai internete turėtų skelbti ir papildomą informaciją apie, inter alia,
  tarifų
  struktūrą ir taikytas vandens ruošimo technologijas.
  Suteikiant vartotojams daugiau tinkamos informacijos
  ir
  didinant skaidrumą turėtų būti siekiama
  didinti piliečių pasitikėjimą jiems tiekiamu vandeniu
  ir vandens tiekimo paslaugomis, tai
  turėtų padėti didinti vandentiekio vandens
  kaip geriamojo vandens
  vartojimą
  , tokiu būdu būtų prisidėta prie
  plastiko
  naudojimo ir
  šiukšlių
  bei
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekio sumažinimo ir būtų daromas teigiamas poveikis
  klimato kaitos
  švelninimui
  ir
  aplinkai kaip visumai
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | dėl tų pačių priežasčių ir siekiant geriau informuoti vartotojus apie vandens vartojimo poveikį jie taip pat turėtų
  gauti
  (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles) informaciją apie suvartotą kiekį, vandens
  tiekėjo taikomo tarifo išlaidų
  struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias
  išlaidas
  , ir žmonėms vartoti skirto vandens litro kainą, kad būtų galima ją palyginti su vandens buteliuose kaina; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

dėl tų pačių priežasčių ir siekiant geriau informuoti vartotojus apie vandens vartojimo poveikį jie taip pat turėtų
  gauti
  (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles) informaciją apie suvartotą kiekį, vandens
  tiekėjo taikomo tarifo išlaidų
  struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias
  išlaidas
  , ir žmonėms vartoti skirto vandens litro kainą, kad būtų galima ją palyginti su vandens buteliuose kaina;

| (20) | dėl tų pačių priežasčių ir siekiant geriau informuoti vartotojus apie vandens vartojimo poveikį jie taip pat turėtų
  lengvai prieinamu būdu
  (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles)
  gauti
  informaciją apie
  metinį
  suvartotą kiekį,
  jo pokytį, taip pat palyginimą su namų ūkių suvartojimo vidurkiu, kai
  vandens
  tiekėjas gali pateikti šią informaciją, vandens tiekėjo taikomų tarifų
  struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias
  sudedamąsias dalis
  , ir žmonėms vartoti skirto vandens litro kainą, kad būtų galima ją palyginti su vandens buteliuose kaina; |
| --- | --- |

(20)

dėl tų pačių priežasčių ir siekiant geriau informuoti vartotojus apie vandens vartojimo poveikį jie taip pat turėtų
  lengvai prieinamu būdu
  (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles)
  gauti
  informaciją apie
  metinį
  suvartotą kiekį,
  jo pokytį, taip pat palyginimą su namų ūkių suvartojimo vidurkiu, kai
  vandens
  tiekėjas gali pateikti šią informaciją, vandens tiekėjo taikomų tarifų
  struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias
  sudedamąsias dalis
  , ir žmonėms vartoti skirto vandens litro kainą, kad būtų galima ją palyginti su vandens buteliuose kaina;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | principai
  , į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant vandens tarifus, konkrečiai vandens paslaugų sąnaudų susigrąžinimo principas ir principas „teršėjas moka“, nustatyti
  Direktyvoje 2000/60/EB
  . Tačiau vandens paslaugų teikimo finansinis tvarumas užtikrinamas ne visuomet ir dėl to kartais gali būti per mažai investuojama investicijų į vandens infrastruktūros priežiūrą. Gerinant monitoringo metodus vis geriau žinomas nuotėkio (atsiradusio daugiausia dėl minėtų investicijų stokos)
  lygis
  ir Sąjungos lygmeniu turėtų būti skatinama mažinti vandens nuostolius, kad padidėtų vandens infrastruktūros efektyvumas. Laikantis subsidiarumo principo
  šis klausimas turėtų būti sprendžiamas didinant skaidrumą ir gerinant vartotojų informuotumą apie nuotėkio lygį ir energijos vartojimo efektyvumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

principai
  , į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant vandens tarifus, konkrečiai vandens paslaugų sąnaudų susigrąžinimo principas ir principas „teršėjas moka“, nustatyti
  Direktyvoje 2000/60/EB
  . Tačiau vandens paslaugų teikimo finansinis tvarumas užtikrinamas ne visuomet ir dėl to kartais gali būti per mažai investuojama investicijų į vandens infrastruktūros priežiūrą. Gerinant monitoringo metodus vis geriau žinomas nuotėkio (atsiradusio daugiausia dėl minėtų investicijų stokos)
  lygis
  ir Sąjungos lygmeniu turėtų būti skatinama mažinti vandens nuostolius, kad padidėtų vandens infrastruktūros efektyvumas. Laikantis subsidiarumo principo
  šis klausimas turėtų būti sprendžiamas didinant skaidrumą ir gerinant vartotojų informuotumą apie nuotėkio lygį ir energijos vartojimo efektyvumą
  ;

| (21) | pagrindiniai principai
  , į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant vandens tarifus,
  nedarant poveikio Direktyvos 2000/60/EB 9 straipsnio 4 daliai,
  konkrečiai vandens paslaugų sąnaudų susigrąžinimo principas ir principas „teršėjas moka“, nustatyti
  toje direktyvoje
  . Tačiau vandens paslaugų teikimo finansinis tvarumas užtikrinamas ne visuomet ir dėl to kartais gali būti per mažai investuojama investicijų į vandens infrastruktūros priežiūrą. Gerinant monitoringo metodus vis geriau žinomas nuotėkio (atsiradusio daugiausia dėl minėtų investicijų stokos)
  mastas
  ir Sąjungos lygmeniu turėtų būti skatinama mažinti vandens nuostolius, kad padidėtų vandens infrastruktūros efektyvumas. Laikantis subsidiarumo principo
  ir siekiant didinti vartotojų informuotumą apie tai, su šiuo klausimu susijusia informacija su vartotojais turėtų būti dalijamasi skaidriau
  ; |
| --- | --- |

(21)

pagrindiniai principai
  , į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant vandens tarifus,
  nedarant poveikio Direktyvos 2000/60/EB 9 straipsnio 4 daliai,
  konkrečiai vandens paslaugų sąnaudų susigrąžinimo principas ir principas „teršėjas moka“, nustatyti
  toje direktyvoje
  . Tačiau vandens paslaugų teikimo finansinis tvarumas užtikrinamas ne visuomet ir dėl to kartais gali būti per mažai investuojama investicijų į vandens infrastruktūros priežiūrą. Gerinant monitoringo metodus vis geriau žinomas nuotėkio (atsiradusio daugiausia dėl minėtų investicijų stokos)
  mastas
  ir Sąjungos lygmeniu turėtų būti skatinama mažinti vandens nuostolius, kad padidėtų vandens infrastruktūros efektyvumas. Laikantis subsidiarumo principo
  ir siekiant didinti vartotojų informuotumą apie tai, su šiuo klausimu susijusia informacija su vartotojais turėtų būti dalijamasi skaidriau
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | laikydamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 punkto Komisija turėtų šios direktyvos įvertinimą atlikti per tam tikrą laikotarpį nuo datos, iki kurios ji turi būti perkelta į nacionalinę teisę. Tas įvertinimas turėtų būti grindžiamas direktyvos įgyvendinimo metu sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis, taip pat atitinkamais moksliniais, analitiniais
  , epidemiologiniais duomenimis
  ir
  turimomis PSO rekomendacijomis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

laikydamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 punkto Komisija turėtų šios direktyvos įvertinimą atlikti per tam tikrą laikotarpį nuo datos, iki kurios ji turi būti perkelta į nacionalinę teisę. Tas įvertinimas turėtų būti grindžiamas direktyvos įgyvendinimo metu sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis, taip pat atitinkamais moksliniais, analitiniais
  , epidemiologiniais duomenimis
  ir
  turimomis PSO rekomendacijomis
  ;

| (25) | laikydamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 punkto Komisija turėtų šios direktyvos įvertinimą atlikti per tam tikrą laikotarpį nuo datos, iki kurios ji turi būti perkelta į nacionalinę teisę. Tas įvertinimas turėtų būti grindžiamas direktyvos įgyvendinimo metu sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis,
  turimomis PSO rekomendacijomis,
  taip pat atitinkamais moksliniais, analitiniais ir
  epidemiologiniais duomenimis
  ; |
| --- | --- |

(25)

laikydamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 punkto Komisija turėtų šios direktyvos įvertinimą atlikti per tam tikrą laikotarpį nuo datos, iki kurios ji turi būti perkelta į nacionalinę teisę. Tas įvertinimas turėtų būti grindžiamas direktyvos įgyvendinimo metu sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis,
  turimomis PSO rekomendacijomis,
  taip pat atitinkamais moksliniais, analitiniais ir
  epidemiologiniais duomenimis
  ;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | siekiant suderinti šią direktyvą su mokslo ir technikos pažanga arba nustatyti konkrečius monitoringo, vykdomo pavojingumo vertinimo ir pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimo tikslais, reikalavimus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šios direktyvos I–IV priedų keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose. Be to, priėmus Tarybos direktyvą 2013/51/Euratomas (96), Direktyvos 98/83/EB I priedo C dalies 10 pastaboje nustatytas įgaliojimas nustatyti radioaktyviųjų medžiagų monitoringo dažnumą ir metodus tapo nebeaktualus ir turėtų būti išbrauktas. Direktyvos 98/83/EB III priedo A dalies antroje pastraipoje nustatytas įgaliojimas dėl direktyvos keitimo nebėra reikalingas ir turėtų būti išbrauktas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

siekiant suderinti šią direktyvą su mokslo ir technikos pažanga arba nustatyti konkrečius monitoringo, vykdomo pavojingumo vertinimo ir pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimo tikslais, reikalavimus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šios direktyvos I–IV priedų keitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose. Be to, priėmus Tarybos direktyvą 2013/51/Euratomas (96), Direktyvos 98/83/EB I priedo C dalies 10 pastaboje nustatytas įgaliojimas nustatyti radioaktyviųjų medžiagų monitoringo dažnumą ir metodus tapo nebeaktualus ir turėtų būti išbrauktas. Direktyvos 98/83/EB III priedo A dalies antroje pastraipoje nustatytas įgaliojimas dėl direktyvos keitimo nebėra reikalingas ir turėtų būti išbrauktas;

| (28) | siekiant suderinti šią direktyvą su mokslo ir technikos pažanga arba nustatyti konkrečius monitoringo, vykdomo pavojingumo vertinimo ir pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimo tikslais, reikalavimus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šios direktyvos I–IV priedų keitimo
  ir imtis reikiamų priemonių pagal 10a straipsnyje nustatytus pakeitimus
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose. Be to, priėmus Tarybos direktyvą 2013/51/Euratomas (96), Direktyvos 98/83/EB I priedo C dalies 10 pastaboje nustatytas įgaliojimas nustatyti radioaktyviųjų medžiagų monitoringo dažnumą ir metodus tapo nebeaktualus ir turėtų būti išbrauktas. Direktyvos 98/83/EB III priedo A dalies antroje pastraipoje nustatytas įgaliojimas dėl direktyvos keitimo nebėra reikalingas ir turėtų būti išbrauktas; |
| --- | --- |

(28)

siekiant suderinti šią direktyvą su mokslo ir technikos pažanga arba nustatyti konkrečius monitoringo, vykdomo pavojingumo vertinimo ir pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimo tikslais, reikalavimus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šios direktyvos I–IV priedų keitimo
  ir imtis reikiamų priemonių pagal 10a straipsnyje nustatytus pakeitimus
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose. Be to, priėmus Tarybos direktyvą 2013/51/Euratomas (96), Direktyvos 98/83/EB I priedo C dalies 10 pastaboje nustatytas įgaliojimas nustatyti radioaktyviųjų medžiagų monitoringo dažnumą ir metodus tapo nebeaktualus ir turėtų būti išbrauktas. Direktyvos 98/83/EB III priedo A dalies antroje pastraipoje nustatytas įgaliojimas dėl direktyvos keitimo nebėra reikalingas ir turėtų būti išbrauktas;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Ši direktyva reglamentuoja žmonėms vartoti skirto vandens kokybę. | 1.   Ši direktyva reglamentuoja
  visiems
  žmonėms
  Sąjungoje
  vartoti skirto vandens kokybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Ši direktyva reglamentuoja žmonėms vartoti skirto vandens kokybę.

1.   Ši direktyva reglamentuoja
  visiems
  žmonėms
  Sąjungoje
  vartoti skirto vandens kokybę.

Pakeitimai 163, 189, 207 ir 215

Pakeitimai 163, 189, 207 ir 215

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šios direktyvos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo bet kokio vandens užterštumo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus. | 2.   Šios direktyvos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo bet kokio vandens užterštumo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus
  bei suteikti visuotinę prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Šios direktyvos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo bet kokio vandens užterštumo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus.

2.   Šios direktyvos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo bet kokio vandens užterštumo poveikio užtikrinant, kad tas vanduo būtų sveikas ir švarus
  bei suteikti visuotinę prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens
  .

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | žmonėms vartoti skirtas vanduo – bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti, ruošti arba gaminti
  valgiui ar naudoti
  kitoms ūkio reikmėms tiek viešose, tiek privačiose patalpose neatsižvelgiant į jo kilmę ir į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo, talpyklų ar
  , jei tai šaltinio vanduo, buteliais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

žmonėms vartoti skirtas vanduo – bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti, ruošti arba gaminti
  valgiui ar naudoti
  kitoms ūkio reikmėms tiek viešose, tiek privačiose patalpose neatsižvelgiant į jo kilmę ir į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo, talpyklų ar
  , jei tai šaltinio vanduo, buteliais
  ;

valgiui ar naudoti

, jei tai šaltinio vanduo, buteliais

| 1. | žmonėms vartoti skirtas vanduo – bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti,
  maistui
  ruošti arba
  valgiui
  gaminti
  ar kitiems su maistu susijusiems tikslams ar
  kitoms ūkio reikmėms tiek viešose, tiek privačiose patalpose
  , įskaitant maisto tvarkymo subjektus,
  neatsižvelgiant į jo kilmę ir į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo
  arba
  talpyklų, ar
  tiekiamas buteliuose ar kitose talpose
  ; |
| --- | --- |

1.

žmonėms vartoti skirtas vanduo – bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti,
  maistui
  ruošti arba
  valgiui
  gaminti
  ar kitiems su maistu susijusiems tikslams ar
  kitoms ūkio reikmėms tiek viešose, tiek privačiose patalpose
  , įskaitant maisto tvarkymo subjektus,
  neatsižvelgiant į jo kilmę ir į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo
  arba
  talpyklų, ar
  tiekiamas buteliuose ar kitose talpose
  ;

maistui

valgiui

ar kitiems su maistu susijusiems tikslams ar

, įskaitant maisto tvarkymo subjektus,

arba

tiekiamas buteliuose ar kitose talpose

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | pastatų vidaus vandentiekis – vamzdynas, įrengimai ir įtaisai, sumontuoti tarp skirstomojo tinklo ir čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės tiek viešose, tiek privačiose patalpose, jei pagal atitinkamus nacionalinius įstatymus vandens tiekėjas nėra už šią įrangą atsakingas kaip vandens tiekėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

pastatų vidaus vandentiekis – vamzdynas, įrengimai ir įtaisai, sumontuoti tarp skirstomojo tinklo ir čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės tiek viešose, tiek privačiose patalpose, jei pagal atitinkamus nacionalinius įstatymus vandens tiekėjas nėra už šią įrangą atsakingas kaip vandens tiekėjas;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | vandens tiekėjas – subjektas, per dieną vidutiniškai tiekiantis ne mažiau kaip 10 m3 žmonėms vartoti skirto vandens; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

vandens tiekėjas – subjektas, per dieną vidutiniškai tiekiantis ne mažiau kaip 10 m3 žmonėms vartoti skirto vandens;

| 3. | vandens tiekėjas –
  juridinis
  subjektas, per dieną vidutiniškai tiekiantis ne mažiau kaip 10 m3 žmonėms vartoti skirto vandens; |
| --- | --- |

3.

vandens tiekėjas –
  juridinis
  subjektas, per dieną vidutiniškai tiekiantis ne mažiau kaip 10 m3 žmonėms vartoti skirto vandens;

juridinis

3

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a. | labai smulkus vandens tiekėjas – mažiau kaip 50 m3 vandens per dieną tiekiantis arba mažiau kaip 250 žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.

3a.

labai smulkus vandens tiekėjas – mažiau kaip 50 m3

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | smulkus vandens tiekėjas – mažiau nei 500 m3 vandens per dieną tiekiantis arba mažiau nei
  5 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

smulkus vandens tiekėjas – mažiau nei 500 m3 vandens per dieną tiekiantis arba mažiau nei
  5 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas;

3

5 000

| 4. | smulkus vandens tiekėjas – mažiau nei 500 m3 vandens per dieną tiekiantis arba mažiau nei
  2 500
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |
| --- | --- |

4.

smulkus vandens tiekėjas – mažiau nei 500 m3 vandens per dieną tiekiantis arba mažiau nei
  2 500
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas;

3

2 500

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | vidutinio dydžio vandens tiekėjas – ne mažiau kaip 500 m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip 2 500 žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

vidutinio dydžio vandens tiekėjas – ne mažiau kaip 500 m3

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  500
   m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  5 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  500
   m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  5 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas;

500

3

5 000

| 5. | stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  5 000
   m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  25 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |
| --- | --- |

5.

stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  5 000
   m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  25 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas;

5 000

3

25 000

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6. | labai stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  5 000
  m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  50 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.

labai stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  5 000
  m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  50 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas;

5 000

50 000

| 6. | labai stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  20 000
   m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  100 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas; |
| --- | --- |

6.

labai stambus vandens tiekėjas – ne mažiau kaip
  20 000
   m3 vandens per dieną tiekiantis arba ne mažiau kaip
  100 000
  žmonių vandeniu aprūpinantis vandens tiekėjas;

20 000

3

100 000

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7. | prioritetinės patalpos – didelės patalpos,
  kuriomis naudojasi
  daug
  su vandeniu susijusią riziką
  galinčių patirti
  naudotojų
  , kaip antai ligoninės, sveikatos priežiūros įstaigos, pastatai, kuriuose teikiamos apgyvendinimo paslaugos, bausmių atlikimo įstaigos ir stovyklavietės, kaip yra pripažinusios valstybės narės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.

prioritetinės patalpos – didelės patalpos,
  kuriomis naudojasi
  daug
  su vandeniu susijusią riziką
  galinčių patirti
  naudotojų
  , kaip antai ligoninės, sveikatos priežiūros įstaigos, pastatai, kuriuose teikiamos apgyvendinimo paslaugos, bausmių atlikimo įstaigos ir stovyklavietės, kaip yra pripažinusios valstybės narės;

kuriomis naudojasi

su vandeniu susijusią riziką

naudotojų

| 7. | prioritetinės patalpos – didelės
  ne namų ūkio
  patalpos,
  kuriose
  daug
  asmenų, visų pirma pažeidžiamų asmenų,
  galinčių patirti
  su vandeniu susijusią riziką
  , kaip antai ligoninės, sveikatos priežiūros įstaigos
  , senelių namai, mokyklos ir universitetai ir kitos švietimo įstaigos, lopšeliai, darželiai ir ikimokyklinio ugdymo įstaigos, sporto, pramogų ir laisvalaikio objektai
  , pastatai, kuriuose teikiamos apgyvendinimo paslaugos, bausmių atlikimo įstaigos ir stovyklavietės, kaip yra pripažinusios valstybės narės; |
| --- | --- |

7.

prioritetinės patalpos – didelės
  ne namų ūkio
  patalpos,
  kuriose
  daug
  asmenų, visų pirma pažeidžiamų asmenų,
  galinčių patirti
  su vandeniu susijusią riziką
  , kaip antai ligoninės, sveikatos priežiūros įstaigos
  , senelių namai, mokyklos ir universitetai ir kitos švietimo įstaigos, lopšeliai, darželiai ir ikimokyklinio ugdymo įstaigos, sporto, pramogų ir laisvalaikio objektai
  , pastatai, kuriuose teikiamos apgyvendinimo paslaugos, bausmių atlikimo įstaigos ir stovyklavietės, kaip yra pripažinusios valstybės narės;

ne namų ūkio

kuriose

asmenų, visų pirma pažeidžiamų asmenų,

su vandeniu susijusią riziką

, senelių namai, mokyklos ir universitetai ir kitos švietimo įstaigos, lopšeliai, darželiai ir ikimokyklinio ugdymo įstaigos, sporto, pramogų ir laisvalaikio objektai

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos 8 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 8 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a. | maisto verslas – maisto verslas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 3 straipsnio 2 punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a.

8a.

maisto verslas – maisto verslas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 3 straipsnio 2 punkte.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vandeniui, vartojamam maisto versle žmonių mitybai skirtiems produktams ar medžiagoms gaminti, perdirbti, konservuoti arba tiekti rinkai, taikomi tik šios direktyvos 4, 5, 6 ir 11 straipsniai. Tačiau jokie šios direktyvos straipsniai netaikomi, jei maisto tvarkymo subjektas kompetentingoms nacionalinėms institucijoms priimtinu būdu gali pademonstruoti, kad jo vartojamo vandens kokybė nedaro poveikio jo veiklos rezultate gaunamų produktų ar medžiagų higienai ir kad tokie produktai arba medžiagos atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Vandeniui, vartojamam maisto versle žmonių mitybai skirtiems produktams ar medžiagoms gaminti, perdirbti, konservuoti arba tiekti rinkai, taikomi tik šios direktyvos 4, 5, 6 ir 11 straipsniai. Tačiau jokie šios direktyvos straipsniai netaikomi, jei maisto tvarkymo subjektas kompetentingoms nacionalinėms institucijoms priimtinu būdu gali pademonstruoti, kad jo vartojamo vandens kokybė nedaro poveikio jo veiklos rezultate gaunamų produktų ar medžiagų higienai ir kad tokie produktai arba medžiagos atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004

   (1a)

  ;

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 b dalis (nauja)

3 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Žmonėms vartoti skirto vandens, išpilstyto į butelius ar kitą tarą, gamintojas nelaikomas vandens tiekėju.




  Šios direktyvos nuostatos taikomos žmonėms vartoti skirtam vandeniui, išpilstomam į butelius ar kitą tarą, tiek, kiek jam netaikomi įpareigojimai pagal kitus Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Žmonėms vartoti skirto vandens, išpilstyto į butelius ar kitą tarą, gamintojas nelaikomas vandens tiekėju.

Šios direktyvos nuostatos taikomos žmonėms vartoti skirtam vandeniui, išpilstomam į butelius ar kitą tarą, tiek, kiek jam netaikomi įpareigojimai pagal kitus Sąjungos teisės aktus.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 c dalis (nauja)

3 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Laivams, kurie gėlina vandenį, veža keleivius ir veikia kaip vandens tiekėjai, taikomi tik šios direktyvos 1–7 ir 9–12 straipsniai bei jos priedai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Laivams, kurie gėlina vandenį, veža keleivius ir veikia kaip vandens tiekėjai, taikomi tik šios direktyvos 1–7 ir 9–12 straipsniai bei jos priedai.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies c punktas

4 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | valstybės narės ėmėsi visų kitų priemonių, būtinų siekiant įvykdyti šios direktyvos
  5
  –12 straipsniuose nustatytus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

valstybės narės ėmėsi visų kitų priemonių, būtinų siekiant įvykdyti šios direktyvos
  5
  –12 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

5

| c) | valstybės narės ėmėsi visų kitų priemonių, būtinų siekiant įvykdyti reikalavimus, nustatytus: |
| --- | --- |

c)

valstybės narės ėmėsi visų kitų priemonių, būtinų siekiant įvykdyti reikalavimus, nustatytus:

| | i) | šios direktyvos
  4
  –12 straipsniuose
  dėl galutiniams vartotojams iš skirstomojo tinklo ar talpyklų tiekiamo žmonėms vartoti skirto vandens; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

šios direktyvos
  4
  –12 straipsniuose
  dėl galutiniams vartotojams iš skirstomojo tinklo ar talpyklų tiekiamo žmonėms vartoti skirto vandens;

4

dėl galutiniams vartotojams iš skirstomojo tinklo ar talpyklų tiekiamo žmonėms vartoti skirto vandens;

| ii) | šios direktyvos 4, 5 ir 6 straipsniuose ir 11 straipsnio 4 dalyje dėl į butelius ar kitą talpą išpilstyto žmonėms vartoti skirto vandens maisto versle; |
| --- | --- |

ii)

ii)

šios direktyvos 4, 5 ir 6 straipsniuose ir 11 straipsnio 4 dalyje dėl į butelius ar kitą talpą išpilstyto žmonėms vartoti skirto vandens maisto versle;

šios direktyvos 4, 5 ir 6 straipsniuose ir 11 straipsnio 4 dalyje dėl į butelius ar kitą talpą išpilstyto žmonėms vartoti skirto vandens maisto versle;

| iii) | šios direktyvos 4, 5, 6 ir 11 straipsniuose dėl paruošto ir maisto versle maisto produktų gamybai, perdirbimui ir platinimui naudojamo žmonėms vartoti skirto vandens. |
| --- | --- |

iii)

iii)

šios direktyvos 4, 5, 6 ir 11 straipsniuose dėl paruošto ir maisto versle maisto produktų gamybai, perdirbimui ir platinimui naudojamo žmonėms vartoti skirto vandens.

šios direktyvos 4, 5, 6 ir 11 straipsniuose dėl paruošto ir maisto versle maisto produktų gamybai, perdirbimui ir platinimui naudojamo žmonėms vartoti skirto vandens.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad dėl priemonių, kurių imamasi įgyvendinant šią direktyvą, jokiomis aplinkybėmis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nepablogėtų esama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė arba nepadidėtų vandens, iš kurio ruošiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo, tarša. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad dėl priemonių, kurių imamasi įgyvendinant šią direktyvą
  ir kurių imantis turi būti visapusiškai laikomasi atsargumo principo
  , jokiomis aplinkybėmis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nepablogėtų esama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė arba nepadidėtų vandens, iš kurio ruošiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo, tarša. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad dėl priemonių, kurių imamasi įgyvendinant šią direktyvą, jokiomis aplinkybėmis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nepablogėtų esama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė arba nepadidėtų vandens, iš kurio ruošiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo, tarša.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad dėl priemonių, kurių imamasi įgyvendinant šią direktyvą
  ir kurių imantis turi būti visapusiškai laikomasi atsargumo principo
  , jokiomis aplinkybėmis nei tiesiogiai, nei netiesiogiai nepablogėtų esama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė arba nepadidėtų vandens, iš kurio ruošiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo, tarša.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad kompetentingos institucijos atliktų vandens nuotėkio lygių savo teritorijoje vertinimą, apimantį patobulinimų potencialą geriamojo vandens sektoriuje siekiant sumažinti vandens nuotėkį. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į atitinkamus visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos, techninius ir ekonominius aspektus. Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. valstybės narės priima nacionalinius tikslus iki 2030 m. gruodžio 31 d. jų teritorijoje sumažinti vandens tiekėjų nuotėkio lygį. Valstybės narės gali nustatyti prasmingas paskatas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vandens tiekėjai pasiektų nacionalinius tikslus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad kompetentingos institucijos atliktų vandens nuotėkio lygių savo teritorijoje vertinimą, apimantį patobulinimų potencialą geriamojo vandens sektoriuje siekiant sumažinti vandens nuotėkį. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į atitinkamus visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos, techninius ir ekonominius aspektus. Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. valstybės narės priima nacionalinius tikslus iki 2030 m. gruodžio 31 d. jų teritorijoje sumažinti vandens tiekėjų nuotėkio lygį. Valstybės narės gali nustatyti prasmingas paskatas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vandens tiekėjai pasiektų nacionalinius tikslus.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 b dalis (nauja)

4 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Jei už žmonėms vartoti skirto vandens gamybą ir skirstymą atsakinga kompetentinga institucija perduoda vandens tiekėjui visą vandens gamybos ar tiekimo veiklos valdymą arba jo dalį, kompetentingos institucijos ir vandens tiekėjo sudarytoje sutartyje nurodoma kiekvienos šalies atsakomybė pagal šią direktyvą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Jei už žmonėms vartoti skirto vandens gamybą ir skirstymą atsakinga kompetentinga institucija perduoda vandens tiekėjui visą vandens gamybos ar tiekimo veiklos valdymą arba jo dalį, kompetentingos institucijos ir vandens tiekėjo sudarytoje sutartyje nurodoma kiekvienos šalies atsakomybė pagal šią direktyvą.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės nustato I priede nurodytų žmonėms vartoti skirto vandens parametrų vertes
  , kurios negali būti mažiau griežtos nei tame priede nurodytos vertės
  . | 1.   Valstybės narės nustato I priede nurodytų žmonėms vartoti skirto vandens parametrų vertes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės nustato I priede nurodytų žmonėms vartoti skirto vandens parametrų vertes
  , kurios negali būti mažiau griežtos nei tame priede nurodytos vertės
  .

1.   Valstybės narės nustato I priede nurodytų žmonėms vartoti skirto vandens parametrų vertes.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vertės, nustatomos remiantis 1 dalimi, turi būti tokios pat griežtos kaip nurodytos I priedo A, B ir Ba dalyse. Kalbant apie I priedo Ba dalyje nurodytus parametrus, jų vertės nustatomos tik stebėsenos tikslais ir siekiant užtikrinti, kad vykdomi 12 straipsnyje nustatyti reikalavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Vertės, nustatomos remiantis 1 dalimi, turi būti tokios pat griežtos kaip nurodytos I priedo A, B ir Ba dalyse. Kalbant apie I priedo Ba dalyje nurodytus parametrus, jų vertės nustatomos tik stebėsenos tikslais ir siekiant užtikrinti, kad vykdomi 12 straipsnyje nustatyti reikalavimai.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

5 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės nares imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad vamzdynuose, skirtuose žmonėms vartoti skirtam vandeniui, dezinfekavimo tikslais naudojamos valymo priemonės, medžiagos ir dezinfekcijos procedūros nedarytų neigiamo poveikio žmonėms vartoti skirto vandens kokybei. Žmonėms vartoti skirto vandens užteršimas dėl tokių produktų, medžiagų ir procedūrų naudojimo turi būti kuo mažesnis, tačiau neturėtų sumažėti dezinfekcijos veiksmingumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės nares imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad vamzdynuose, skirtuose žmonėms vartoti skirtam vandeniui, dezinfekavimo tikslais naudojamos valymo priemonės, medžiagos ir dezinfekcijos procedūros nedarytų neigiamo poveikio žmonėms vartoti skirto vandens kokybei. Žmonėms vartoti skirto vandens užteršimas dėl tokių produktų, medžiagų ir procedūrų naudojimo turi būti kuo mažesnis, tačiau neturėtų sumažėti dezinfekcijos veiksmingumas.

Valstybės nares imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad vamzdynuose, skirtuose žmonėms vartoti skirtam vandeniui, dezinfekavimo tikslais naudojamos valymo priemonės, medžiagos ir dezinfekcijos procedūros nedarytų neigiamo poveikio žmonėms vartoti skirto vandens kokybei. Žmonėms vartoti skirto vandens užteršimas dėl tokių produktų, medžiagų ir procedūrų naudojimo turi būti kuo mažesnis, tačiau neturėtų sumažėti dezinfekcijos veiksmingumas.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

6 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| I priedo A 
  ir
  B dalyse išvardytų parametrų atveju vanduo turi atitikti parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį, šiose vietose: | I priedo A, B 
  ir C
  dalyse išvardytų parametrų atveju vanduo turi atitikti parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį, šiose vietose: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I priedo A 
  ir
  B dalyse išvardytų parametrų atveju vanduo turi atitikti parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį, šiose vietose:

ir

I priedo A, B 
  ir C
  dalyse išvardytų parametrų atveju vanduo turi atitikti parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį, šiose vietose:

ir C

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 pastraipos c punktas

6 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | jei tai šaltinio
  vanduo – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

jei tai šaltinio
  vanduo – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius.

jei tai šaltinio

| c) | kai žmonėms vartoti skirtas
  vanduo
  išpilstomas į butelius arba kitą talpą
   – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius
  ar talpas; |
| --- | --- |

c)

kai žmonėms vartoti skirtas
  vanduo
  išpilstomas į butelius arba kitą talpą
   – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius
  ar talpas;

kai žmonėms vartoti skirtas

išpilstomas į butelius arba kitą talpą

ar talpas;

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | kai vanduo naudojamas maisto versle, tuo atveju, kai vandenį tiekia vandens tiekėjas, – maisto verslo pristatymo vietoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

kai vanduo naudojamas maisto versle, tuo atveju, kai vandenį tiekia vandens tiekėjas, – maisto verslo pristatymo vietoje.

kai vanduo naudojamas maisto versle, tuo atveju, kai vandenį tiekia vandens tiekėjas, – maisto verslo pristatymo vietoje.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Kalbant apie vandenį, kuriam taikomas 1 dalies a punktas, laikoma, kad valstybės narės įvykdė savo įsipareigojimus pagal šį straipsnį, jeigu galima nustatyti, kad parametrų verčių, apibrėžtų pagal 5 straipsnį, nesilaikoma dėl privačios vandentiekio sistemos arba jos priežiūros, išskyrus tuos atvejus, kai vanduo tiekiamas prioritetinėms patalpoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Kalbant apie vandenį, kuriam taikomas 1 dalies a punktas, laikoma, kad valstybės narės įvykdė savo įsipareigojimus pagal šį straipsnį, jeigu galima nustatyti, kad parametrų verčių, apibrėžtų pagal 5 straipsnį, nesilaikoma dėl privačios vandentiekio sistemos arba jos priežiūros, išskyrus tuos atvejus, kai vanduo tiekiamas prioritetinėms patalpoms.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies a punktas

7 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vandens telkinių, naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas pagal 8 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vandens telkinių, naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas pagal 8 straipsnį;

| a) | vandens telkinių
  arba jų dalių
  , naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas
  , kurį atlieka valstybės narės
  pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

vandens telkinių
  arba jų dalių
  , naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas
  , kurį atlieka valstybės narės
  pagal 8 straipsnį;

arba jų dalių

, kurį atlieka valstybės narės

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies b punktas

7 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tiekimo rizikos vertinimas, kurį pagal 9 straipsnį ir II priedo C dalį atlieka vandens tiekėjai vykdydami savo tiekiamo vandens kokybės monitoringą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tiekimo rizikos vertinimas, kurį pagal 9 straipsnį ir II priedo C dalį atlieka vandens tiekėjai vykdydami savo tiekiamo vandens kokybės monitoringą;

| b) | tiekimo rizikos vertinimas, kurį pagal 9 straipsnį ir II priedo C dalį atlieka vandens tiekėjai
  kiekvienoje vandens tiekimo sistemoje
  vykdydami savo tiekiamo vandens kokybės
  užtikrinimą ir
  monitoringą; |
| --- | --- |

b)

tiekimo rizikos vertinimas, kurį pagal 9 straipsnį ir II priedo C dalį atlieka vandens tiekėjai
  kiekvienoje vandens tiekimo sistemoje
  vykdydami savo tiekiamo vandens kokybės
  užtikrinimą ir
  monitoringą;

kiekvienoje vandens tiekimo sistemoje

užtikrinimą ir

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės, nepažeisdamos šios direktyvos tikslo dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės ir vartotojų sveikatos, gali pritaikyti rizika grindžiamo požiūrio įgyvendinimą, kai yra tam tikrų apribojimų, susijusių su geografinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, vandens tiekimo teritorijos atokumu arba pasiekiamumu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės, nepažeisdamos šios direktyvos tikslo dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės ir vartotojų sveikatos, gali pritaikyti rizika grindžiamo požiūrio įgyvendinimą, kai yra tam tikrų apribojimų, susijusių su geografinėmis aplinkybėmis, pavyzdžiui, vandens tiekimo teritorijos atokumu arba pasiekiamumu.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 b dalis (nauja)

7 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Valstybės narės užtikrina aiškų ir tinkamą atsakomybės už rizika grindžiamo požiūrio taikymą žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti naudojamiems vandens telkiniams ir pastatų vandentiekio sistemoms pasidalijimą tarp įvairių valstybių narių nustatytų suinteresuotųjų subjektų. Toks atsakomybės paskirstymas turi būti pritaikytas prie jų institucinės ir teisinės sistemos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Valstybės narės užtikrina aiškų ir tinkamą atsakomybės už rizika grindžiamo požiūrio taikymą žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti naudojamiems vandens telkiniams ir pastatų vandentiekio sistemoms pasidalijimą tarp įvairių valstybių narių nustatytų suinteresuotųjų subjektų. Toks atsakomybės paskirstymas turi būti pritaikytas prie jų institucinės ir teisinės sistemos.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pavojingumo vertinimai atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus
  ir
  ,
  jei reikia,
  atnaujinami. | 2.   Pavojingumo vertinimai atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus
  , atsižvelgiant į Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnyje numatytą reikalavimą valstybėms narėms nustatyti vandens telkinius
  ,
  ir prireikus
  atnaujinami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pavojingumo vertinimai atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus
  ir
  ,
  jei reikia,
  atnaujinami.

2.   Pavojingumo vertinimai atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus
  , atsižvelgiant į Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnyje numatytą reikalavimą valstybėms narėms nustatyti vandens telkinius
  ,
  ir prireikus
  atnaujinami.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus
  labai stambūs ir stambūs
  vandens tiekėjai atlieka
  iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos], o smulkūs vandens tiekėjai –
  iki [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi ne ilgesniais kaip šešerių metų reguliariais intervalais ir, jei reikia, atnaujinami. | 3.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus vandens tiekėjai atlieka iki [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi ne ilgesniais kaip šešerių metų reguliariais intervalais ir, jei reikia, atnaujinami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus
  labai stambūs ir stambūs
  vandens tiekėjai atlieka
  iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos], o smulkūs vandens tiekėjai –
  iki [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi ne ilgesniais kaip šešerių metų reguliariais intervalais ir, jei reikia, atnaujinami.

3.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimus vandens tiekėjai atlieka iki [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi ne ilgesniais kaip šešerių metų reguliariais intervalais ir, jei reikia, atnaujinami.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Taikydamos šios direktyvos 8 ir 9 straipsnius, valstybės narės imasi būtinų taisomųjų priemonių pagal atitinkamai Direktyvos 2000/60/EB 11 ir 13 straipsniuose numatytas priemonių programas ir upių baseinų valdymo planus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Taikydamos šios direktyvos 8 ir 9 straipsnius, valstybės narės imasi būtinų taisomųjų priemonių pagal atitinkamai Direktyvos 2000/60/EB 11 ir 13 straipsniuose numatytas priemonių programas ir upių baseinų valdymo planus.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus ir, jei reikia, atnaujinami. | 4.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai
  10 straipsnio 1 dalyje nurodytose patalpose
  atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus ir, jei reikia, atnaujinami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus ir, jei reikia, atnaujinami.

4.   Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimai
  10 straipsnio 1 dalyje nurodytose patalpose
  atliekami iki [treji metai nuo šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos]. Jie peržiūrimi kas trejus metus ir, jei reikia, atnaujinami.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio pavadinimas

8 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vandens telkinių, naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas | Vandens telkinių, naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas
  , monitoringas ir valdymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vandens telkinių, naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas

Vandens telkinių, naudojamų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti, pavojingumo vertinimas
  , monitoringas ir valdymas

, monitoringas ir valdymas

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

8 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nepažeisdamos Direktyvos 2000/60/EB
  6 ir 7
  straipsnių valstybės narės užtikrina, kad pavojingumo vertinimas apimtų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti naudojamus vandens telkinius, iš kurių vidutiniškai per dieną paimama daugiau kaip 10 m3 vandens. Atliekant pavojingumo vertinimą vykdomi šie veiksmai: | 1.   Nedarydamos poveikio Direktyvai 2000/60/EB
  , ypač jos 4–8
  straipsniams, valstybės narės
  kartu su savo už vandenį atsakingomis kompetentingomis institucijomis
  užtikrina, kad pavojingumo vertinimas apimtų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti naudojamus vandens telkinius, iš kurių vidutiniškai per dieną paimama daugiau kaip 10 m3 vandens. Atliekant pavojingumo vertinimą vykdomi šie veiksmai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nepažeisdamos Direktyvos 2000/60/EB
  6 ir 7
  straipsnių valstybės narės užtikrina, kad pavojingumo vertinimas apimtų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti naudojamus vandens telkinius, iš kurių vidutiniškai per dieną paimama daugiau kaip 10 m3 vandens. Atliekant pavojingumo vertinimą vykdomi šie veiksmai:

1.   Nedarydamos poveikio Direktyvai 2000/60/EB
  , ypač jos 4–8
  straipsniams, valstybės narės
  kartu su savo už vandenį atsakingomis kompetentingomis institucijomis
  užtikrina, kad pavojingumo vertinimas apimtų žmonėms vartoti skirtam vandeniui imti naudojamus vandens telkinius, iš kurių vidutiniškai per dieną paimama daugiau kaip 10 m3 vandens. Atliekant pavojingumo vertinimą vykdomi šie veiksmai:

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies a punktas

8 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nustatomos visos į pavojingumo vertinimą įtrauktų vandens telkinių vandens ėmimo vietos ir pateikiamos jų geografinės nuorodos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

nustatomos visos į pavojingumo vertinimą įtrauktų vandens telkinių vandens ėmimo vietos ir pateikiamos jų geografinės nuorodos;

| a) | nustatomos visos į pavojingumo vertinimą įtrauktų vandens telkinių
  arba telkinių dalių
  vandens ėmimo vietos ir pateikiamos jų geografinės nuorodos
  . Atsižvelgiant į tai, kad šiame punkte nurodyti duomenys gali būti neskelbtini, ypač kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugą, valstybės narės užtikrina, kad tokie duomenys būtų saugomi ir pranešami tik atitinkamoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

nustatomos visos į pavojingumo vertinimą įtrauktų vandens telkinių
  arba telkinių dalių
  vandens ėmimo vietos ir pateikiamos jų geografinės nuorodos
  . Atsižvelgiant į tai, kad šiame punkte nurodyti duomenys gali būti neskelbtini, ypač kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugą, valstybės narės užtikrina, kad tokie duomenys būtų saugomi ir pranešami tik atitinkamoms institucijoms;

arba telkinių dalių

. Atsižvelgiant į tai, kad šiame punkte nurodyti duomenys gali būti neskelbtini, ypač kalbant apie visuomenės sveikatos apsaugą, valstybės narės užtikrina, kad tokie duomenys būtų saugomi ir pranešami tik atitinkamoms institucijoms;

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies b punktas

8 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kartografuojamos pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 3 dalį nustatytos apsaugos zonos
  ir tos direktyvos 6 straipsnyje nurodytos saugomos teritorijos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kartografuojamos pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 3 dalį nustatytos apsaugos zonos
  ir tos direktyvos 6 straipsnyje nurodytos saugomos teritorijos
  ;

ir tos direktyvos 6 straipsnyje nurodytos saugomos teritorijos

| b) | kartografuojamos pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 3 dalį nustatytos apsaugos zonos; |
| --- | --- |

b)

kartografuojamos pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 3 dalį nustatytos apsaugos zonos;

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies c punktas

8 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | įvardijami į pavojingumo vertinimą įtrauktiems vandens telkiniams kylantys pavojai ir galimi jų taršos šaltiniai. Šiuo tikslu valstybės narės gali naudoti pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengtą žmogaus veiklos poveikio apžvalgą ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinktą informaciją apie reikšmingą poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

įvardijami į pavojingumo vertinimą įtrauktiems vandens telkiniams kylantys pavojai ir galimi jų taršos šaltiniai. Šiuo tikslu valstybės narės gali naudoti pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengtą žmogaus veiklos poveikio apžvalgą ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinktą informaciją apie reikšmingą poveikį;

| c) | įvardijami į pavojingumo vertinimą įtrauktiems vandens telkiniams kylantys pavojai ir galimi jų taršos šaltiniai.
  Tokie tyrimai ir taršos šaltinių įvardijimas reguliariai tikslinami, siekiant aptikti naujas medžiagas, darančias poveikį mikroplastikams, visų pirma PFAS.
  Šiuo tikslu valstybės narės gali naudoti pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengtą žmogaus veiklos poveikio apžvalgą ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinktą informaciją apie reikšmingą poveikį; |
| --- | --- |

c)

įvardijami į pavojingumo vertinimą įtrauktiems vandens telkiniams kylantys pavojai ir galimi jų taršos šaltiniai.
  Tokie tyrimai ir taršos šaltinių įvardijimas reguliariai tikslinami, siekiant aptikti naujas medžiagas, darančias poveikį mikroplastikams, visų pirma PFAS.
  Šiuo tikslu valstybės narės gali naudoti pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengtą žmogaus veiklos poveikio apžvalgą ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinktą informaciją apie reikšmingą poveikį;

Tokie tyrimai ir taršos šaltinių įvardijimas reguliariai tikslinami, siekiant aptikti naujas medžiagas, darančias poveikį mikroplastikams, visų pirma PFAS.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies d punkto įžanginė dalis

8 straipsnio 1 dalies d punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | į pavojingumo vertinimą įtrauktuose vandens telkiniuose reguliariai vykdomas
  atitinkamų
  teršalų, atrinktų iš toliau nurodytų sąrašų, monitoringas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

į pavojingumo vertinimą įtrauktuose vandens telkiniuose reguliariai vykdomas
  atitinkamų
  teršalų, atrinktų iš toliau nurodytų sąrašų, monitoringas:

atitinkamų

| d) | į pavojingumo vertinimą įtrauktuose vandens telkiniuose
  arba jų dalyse
  reguliariai vykdomas
  vandens tiekimui svarbių
  teršalų, atrinktų iš toliau nurodytų sąrašų, monitoringas: |
| --- | --- |

d)

į pavojingumo vertinimą įtrauktuose vandens telkiniuose
  arba jų dalyse
  reguliariai vykdomas
  vandens tiekimui svarbių
  teršalų, atrinktų iš toliau nurodytų sąrašų, monitoringas:

arba jų dalyse

vandens tiekimui svarbių

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies d punkto iv papunktis

8 straipsnio 1 dalies d punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv) | kitų
  svarbių teršalų, kaip antai mikroplastiko, arba konkrečiam upės baseinui būdingų teršalų, kuriuos valstybės narės nustato remdamosi pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengta žmogaus veiklos poveikio apžvalga ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinkta informacija apie reikšmingą poveikį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

kitų
  svarbių teršalų, kaip antai mikroplastiko, arba konkrečiam upės baseinui būdingų teršalų, kuriuos valstybės narės nustato remdamosi pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengta žmogaus veiklos poveikio apžvalga ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinkta informacija apie reikšmingą poveikį.

kitų

| iv) | tik stebėsenos tikslais I priedo Ca dalyje nurodytų parametrų arba kitų
  svarbių teršalų, kaip antai mikroplastiko
  , su sąlyga, kad taikoma mikroplastiko vertinimo metodika, kaip nurodyta 11 straipsnio 5b dalyje
  , arba konkrečiam upės baseinui būdingų teršalų, kuriuos valstybės narės nustato remdamosi pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengta žmogaus veiklos poveikio apžvalga ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinkta informacija apie reikšmingą poveikį. |
| --- | --- |

iv)

tik stebėsenos tikslais I priedo Ca dalyje nurodytų parametrų arba kitų
  svarbių teršalų, kaip antai mikroplastiko
  , su sąlyga, kad taikoma mikroplastiko vertinimo metodika, kaip nurodyta 11 straipsnio 5b dalyje
  , arba konkrečiam upės baseinui būdingų teršalų, kuriuos valstybės narės nustato remdamosi pagal Direktyvos 2000/60/EB 5 straipsnį parengta žmogaus veiklos poveikio apžvalga ir pagal tos direktyvos II priedo 1.4 punktą surinkta informacija apie reikšmingą poveikį.

tik stebėsenos tikslais I priedo Ca dalyje nurodytų parametrų arba kitų

, su sąlyga, kad taikoma mikroplastiko vertinimo metodika, kaip nurodyta 11 straipsnio 5b dalyje

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Labai smulkiems vandens tiekėjams šios dalies a, b ir c punktų galima netaikyti, jeigu kompetentinga institucija turi išankstinių naujausių dokumentais patvirtintų žinių apie atitinkamus tuose punktuose nurodytus parametrus. Kompetentinga institucija šią išimtį peržiūri bent kas trejus metus ir prireikus atnaujina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Labai smulkiems vandens tiekėjams šios dalies a, b ir c punktų galima netaikyti, jeigu kompetentinga institucija turi išankstinių naujausių dokumentais patvirtintų žinių apie atitinkamus tuose punktuose nurodytus parametrus. Kompetentinga institucija šią išimtį peržiūri bent kas trejus metus ir prireikus atnaujina.

Labai smulkiems vandens tiekėjams šios dalies a, b ir c punktų galima netaikyti, jeigu kompetentinga institucija turi išankstinių naujausių dokumentais patvirtintų žinių apie atitinkamus tuose punktuose nurodytus parametrus. Kompetentinga institucija šią išimtį peržiūri bent kas trejus metus ir prireikus atnaujina.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

8 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdamos užtikrinti
  reguliarų monitoringą
  valstybės narės gali pasitelkti pagal kitus Sąjungos teisės aktus vykdomą
  monitoringą
  . | Siekdamos užtikrinti
  reguliarią stebėseną, taip pat vykdant naujus tyrimus siekdamos aptikti naujas kenksmingas medžiagas,
  valstybės narės gali pasitelkti pagal kitus Sąjungos teisės aktus vykdomą
  stebėseną ir tyrimų pajėgumus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekdamos užtikrinti
  reguliarų monitoringą
  valstybės narės gali pasitelkti pagal kitus Sąjungos teisės aktus vykdomą
  monitoringą
  .

reguliarų monitoringą

monitoringą

Siekdamos užtikrinti
  reguliarią stebėseną, taip pat vykdant naujus tyrimus siekdamos aptikti naujas kenksmingas medžiagas,
  valstybės narės gali pasitelkti pagal kitus Sąjungos teisės aktus vykdomą
  stebėseną ir tyrimų pajėgumus
  .

reguliarią stebėseną, taip pat vykdant naujus tyrimus siekdamos aptikti naujas kenksmingas medžiagas,

stebėseną ir tyrimų pajėgumus

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Valstybės narės informuoja vandens tiekėjus, kurie naudoja į pavojingumo vertinimą įtrauktą vandens telkinį, apie monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatus ir remdamosi tais rezultatais gali: | Išbraukta. |
| a) | pareikalauti vandens tiekėjų dėl kai kurių parametrų atlikti papildomą monitoringą arba vandens ruošimo darbus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Valstybės narės informuoja vandens tiekėjus, kurie naudoja į pavojingumo vertinimą įtrauktą vandens telkinį, apie monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatus ir remdamosi tais rezultatais gali:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

a)

pareikalauti vandens tiekėjų dėl kai kurių parametrų atlikti papildomą monitoringą arba vandens ruošimo darbus;

pareikalauti vandens tiekėjų dėl kai kurių parametrų atlikti papildomą monitoringą arba vandens ruošimo darbus;

| b) | leisti vandens tiekėjams sumažinti tam tikrų parametrų monitoringo dažnumą nereikalaudamos jų atlikti tiekimo rizikos vertinimo su sąlyga, kad tai ne II priedo B dalies 1 punkte nurodyti pagrindiniai parametrai ir kad nėra jokio pagrįstai numatyti galimo veiksnio, kuris galėtų lemti vandens kokybės blogėjimą. |
| --- | --- |

b)

b)

leisti vandens tiekėjams sumažinti tam tikrų parametrų monitoringo dažnumą nereikalaudamos jų atlikti tiekimo rizikos vertinimo su sąlyga, kad tai ne II priedo B dalies 1 punkte nurodyti pagrindiniai parametrai ir kad nėra jokio pagrįstai numatyti galimo veiksnio, kuris galėtų lemti vandens kokybės blogėjimą.

leisti vandens tiekėjams sumažinti tam tikrų parametrų monitoringo dažnumą nereikalaudamos jų atlikti tiekimo rizikos vertinimo su sąlyga, kad tai ne II priedo B dalies 1 punkte nurodyti pagrindiniai parametrai ir kad nėra jokio pagrįstai numatyti galimo veiksnio, kuris galėtų lemti vandens kokybės blogėjimą.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Tokiais atvejais, jei vandens tiekėjui leidžiama sumažinti monitoringo dažnumą, kaip nurodyta 2 dalies b punkte, valstybės narės į pavojingumo vertinimą įtrauktame vandens telkinyje toliau reguliariai vykdo šių parametrų monitoringą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Tokiais atvejais, jei vandens tiekėjui leidžiama sumažinti monitoringo dažnumą, kaip nurodyta 2 dalies b punkte, valstybės narės į pavojingumo vertinimą įtrauktame vandens telkinyje toliau reguliariai vykdo šių parametrų monitoringą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remdamosi pagal 1 ir 2 dalis ir pagal Direktyvą 2000/60/EB surinkta informacija valstybės narės, bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, imasi toliau nurodytų priemonių
  arba užtikrina, kad jų imtųsi vandens tiekėjai
  : | Remdamosi pagal 1 ir 2 dalis ir pagal Direktyvą 2000/60/EB surinkta informacija valstybės narės, bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, imasi toliau nurodytų priemonių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Remdamosi pagal 1 ir 2 dalis ir pagal Direktyvą 2000/60/EB surinkta informacija valstybės narės, bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, imasi toliau nurodytų priemonių
  arba užtikrina, kad jų imtųsi vandens tiekėjai
  :

arba užtikrina, kad jų imtųsi vandens tiekėjai

Remdamosi pagal 1 ir 2 dalis ir pagal Direktyvą 2000/60/EB surinkta informacija valstybės narės, bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, imasi toliau nurodytų priemonių:

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos a punktas

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | prevencinių priemonių, kurios padėtų sumažinti vandens ruošimo lygį, kurio reikia vandens kokybei išlaikyti, įskaitant Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytas priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

prevencinių priemonių, kurios padėtų sumažinti vandens ruošimo lygį, kurio reikia vandens kokybei išlaikyti, įskaitant Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytas priemones;

prevencinių priemonių, kurios padėtų sumažinti vandens ruošimo lygį, kurio reikia vandens kokybei išlaikyti, įskaitant Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytas priemones;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | užtikrina, kad teršėjai, bendradarbiaudami su vandens tiekėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, imtųsi prevencinių priemonių, kurios leistų išvengti vandens ruošimo arba sumažinti vandens ruošimo lygį, kurio reikia vandens kokybei išlaikyti, įskaitant Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytas priemones, taip pat papildomas priemones, kurios laikomos reikalingomis, remiantis stebėsena, atliekama pagal šio straipsnio 1 dalies d punktą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

užtikrina, kad teršėjai, bendradarbiaudami su vandens tiekėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, imtųsi prevencinių priemonių, kurios leistų išvengti vandens ruošimo arba sumažinti vandens ruošimo lygį, kurio reikia vandens kokybei išlaikyti, įskaitant Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytas priemones, taip pat papildomas priemones, kurios laikomos reikalingomis, remiantis stebėsena, atliekama pagal šio straipsnio 1 dalies d punktą;

užtikrina, kad teršėjai, bendradarbiaudami su vandens tiekėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, imtųsi prevencinių priemonių, kurios leistų išvengti vandens ruošimo arba sumažinti vandens ruošimo lygį, kurio reikia vandens kokybei išlaikyti, įskaitant Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytas priemones, taip pat papildomas priemones, kurios laikomos reikalingomis, remiantis stebėsena, atliekama pagal šio straipsnio 1 dalies d punktą;

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos b punktas

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | poveikio švelninimo priemonių, laikomų būtinomis remiantis monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatais siekiant nustatyti taršos šaltinį ir tą taršą likviduoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

poveikio švelninimo priemonių, laikomų būtinomis remiantis monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatais siekiant nustatyti taršos šaltinį ir tą taršą likviduoti.

| b) | poveikio švelninimo priemonių, laikomų būtinomis remiantis monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatais siekiant nustatyti taršos šaltinį ir tą taršą likviduoti
  , taip pat išvengti bet kokio papildomo vandens ruošimo, jei manoma, kad prevencinės priemonės nėra pakankamai perspektyvios ar veiksmingos, kad jomis būtų galima laiku likviduoti šį taršos šaltinį; |
| --- | --- |

b)

poveikio švelninimo priemonių, laikomų būtinomis remiantis monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatais siekiant nustatyti taršos šaltinį ir tą taršą likviduoti
  , taip pat išvengti bet kokio papildomo vandens ruošimo, jei manoma, kad prevencinės priemonės nėra pakankamai perspektyvios ar veiksmingos, kad jomis būtų galima laiku likviduoti šį taršos šaltinį;

, taip pat išvengti bet kokio papildomo vandens ruošimo, jei manoma, kad prevencinės priemonės nėra pakankamai perspektyvios ar veiksmingos, kad jomis būtų galima laiku likviduoti šį taršos šaltinį;

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

8 straipsnio 5 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | jeigu laikoma, jog aa ir b punktuose nurodytų priemonių nepakanka, kad būtų galima užtikrinti tinkamą žmonių sveikatos apsaugą, reikalauja, kad vandens tiekėjai atliktų papildomą kai kurių parametrų stebėseną vandens ėmimo arba apdorojimo vietoje, jei tai tikrai būtina siekiant rizikos sveikatai prevencijos tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

jeigu laikoma, jog aa ir b punktuose nurodytų priemonių nepakanka, kad būtų galima užtikrinti tinkamą žmonių sveikatos apsaugą, reikalauja, kad vandens tiekėjai atliktų papildomą kai kurių parametrų stebėseną vandens ėmimo arba apdorojimo vietoje, jei tai tikrai būtina siekiant rizikos sveikatai prevencijos tikslais.

jeigu laikoma, jog aa ir b punktuose nurodytų priemonių nepakanka, kad būtų galima užtikrinti tinkamą žmonių sveikatos apsaugą, reikalauja, kad vandens tiekėjai atliktų papildomą kai kurių parametrų stebėseną vandens ėmimo arba apdorojimo vietoje, jei tai tikrai būtina siekiant rizikos sveikatai prevencijos tikslais.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 5 a dalis (nauja)

8 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės informuoja vandens tiekėjus, kurie naudoja į pavojingumo vertinimą įtrauktą vandens telkinį arba telkinio dalis, apie monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatus ir remdamosi tais monitoringo rezultatais ir pagal 1 ir 2 dalis bei pagal Direktyvą 2000/60/EB surinkta informacija gali: |
| | a) | leisti vandens tiekėjams sumažinti tam tikrų parametrų monitoringo dažnumą arba parametrų, kurių monitoringas vykdomas, skaičių, nereikalaudamos jų atlikti tiekimo rizikos vertinimo su sąlyga, kad tai ne II priedo B dalies 1 punkte nurodyti pagrindiniai parametrai ir kad nėra jokio pagrįstai numatyti galimo veiksnio, kuris galėtų lemti vandens kokybės blogėjimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės informuoja vandens tiekėjus, kurie naudoja į pavojingumo vertinimą įtrauktą vandens telkinį arba telkinio dalis, apie monitoringo, vykdomo pagal 1 dalies d punktą, rezultatus ir remdamosi tais monitoringo rezultatais ir pagal 1 ir 2 dalis bei pagal Direktyvą 2000/60/EB surinkta informacija gali:

a)

a)

leisti vandens tiekėjams sumažinti tam tikrų parametrų monitoringo dažnumą arba parametrų, kurių monitoringas vykdomas, skaičių, nereikalaudamos jų atlikti tiekimo rizikos vertinimo su sąlyga, kad tai ne II priedo B dalies 1 punkte nurodyti pagrindiniai parametrai ir kad nėra jokio pagrįstai numatyti galimo veiksnio, kuris galėtų lemti vandens kokybės blogėjimą;

leisti vandens tiekėjams sumažinti tam tikrų parametrų monitoringo dažnumą arba parametrų, kurių monitoringas vykdomas, skaičių, nereikalaudamos jų atlikti tiekimo rizikos vertinimo su sąlyga, kad tai ne II priedo B dalies 1 punkte nurodyti pagrindiniai parametrai ir kad nėra jokio pagrįstai numatyti galimo veiksnio, kuris galėtų lemti vandens kokybės blogėjimą;

| b) | jei vandens tiekėjui leidžiama sumažinti monitoringo dažnumą, kaip nurodyta a punkte, į pavojingumo vertinimą įtrauktame vandens telkinyje toliau reguliariai vykdyti šių parametrų monitoringą. |
| --- | --- |

b)

b)

jei vandens tiekėjui leidžiama sumažinti monitoringo dažnumą, kaip nurodyta a punkte, į pavojingumo vertinimą įtrauktame vandens telkinyje toliau reguliariai vykdyti šių parametrų monitoringą.

jei vandens tiekėjui leidžiama sumažinti monitoringo dažnumą, kaip nurodyta a punkte, į pavojingumo vertinimą įtrauktame vandens telkinyje toliau reguliariai vykdyti šių parametrų monitoringą.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio pavadinimas

9 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tiekimo rizikos vertinimas | Tiekimo rizikos vertinimas
  , monitoringas ir valdymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tiekimo rizikos vertinimas

Tiekimo rizikos vertinimas
  , monitoringas ir valdymas

, monitoringas ir valdymas

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad vandens tiekėjai atliktų tiekimo rizikos vertinimą, numatydamos galimybę koreguoti bet kurio I priedo A 
  ar B dalyje
  nurodyto parametro, išskyrus II priedo B dalyje nurodytus pagrindinius parametrus, monitoringo dažnumą priklausomai nuo parametro pasitaikymo neapdorotame vandenyje. | Valstybės narės užtikrina, kad vandens tiekėjai atliktų tiekimo rizikos vertinimą
  pagal II priedo C dalį
  , numatydamos galimybę koreguoti bet kurio I priedo A
  , B ir Ba dalyse
  nurodyto parametro, išskyrus II priedo B dalyje nurodytus pagrindinius parametrus, monitoringo dažnumą priklausomai nuo parametro pasitaikymo neapdorotame vandenyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad vandens tiekėjai atliktų tiekimo rizikos vertinimą, numatydamos galimybę koreguoti bet kurio I priedo A 
  ar B dalyje
  nurodyto parametro, išskyrus II priedo B dalyje nurodytus pagrindinius parametrus, monitoringo dažnumą priklausomai nuo parametro pasitaikymo neapdorotame vandenyje.

ar B dalyje

Valstybės narės užtikrina, kad vandens tiekėjai atliktų tiekimo rizikos vertinimą
  pagal II priedo C dalį
  , numatydamos galimybę koreguoti bet kurio I priedo A
  , B ir Ba dalyse
  nurodyto parametro, išskyrus II priedo B dalyje nurodytus pagrindinius parametrus, monitoringo dažnumą priklausomai nuo parametro pasitaikymo neapdorotame vandenyje.

pagal II priedo C dalį

, B ir Ba dalyse

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

9 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad vykdydami tų parametrų monitoringą vandens tiekėjai galėtų nukrypti nuo II priedo B dalyje nustatyto bandinių ėmimo dažnumo pagal II priedo C dalyje nurodytas specifikacijas. | Valstybės narės užtikrina, kad vykdydami tų parametrų monitoringą vandens tiekėjai galėtų nukrypti nuo II priedo B dalyje nustatyto bandinių ėmimo dažnumo pagal II priedo C dalyje nurodytas specifikacijas
  , priklausomai nuo jų pasitaikymo neapdorotame vandenyje ir ruošimo procedūros
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad vykdydami tų parametrų monitoringą vandens tiekėjai galėtų nukrypti nuo II priedo B dalyje nustatyto bandinių ėmimo dažnumo pagal II priedo C dalyje nurodytas specifikacijas.

Valstybės narės užtikrina, kad vykdydami tų parametrų monitoringą vandens tiekėjai galėtų nukrypti nuo II priedo B dalyje nustatyto bandinių ėmimo dažnumo pagal II priedo C dalyje nurodytas specifikacijas
  , priklausomai nuo jų pasitaikymo neapdorotame vandenyje ir ruošimo procedūros
  .

, priklausomai nuo jų pasitaikymo neapdorotame vandenyje ir ruošimo procedūros

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

9 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo tikslu
  iš
  vandens
  tiekėjų reikalaujama atsižvelgti
  į pagal šios direktyvos 8 straipsnį atliekamo pavojingumo vertinimo ir pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį vykdomo monitoringo rezultatus. | Šiuo tikslu vandens
  tiekėjai atsižvelgia
  į pagal šios direktyvos 8 straipsnį atliekamo pavojingumo vertinimo ir pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį vykdomo monitoringo rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiuo tikslu
  iš
  vandens
  tiekėjų reikalaujama atsižvelgti
  į pagal šios direktyvos 8 straipsnį atliekamo pavojingumo vertinimo ir pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį vykdomo monitoringo rezultatus.

iš

tiekėjų reikalaujama atsižvelgti

Šiuo tikslu vandens
  tiekėjai atsižvelgia
  į pagal šios direktyvos 8 straipsnį atliekamo pavojingumo vertinimo ir pagal Direktyvos 2000/60/EB 7 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį vykdomo monitoringo rezultatus.

tiekėjai atsižvelgia

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės gali leisti labai mažiems vandens tiekėjams netaikyti 1 dalies, jeigu kompetentinga institucija turi išankstinių dokumentais patvirtintų žinių apie atitinkamus parametrus ir mano, kad dėl tokių išimčių nekils rizika žmonių sveikatai – nedarant poveikio kompetentingos institucijos 4 straipsnyje nustatytiems įpareigojimams.




  Kompetentinga institucija peržiūri šias išimtis ne rečiau kaip kas trejus metus arba kai vandens baseine nustatomas koks nors naujas taršos pavojus, ir prireikus jas atnaujina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės gali leisti labai mažiems vandens tiekėjams netaikyti 1 dalies, jeigu kompetentinga institucija turi išankstinių dokumentais patvirtintų žinių apie atitinkamus parametrus ir mano, kad dėl tokių išimčių nekils rizika žmonių sveikatai – nedarant poveikio kompetentingos institucijos 4 straipsnyje nustatytiems įpareigojimams.

Kompetentinga institucija peržiūri šias išimtis ne rečiau kaip kas trejus metus arba kai vandens baseine nustatomas koks nors naujas taršos pavojus, ir prireikus jas atnaujina.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tiekimo rizikos
  vertinimą tvirtina kompetentingos institucijos
  . | 2.   
  Už
  tiekimo rizikos
  vertinimus atsako vandens tiekėjai, kurie užtikrina, kad vertinimai atitiktų šią direktyvą
  .
  Šiuo tikslu vandens tiekėjai gali prašyti kompetentingų institucijų paramos. |
| | Valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos patvirtintų arba stebėtų vandens tiekėjų rizikos vertinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tiekimo rizikos
  vertinimą tvirtina kompetentingos institucijos
  .

2.   
  Už
  tiekimo rizikos
  vertinimus atsako vandens tiekėjai, kurie užtikrina, kad vertinimai atitiktų šią direktyvą
  .
  Šiuo tikslu vandens tiekėjai gali prašyti kompetentingų institucijų paramos.

Valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos patvirtintų arba stebėtų vandens tiekėjų rizikos vertinimus.

Valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingos institucijos patvirtintų arba stebėtų vandens tiekėjų rizikos vertinimus.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Remdamosi pagal 1 dalį atlikto tiekimo rizikos vertinimo rezultatais, valstybės narės užtikrina, kad vandens tiekėjai įgyvendintų prie nustatytų rizikos veiksnių pritaikytą vandens saugos planą, proporcingą vandens tiekėjo dydžiui. Toks vandens saugos planas, pavyzdžiui, galėtų būti susijęs su medžiagų, kurios liečiasi su vandeniu, naudojimu, vandens ruošimui naudojamais produktais, galima rizika, kuri kyla dėl nesandarių vamzdžių, arba priemonėmis, kuriomis siekiama prisitaikyti prie dabarties ir ateities problemų, tokių kaip klimato kaita. Valstybės narės išsamiau paaiškina tokį planą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Remdamosi pagal 1 dalį atlikto tiekimo rizikos vertinimo rezultatais, valstybės narės užtikrina, kad vandens tiekėjai įgyvendintų prie nustatytų rizikos veiksnių pritaikytą vandens saugos planą, proporcingą vandens tiekėjo dydžiui. Toks vandens saugos planas, pavyzdžiui, galėtų būti susijęs su medžiagų, kurios liečiasi su vandeniu, naudojimu, vandens ruošimui naudojamais produktais, galima rizika, kuri kyla dėl nesandarių vamzdžių, arba priemonėmis, kuriomis siekiama prisitaikyti prie dabarties ir ateities problemų, tokių kaip klimato kaita. Valstybės narės išsamiau paaiškina tokį planą.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio pavadinimas

10 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas | Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas
  , monitoringas ir valdymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas

Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimas
  , monitoringas ir valdymas

, monitoringas ir valdymas

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

10 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas
  pastatų
  vidaus vandentiekio rizikos vertinimas, kurį atliekant vykdomi šie veiksmai: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas
  prioritetinių patalpų
  vidaus vandentiekio rizikos vertinimas, kurį atliekant vykdomi šie veiksmai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas
  pastatų
  vidaus vandentiekio rizikos vertinimas, kurį atliekant vykdomi šie veiksmai:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas
  prioritetinių patalpų
  vidaus vandentiekio rizikos vertinimas, kurį atliekant vykdomi šie veiksmai:

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies a punktas

10 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vertinama su pastatų vidaus vandentiekiu ir jame naudojamais produktais ir medžiagomis susijusi potenciali rizika ir tikrinama, ar tie produktai bei medžiagos daro poveikį vandens kokybei toje vietoje, kur jis bėga iš čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės
  , ypač jei vanduo tiekiamas prioritetinėse įmonėse esantiems piliečiams
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vertinama su pastatų vidaus vandentiekiu ir jame naudojamais produktais ir medžiagomis susijusi potenciali rizika ir tikrinama, ar tie produktai bei medžiagos daro poveikį vandens kokybei toje vietoje, kur jis bėga iš čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės
  , ypač jei vanduo tiekiamas prioritetinėse įmonėse esantiems piliečiams
  ;

, ypač jei vanduo tiekiamas prioritetinėse įmonėse esantiems piliečiams

| a) | vertinama su pastatų vidaus vandentiekiu ir jame naudojamais produktais ir medžiagomis susijusi potenciali rizika ir tikrinama, ar tie produktai bei medžiagos daro poveikį vandens kokybei toje vietoje, kur jis bėga iš čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės; |
| --- | --- |

a)

vertinama su pastatų vidaus vandentiekiu ir jame naudojamais produktais ir medžiagomis susijusi potenciali rizika ir tikrinama, ar tie produktai bei medžiagos daro poveikį vandens kokybei toje vietoje, kur jis bėga iš čiaupų, kuriuos paprastai naudoja žmonės;

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies b punkto 1 pastraipa

10 straipsnio 1 dalies b punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | patalpose
  , kuriose
  potencialus pavojus žmonių sveikatai laikomas didžiausiu
  , reguliariai vykdomas I priedo C dalyje išvardytų parametrų monitoringas.
  Monitoringui aktualūs parametrai ir patalpos atrenkami remiantis pagal a punktą atliekamu vertinimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

patalpose
  , kuriose
  potencialus pavojus žmonių sveikatai laikomas didžiausiu
  , reguliariai vykdomas I priedo C dalyje išvardytų parametrų monitoringas.
  Monitoringui aktualūs parametrai ir patalpos atrenkami remiantis pagal a punktą atliekamu vertinimu.

patalpose

potencialus pavojus žmonių sveikatai laikomas didžiausiu

Monitoringui aktualūs parametrai ir patalpos atrenkami remiantis pagal a punktą atliekamu vertinimu.

| b) | prioritetinėse patalpose
  , kuriose
  atliekant pagal a punktą atliekamą vertinimą nustatoma konkreti rizika vandens kokybei
  , reguliariai vykdomas I priedo C dalyje išvardytų parametrų monitoringas. |
| --- | --- |

b)

prioritetinėse patalpose
  , kuriose
  atliekant pagal a punktą atliekamą vertinimą nustatoma konkreti rizika vandens kokybei
  , reguliariai vykdomas I priedo C dalyje išvardytų parametrų monitoringas.

prioritetinėse patalpose

atliekant pagal a punktą atliekamą vertinimą nustatoma konkreti rizika vandens kokybei

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies b punkto 2 pastraipa

10 straipsnio 1 dalies b punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmoje pastraipoje nurodytam
  reguliariam monitoringui vykdyti valstybės narės gali nustatyti
  į prioritetines patalpas orientuotą
  monitoringo strategiją; | Reguliariam monitoringui vykdyti valstybės narės
  prioritetinėse patalpose užtikrina prieigą prie įrenginių bandinių ėmimo tikslais ir
  gali nustatyti
  parametrų, visų pirma Legionella pneumophila bakterijų,
  monitoringo strategiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmoje pastraipoje nurodytam
  reguliariam monitoringui vykdyti valstybės narės gali nustatyti
  į prioritetines patalpas orientuotą
  monitoringo strategiją;

Pirmoje pastraipoje nurodytam

į prioritetines patalpas orientuotą

Reguliariam monitoringui vykdyti valstybės narės
  prioritetinėse patalpose užtikrina prieigą prie įrenginių bandinių ėmimo tikslais ir
  gali nustatyti
  parametrų, visų pirma Legionella pneumophila bakterijų,
  monitoringo strategiją;

prioritetinėse patalpose užtikrina prieigą prie įrenginių bandinių ėmimo tikslais ir

parametrų, visų pirma Legionella pneumophila bakterijų,

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies c punktas

10 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | tikrinama, ar su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys
  statybos
  produktai
  pakankamai atitinka pagrindines charakteristikas, susijusias su Reglamento (ES) Nr. 305/2011 I priedo 3 punkto e papunktyje nurodytu statybos darbams taikomu esminiu reikalavimu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

tikrinama, ar su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys
  statybos
  produktai
  pakankamai atitinka pagrindines charakteristikas, susijusias su Reglamento (ES) Nr. 305/2011 I priedo 3 punkto e papunktyje nurodytu statybos darbams taikomu esminiu reikalavimu
  .

statybos

pakankamai atitinka pagrindines charakteristikas, susijusias su Reglamento (ES) Nr. 305/2011 I priedo 3 punkto e papunktyje nurodytu statybos darbams taikomu esminiu reikalavimu

| c) | tikrinama, ar su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys produktai
  ir medžiagos yra tinkami žmonių sveikatos apsaugos atžvilgiu
  . |
| --- | --- |

c)

tikrinama, ar su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantys produktai
  ir medžiagos yra tinkami žmonių sveikatos apsaugos atžvilgiu
  .

ir medžiagos yra tinkami žmonių sveikatos apsaugos atžvilgiu

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

10 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | tikrinama, ar naudojamos medžiagos yra tinkamos liestis su žmonėms vartoti skirtu vandeniu ir ar laikomasi 11 straipsnyje nustatytų reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

tikrinama, ar naudojamos medžiagos yra tinkamos liestis su žmonėms vartoti skirtu vandeniu ir ar laikomasi 11 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

tikrinama, ar naudojamos medžiagos yra tinkamos liestis su žmonėms vartoti skirtu vandeniu ir ar laikomasi 11 straipsnyje nustatytų reikalavimų.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei valstybės narės remdamosi pagal 1 dalies a punktą atliktu vertinimu nusprendžia, kad pastatų vidaus vandentiekis arba su juo susiję produktai ar medžiagos kelia riziką žmonių sveikatai, arba jei pagal 1 dalies b punktą vykdomas monitoringas parodo, kad nukrypta nuo I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių, valstybės narės: | 2.   Jei valstybės narės remdamosi pagal 1 dalies a punktą atliktu vertinimu nusprendžia, kad
  prioritetinių
  pastatų vidaus vandentiekis arba su juo susiję produktai ar medžiagos kelia riziką žmonių sveikatai, arba jei pagal 1 dalies b punktą vykdomas monitoringas parodo, kad nukrypta nuo I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių, valstybės narės
  užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pašalinti arba sumažinti I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių nepaisymo riziką. |
| a) | imasi tinkamų priemonių siekdamos pašalinti arba sumažinti nuokrypio nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei valstybės narės remdamosi pagal 1 dalies a punktą atliktu vertinimu nusprendžia, kad pastatų vidaus vandentiekis arba su juo susiję produktai ar medžiagos kelia riziką žmonių sveikatai, arba jei pagal 1 dalies b punktą vykdomas monitoringas parodo, kad nukrypta nuo I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių, valstybės narės:

2.   Jei valstybės narės remdamosi pagal 1 dalies a punktą atliktu vertinimu nusprendžia, kad
  prioritetinių
  pastatų vidaus vandentiekis arba su juo susiję produktai ar medžiagos kelia riziką žmonių sveikatai, arba jei pagal 1 dalies b punktą vykdomas monitoringas parodo, kad nukrypta nuo I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių, valstybės narės
  užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant pašalinti arba sumažinti I priedo C dalyje nurodytų parametrų verčių nepaisymo riziką.

a)

a)

imasi tinkamų priemonių siekdamos pašalinti arba sumažinti nuokrypio nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių riziką;

imasi tinkamų priemonių siekdamos pašalinti arba sumažinti nuokrypio nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių riziką;

| b) | imasi visų būtinų priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad iš žmonėms vartoti skirtam vandeniui ruošti ar skirstyti naudojamų statybos produktų išsiskiriančios medžiagos ar cheminiai produktai nekeltų nei tiesioginio, nei netiesioginio pavojaus žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

b)

b)

imasi visų būtinų priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad iš žmonėms vartoti skirtam vandeniui ruošti ar skirstyti naudojamų statybos produktų išsiskiriančios medžiagos ar cheminiai produktai nekeltų nei tiesioginio, nei netiesioginio pavojaus žmonių sveikatai;

imasi visų būtinų priemonių, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad iš žmonėms vartoti skirtam vandeniui ruošti ar skirstyti naudojamų statybos produktų išsiskiriančios medžiagos ar cheminiai produktai nekeltų nei tiesioginio, nei netiesioginio pavojaus žmonių sveikatai;

| c) | bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais imasi kitų priemonių, pvz., tinkamų vandens kondicionavimo technologijų, kurios pakeistų vandens pobūdį arba savybes prieš jį tiekiant, kad būtų pašalinta arba sumažinta rizika, jog patiektas vanduo neatitiks nustatytų parametrų verčių; |
| --- | --- |

c)

c)

bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais imasi kitų priemonių, pvz., tinkamų vandens kondicionavimo technologijų, kurios pakeistų vandens pobūdį arba savybes prieš jį tiekiant, kad būtų pašalinta arba sumažinta rizika, jog patiektas vanduo neatitiks nustatytų parametrų verčių;

bendradarbiaudamos su vandens tiekėjais imasi kitų priemonių, pvz., tinkamų vandens kondicionavimo technologijų, kurios pakeistų vandens pobūdį arba savybes prieš jį tiekiant, kad būtų pašalinta arba sumažinta rizika, jog patiektas vanduo neatitiks nustatytų parametrų verčių;

| d) | tinkamai informuoja ir konsultuoja vartotojus apie vandens vartojimo ir naudojimo sąlygas ir apie galimus veiksmus, padedančius išvengti rizikos pasikartojimo; |
| --- | --- |

d)

d)

tinkamai informuoja ir konsultuoja vartotojus apie vandens vartojimo ir naudojimo sąlygas ir apie galimus veiksmus, padedančius išvengti rizikos pasikartojimo;

tinkamai informuoja ir konsultuoja vartotojus apie vandens vartojimo ir naudojimo sąlygas ir apie galimus veiksmus, padedančius išvengti rizikos pasikartojimo;

| e) | rengia mokymus vandentiekininkams ir kitiems su pastatų vidaus vandentiekiu ir statybos produktų ranga dirbantiems specialistams; |
| --- | --- |

e)

e)

rengia mokymus vandentiekininkams ir kitiems su pastatų vidaus vandentiekiu ir statybos produktų ranga dirbantiems specialistams;

rengia mokymus vandentiekininkams ir kitiems su pastatų vidaus vandentiekiu ir statybos produktų ranga dirbantiems specialistams;

| f) | užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos legionelių kontrolės ir valdymo priemonės, padedančios užkirsti kelią galimiems ligos protrūkiams ir juos likviduoti. |
| --- | --- |

f)

f)

užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos legionelių kontrolės ir valdymo priemonės, padedančios užkirsti kelią galimiems ligos protrūkiams ir juos likviduoti.

užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos legionelių kontrolės ir valdymo priemonės, padedančios užkirsti kelią galimiems ligos protrūkiams ir juos likviduoti.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Siekdamos sumažinti riziką, susijusią su vidiniu vandens paskirstymu visose vidaus vandentiekio sistemose, valstybės narės: |
| | a) | ragina viešųjų ir privačių patalpų savininkus atlikti su vidiniu paskirstymu susijusios rizikos įvertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Siekdamos sumažinti riziką, susijusią su vidiniu vandens paskirstymu visose vidaus vandentiekio sistemose, valstybės narės:

a)

a)

ragina viešųjų ir privačių patalpų savininkus atlikti su vidiniu paskirstymu susijusios rizikos įvertinimą;

ragina viešųjų ir privačių patalpų savininkus atlikti su vidiniu paskirstymu susijusios rizikos įvertinimą;

| b) | informuoja viešųjų ir privačiųjų patalpų naudotojus ir savininkus apie priemones, kuriomis siekiama pašalinti arba sumažinti riziką, kad žmonėms vartoti skirto vandens kokybės standartų bus nesilaikoma dėl vidaus vandentiekio sistemos; |
| --- | --- |

b)

b)

informuoja viešųjų ir privačiųjų patalpų naudotojus ir savininkus apie priemones, kuriomis siekiama pašalinti arba sumažinti riziką, kad žmonėms vartoti skirto vandens kokybės standartų bus nesilaikoma dėl vidaus vandentiekio sistemos;

informuoja viešųjų ir privačiųjų patalpų naudotojus ir savininkus apie priemones, kuriomis siekiama pašalinti arba sumažinti riziką, kad žmonėms vartoti skirto vandens kokybės standartų bus nesilaikoma dėl vidaus vandentiekio sistemos;

| c) | tinkamai informuoja ir konsultuoja vartotojus apie vandens vartojimo ir naudojimo sąlygas ir apie galimus veiksmus, padedančius išvengti rizikos pasikartojimo; |
| --- | --- |

c)

c)

tinkamai informuoja ir konsultuoja vartotojus apie vandens vartojimo ir naudojimo sąlygas ir apie galimus veiksmus, padedančius išvengti rizikos pasikartojimo;

tinkamai informuoja ir konsultuoja vartotojus apie vandens vartojimo ir naudojimo sąlygas ir apie galimus veiksmus, padedančius išvengti rizikos pasikartojimo;

| d) | rengia mokymus vandentiekininkams ir kitiems pastatų vidaus vandentiekio sistemų bei su vandeniu besiliečiančių statybos produktų ir medžiagų įrengimo specialistams; |
| --- | --- |

d)

d)

rengia mokymus vandentiekininkams ir kitiems pastatų vidaus vandentiekio sistemų bei su vandeniu besiliečiančių statybos produktų ir medžiagų įrengimo specialistams;

rengia mokymus vandentiekininkams ir kitiems pastatų vidaus vandentiekio sistemų bei su vandeniu besiliečiančių statybos produktų ir medžiagų įrengimo specialistams;

| e) | užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos legionelių, visų pirma Legionella pneumophila bakterijų, kontrolės ir valdymo priemonės, kurios proporcingai atitiktų riziką ir padėtų užkirsti kelią galimiems ligos protrūkiams bei juos likviduoti. |
| --- | --- |

e)

e)

užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos legionelių, visų pirma Legionella pneumophila bakterijų, kontrolės ir valdymo priemonės, kurios proporcingai atitiktų riziką ir padėtų užkirsti kelią galimiems ligos protrūkiams bei juos likviduoti.

užtikrina, kad būtų įdiegtos veiksmingos legionelių, visų pirma Legionella pneumophila bakterijų, kontrolės ir valdymo priemonės, kurios proporcingai atitiktų riziką ir padėtų užkirsti kelią galimiems ligos protrūkiams bei juos likviduoti.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a straipsnis (naujas)

10 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a straipsnis |
| | Su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantiems produktams ir medžiagoms taikomi minimalūs higienos reikalavimai |
| | 1.
     
  Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad dėl medžiagų, naudojamų gaminant visus naujus su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančius rinkai tiekiamus produktus, skirtus vandeniui imti, ruošti ar skirstyti, arba dėl su šiomis medžiagomis susijusių nešvarumų: |
| | a) | nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai sumažinta šia direktyva užtikrinama žmonių sveikatos apsauga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a straipsnis

10a straipsnis

Su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantiems produktams ir medžiagoms taikomi minimalūs higienos reikalavimai

Su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiantiems produktams ir medžiagoms taikomi minimalūs higienos reikalavimai

1.
     
  Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad dėl medžiagų, naudojamų gaminant visus naujus su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančius rinkai tiekiamus produktus, skirtus vandeniui imti, ruošti ar skirstyti, arba dėl su šiomis medžiagomis susijusių nešvarumų:

a)

a)

nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai sumažinta šia direktyva užtikrinama žmonių sveikatos apsauga;

nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai sumažinta šia direktyva užtikrinama žmonių sveikatos apsauga;

| b) | nebūtų paveiktas žmonėms vartoti skirto vandens kvapas ir skonis; |
| --- | --- |

b)

b)

nebūtų paveiktas žmonėms vartoti skirto vandens kvapas ir skonis;

nebūtų paveiktas žmonėms vartoti skirto vandens kvapas ir skonis;

| c) | nebūtų viršytas šių medžiagų naudojimo tikslui pasiekti reikalingas jų koncentracijos žmonėms vartoti skirtame vandenyje lygis; ir |
| --- | --- |

c)

c)

nebūtų viršytas šių medžiagų naudojimo tikslui pasiekti reikalingas jų koncentracijos žmonėms vartoti skirtame vandenyje lygis; ir

nebūtų viršytas šių medžiagų naudojimo tikslui pasiekti reikalingas jų koncentracijos žmonėms vartoti skirtame vandenyje lygis; ir

| d) | nebūtų skatinama mikrobiologinė tarša. |
| --- | --- |

d)

d)

nebūtų skatinama mikrobiologinė tarša.

nebūtų skatinama mikrobiologinė tarša.

2.
     
  Siekiant užtikrinti suderintą 1 dalies taikymą ne vėliau kaip ... [3 metai po šios direktyvos įsigaliojimo], Komisija pagal 19 straipsnį priima deleguotuosius aktus, siekdama papildyti šią direktyvą, kuriais nustato minimalius higienos reikalavimus ir Sąjungoje leidžiamų medžiagų, kurios naudojamos su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančioms medžiagoms gaminti, sąrašą, įskaitant konkrečias išsiskyrimo ribines vertes ir, jei taikoma, specialias naudojimo sąlygas. Komisija reguliariai peržiūri ir atnaujina šį sąrašą atsižvelgdama į naujausius mokslo ir technologijų pokyčius.

3.
     
  Siekiant suteikti paramą Komisijai priimant ir iš dalies keičiant deleguotuosius aktus pagal 19 dalį, įsteigiamas nuolatinis komitetas, sudarytas iš valstybių narių paskirtų atstovų, galinčių kreiptis pagalbos į ekspertus ar patarėjus.

4.
     
  Medžiagos, kurios liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, ir kurioms taikomi kiti Sąjungos teisės aktai, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 305/2011

   (1a)

  , atitinka šio straipsnio 1 ir 2 dalis.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, jog bus nuolat kontroliuojama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė, siekiant patikrinti, ar
  vartotojams tiekiamas vanduo
  atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį. Bandiniai imami taip, kad juose atsispindėtų viso per metus vartotojų suvartoto vandens kokybė. Be to, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad tuo atveju, kai dezinfekcija yra žmonėms vartoti skirto vandens paruošimo ar paskirstymo dalis, būtų tikrinamas atliekamos dezinfekcijos veiksmingumas, o užteršimas šalutiniais dezinfekcijos produktais būtų kuo mažesnis nesumažinant pačios dezinfekcijos poveikio. | 1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, jog bus nuolat kontroliuojama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė, siekiant patikrinti, ar
  jis
  atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį. Bandiniai imami taip, kad juose atsispindėtų viso per metus vartotojų suvartoto vandens kokybė. Be to, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad tuo atveju, kai dezinfekcija yra žmonėms vartoti skirto vandens paruošimo ar paskirstymo dalis, būtų tikrinamas atliekamos dezinfekcijos veiksmingumas, o užteršimas šalutiniais dezinfekcijos produktais būtų kuo mažesnis nesumažinant pačios dezinfekcijos poveikio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, jog bus nuolat kontroliuojama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė, siekiant patikrinti, ar
  vartotojams tiekiamas vanduo
  atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį. Bandiniai imami taip, kad juose atsispindėtų viso per metus vartotojų suvartoto vandens kokybė. Be to, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad tuo atveju, kai dezinfekcija yra žmonėms vartoti skirto vandens paruošimo ar paskirstymo dalis, būtų tikrinamas atliekamos dezinfekcijos veiksmingumas, o užteršimas šalutiniais dezinfekcijos produktais būtų kuo mažesnis nesumažinant pačios dezinfekcijos poveikio.

1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, jog bus nuolat kontroliuojama žmonėms vartoti skirto vandens kokybė, siekiant patikrinti, ar
  jis
  atitinka šios direktyvos reikalavimus, ypač parametrų vertes, nustatytas pagal 5 straipsnį. Bandiniai imami taip, kad juose atsispindėtų viso per metus vartotojų suvartoto vandens kokybė. Be to, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad tuo atveju, kai dezinfekcija yra žmonėms vartoti skirto vandens paruošimo ar paskirstymo dalis, būtų tikrinamas atliekamos dezinfekcijos veiksmingumas, o užteršimas šalutiniais dezinfekcijos produktais būtų kuo mažesnis nesumažinant pačios dezinfekcijos poveikio.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 5 a dalis (nauja)

11 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės pateikia Komisijai stebėsenos, atliktos pagal I priedo Ca dalyje išvardytų parametrų sąrašą, rezultatus ne vėliau kaip ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo datos], o po to – kartą per metus. |
| | Komisijai pagal 19 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų atnaujintos medžiagos, įtrauktos į I priedo Ca dalyje pateiktą stebėjimo sąrašą. Komisija gali nuspręsti įtraukti į sąrašą naujas medžiagas, jeigu yra rizika, kad jų gali būti žmonėms vartoti skirtame vandenyje, ir jeigu jos kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, tačiau, remiantis mokslo žiniomis, negalima įrodyti, kad jos yra pavojingos žmonių sveikatai. Tuo tikslu Komisija visų pirma vadovaujasi PSO atliktais moksliniais tyrimais. Bet kokios naujos medžiagos įtraukimas deramai pagrindžiamas vadovaujantis šios direktyvos 1 straipsniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės pateikia Komisijai stebėsenos, atliktos pagal I priedo Ca dalyje išvardytų parametrų sąrašą, rezultatus ne vėliau kaip ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo datos], o po to – kartą per metus.

Komisijai pagal 19 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų atnaujintos medžiagos, įtrauktos į I priedo Ca dalyje pateiktą stebėjimo sąrašą. Komisija gali nuspręsti įtraukti į sąrašą naujas medžiagas, jeigu yra rizika, kad jų gali būti žmonėms vartoti skirtame vandenyje, ir jeigu jos kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, tačiau, remiantis mokslo žiniomis, negalima įrodyti, kad jos yra pavojingos žmonių sveikatai. Tuo tikslu Komisija visų pirma vadovaujasi PSO atliktais moksliniais tyrimais. Bet kokios naujos medžiagos įtraukimas deramai pagrindžiamas vadovaujantis šios direktyvos 1 straipsniu.

Komisijai pagal 19 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų atnaujintos medžiagos, įtrauktos į I priedo Ca dalyje pateiktą stebėjimo sąrašą. Komisija gali nuspręsti įtraukti į sąrašą naujas medžiagas, jeigu yra rizika, kad jų gali būti žmonėms vartoti skirtame vandenyje, ir jeigu jos kelia potencialų pavojų žmonių sveikatai, tačiau, remiantis mokslo žiniomis, negalima įrodyti, kad jos yra pavojingos žmonių sveikatai. Tuo tikslu Komisija visų pirma vadovaujasi PSO atliktais moksliniais tyrimais. Bet kokios naujos medžiagos įtraukimas deramai pagrindžiamas vadovaujantis šios direktyvos 1 straipsniu.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 5 b dalis (nauja)

11 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Ne vėliau kaip ... [vieni metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų priimta mikroplastikų, išvardytų I priedo Ca dalyje nustatytame stebėjimo sąraše, vertinimo metodika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.
     
  Ne vėliau kaip ... [vieni metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kad būtų priimta mikroplastikų, išvardytų I priedo Ca dalyje nustatytame stebėjimo sąraše, vertinimo metodika.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad bet koks parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, nesilaikymas būtų nedelsiant ištirtas, kad būtų nustatyta jo priežastis. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad bet koks parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, nesilaikymas
  atitikties vietoje, nurodytoje 6 straipsnyje,
  būtų nedelsiant ištirtas, kad būtų nustatyta jo priežastis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bet koks parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, nesilaikymas būtų nedelsiant ištirtas, kad būtų nustatyta jo priežastis.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bet koks parametrų verčių, nustatytų pagal 5 straipsnį, nesilaikymas
  atitikties vietoje, nurodytoje 6 straipsnyje,
  būtų nedelsiant ištirtas, kad būtų nustatyta jo priežastis.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

12 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei nukrypstama nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių, atkuriamieji veiksmai turi apimti 10 straipsnio 2
  dalies a–f punktuose
  nustatytas priemones. | Jei nukrypstama nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių, atkuriamieji veiksmai turi apimti 10 straipsnio 2
  a dalyje
  nustatytas priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei nukrypstama nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių, atkuriamieji veiksmai turi apimti 10 straipsnio 2
  dalies a–f punktuose
  nustatytas priemones.

dalies a–f punktuose

Jei nukrypstama nuo I priedo C dalyje nustatytų parametrų verčių, atkuriamieji veiksmai turi apimti 10 straipsnio 2
  a dalyje
  nustatytas priemones.

a dalyje

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

12 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės
  visus nuokrypius
  nuo I priedo A ir B punktuose nustatytų parametrų verčių minimalių reikalavimų
  automatiškai
  laiko potencialiu pavojumi žmonių sveikatai. | Valstybės narės
  nuokrypį
  nuo I priedo A ir B punktuose nustatytų parametrų verčių minimalių reikalavimų laiko potencialiu pavojumi žmonių sveikatai
  , išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos mano, kad parametro vertės neatitikimas yra nereikšmingas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės
  visus nuokrypius
  nuo I priedo A ir B punktuose nustatytų parametrų verčių minimalių reikalavimų
  automatiškai
  laiko potencialiu pavojumi žmonių sveikatai.

visus nuokrypius

automatiškai

Valstybės narės
  nuokrypį
  nuo I priedo A ir B punktuose nustatytų parametrų verčių minimalių reikalavimų laiko potencialiu pavojumi žmonių sveikatai
  , išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos mano, kad parametro vertės neatitikimas yra nereikšmingas
  .

nuokrypį

, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos mano, kad parametro vertės neatitikimas yra nereikšmingas

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

12 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   2 ir 3 dalyse aprašytais atvejais valstybės narės kuo skubiau imasi visų šių priemonių: | 4.   2 ir 3 dalyse aprašytais atvejais
  , jeigu šių parametrų verčių nesilaikymas laikomas potencialiai pavojingu žmonių sveikatai,
  valstybės narės kuo skubiau imasi visų šių priemonių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   2 ir 3 dalyse aprašytais atvejais valstybės narės kuo skubiau imasi visų šių priemonių:

4.   2 ir 3 dalyse aprašytais atvejais
  , jeigu šių parametrų verčių nesilaikymas laikomas potencialiai pavojingu žmonių sveikatai,
  valstybės narės kuo skubiau imasi visų šių priemonių:

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

12 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | a, b ir c punktuose nurodytų priemonių turi būti imamasi bendradarbiaujant su atitinkamu vandens tiekėju. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a, b ir c punktuose nurodytų priemonių turi būti imamasi bendradarbiaujant su atitinkamu vandens tiekėju.

a, b ir c punktuose nurodytų priemonių turi būti imamasi bendradarbiaujant su atitinkamu vandens tiekėju.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nusprendžia, kokių veiksmų imamasi pagal 3 dalį atsižvelgiant į tai, kokią riziką žmonių sveikatai sukeltų tiekimo pertrūkiai arba žmonėms vartoti skirto vandens naudojimo apribojimas. | 5.   
  Kai neatitiktis nustatoma atitikties vietoje,
  kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nusprendžia, kokių veiksmų imamasi pagal 3 dalį atsižvelgiant į tai, kokią riziką žmonių sveikatai sukeltų tiekimo pertrūkiai arba žmonėms vartoti skirto vandens naudojimo apribojimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nusprendžia, kokių veiksmų imamasi pagal 3 dalį atsižvelgiant į tai, kokią riziką žmonių sveikatai sukeltų tiekimo pertrūkiai arba žmonėms vartoti skirto vandens naudojimo apribojimas.

5.   
  Kai neatitiktis nustatoma atitikties vietoje,
  kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nusprendžia, kokių veiksmų imamasi pagal 3 dalį atsižvelgiant į tai, kokią riziką žmonių sveikatai sukeltų tiekimo pertrūkiai arba žmonėms vartoti skirto vandens naudojimo apribojimas.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis |
| | Nukrypti leidžiančios nuostatos |
| | 1.
     
  Valstybės narės gali numatyti nukrypti leidžiančias nuostatas parametrų vertėms, nurodytoms I priedo B dalyje arba nustatytoms pagal 5 straipsnio 2 dalį, iki maksimalios jų nustatytos vertės, su sąlyga, kad tokios nukrypti leidžiančios nuostatos nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai ir kad toje teritorijoje žmonėms vartoti skirtas vanduo negali būti tiekiamas jokiais kitais priimtinais būdais. Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos tik šiais atvejais: |
| | a) | naujoje vandens tiekimo teritorijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

12a straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1.
     
  Valstybės narės gali numatyti nukrypti leidžiančias nuostatas parametrų vertėms, nurodytoms I priedo B dalyje arba nustatytoms pagal 5 straipsnio 2 dalį, iki maksimalios jų nustatytos vertės, su sąlyga, kad tokios nukrypti leidžiančios nuostatos nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai ir kad toje teritorijoje žmonėms vartoti skirtas vanduo negali būti tiekiamas jokiais kitais priimtinais būdais. Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos tik šiais atvejais:

a)

a)

naujoje vandens tiekimo teritorijoje;

naujoje vandens tiekimo teritorijoje;

| b) | nustačius vandens tiekimo teritorijoje naują taršos šaltinį arba nustačius naujus parametrus arba iš naujo įvertinus esamus parametrus. |
| --- | --- |

b)

b)

nustačius vandens tiekimo teritorijoje naują taršos šaltinį arba nustačius naujus parametrus arba iš naujo įvertinus esamus parametrus.

nustačius vandens tiekimo teritorijoje naują taršos šaltinį arba nustačius naujus parametrus arba iš naujo įvertinus esamus parametrus.

Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos kuo trumpesnį laiką, ne ilgiau kaip trejus metus, kuriems baigiantis valstybės narės atlieka patikrinimą, siekdamos nustatyti, ar pasiekta pakankamos pažangos.

Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos kuo trumpesnį laiką, ne ilgiau kaip trejus metus, kuriems baigiantis valstybės narės atlieka patikrinimą, siekdamos nustatyti, ar pasiekta pakankamos pažangos.

Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybė narė gali leisti antrą kartą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą dėl pirmos pastraipos a ir b punktų. Jei valstybė narė ketina leisti antrą kartą taikyti tokią nukrypti leidžiančią nuostatą, ji perduoda Komisijai patikrinimo medžiagą ir nurodo savo sprendimo leisti antrą kartą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą priežastis. Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo trukmė antrą kartą negali viršyti trejų metų.

Išskirtinėmis aplinkybėmis valstybė narė gali leisti antrą kartą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą dėl pirmos pastraipos a ir b punktų. Jei valstybė narė ketina leisti antrą kartą taikyti tokią nukrypti leidžiančią nuostatą, ji perduoda Komisijai patikrinimo medžiagą ir nurodo savo sprendimo leisti antrą kartą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą priežastis. Tokios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo trukmė antrą kartą negali viršyti trejų metų.

2.
     
  Kiekvienu atveju leidus taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą remiantis šio straipsnio 1 dalimi turi būti nurodyta ši informacija:

| a) | nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo priežastys; |
| --- | --- |

a)

a)

nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo priežastys;

nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo priežastys;

| b) | susijęs parametras, atitinkami ankstesnių patikrinimų rezultatai ir pagal nukrypti leidžiančią nuostatą leistina didžiausia vertė; |
| --- | --- |

b)

b)

susijęs parametras, atitinkami ankstesnių patikrinimų rezultatai ir pagal nukrypti leidžiančią nuostatą leistina didžiausia vertė;

susijęs parametras, atitinkami ankstesnių patikrinimų rezultatai ir pagal nukrypti leidžiančią nuostatą leistina didžiausia vertė;

| c) | geografinė teritorija, kasdien tiekiamo vandens kiekis, gyventojų skaičius ir poveikio bet kuriai maisto gamybos įmonei tikimybė; |
| --- | --- |

c)

c)

geografinė teritorija, kasdien tiekiamo vandens kiekis, gyventojų skaičius ir poveikio bet kuriai maisto gamybos įmonei tikimybė;

geografinė teritorija, kasdien tiekiamo vandens kiekis, gyventojų skaičius ir poveikio bet kuriai maisto gamybos įmonei tikimybė;

| d) | tinkamas monitoringo planas, kuriame, jei reikia, numatomi dažnesni patikrinimai; |
| --- | --- |

d)

d)

tinkamas monitoringo planas, kuriame, jei reikia, numatomi dažnesni patikrinimai;

tinkamas monitoringo planas, kuriame, jei reikia, numatomi dažnesni patikrinimai;

| e) | būtinų atkuriamųjų veiksmų plano santrauka, įskaitant darbų grafiką, išlaidų sąmatą ir patikrinimo nuostatas; ir |
| --- | --- |

e)

e)

būtinų atkuriamųjų veiksmų plano santrauka, įskaitant darbų grafiką, išlaidų sąmatą ir patikrinimo nuostatas; ir

būtinų atkuriamųjų veiksmų plano santrauka, įskaitant darbų grafiką, išlaidų sąmatą ir patikrinimo nuostatas; ir

| f) | būtina nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo trukmė. |
| --- | --- |

f)

f)

būtina nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo trukmė.

būtina nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo trukmė.

3.
     
  Jei kompetentingos institucijos mano, kad parametro vertės neatitikimas yra nereikšmingas, ir jei veiksmų, kurių buvo imtasi remiantis 12 straipsnio 2 dalimi, pakanka susidariusiai padėčiai ištaisyti per 30 dienų, nukrypti leidžiančioje nuostatoje nereikia nurodyti taikyti šio straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų.

Tuo atveju kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nukrypti leidžiančioje nuostatoje nurodo tik didžiausią leistiną tam tikrą parametro vertę ir laikotarpį, skiriamą susidariusiai padėčiai ištaisyti.

Tuo atveju kompetentingos institucijos arba kitos atitinkamos įstaigos nukrypti leidžiančioje nuostatoje nurodo tik didžiausią leistiną tam tikrą parametro vertę ir laikotarpį, skiriamą susidariusiai padėčiai ištaisyti.

4.
     
  Jeigu bet kurios vandens, tiekiamo iš tam tikros vandens tiekimo sistemos, parametro vertės buvo nesilaikoma iš viso daugiau kaip 30 dienų per paskutiniuosius 12 mėnesių, šio straipsnio 3 dalies taikyti nebegalima.

5.
     
  Kiekviena valstybė narė, kuri pasinaudojo šiame straipsnyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, užtikrina, kad gyventojai, kuriems turi įtakos kiekviena tokia nukrypti leidžianti nuostata, būtų greitai ir tinkamai informuojami apie tą nukrypti leidžiančią nuostatą ir jos taikymo sąlygas. Be to, valstybė narė prireikus užtikrina, kad tam tikroms gyventojų grupėms, kurioms tos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas galėtų kelti ypatingą riziką, būtų duodami patarimai.

Pirmoje pastraipoje nurodyti įpareigojimai netaikomi šio straipsnio 3 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, nebent kompetentingos institucijos nuspręstų kitaip.

Pirmoje pastraipoje nurodyti įpareigojimai netaikomi šio straipsnio 3 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, nebent kompetentingos institucijos nuspręstų kitaip.

6.
     
  Išskyrus nukrypti leidžiančias nuostatas, taikomas remiantis šio straipsnio 3 dalimi, valstybė narė per du mėnesius praneša Komisijai apie visas nukrypti leidžiančias nuostatas, taikomas kiekvienai individualiai vandens tiekimo sistemai, tiekiančiai vidutiniškai daugiau kaip 1 000  m3 vandens per parą arba vandeniu aprūpinančiai daugiau kaip 5 000 asmenų, ir pateikia jai šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją.

7.
     
  Šis straipsnis netaikomas tam žmonėms vartoti skirtam vandeniui, kuris teikiamas prekybai buteliuose ar kitose talpose.

Pakeitimai 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 ir 220

Pakeitimai 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 ir 220

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Nepažeisdamos
  Direktyvos 2000/60/EB 9
  straipsnio
  valstybės narės imasi visų būtinų priemonių siekdamos
  visiems gyventojams pagerinti
  prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens ir savo teritorijoje skatina jį naudoti.
  Būtinos priemonės yra šios: | 1.   
  Nedarydamos poveikio
  Direktyvos 2000/60/EB 9
  straipsniui ir subsidiarumo ir proporcingumo principams,
  valstybės narės
  , atsižvelgdamos į vietos ir regionines vandens skirstymo perspektyvas ir aplinkybes,
  imasi visų būtinų priemonių siekdamos
  pagerinti visuotinę
  prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens ir savo teritorijoje skatina jį naudoti. |
| a) | nustatyti, kurie gyventojai neturi prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens
  ir kodėl (pvz., nes priklauso pažeidžiamai
  ir
  marginalizuotai grupei)
  , įvertinti galimybes gerinti prieigą tiems gyventojams ir informuoti juos apie galimybes prisijungti prie skirstomojo tinklo arba apie alternatyvias prieigos prie to vandens įgijimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Nepažeisdamos
  Direktyvos 2000/60/EB 9
  straipsnio
  valstybės narės imasi visų būtinų priemonių siekdamos
  visiems gyventojams pagerinti
  prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens ir savo teritorijoje skatina jį naudoti.
  Būtinos priemonės yra šios:

1.   
  Nedarydamos poveikio
  Direktyvos 2000/60/EB 9
  straipsniui ir subsidiarumo ir proporcingumo principams,
  valstybės narės
  , atsižvelgdamos į vietos ir regionines vandens skirstymo perspektyvas ir aplinkybes,
  imasi visų būtinų priemonių siekdamos
  pagerinti visuotinę
  prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens ir savo teritorijoje skatina jį naudoti.

a)

nustatyti, kurie gyventojai neturi prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens
  ir kodėl (pvz., nes priklauso pažeidžiamai
  ir
  marginalizuotai grupei)
  , įvertinti galimybes gerinti prieigą tiems gyventojams ir informuoti juos apie galimybes prisijungti prie skirstomojo tinklo arba apie alternatyvias prieigos prie to vandens įgijimo priemones;

ir kodėl (pvz., nes priklauso pažeidžiamai

marginalizuotai grupei)

| a) | nustatyti, kurie gyventojai neturi prieigos
  arba turi ribotą prieigą
  prie žmonėms vartoti skirto vandens
  , įskaitant pažeidžiamas ir marginalizuotas grupes,
  ir
  kodėl
  , įvertinti galimybes
  ir imtis priemonių siekiant
  gerinti prieigą tiems gyventojams ir informuoti juos apie galimybes prisijungti prie skirstomojo tinklo arba apie alternatyvias prieigos prie to vandens įgijimo priemones; |
| --- | --- |

a)

nustatyti, kurie gyventojai neturi prieigos
  arba turi ribotą prieigą
  prie žmonėms vartoti skirto vandens
  , įskaitant pažeidžiamas ir marginalizuotas grupes,
  ir
  kodėl
  , įvertinti galimybes
  ir imtis priemonių siekiant
  gerinti prieigą tiems gyventojams ir informuoti juos apie galimybes prisijungti prie skirstomojo tinklo arba apie alternatyvias prieigos prie to vandens įgijimo priemones;

arba turi ribotą prieigą

, įskaitant pažeidžiamas ir marginalizuotas grupes,

kodėl

ir imtis priemonių siekiant

| aa) | užtikrinti viešąjį žmonėms vartoti skirto vandens tiekimą; |
| --- | --- |

aa)

aa)

užtikrinti viešąjį žmonėms vartoti skirto vandens tiekimą;

užtikrinti viešąjį žmonėms vartoti skirto vandens tiekimą;

| b) | viešose erdvėse diegti ir prižiūrėti laisvos prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens vidaus ir lauko įrangą; |
| --- | --- |

b)

b)

viešose erdvėse diegti ir prižiūrėti laisvos prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens vidaus ir lauko įrangą;

| b) | viešose erdvėse
  , ypač intensyvaus pėsčiųjų eismo zonose,
  diegti ir prižiūrėti laisvos prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens vidaus ir lauko įrangą
  , įskaitant punktus, kuriuose galima prisipilti vandens; tai turi būti daroma, kai tai techniškai įmanoma, turi būti proporcinga tokių priemonių poreikiui ir atsižvelgiant į ypatingas vietos aplinkybes, pvz., klimatines ir geografines sąlygas; |
| --- | --- |

b)

viešose erdvėse
  , ypač intensyvaus pėsčiųjų eismo zonose,
  diegti ir prižiūrėti laisvos prieigos prie žmonėms vartoti skirto vandens vidaus ir lauko įrangą
  , įskaitant punktus, kuriuose galima prisipilti vandens; tai turi būti daroma, kai tai techniškai įmanoma, turi būti proporcinga tokių priemonių poreikiui ir atsižvelgiant į ypatingas vietos aplinkybes, pvz., klimatines ir geografines sąlygas;

, ypač intensyvaus pėsčiųjų eismo zonose,

, įskaitant punktus, kuriuose galima prisipilti vandens; tai turi būti daroma, kai tai techniškai įmanoma, turi būti proporcinga tokių priemonių poreikiui ir atsižvelgiant į ypatingas vietos aplinkybes, pvz., klimatines ir geografines sąlygas;

| c) | skatinti naudoti žmonėms vartoti skirtą vandenį tokiomis priemonėmis: |
| --- | --- |

c)

skatinti naudoti žmonėms vartoti skirtą vandenį tokiomis priemonėmis:

| c) | skatinti naudoti žmonėms vartoti skirtą vandenį tokiomis priemonėmis: |
| --- | --- |

c)

skatinti naudoti žmonėms vartoti skirtą vandenį tokiomis priemonėmis:

| | i) | vykdant piliečių informavimo apie
  šio
  vandens kokybę kampanijas; |
| --- | --- | --- |

i)

vykdant piliečių informavimo apie
  šio
  vandens kokybę kampanijas;

šio

| | i) | vykdant piliečių informavimo apie
  aukštą vandentiekio
  vandens kokybę kampanijas
  ir didinti informuotumą apie artimiausias pažymėtas vietas, kuriose galima prisipilti vandens
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

vykdant piliečių informavimo apie
  aukštą vandentiekio
  vandens kokybę kampanijas
  ir didinti informuotumą apie artimiausias pažymėtas vietas, kuriose galima prisipilti vandens
  ;

aukštą vandentiekio

ir didinti informuotumą apie artimiausias pažymėtas vietas, kuriose galima prisipilti vandens

| | ia) | pradėti kampanijas, kuriomis siekiama skatinti plačiąją visuomenę nešiotis daugkartinio panaudojimo gertuves vandeniui, ir iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie tai, kur galima prisipilti vandens; |
| --- | --- | --- |

ia)

ia)

pradėti kampanijas, kuriomis siekiama skatinti plačiąją visuomenę nešiotis daugkartinio panaudojimo gertuves vandeniui, ir iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie tai, kur galima prisipilti vandens;

pradėti kampanijas, kuriomis siekiama skatinti plačiąją visuomenę nešiotis daugkartinio panaudojimo gertuves vandeniui, ir iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie tai, kur galima prisipilti vandens;

| | ii) | skatinant tiekti šį vandenį
  administraciniuose ir viešuose pastatuose; |
| --- | --- | --- |

ii)

skatinant tiekti šį vandenį
  administraciniuose ir viešuose pastatuose;

skatinant tiekti šį vandenį

| | ii) | užtikrinant nemokamą šio vandens tiekimą
  administraciniuose ir viešuose
  pastatuose, taip pat atgrasant nuo į vienkartinius plastikinius butelius ar talpas išpilstyto vandens naudojimo tokiuose administraciniuose
  pastatuose; |
| --- | --- | --- |

ii)

užtikrinant nemokamą šio vandens tiekimą
  administraciniuose ir viešuose
  pastatuose, taip pat atgrasant nuo į vienkartinius plastikinius butelius ar talpas išpilstyto vandens naudojimo tokiuose administraciniuose
  pastatuose;

užtikrinant nemokamą šio vandens tiekimą

pastatuose, taip pat atgrasant nuo į vienkartinius plastikinius butelius ar talpas išpilstyto vandens naudojimo tokiuose administraciniuose

| | iii) | skatinant
  nemokamai siūlyti šį vandenį
  restoranuose
  ,
  valgyklose
  ir aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugų
  įstaigose
  . |
| --- | --- | --- |

iii)

skatinant
  nemokamai siūlyti šį vandenį
  restoranuose
  ,
  valgyklose
  ir aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugų
  įstaigose
  .

skatinant

restoranuose

valgyklose

įstaigose

| | iii) | skatinti
  nemokamai
  arba už nedidelį aptarnavimo mokestį
  siūlyti šį vandenį
  restoranų
  ,
  valgyklų
  ir aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugų
  įstaigų klientams
  . |
| --- | --- | --- |

iii)

skatinti
  nemokamai
  arba už nedidelį aptarnavimo mokestį
  siūlyti šį vandenį
  restoranų
  ,
  valgyklų
  ir aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugų
  įstaigų klientams
  .

skatinti

arba už nedidelį aptarnavimo mokestį

restoranų

valgyklų

įstaigų klientams

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

13 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiantis pagal 1 dalies a punktą surinkta informacija valstybės narės imasi
  visų
  būtinų priemonių siekdamos prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens užtikrinti pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms. | Remiantis pagal 1 dalies a punktą surinkta informacija valstybės narės imasi
  , jų nuomone,
  būtinų
  ir tinkamų
  priemonių siekdamos prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens užtikrinti pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Remiantis pagal 1 dalies a punktą surinkta informacija valstybės narės imasi
  visų
  būtinų priemonių siekdamos prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens užtikrinti pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms.

visų

Remiantis pagal 1 dalies a punktą surinkta informacija valstybės narės imasi
  , jų nuomone,
  būtinų
  ir tinkamų
  priemonių siekdamos prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens užtikrinti pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms.

, jų nuomone,

ir tinkamų

Pakeitimai 173, 199 ir 209

Pakeitimai 173, 199 ir 209

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kai šiame straipsnyje nustatytos pareigos pagal nacionalinę teisę tenka vietos valdžios institucijoms, valstybės narės užtikrina, kad tokios institucijos turėtų priemonių ir išteklių, kad užtikrintų prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens ir kad bet kokios priemonės šioje srityje būtų proporcingos atitinkamo aprūpinimo tinklo pajėgumams ir dydžiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Kai šiame straipsnyje nustatytos pareigos pagal nacionalinę teisę tenka vietos valdžios institucijoms, valstybės narės užtikrina, kad tokios institucijos turėtų priemonių ir išteklių, kad užtikrintų prieigą prie žmonėms vartoti skirto vandens ir kad bet kokios priemonės šioje srityje būtų proporcingos atitinkamo aprūpinimo tinklo pajėgumams ir dydžiui.

Pakeitimai 174, 200 ir 210

Pakeitimai 174, 200 ir 210

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 b dalis (nauja)

13 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Atsižvelgiant į pagal 15 straipsnio 1 dalies a punkto nuostatas surinktus duomenis, Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir Europos investicijų banku, siekiant paremti Sąjungos savivaldybes, kurioms trūksta būtino kapitalo, kad suteiktų joms galimybę gauti techninę pagalbą, Sąjungos finansavimą ir ilgalaikes paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis, ypač siekiant prižiūrėti ir atnaujinti vandens infrastruktūrą, kad būtų užtikrinamos aukštos kokybės vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugos pažeidžiamų ir marginalizuotų gyventojų grupėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Atsižvelgiant į pagal 15 straipsnio 1 dalies a punkto nuostatas surinktus duomenis, Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir Europos investicijų banku, siekiant paremti Sąjungos savivaldybes, kurioms trūksta būtino kapitalo, kad suteiktų joms galimybę gauti techninę pagalbą, Sąjungos finansavimą ir ilgalaikes paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis, ypač siekiant prižiūrėti ir atnaujinti vandens infrastruktūrą, kad būtų užtikrinamos aukštos kokybės vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugos pažeidžiamų ir marginalizuotų gyventojų grupėms.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės laikydamosi IV priedo užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, internete galėtų susipažinti su reikiama naujausia informacija apie žmonėms vartoti skirtą vandenį. | 1.   Valstybės narės laikydamosi IV priedo
  ir kartu vadovaudamosi taikytinomis duomenų apsaugos taisyklėmis
  užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, internete
  ar kitais patogiais naudoti būdais
  galėtų susipažinti su reikiama naujausia
  ir prieinama
  informacija apie žmonėms vartoti skirtą vandenį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės laikydamosi IV priedo užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, internete galėtų susipažinti su reikiama naujausia informacija apie žmonėms vartoti skirtą vandenį.

1.   Valstybės narės laikydamosi IV priedo
  ir kartu vadovaudamosi taikytinomis duomenų apsaugos taisyklėmis
  užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, internete
  ar kitais patogiais naudoti būdais
  galėtų susipažinti su reikiama naujausia
  ir prieinama
  informacija apie žmonėms vartoti skirtą vandenį.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, reguliariai bent kartą per metus tinkamiausia forma (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles)
  be atskiro prašymo
  gautų šią informaciją: | Valstybės narės užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, reguliariai bent kartą per metus tinkamiausia
  ir lengvai prieinama
  forma (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles)
  , kaip nustatė kompetentingos institucijos,
  gautų šią informaciją: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, reguliariai bent kartą per metus tinkamiausia forma (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles)
  be atskiro prašymo
  gautų šią informaciją:

be atskiro prašymo

Valstybės narės užtikrina, kad visi asmenys, kuriems tiekiamas vanduo, reguliariai bent kartą per metus tinkamiausia
  ir lengvai prieinama
  forma (pvz., sąskaitose faktūrose arba per išmaniąsias programėles)
  , kaip nustatė kompetentingos institucijos,
  gautų šią informaciją:

ir lengvai prieinama

, kaip nustatė kompetentingos institucijos,

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto įžanginė dalis

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | informaciją
  apie
  tarifo
  ,
  taikomo
  už vieną kubinį metrą žmonėms vartoti skirto vandens,
  išlaidų struktūrą,
  įskaitant
  kintamąsias
  ir
  pastoviąsias išlaidas, nurodant bent su šiais elementais susijusias išlaidas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

informaciją
  apie
  tarifo
  ,
  taikomo
  už vieną kubinį metrą žmonėms vartoti skirto vandens,
  išlaidų struktūrą,
  įskaitant
  kintamąsias
  ir
  pastoviąsias išlaidas, nurodant bent su šiais elementais susijusias išlaidas:

informaciją

tarifo

taikomo

išlaidų struktūrą,

kintamąsias

pastoviąsias išlaidas, nurodant bent su šiais elementais susijusias išlaidas:

| a) | tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, informaciją
  apie
  tarifą
  ,
  taikomą
  už vieną kubinį metrą žmonėms vartoti skirto vandens, įskaitant
  kintamųjų
  ir
  pastoviųjų išlaidų pasiskirstymą; |
| --- | --- |

a)

tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, informaciją
  apie
  tarifą
  ,
  taikomą
  už vieną kubinį metrą žmonėms vartoti skirto vandens, įskaitant
  kintamųjų
  ir
  pastoviųjų išlaidų pasiskirstymą;

tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, informaciją

tarifą

taikomą

kintamųjų

pastoviųjų išlaidų pasiskirstymą;

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto i papunktis

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | priemonėmis, kurių vandens tiekėjai imasi pavojingumo vertinimo tikslais pagal 8 straipsnio 5 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

i)

priemonėmis, kurių vandens tiekėjai imasi pavojingumo vertinimo tikslais pagal 8 straipsnio 5 dalį;

priemonėmis, kurių vandens tiekėjai imasi pavojingumo vertinimo tikslais pagal 8 straipsnio 5 dalį;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto ii papunktis

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

ii)

žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu;

žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto iii papunktis

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | nuotekų rinkimu ir valymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

iii)

nuotekų rinkimu ir valymu;

nuotekų rinkimu ir valymu;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto iv papunktis

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv) | priemonėmis, kurių imamasi pagal 13 straipsnį, jei jų imasi vandens tiekėjai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

iv)

priemonėmis, kurių imamasi pagal 13 straipsnį, jei jų imasi vandens tiekėjai;

priemonėmis, kurių imamasi pagal 13 straipsnį, jei jų imasi vandens tiekėjai;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | informaciją dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės, įskaitant rodiklių parametrus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

informaciją dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės, įskaitant rodiklių parametrus;

informaciją dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės, įskaitant rodiklių parametrus;

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tiekiamo
  žmonėms vartoti skirto vandens litro ir
  kubinio metro kainą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tiekiamo
  žmonėms vartoti skirto vandens litro ir
  kubinio metro kainą
  ;

tiekiamo

kubinio metro kainą

| b) | tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, tiekiamo
  žmonėms vartoti skirto vandens
  kubinio metro tiekimo paslaugos kainą ir sąskaitoje nurodomą vandens
  litro
  kainą; tais atvejais, kai išlaidos nepadengiamos tarifų sistema, visas vandens sistemai tenkančias išlaidas siekiant laikytis šios direktyvos reikalavimų, kartu su kontekstine ir susijusia informacija apie tai, kaip vietovei tiekiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo; |
| --- | --- |

b)

tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, tiekiamo
  žmonėms vartoti skirto vandens
  kubinio metro tiekimo paslaugos kainą ir sąskaitoje nurodomą vandens
  litro
  kainą; tais atvejais, kai išlaidos nepadengiamos tarifų sistema, visas vandens sistemai tenkančias išlaidas siekiant laikytis šios direktyvos reikalavimų, kartu su kontekstine ir susijusia informacija apie tai, kaip vietovei tiekiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo;

tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, tiekiamo

kubinio metro tiekimo paslaugos kainą ir sąskaitoje nurodomą vandens

kainą; tais atvejais, kai išlaidos nepadengiamos tarifų sistema, visas vandens sistemai tenkančias išlaidas siekiant laikytis šios direktyvos reikalavimų, kartu su kontekstine ir susijusia informacija apie tai, kaip vietovei tiekiamas žmonėms vartoti skirtas vanduo;

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | žmonėms vartoti skirto vandens ruošimą ir skirstymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

žmonėms vartoti skirto vandens ruošimą ir skirstymą;

žmonėms vartoti skirto vandens ruošimą ir skirstymą;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | namų ūkio suvartojamo vandens kiekį (bent už metus ar atsiskaitomąjį laikotarpį) ir metines vartojimo tendencijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

namų ūkio suvartojamo vandens kiekį (bent už metus ar atsiskaitomąjį laikotarpį) ir metines vartojimo tendencijas;

| c) | namų ūkio suvartojamo vandens kiekį (bent už metus ar atsiskaitomąjį laikotarpį) ir metines
  namų ūkio
  vartojimo tendencijas
  , jeigu toks vertinimas yra techniškai įgyvendinamas, ir tik tais atvejais, kai vandens tiekėjas gali pateikti šią informaciją
  ; |
| --- | --- |

c)

namų ūkio suvartojamo vandens kiekį (bent už metus ar atsiskaitomąjį laikotarpį) ir metines
  namų ūkio
  vartojimo tendencijas
  , jeigu toks vertinimas yra techniškai įgyvendinamas, ir tik tais atvejais, kai vandens tiekėjas gali pateikti šią informaciją
  ;

namų ūkio

, jeigu toks vertinimas yra techniškai įgyvendinamas, ir tik tais atvejais, kai vandens tiekėjas gali pateikti šią informaciją

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos d punktas

14 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | namų ūkio per metus suvartojamo vandens kiekio palyginimą
  su tos pačios kategorijos
  namų ūkių vidutiniškai suvartojamu vandens kiekiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

namų ūkio per metus suvartojamo vandens kiekio palyginimą
  su tos pačios kategorijos
  namų ūkių vidutiniškai suvartojamu vandens kiekiu;

su tos pačios kategorijos

| d) | namų ūkio per metus suvartojamo vandens kiekio palyginimą namų ūkių vidutiniškai suvartojamu vandens kiekiu
  pagal c punktą taikytinais atvejais
  ; |
| --- | --- |

d)

namų ūkio per metus suvartojamo vandens kiekio palyginimą namų ūkių vidutiniškai suvartojamu vandens kiekiu
  pagal c punktą taikytinais atvejais
  ;

pagal c punktą taikytinais atvejais

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

14 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais
  nustato pagal
  pirmą pastraipą teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | Valstybės narės aiškiai paskirsto atsakomybę už informacijos teikimą pagal pirmą pastraipą vandens tiekėjams, suinteresuotiesiems subjektams ir kompetentingoms vietos įstaigoms. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį
  priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais
  ši direktyva būtų papildoma, siekiant nustatyti pagal
  pirmą pastraipą teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija gali
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais
  nustato pagal
  pirmą pastraipą teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Komisija gali

įgyvendinimo

nustato pagal

Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Valstybės narės aiškiai paskirsto atsakomybę už informacijos teikimą pagal pirmą pastraipą vandens tiekėjams, suinteresuotiesiems subjektams ir kompetentingoms vietos įstaigoms. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį
  priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais
  ši direktyva būtų papildoma, siekiant nustatyti pagal
  pirmą pastraipą teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas.

Valstybės narės aiškiai paskirsto atsakomybę už informacijos teikimą pagal pirmą pastraipą vandens tiekėjams, suinteresuotiesiems subjektams ir kompetentingoms vietos įstaigoms. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį

deleguotuosius

ši direktyva būtų papildoma, siekiant nustatyti pagal

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

15 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | parengia ir kasmet atnaujina duomenų rinkinius, kuriuose sukaupiama informacija apie su geriamuoju vandeniu susijusius incidentus, kurie sukėlė
  potencialų pavojų
  žmonių sveikatai (nepriklausomai nuo to, ar buvo nukrypta nuo parametrų verčių), truko ilgiau nei 10 dienų iš eilės ir paveikė ne mažiau kaip 1 000 gyventojų, įskaitant tų incidentų priežastis ir atkuriamuosius veiksmus, kurių imtasi pagal 12 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

parengia ir kasmet atnaujina duomenų rinkinius, kuriuose sukaupiama informacija apie su geriamuoju vandeniu susijusius incidentus, kurie sukėlė
  potencialų pavojų
  žmonių sveikatai (nepriklausomai nuo to, ar buvo nukrypta nuo parametrų verčių), truko ilgiau nei 10 dienų iš eilės ir paveikė ne mažiau kaip 1 000 gyventojų, įskaitant tų incidentų priežastis ir atkuriamuosius veiksmus, kurių imtasi pagal 12 straipsnį.

potencialų pavojų

| d) | parengia ir kasmet atnaujina duomenų rinkinius, kuriuose sukaupiama informacija apie su geriamuoju vandeniu susijusius incidentus, kurie sukėlė
  potencialią riziką
  žmonių sveikatai (nepriklausomai nuo to, ar buvo nukrypta nuo parametrų verčių), truko ilgiau nei 10 dienų iš eilės ir paveikė ne mažiau kaip 1 000 gyventojų, įskaitant tų incidentų priežastis ir atkuriamuosius veiksmus, kurių imtasi pagal 12 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

parengia ir kasmet atnaujina duomenų rinkinius, kuriuose sukaupiama informacija apie su geriamuoju vandeniu susijusius incidentus, kurie sukėlė
  potencialią riziką
  žmonių sveikatai (nepriklausomai nuo to, ar buvo nukrypta nuo parametrų verčių), truko ilgiau nei 10 dienų iš eilės ir paveikė ne mažiau kaip 1 000 gyventojų, įskaitant tų incidentų priežastis ir atkuriamuosius veiksmus, kurių imtasi pagal 12 straipsnį.

potencialią riziką

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

15 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija gali
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais
  nustato
  pagal 1 ir 3 dalis teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas, įskaitant išsamius reikalavimus dėl 3 dalyje nurodytų rodiklių, Sąjungos masto apžvalginių žemėlapių ir valstybių narių apžvalginių ataskaitų. | 4.   
  Komisijai pagal 19 straipsnį suteikiami įgaliojimai
  priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais
  ši direktyva būtų papildoma, siekiant nustatyti
  pagal 1 ir 3 dalis teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas, įskaitant išsamius reikalavimus dėl 3 dalyje nurodytų rodiklių, Sąjungos masto apžvalginių žemėlapių ir valstybių narių apžvalginių ataskaitų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Komisija gali
  priimti
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais
  nustato
  pagal 1 ir 3 dalis teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas, įskaitant išsamius reikalavimus dėl 3 dalyje nurodytų rodiklių, Sąjungos masto apžvalginių žemėlapių ir valstybių narių apžvalginių ataskaitų.

4.   
  Komisijai pagal 19 straipsnį suteikiami įgaliojimai
  priimti
  deleguotuosius
  aktus, kuriais
  ši direktyva būtų papildoma, siekiant nustatyti
  pagal 1 ir 3 dalis teiktinos informacijos formą ir teikimo sąlygas, įskaitant išsamius reikalavimus dėl 3 dalyje nurodytų rodiklių, Sąjungos masto apžvalginių žemėlapių ir valstybių narių apžvalginių ataskaitų.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

15 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami pagal 20 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 2 dalies b punktas

17 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 13 straipsnyje nustatytomis su prieiga prie vandens susijusiomis nuostatomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

13 straipsnyje nustatytomis su prieiga prie vandens susijusiomis nuostatomis;

| b) | 13 straipsnyje nustatytomis su prieiga prie vandens susijusiomis nuostatomis
  ir gyventojų, neturinčių prieigos prie vandens, dalimi
  ; |
| --- | --- |

b)

13 straipsnyje nustatytomis su prieiga prie vandens susijusiomis nuostatomis
  ir gyventojų, neturinčių prieigos prie vandens, dalimi
  ;

ir gyventojų, neturinčių prieigos prie vandens, dalimi

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 2 dalies c punktas

17 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nuostatomis dėl informacijos, kuri turi būti teikiama visuomenei pagal 14 straipsnį ir IV priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nuostatomis dėl informacijos, kuri turi būti teikiama visuomenei pagal 14 straipsnį ir IV priedą.

| c) | nuostatomis dėl informacijos, kuri turi būti teikiama visuomenei pagal 14 straipsnį ir IV priedą
  , įskaitant vartotojams patogią IV priedo 7 punkte nurodytos informacijos apžvalgą Sąjungos lygmeniu
  . |
| --- | --- |

c)

nuostatomis dėl informacijos, kuri turi būti teikiama visuomenei pagal 14 straipsnį ir IV priedą
  , įskaitant vartotojams patogią IV priedo 7 punkte nurodytos informacijos apžvalgą Sąjungos lygmeniu
  .

, įskaitant vartotojams patogią IV priedo 7 punkte nurodytos informacijos apžvalgą Sąjungos lygmeniu

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos] ir po to, jei tikslinga, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie potencialų pavojų, kurį išskyrus žmonėms vartoti skirto vandens šaltiniams kelia mikroplastikas, vaistiniai preparatai ir, jei tinkama, kiti nauji teršalai, ir su tuo susijusią galimą sveikatos sutrikimo riziką. Prireikus Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma, siekiant nustatyti didžiausias mikroplastiko, vaistinių preparatų ir kitų naujų teršalų, atsiradusių žmonėms vartoti skirtame vandenyje, vertes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šios direktyvos perkėlimo pabaigos datos] ir po to, jei tikslinga, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie potencialų pavojų, kurį išskyrus žmonėms vartoti skirto vandens šaltiniams kelia mikroplastikas, vaistiniai preparatai ir, jei tinkama, kiti nauji teršalai, ir su tuo susijusią galimą sveikatos sutrikimo riziką. Prireikus Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 19 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma, siekiant nustatyti didžiausias mikroplastiko, vaistinių preparatų ir kitų naujų teršalų, atsiradusių žmonėms vartoti skirtame vandenyje, vertes.

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija peržiūri, ar 10a straipsniu buvo pasiekta pakankamo lygio higienos reikalavimų dėl su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių medžiagų ir gaminių suderinimo ir prireikus imasi tolesnių tinkamų priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija peržiūri, ar 10a straipsniu buvo pasiekta pakankamo lygio higienos reikalavimų dėl su žmonėms vartoti skirtu vandeniu besiliečiančių medžiagų ir gaminių suderinimo ir prireikus imasi tolesnių tinkamų priemonių.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį valstybių narių leidžiamos taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios [šios direktyvos perkėlimo pabaigos diena] dar galioja, toliau taikomos iki savo galiojimo pabaigos.
  Jų galiojimas negali būti pratęstas. | 2.   Pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį valstybių narių leidžiamos taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios [šios direktyvos perkėlimo pabaigos diena] dar galioja, toliau taikomos iki savo galiojimo pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį valstybių narių leidžiamos taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios [šios direktyvos perkėlimo pabaigos diena] dar galioja, toliau taikomos iki savo galiojimo pabaigos.
  Jų galiojimas negali būti pratęstas.

2.   Pagal Direktyvos 98/83/EB 9 straipsnį valstybių narių leidžiamos taikyti nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios [šios direktyvos perkėlimo pabaigos diena] dar galioja, toliau taikomos iki savo galiojimo pabaigos.

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo A dalies lentelė

I priedo A dalies lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporos | 0 | Skaičius/100 ml |
| Koliforminės bakterijos | 0 | Skaičius/100 ml |
| Enterokokai | 0 | Skaičius/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | Skaičius/100 ml |
| Heterotrofinių mikroorganizmų skaičius (HPC) (22 oC) | Nėra nebūdingų pokyčių | |
| Somatiniai kolifagai | 0 | Skaičius/100 ml |
| Drumstumas | < 1 | NDV |

Parametras

Parametro vertė

Raiškos vienetas

Clostridium perfringens sporos

0

Skaičius/100 ml

Koliforminės bakterijos

Koliforminės bakterijos

0

0

Skaičius/100 ml

Skaičius/100 ml

Enterokokai

0

Skaičius/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

Skaičius/100 ml

Heterotrofinių mikroorganizmų skaičius (HPC) (22 oC)

Heterotrofinių mikroorganizmų skaičius (HPC) (22 o

Nėra nebūdingų pokyčių

Nėra nebūdingų pokyčių

Somatiniai kolifagai

0

Skaičius/100 ml

Drumstumas

Drumstumas

< 1

< 1

NDV

NDV

Pakeitimas

Pakeitimas

| Parametras | Parametro vertė | Parametras |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporos | 0 | Skaičius/100 ml |
| Enterokokai | 0 | Skaičius/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | Skaičius/100 ml |
| Somatiniai kolifagai | 0 | Skaičius/100 ml |
| Pastaba | Šioje dalyje išdėstyti parametrai netaikomi šaltinio ir mineraliniam vandeniui, vadovaujantis Direktyva 2009/54/EB. |

Parametras

Parametro vertė

Parametras

Clostridium perfringens sporos

0

Skaičius/100 ml

Enterokokai

0

Skaičius/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

Skaičius/100 ml

Somatiniai kolifagai

0

Skaičius/100 ml

Pastaba

Pastaba

Šioje dalyje išdėstyti parametrai netaikomi šaltinio ir mineraliniam vandeniui, vadovaujantis Direktyva 2009/54/EB.

Šioje dalyje išdėstyti parametrai netaikomi šaltinio ir mineraliniam vandeniui, vadovaujantis Direktyva 2009/54/EB.

Pakeitimai 138 ir 180

Pakeitimai 138 ir 180

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B dalies lentelė

I priedo B dalies lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Cheminiai parametrai |
| --- |
| Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |
| Akrilamidas | 0,10 | μg/l | Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu. |
| Stibis | 5,0 | μg/l | |
| Arsenas | 10 | μg/l | |
| Benzenas | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)pirenas | 0,010 | μg/l | |
| Beta-estradiolis (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenolis A | 0,01 | μg/l | |
| Boras | 1,0 | mg/l | |
| Bromatas | 10 | μg/l | |
| Kadmis | 5,0 | μg/l | |
| Chloratas | 0,25 | mg/l | |
| Chloritas | 0,25 | mg/l | |
| Chromas | 25 | μg/l | Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos chromo parametro vertė yra 50 μg/l. |
| Varis | 2,0 | mg/l | |
| Cianidas | 50 | μg/l | |
| 1,2 -dichloretanas | 3,0 | μg/l | |
| Epichlorhidrinas | 0,10 | μg/l | Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu. |
| Fluoridas | 1,5 | mg/l | |
| Haloacetinės rūgštys (HAA) | 80 | μg/l | Šių devynių reprezentatyvių medžiagų suma: monochloracto rūgšties, dichloracto rūgšties ir trichloracto rūgšties, monobromacto rūgšties ir dibromacto rūgšties, bromochloracto rūgšties, bromodichloracto rūgšties, dibromchloracto rūgšties ir tribromacto rūgšties. |
| Švinas | 5 | μg/l | Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l. |
| Gyvsidabris | 1,0 | μg/l | |
| Microcistinas-LR | 10 | μg/l | |
| Nikelis | 20 | μg/l | |
| Nitratas | 50 | mg/l | Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių. |
| Nitritas | 0.50 | mg/l | Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių. |
| Nonilfenolis | 0,3 | μg/l | |
| Pesticidai | 0,10 | μg/l | Pesticidai – tai: | organiniai insekticidai, |

Cheminiai parametrai

Parametras

Parametro vertė

Raiškos vienetas

Pastabos

Akrilamidas

0,10

μg/l

Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.

Stibis

5,0

μg/l

Arsenas

10

μg/l

Benzenas

1,0

μg/l

Benzo(a)pirenas

0,010

μg/l

Beta-estradiolis (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenolis A

0,01

0,01

μg/l

Boras

1,0

1,0

mg/l

Bromatas

10

μg/l

Kadmis

5,0

μg/l

Chloratas

0,25

mg/l

Chloritas

0,25

mg/l

Chromas

25

μg/l

Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos chromo parametro vertė yra 50 μg/l.

Varis

2,0

mg/l

Cianidas

50

μg/l

1,2 -dichloretanas

3,0

μg/l

Epichlorhidrinas

0,10

μg/l

Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.

Fluoridas

1,5

mg/l

Haloacetinės rūgštys (HAA)

80

μg/l

Šių devynių reprezentatyvių medžiagų suma: monochloracto rūgšties, dichloracto rūgšties ir trichloracto rūgšties, monobromacto rūgšties ir dibromacto rūgšties, bromochloracto rūgšties, bromodichloracto rūgšties, dibromchloracto rūgšties ir tribromacto rūgšties.

Švinas

5

μg/l

Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l.

Gyvsidabris

1,0

μg/l

Microcistinas-LR

10

μg/l

Nikelis

20

μg/l

Nitratas

50

mg/l

Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių.

3

2

Nitritas

0.50

mg/l

Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių.

3

2

Nonilfenolis

0,3

μg/l

Pesticidai

0,10

μg/l

Pesticidai – tai:

organiniai insekticidai,

| | organiniai herbicidai, |
| --- | --- |

organiniai herbicidai,

| | organiniai fungicidai, |
| --- | --- |

organiniai fungicidai,

| | organiniai nematocidai, |
| --- | --- |

organiniai nematocidai,

| | organiniai akaricidai, |
| --- | --- |

organiniai akaricidai,

| | organiniai algicidai, |
| --- | --- |

organiniai algicidai,

| | organiniai rodenticidai, |
| --- | --- |

organiniai rodenticidai,

| | organiniai slimicidai, |
| --- | --- |

organiniai slimicidai,

| | susiję produktai (inter alia, augimo reguliatoriai) bei jų atitinkami metabolitai apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 32 punkte (2). |
| --- | --- |

susiję produktai (inter alia, augimo reguliatoriai) bei jų atitinkami metabolitai apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 32 punkte (2).

2

Ši parametro vertė taikoma kiekvienam atskiram pesticidui.

Aldrino, dieldrino, heptachloro ir heptachloro epoksido parametro vertė yra 0,030 μg/l.

Pesticidų suma

0,50

μg/l

Pesticidų suma – visų atskirų pesticidų, nurodytų pirmesnėje skiltyje, aptiktų ir apskaičiuotų atliekant monitoringą, suma.

PFAS

0,10

μg/l

PFAS – kiekviena atskira per- ir polifluoralkilinta cheminė medžiaga (cheminė formulė: CnF2n+1–R).

PFAS suma

0,50

μg/l

PFAS suma – per- ir polifluoralkilintų cheminių medžiagų suma (cheminė formulė: CnF2n+1–R).

Daugiacikliai aromatiniai angliavandeniliai

0,10

μg/l

Šių junginių koncentracijų suma: benzo(b)fluoranteno, benzo(k)fluoranteno, benzo(ghi)perileno ir indeno(1,2,3-cd)pireno .

Selenas

10

μg/l

Tetrachloretenas ir trichloretenas

10

μg/l

Išvardytų junginių koncentracijų suma

Trihalogenmetanų suma

100

μg/l

Jei įmanoma, valstybės narės siekia mažesnės vertės nesumažindamos dezinfekcijos veiksmingumo.

Šių junginių koncentracijų suma: chloroformo, bromoformo, dibromochlormetano, bromodichlormetano.

Uranas

30

μg/l

Vinilchloridas

0,50

μg/l

Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.

Pakeitimas

Pakeitimas

| Cheminiai parametrai |
| --- |
| Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |
| Akrilamidas | 0,10 | μg/l | Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu. |
| Stibis | 5,0 | μg/l | |
| Arsenas | 10 | μg/l | |
| Benzenas | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)pirenas | 0,010 | μg/l | |
| Beta-estradiolis (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenolis A | 0,1 | μg/l | |
| Boras | 1,5 | mg/l | |
| Bromatas | 10 | μg/l | |
| Kadmis | 5,0 | μg/l | |
| Chloratas | 0,25 | mg/l | |
| Chloritas | 0,25 | mg/l | |
| Chromas | 25 | μg/l | Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos chromo parametro vertė yra 50 μg/l. |
| Varis | 2,0 | mg/l | |
| Cianidas | 50 | μg/l | |
| 1,2-dichloretanas | 3,0 | μg/l | |
| Epichlorhidrinas | 0,10 | μg/l | Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu. |
| Fluoridas | 1,5 | mg/l | |
| Haloacetinės rūgštys (HAA) | 80 | μg/l | Šių devynių reprezentatyvių medžiagų suma: monochloracto rūgšties, dichloracto rūgšties ir trichloracto rūgšties, monobromacto rūgšties ir dibromacto rūgšties, bromochloracto rūgšties, bromodichloracto rūgšties, dibromchloracto rūgšties ir tribromacto rūgšties. |
| Švinas | 5 | μg/l | Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l. |
| Gyvsidabris | 1,0 | μg/l | |
| Microcistinas-LR | 10 | μg/l | |
| Nikelis | 20 | μg/l | |
| Nitratas | 50 | mg/l | Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių. |
| Nitritas | 0,50 | mg/l | Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių. |
| Nonilfenolis | 0,3 | μg/l | |
| Pesticidai | 0,10 | μg/l | Pesticidai – tai: | organiniai insekticidai, |

Cheminiai parametrai

Parametras

Parametro vertė

Raiškos vienetas

Pastabos

Akrilamidas

0,10

μg/l

Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.

Stibis

5,0

μg/l

Arsenas

10

μg/l

Benzenas

1,0

μg/l

Benzo(a)pirenas

0,010

μg/l

Beta-estradiolis (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenolis A

0,1

0,1

μg/l

Boras

1,5

1,5

mg/l

Bromatas

10

μg/l

Kadmis

5,0

μg/l

Chloratas

0,25

mg/l

Chloritas

0,25

mg/l

Chromas

25

μg/l

Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos chromo parametro vertė yra 50 μg/l.

Varis

2,0

mg/l

Cianidas

50

μg/l

1,2-dichloretanas

3,0

μg/l

Epichlorhidrinas

0,10

μg/l

Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.

Fluoridas

1,5

mg/l

Haloacetinės rūgštys (HAA)

80

μg/l

Šių devynių reprezentatyvių medžiagų suma: monochloracto rūgšties, dichloracto rūgšties ir trichloracto rūgšties, monobromacto rūgšties ir dibromacto rūgšties, bromochloracto rūgšties, bromodichloracto rūgšties, dibromchloracto rūgšties ir tribromacto rūgšties.

Švinas

5

μg/l

Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l.

Gyvsidabris

1,0

μg/l

Microcistinas-LR

10

μg/l

Nikelis

20

μg/l

Nitratas

50

mg/l

Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių.

3

2

Nitritas

0,50

mg/l

Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sąlygos [nitratas]/50 + [nitritas]/3 ≤ 1 (laužtiniuose skliaustuose įrašomos nitratui (NO3) ir nitritui (NO2) nustatytos koncentracijos mg/l) ir kad nitritams nustatytos 0,10  mg/l vertės būtų laikomasi vandenyje, ištekančiame iš vandens ruošimo įrenginių.

3

2

Nonilfenolis

0,3

μg/l

Pesticidai

0,10

μg/l

Pesticidai – tai:

organiniai insekticidai,

| | organiniai herbicidai, |
| --- | --- |

organiniai herbicidai,

| | organiniai fungicidai, |
| --- | --- |

organiniai fungicidai,

| | organiniai nematocidai, |
| --- | --- |

organiniai nematocidai,

| | organiniai akaricidai, |
| --- | --- |

organiniai akaricidai,

| | organiniai algicidai, |
| --- | --- |

organiniai algicidai,

| | organiniai rodenticidai, |
| --- | --- |

organiniai rodenticidai,

| | organiniai slimicidai, |
| --- | --- |

organiniai slimicidai,

| | susiję produktai (inter alia, augimo reguliatoriai) bei jų atitinkami metabolitai apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 32 punkte (3). |
| --- | --- |

susiję produktai (inter alia, augimo reguliatoriai) bei jų atitinkami metabolitai apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 32 punkte (3).

3

Ši parametro vertė taikoma kiekvienam atskiram pesticidui.

Aldrino, dieldrino, heptachloro ir heptachloro epoksido parametro vertė yra 0,030 μg/l.

Pesticidų suma

0,50

μg/l

Pesticidų suma – visų atskirų pesticidų, nurodytų pirmesnėje skiltyje, aptiktų ir apskaičiuotų atliekant monitoringą, suma.

PFAS

0,10

μg/l

PFAS – kiekviena atskira per- ir polifluoralkilinta cheminė medžiaga (cheminė formulė: CnF2n+1–R).

Pagal formulę taip pat nustatomas skirtumas tarp ilgosios grandinės ir trumposios grandinės PFAS. Ši direktyva taikoma tik ilgosios grandinės PFAS.

Pagal formulę taip pat nustatomas skirtumas tarp ilgosios grandinės ir trumposios grandinės PFAS. Ši direktyva taikoma tik ilgosios grandinės PFAS.

Ši atskirų PFAS parametro vertė bus taikoma tik toms PFAS, kurių, kaip tikėtina, bus ir kurios, remiantis šios direktyvos 8 straipsnyje nurodyto pavojingumo vertinimo rezultatais, yra pavojingos žmonių sveikatai.

Ši atskirų PFAS parametro vertė bus taikoma tik toms PFAS, kurių, kaip tikėtina, bus ir kurios, remiantis šios direktyvos 8 straipsnyje nurodyto pavojingumo vertinimo rezultatais, yra pavojingos žmonių sveikatai.

PFAS suma

0,50

μg/l

PFAS suma – per- ir polifluoralkilintų cheminių medžiagų suma (cheminė formulė: CnF2n+1–R).

Ši PFAS sumos parametro vertė bus taikoma tik toms PFAS, kurių, kaip tikėtina, bus ir kurios, remiantis šios direktyvos 8 straipsnyje nurodyto pavojingumo vertinimo rezultatais, yra pavojingos žmonių sveikatai.

Ši PFAS sumos parametro vertė bus taikoma tik toms PFAS, kurių, kaip tikėtina, bus ir kurios, remiantis šios direktyvos 8 straipsnyje nurodyto pavojingumo vertinimo rezultatais, yra pavojingos žmonių sveikatai.

Daugiacikliai aromatiniai angliavandeniliai

0,10

μg/l

Šių junginių koncentracijų suma: benzo(b)fluoranteno, benzo(k)fluoranteno, benzo(ghi)perileno ir indeno(1,2,3-cd)pireno .

Selenas

10

μg/l

Tetrachloretenas ir trichloretenas

10

μg/l

Išvardytų junginių koncentracijų suma

Trihalogenmetanų suma

100

μg/l

Jei įmanoma, valstybės narės siekia mažesnės vertės nesumažindamos dezinfekcijos veiksmingumo.

Šių junginių koncentracijų suma: chloroformo, bromoformo, dibromochlormetano, bromodichlormetano.

Uranas

30

μg/l

Vinilchloridas

0,50

μg/l

Šio parametro vertė reiškia monomero likučių koncentraciją vandenyje, apskaičiuotą pagal specifikacijas, kuriose nurodyta, kiek daugiausia jo migruoja iš atitinkamo polimero, besiliečiančio su vandeniu.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B a dalis (nauja)

I priedo B a dalis (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Indikatoriniai parametrai |
| --- |
| Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |
| Aliuminis | 200 | μg/l | |
| Amonis | 0,50 | mg/l | |
| Chloridas | 250 | mg/l | 1 pastaba |
| Spalva | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | |
| Savitasis elektros laidis | 2 500 | μS cm-1 esant 20 oC | 1 pastaba |
| Vandenilio jonų koncentracija | ≥ 6,5 ir ≤ 9,5 | pH vienetai | 1 ir 3 pastabos |
| Geležis | 200 | μg/l | |
| Manganas | 50 | μg/l | |
| Kvapas | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | |
| Sulfatai | 250 | mg/l | 1 pastaba |
| Natris | 200 | mg/l | |
| Skonis | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | |
| Kolonijas sudarančių vienetų skaičius esant 22 oC | Nėra nebūdingų pokyčių | | |
| Koliforminės bakterijos | 0 | Skaičius/100 ml | |
| Bendroji organinė anglis (BOA) | Nėra nebūdingų pokyčių | | |
| Drumstumas | Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių | | |

Indikatoriniai parametrai

Indikatoriniai parametrai

Parametras

Parametras

Parametro vertė

Parametro vertė

Raiškos vienetas

Raiškos vienetas

Pastabos

Pastabos

Aliuminis

Aliuminis

200

200

μg/l

μg/l

Amonis

Amonis

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Chloridas

Chloridas

250

250

mg/l

mg/l

1 pastaba

1 pastaba

Spalva

Spalva

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Savitasis elektros laidis

Savitasis elektros laidis

2 500

2 500

μS cm-1 esant 20 oC

μS cm-1 esant 20 o

1 pastaba

1 pastaba

Vandenilio jonų koncentracija

Vandenilio jonų koncentracija

≥ 6,5 ir ≤ 9,5

≥ 6,5 ir ≤ 9,5

pH vienetai

pH vienetai

1 ir 3 pastabos

1 ir 3 pastabos

Geležis

Geležis

200

200

μg/l

μg/l

Manganas

Manganas

50

50

μg/l

μg/l

Kvapas

Kvapas

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Sulfatai

Sulfatai

250

250

mg/l

mg/l

1 pastaba

1 pastaba

Natris

Natris

200

200

mg/l

mg/l

Skonis

Skonis

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Kolonijas sudarančių vienetų skaičius esant 22 oC

Kolonijas sudarančių vienetų skaičius esant 22 o

Nėra nebūdingų pokyčių

Nėra nebūdingų pokyčių

Koliforminės bakterijos

Koliforminės bakterijos

0

0

Skaičius/100 ml

Skaičius/100 ml

Bendroji organinė anglis (BOA)

Bendroji organinė anglis (BOA)

Nėra nebūdingų pokyčių

Nėra nebūdingų pokyčių

Drumstumas

Drumstumas

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

Priimtinas vartotojams ir neturintis nebūdingų pokyčių

1 pastaba:

1 pastaba:

Vanduo neturėtų būti agresyvus.

Vanduo neturėtų būti agresyvus.

2 pastaba

2 pastaba

Šis parametras nenustatomas, jeigu vanduo nėra paviršinis arba jeigu jam neturi įtakos paviršinis vanduo. Tuo atveju, kai šios parametro vertės nesilaikoma, atitinkama valstybė narė turi ištirti vandens tiekimo sistemą, kad užtikrintų, jog patogeniniai organizmai, pvz., kriptosporidijos, nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai.

Šis parametras nenustatomas, jeigu vanduo nėra paviršinis arba jeigu jam neturi įtakos paviršinis vanduo. Tuo atveju, kai šios parametro vertės nesilaikoma, atitinkama valstybė narė turi ištirti vandens tiekimo sistemą, kad užtikrintų, jog patogeniniai organizmai, pvz., kriptosporidijos, nekelia potencialaus pavojaus žmonių sveikatai.

3 pastaba:

3 pastaba:

Netekančiam vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, minimali vertė gali būti sumažinta iki 4,5 pH vienetų.

Netekančiam vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, minimali vertė gali būti sumažinta iki 4,5 pH vienetų.

Vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, kuris yra natūraliai arba dirbtinai prisodrintas anglies dioksido, minimali vertė gali būti mažesnė.

Vandeniui, išpilstytam į butelius ar kitas talpas, kuris yra natūraliai arba dirbtinai prisodrintas anglies dioksido, minimali vertė gali būti mažesnė.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo C dalis

I priedo C dalis

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimui svarbūs parametrai |
| --- |
| Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |
| Legionelės | < 1 000 | Skaičius/l | Jei legionelių parametras neatitinka <1 000 /l vertės, imami bandiniai dėl Legionella pneumophila bakterijų. Jei Legionella pneumophila bakterijų neaptinkama, legionelių parametro vertė yra <10 000 /l. |
| Švinas | 5 | μg/l | Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l. |

Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimui svarbūs parametrai

Parametras

Parametro vertė

Raiškos vienetas

Pastabos

Legionelės

< 1 000

Skaičius/l

Jei legionelių parametras neatitinka <1 000 /l vertės, imami bandiniai dėl Legionella pneumophila bakterijų. Jei Legionella pneumophila bakterijų neaptinkama, legionelių parametro vertė yra <10 000 /l.

Jei legionelių parametras neatitinka <1 000 /l vertės, imami bandiniai dėl Legionella pneumophila bakterijų. Jei Legionella pneumophila bakterijų neaptinkama, legionelių parametro vertė yra <10 000 /l.

Švinas

5

μg/l

Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l.

Pakeitimas

Pakeitimas

| Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimui svarbūs parametrai |
| --- |
| Parametras | Parametro vertė | Raiškos vienetas | Pastabos |
| Legionella
  pneumophila | < 1 000 | Skaičius/l | |
| Legionelės | < 10 000 | Skaičius/l | Jeigu Legionella pneumophila, kurios parametro vertė < 1 000 /l, neaptinkama, legionelių parametro vertė yra < 10 000 /l. |
| Švinas | 5 | μg/l | Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l. |

Pastatų vidaus vandentiekio rizikos vertinimui svarbūs parametrai

Parametras

Parametro vertė

Raiškos vienetas

Pastabos

Legionella
  pneumophila

pneumophila

< 1 000

Skaičius/l

Legionelės

Legionelės

< 10 000

< 10 000

Skaičius/l

Skaičius/l

Jeigu Legionella pneumophila, kurios parametro vertė < 1 000 /l, neaptinkama, legionelių parametro vertė yra < 10 000 /l.

Jeigu Legionella pneumophila, kurios parametro vertė < 1 000 /l, neaptinkama, legionelių parametro vertė yra < 10 000 /l.

Švinas

5

μg/l

Vertė turi būti pasiekta ne vėliau kaip iki [dešimt metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Iki tos dienos švino parametro vertė yra 10 μg/l.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo C a dalis (nauja)

I priedo C a dalis (nauja)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| Nauji stebėsenos parametrai |
| --- |
| Mikroplastikai | Stebėsena vykdoma pagal mikroplastikų vertinimo metodiką, nustatytą naujoje 11 straipsnio 5b dalyje nurodytame deleguotajame akte. |

Nauji stebėsenos parametrai

Nauji stebėsenos parametrai

Mikroplastikai

Mikroplastikai

Stebėsena vykdoma pagal mikroplastikų vertinimo metodiką, nustatytą naujoje 11 straipsnio 5b dalyje nurodytame deleguotajame akte.

Stebėsena vykdoma pagal mikroplastikų vertinimo metodiką, nustatytą naujoje 11 straipsnio 5b dalyje nurodytame deleguotajame akte.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

II priedo B dalies 1 punkto 1 pastraipa

II priedo B dalies 1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Escherichia coli (E. coli)
  , Clostridium perfringens sporos
  ir
  somatiniai kolifagai
  laikomi pagrindiniais parametrais ir negali būti įtraukti į tiekimo rizikos vertinimą, atliekamą pagal šio priedo C dalį. Jų monitoringas visuomet vykdomas 2 punkto 1 lentelėje nustatytu dažnumu. | Escherichia coli (E. coli) ir
  enterokokai
  laikomi pagrindiniais parametrais ir negali būti įtraukti į tiekimo rizikos vertinimą, atliekamą pagal šio priedo C dalį. Jų monitoringas visuomet vykdomas 2 punkto 1 lentelėje nustatytu dažnumu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Escherichia coli (E. coli)
  , Clostridium perfringens sporos
  ir
  somatiniai kolifagai
  laikomi pagrindiniais parametrais ir negali būti įtraukti į tiekimo rizikos vertinimą, atliekamą pagal šio priedo C dalį. Jų monitoringas visuomet vykdomas 2 punkto 1 lentelėje nustatytu dažnumu.

, Clostridium perfringens sporos

somatiniai kolifagai

Escherichia coli (E. coli) ir
  enterokokai
  laikomi pagrindiniais parametrais ir negali būti įtraukti į tiekimo rizikos vertinimą, atliekamą pagal šio priedo C dalį. Jų monitoringas visuomet vykdomas 2 punkto 1 lentelėje nustatytu dažnumu.

enterokokai

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

II priedo B dalies 2 punktas

II priedo B dalies 2 punktas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Bandinių ėmimo dažnumas

Visų pagal 5 straipsnį nustatytų parametrų monitoringas vykdomas bent tolesnėje lentelėje nustatytu dažnumu, nebent remiantis pagal 9 straipsnį ir šio priedo C dalį atliktu tiekimo rizikos vertinimu nustatomas kitas bandinių ėmimo dažnumas.

1 lentelė

Minimalus su atitikties monitoringu susijusio bandinių ėmimo ir analizės dažnumas

| Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar išgaunamo vandens tūris (m3) | Minimalus bandinių skaičius per


  metus |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  >10 000 ≤ 100 000




  >100 000 | 10

   (a)



  10

   (a)



  50

   (b)



  365




  365 |

Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar išgaunamo vandens tūris (m3)

3

Minimalus bandinių skaičius per


  metus

Minimalus bandinių skaičius per

metus

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

>10 000 ≤ 100 000

>10 000 ≤ 100 000

>100 000

>100 000

10

   (a)

10

a

10

   (a)

10

a

50

   (b)

50

b

365

365

365

365

1 pastaba: Vandens tiekimo objekto teritorija yra geografiškai apibrėžta teritorija, kurioje žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas iš vieno ar daugiau vandens tiekimo šaltinių, o vandens kokybė gali būti laikoma beveik vienoda.

2 pastaba Tūris apskaičiuojamas kaip vienų kalendorinių metų vidurkis. Nustatant minimalų bandinių ėmimo dažnumą gali būti atsižvelgiama ne į vandens tūrį, o į vandens tiekimo objekto teritorijos gyventojų skaičių, remiantis prielaida, kad sunaudojamo vandens kiekis yra 200 l per dieną vienam gyventojui.

3 pastaba: Valstybės narės, kurios pagal šios direktyvos 3 straipsnio 2 dalies b punktą nusprendė netaikyti direktyvos nuostatų iš individualios vandens tiekimo sistemos tiekiamam vandeniui, minėtu dažnumu ima bandinius tik vandens tiekimo objekto teritorijose, kuriose per dieną paskirstoma nuo 10 iki 100 m3 vandens.

3

Pakeitimas

Pakeitimas

Bandinių ėmimo dažnumas

Visų pagal 5 straipsnį nustatytų parametrų monitoringas vykdomas bent tolesnėje lentelėje nustatytu dažnumu, nebent remiantis pagal 9 straipsnį ir šio priedo C dalį atliktu tiekimo rizikos vertinimu nustatomas kitas bandinių ėmimo dažnumas.

1 lentelė

Minimalus su atitikties monitoringu susijusio bandinių ėmimo ir analizės dažnumas

| Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar išgaunamo vandens tūris


  (Žr. 1 ir 2 pastabas) m3 | A grupės parametras (mikrobiologinis parametras) –


  bandinių skaičius per metus




  (žr. 3 pastabą) | B grupės parametras (cheminis parametras) –


  bandinių skaičius per metus |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (Žr. 4 pastabą) | > 0




  (Žr. 4 pastabą) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4


  +3


  1 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir bendrojo tūrio daliai | 1


  +1


  1 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir bendrojo tūrio daliai |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | | 3


  - 1


  10 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir


  bendrojo tūrio daliai |
| > 100 000 | | | 12


  - 1


  25 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir bendrojo tūrio daliai |

Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar išgaunamo vandens tūris

(Žr. 1 ir 2 pastabas) m3

(Žr. 1 ir 2 pastabas) m3

A grupės parametras (mikrobiologinis parametras) –


  bandinių skaičius per metus

A grupės parametras (mikrobiologinis parametras) –

bandinių skaičius per metus

(žr. 3 pastabą)

(žr. 3 pastabą)

B grupės parametras (cheminis parametras) –


  bandinių skaičius per metus

B grupės parametras (cheminis parametras) –

bandinių skaičius per metus

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(Žr. 4 pastabą)

(Žr. 4 pastabą)

> 0

> 0

(Žr. 4 pastabą)

(Žr. 4 pastabą)

> 100

> 100

≤ 1 000

≤ 1 000

4

4

1

1

> 1 000

> 1 000

≤ 10 000

≤ 10 000

4


  +3


  1 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir bendrojo tūrio daliai

4

+3

1 000  m3

1


  +1


  1 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir bendrojo tūrio daliai

1

+1

1 000  m3

> 10 000

> 10 000

≤ 100 000

≤ 100 000

3


  - 1


  10 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir


  bendrojo tūrio daliai

3

- 1

10 000  m3

bendrojo tūrio daliai

> 100 000

> 100 000

12


  - 1


  25 000  m3 tiekiamo vandens per dieną ir bendrojo tūrio daliai

12

- 1

25 000  m3

1 pastaba: Vandens tiekimo objekto teritorija yra geografiškai apibrėžta teritorija, kurioje žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas iš vieno ar daugiau vandens tiekimo šaltinių, o vandens kokybė gali būti laikoma beveik vienoda.

2 pastaba Tūris apskaičiuojamas kaip vienų kalendorinių metų vidurkis. Nustatant minimalų bandinių ėmimo dažnumą gali būti atsižvelgiama ne į vandens tūrį, o į vandens tiekimo objekto teritorijos gyventojų skaičių, remiantis prielaida, kad sunaudojamo vandens kiekis yra 200 l per dieną vienam gyventojui.

3 pastaba: Nurodytas dažnumas apskaičiuojamas taip: pvz., 4 300 m 3 per dieną = 16 mėginių (keturi pirmieji 1 000 m 3 per dieną + 12 papildomiems 3 300 m 3 per dieną).

3 pastaba: Nurodytas dažnumas apskaičiuojamas taip: pvz., 4 300 m 3

3

3

4
  pastaba: Valstybės narės, kurios pagal
  šios direktyvos
  3 straipsnio 2 dalies b punktą nusprendė netaikyti direktyvos nuostatų iš individualios vandens tiekimo sistemos tiekiamam vandeniui, minėtu dažnumu ima bandinius tik vandens tiekimo objekto teritorijose, kuriose per dieną paskirstoma nuo 10 iki 100 m3 vandens.

4

šios direktyvos

3

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

II priedo D dalies 2 a punktas (naujas)

II priedo D dalies 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a | . bandiniai dėl legionelių vidaus vandentiekiuose imami Legionella pneumophila bakterijų paplitimo rizikos vietose ir (arba) vietose, kuriose galima patirti jų poveikį. Valstybės narės parengia bandinių dėl legionelių ėmimo metodų rekomendacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a

2a

. bandiniai dėl legionelių vidaus vandentiekiuose imami Legionella pneumophila bakterijų paplitimo rizikos vietose ir (arba) vietose, kuriose galima patirti jų poveikį. Valstybės narės parengia bandinių dėl legionelių ėmimo metodų rekomendacijas;

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

II a priedas (naujas)

II a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Būtinieji medžiagų, naudojamų gaminant naujus produktus, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, higienos reikalavimai: |
| | a) | medžiagų, kurias leidžiama naudoti gaminant kitas medžiagas, įskaitant, be kitų, organines medžiagas, elastomerus, silikonus, metalus, cementą, jonitines dervas ir sudėtines medžiagas bei iš jų pagamintus produktus, sąrašas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Būtinieji medžiagų, naudojamų gaminant naujus produktus, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, higienos reikalavimai:

Būtinieji medžiagų, naudojamų gaminant naujus produktus, kurie liečiasi su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, higienos reikalavimai:

a)

a)

medžiagų, kurias leidžiama naudoti gaminant kitas medžiagas, įskaitant, be kitų, organines medžiagas, elastomerus, silikonus, metalus, cementą, jonitines dervas ir sudėtines medžiagas bei iš jų pagamintus produktus, sąrašas;

medžiagų, kurias leidžiama naudoti gaminant kitas medžiagas, įskaitant, be kitų, organines medžiagas, elastomerus, silikonus, metalus, cementą, jonitines dervas ir sudėtines medžiagas bei iš jų pagamintus produktus, sąrašas;

| b) | konkretūs reikalavimai dėl medžiagų naudojimo kitose medžiagose ir iš jų pagamintuose produktuose; |
| --- | --- |

b)

b)

konkretūs reikalavimai dėl medžiagų naudojimo kitose medžiagose ir iš jų pagamintuose produktuose;

konkretūs reikalavimai dėl medžiagų naudojimo kitose medžiagose ir iš jų pagamintuose produktuose;

| c) | konkretūs tam tikrų medžiagų patekimo į žmonėms vartoti skirtą vandenį apribojimai; |
| --- | --- |

c)

c)

konkretūs tam tikrų medžiagų patekimo į žmonėms vartoti skirtą vandenį apribojimai;

konkretūs tam tikrų medžiagų patekimo į žmonėms vartoti skirtą vandenį apribojimai;

| d) | higienos taisyklės, susijusios su kitomis reikalavimams įvykdyti būtinomis savybėmis; |
| --- | --- |

d)

d)

higienos taisyklės, susijusios su kitomis reikalavimams įvykdyti būtinomis savybėmis;

higienos taisyklės, susijusios su kitomis reikalavimams įvykdyti būtinomis savybėmis;

| e) | pagrindinės taisyklės, pagal kurias tikrinama, kaip laikomasi a–d punktuose nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

e)

e)

pagrindinės taisyklės, pagal kurias tikrinama, kaip laikomasi a–d punktuose nustatytų reikalavimų;

pagrindinės taisyklės, pagal kurias tikrinama, kaip laikomasi a–d punktuose nustatytų reikalavimų;

| f) | su bandinių ėmimu ir analizavimo metodais susijusios taisyklės, pagal kurias tikrinama, kaip laikomasi a–d punktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

f)

f)

su bandinių ėmimu ir analizavimo metodais susijusios taisyklės, pagal kurias tikrinama, kaip laikomasi a–d punktuose nustatytų reikalavimų.

su bandinių ėmimu ir analizavimo metodais susijusios taisyklės, pagal kurias tikrinama, kaip laikomasi a–d punktuose nustatytų reikalavimų.

Pakeitimai 177 ir 224

Pakeitimai 177 ir 224

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo B dalies 1 punkto 1 lentelės 28 eilutė

III priedo B dalies 1 punkto 1 lentelės 28 eilutė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| PFAS | 50 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

50

50

Pakeitimas

Pakeitimas

| PFAS | 20 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

20

20

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo pavadinimas

IV priedo pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| INFORMACIJA
  , KURI TURI BŪTI TEIKIAMA
  VISUOMENEI
  INTERNETE | INFORMACIJA VISUOMENEI |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

INFORMACIJA
  , KURI TURI BŪTI TEIKIAMA
  VISUOMENEI
  INTERNETE

, KURI TURI BŪTI TEIKIAMA

INTERNETE

INFORMACIJA VISUOMENEI

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos įžanginė dalis

IV priedo 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Internete vartotojams
  patogiu
  ir
  pritaikytu būdu
  skelbiama tokia informacija: | Internete
  arba kitais taip pat patogiais naudoti
  ir
  pritaikytais būdais
  vartotojams skelbiama tokia informacija: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Internete vartotojams
  patogiu
  ir
  pritaikytu būdu
  skelbiama tokia informacija:

patogiu

pritaikytu būdu

Internete
  arba kitais taip pat patogiais naudoti
  ir
  pritaikytais būdais
  vartotojams skelbiama tokia informacija:

arba kitais taip pat patogiais naudoti

pritaikytais būdais

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 1 punktas

IV priedo 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | atitinkamo vandens tiekėjo identifikaciniai duomenys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

atitinkamo vandens tiekėjo identifikaciniai duomenys;

| 1) | atitinkamo vandens tiekėjo identifikaciniai duomenys
  , teritorija, žmonių, kuriems tiekiamas vanduo, skaičius ir vandens gamybos būdas
  ; |
| --- | --- |

1)

atitinkamo vandens tiekėjo identifikaciniai duomenys
  , teritorija, žmonių, kuriems tiekiamas vanduo, skaičius ir vandens gamybos būdas
  ;

, teritorija, žmonių, kuriems tiekiamas vanduo, skaičius ir vandens gamybos būdas

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 2 punkto įžanginė dalis

IV priedo 1 pastraipos 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | naujausi
  I priedo A ir
  B
  dalyse išvardytų parametrų monitoringo
  rezultatai
  , įskaitant asmens, kuriam tiekiamas vanduo, interesų sritį atitinkančių bandinių ėmimo dažnumą ir
  vietas, kartu su
  parametrų
  vertėmis
  ,
  nustatytomis
  pagal 5 straipsnį. Monitoringo rezultatai turi būti ne senesni kaip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

naujausi
  I priedo A ir
  B
  dalyse išvardytų parametrų monitoringo
  rezultatai
  , įskaitant asmens, kuriam tiekiamas vanduo, interesų sritį atitinkančių bandinių ėmimo dažnumą ir
  vietas, kartu su
  parametrų
  vertėmis
  ,
  nustatytomis
  pagal 5 straipsnį. Monitoringo rezultatai turi būti ne senesni kaip:

naujausi

B

rezultatai

vietas, kartu su

vertėmis

nustatytomis

| 2) | atskirų vandens tiekėjų naujausių
  I priedo A
  , B
  ir
  Ba
  dalyse išvardytų parametrų monitoringo
  rezultatų
  , įskaitant asmens, kuriam tiekiamas vanduo, interesų sritį atitinkančių bandinių ėmimo dažnumą ir parametrų
  vertes
  ,
  nustatytas
  pagal 5 straipsnį
  , apžvalga
  . Monitoringo rezultatai turi būti ne senesni kaip: |
| --- | --- |

2)

atskirų vandens tiekėjų naujausių
  I priedo A
  , B
  ir
  Ba
  dalyse išvardytų parametrų monitoringo
  rezultatų
  , įskaitant asmens, kuriam tiekiamas vanduo, interesų sritį atitinkančių bandinių ėmimo dažnumą ir parametrų
  vertes
  ,
  nustatytas
  pagal 5 straipsnį
  , apžvalga
  . Monitoringo rezultatai turi būti ne senesni kaip:

atskirų vandens tiekėjų naujausių

, B

Ba

rezultatų

vertes

nustatytas

, apžvalga

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 dalies 2 punkto b papunktis

IV priedo 1 dalies 2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | šešių mėnesių stambių tiekėjų atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

šešių mėnesių stambių tiekėjų atveju;

| b) | šešių mėnesių
  vidutinio dydžio ir
  stambių
  vandens
  tiekėjų atveju; |
| --- | --- |

b)

šešių mėnesių
  vidutinio dydžio ir
  stambių
  vandens
  tiekėjų atveju;

vidutinio dydžio ir

vandens

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 dalies 2 punkto c papunktis

IV priedo 1 dalies 2 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | vienų metų smulkių vandens tiekėjų atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

vienų metų smulkių vandens tiekėjų atveju;

| c) | vienų metų
  labai smulkių ir
  smulkių vandens tiekėjų atveju; |
| --- | --- |

c)

vienų metų
  labai smulkių ir
  smulkių vandens tiekėjų atveju;

labai smulkių ir

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 3 punktas

IV priedo 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | jei viršijamos pagal 5 straipsnį nustatytos parametrų vertės, informacija apie potencialų pavojų žmonių sveikatai ir susijusios sveikatos bei vartojimo rekomendacijos arba internetinė nuoroda į tokią informaciją ir rekomendacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

jei viršijamos pagal 5 straipsnį nustatytos parametrų vertės, informacija apie potencialų pavojų žmonių sveikatai ir susijusios sveikatos bei vartojimo rekomendacijos arba internetinė nuoroda į tokią informaciją ir rekomendacijas;

| 3) | jei
  kompetentingos institucijos nustatė, kad
  viršijamos pagal 5 straipsnį nustatytos parametrų vertės
  ir dėl to žmonių sveikatai kyla potencialus pavojus
  , informacija apie potencialų pavojų žmonių sveikatai ir susijusios sveikatos bei vartojimo rekomendacijos arba internetinė nuoroda į tokią informaciją ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

3)

jei
  kompetentingos institucijos nustatė, kad
  viršijamos pagal 5 straipsnį nustatytos parametrų vertės
  ir dėl to žmonių sveikatai kyla potencialus pavojus
  , informacija apie potencialų pavojų žmonių sveikatai ir susijusios sveikatos bei vartojimo rekomendacijos arba internetinė nuoroda į tokią informaciją ir rekomendacijas;

kompetentingos institucijos nustatė, kad

ir dėl to žmonių sveikatai kyla potencialus pavojus

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 4 punktas

IV priedo 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | atitinkamo tiekimo rizikos vertinimo santrauka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

4)

atitinkamo tiekimo rizikos vertinimo santrauka;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 5 punktas

IV priedo 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | informacija apie
  šiuos
  indikatorinius parametrus ir su jais susijusias parametrų vertes: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)

informacija apie
  šiuos
  indikatorinius parametrus ir su jais susijusias parametrų vertes:

šiuos

| 5) | informacija apie
  I priedo Ba dalyje išvardytus
  indikatorinius parametrus ir su jais susijusias parametrų vertes; |
| --- | --- |

5)

informacija apie
  I priedo Ba dalyje išvardytus
  indikatorinius parametrus ir su jais susijusias parametrų vertes;

I priedo Ba dalyje išvardytus

| | a) | spalvą, |
| --- | --- | --- |

a)

a)

spalvą,

spalvą,

| | b) | pH (vandenilio jonų koncentraciją), |
| --- | --- | --- |

b)

b)

pH (vandenilio jonų koncentraciją),

pH (vandenilio jonų koncentraciją),

| | c) | savitąjį elektros laidį, |
| --- | --- | --- |

c)

c)

savitąjį elektros laidį,

savitąjį elektros laidį,

| | d) | geležį, |
| --- | --- | --- |

d)

d)

geležį,

geležį,

| | e) | manganą, |
| --- | --- | --- |

e)

e)

manganą,

manganą,

| | f) | kvapą, |
| --- | --- | --- |

f)

f)

kvapą,

kvapą,

| | g) | skonį, |
| --- | --- | --- |

g)

g)

skonį,

skonį,

| | h) | kietumą, |
| --- | --- | --- |

h)

h)

kietumą,

kietumą,

| | i) | vandenyje ištirpusius mineralus, anijonus / katijonus: |
| --- | --- | --- |

i)

i)

vandenyje ištirpusius mineralus, anijonus / katijonus:

vandenyje ištirpusius mineralus, anijonus / katijonus:

| | | — | boratą BO3-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

boratą BO3-,

boratą BO3

| | | — | karbonatą CO3
  2,- |
| --- | --- | --- | --- |

—

karbonatą CO3
  2,-

karbonatą CO3

2

| | | — | chloridą Cl-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

chloridą Cl-,

chloridą Cl-,

| | | — | fluoridą F-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

fluoridą F-,

fluoridą F-,

| | | — | vandenilio karbonatą HCO3-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

vandenilio karbonatą HCO3-,

vandenilio karbonatą HCO3

| | | — | nitratą NO3-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitratą NO3-,

nitratą NO3

| | | — | nitratą NO2-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitratą NO2-,

nitratą NO2

| | | — | fosfatą PO43, |
| --- | --- | --- | --- |

—

fosfatą PO43,

fosfatą PO4

| | | — | silikatą SiO2, |
| --- | --- | --- | --- |

—

silikatą SiO2,

silikatą SiO2

| | | — | sulfatą SO4
  2-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfatą SO4
  2-,

sulfatą SO4

2-

| | | — | sulfidą S2-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfidą S2-,

sulfidą S2

| | | — | aliuminį Al, |
| --- | --- | --- | --- |

—

aliuminį Al,

aliuminį Al,

| | | — | amonį NH4+, |
| --- | --- | --- | --- |

—

amonį NH4+,

amonį NH4+,

| | | — | kalcį Ca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalcį Ca,

kalcį Ca,

| | | — | magnį Mg, |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnį Mg,

magnį Mg,

| | | — | kalį K, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalį K,

kalį K,

| | | — | natrį Na. |
| --- | --- | --- | --- |

—

natrį Na.

natrį Na.

Šios parametrų vertės ir kiti nejonizuoti junginiai ir mikroelementai gali būti nurodomi drauge su pamatine verte ir (arba) paaiškinimu;

Šios parametrų vertės ir kiti nejonizuoti junginiai ir mikroelementai gali būti nurodomi drauge su pamatine verte ir (arba) paaiškinimu;

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 6 punktas

IV priedo 1 pastraipos 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6) | rekomendacijos vartotojams, įskaitant dėl vandens suvartojimo mažinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)

rekomendacijos vartotojams, įskaitant dėl vandens suvartojimo mažinimo;

| 6) | rekomendacijos vartotojams, įskaitant
  , atitinkamais atvejais,
  dėl vandens suvartojimo mažinimo
  ir atsakingo vandens vartojimo atsižvelgiant į vietos sąlygas
  ; |
| --- | --- |

6)

rekomendacijos vartotojams, įskaitant
  , atitinkamais atvejais,
  dėl vandens suvartojimo mažinimo
  ir atsakingo vandens vartojimo atsižvelgiant į vietos sąlygas
  ;

, atitinkamais atvejais,

ir atsakingo vandens vartojimo atsižvelgiant į vietos sąlygas

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 7 punktas

IV priedo 1 pastraipos 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | labai stambių vandens tiekėjų atveju – metinė informacija apie: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)

labai stambių vandens tiekėjų atveju – metinė informacija apie:

| 7) | stambių ir
  labai stambių vandens tiekėjų atveju – metinė informacija apie: |
| --- | --- |

7)

stambių ir
  labai stambių vandens tiekėjų atveju – metinė informacija apie:

stambių ir

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto a papunktis

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | bendrą vandens sistemos veikimo efektyvumą, įskaitant nuotėkio
  lygį ir energijos suvartojimą vienam kubiniam tiekiamo vandens metrui
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

bendrą vandens sistemos veikimo efektyvumą, įskaitant nuotėkio
  lygį ir energijos suvartojimą vienam kubiniam tiekiamo vandens metrui
  ;

lygį ir energijos suvartojimą vienam kubiniam tiekiamo vandens metrui

| a) | bendrą vandens sistemos veikimo efektyvumą, įskaitant nuotėkio
  lygius, kaip nustatė valstybės narės
  ; |
| --- | --- |

a)

bendrą vandens sistemos veikimo efektyvumą, įskaitant nuotėkio
  lygius, kaip nustatė valstybės narės
  ;

lygius, kaip nustatė valstybės narės

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto b papunktis

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informacija apie vandens tiekėjo
  vadybą ir valdymą, įskaitant valdybos sudėtį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informacija apie vandens tiekėjo
  vadybą ir valdymą, įskaitant valdybos sudėtį
  ;

vadybą ir valdymą, įskaitant valdybos sudėtį

| b) | informacija apie vandens tiekėjo
  teikiamos vandens tiekimo paslaugos valdymo modelį ir nuosavybės struktūrą
  ; |
| --- | --- |

b)

informacija apie vandens tiekėjo
  teikiamos vandens tiekimo paslaugos valdymo modelį ir nuosavybės struktūrą
  ;

teikiamos vandens tiekimo paslaugos valdymo modelį ir nuosavybės struktūrą

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | informacija apie vartotojams taikomo
  tarifo už kubinį vandens metrą
  išlaidų
  struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias išlaidas
  , nurodant bent
  išlaidas, susijusias su
  energijos sunaudojimu vienam kubiniam metrui tiekiamo vandens,
  priemonėmis, kurių pagal 8 straipsnio 4 dalį ėmėsi vandens tiekėjas pavojingumo vertinimo tikslais, žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu
  , nuotekų rinkimu ir valymu
  , taip pat išlaidas, susijusias su priemonėmis, kurių imtasi taikant 13 straipsnį, jei jų ėmėsi vandens tiekėjai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

informacija apie vartotojams taikomo
  tarifo už kubinį vandens metrą
  išlaidų
  struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias išlaidas
  , nurodant bent
  išlaidas, susijusias su
  energijos sunaudojimu vienam kubiniam metrui tiekiamo vandens,
  priemonėmis, kurių pagal 8 straipsnio 4 dalį ėmėsi vandens tiekėjas pavojingumo vertinimo tikslais, žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu
  , nuotekų rinkimu ir valymu
  , taip pat išlaidas, susijusias su priemonėmis, kurių imtasi taikant 13 straipsnį, jei jų ėmėsi vandens tiekėjai;

informacija apie vartotojams taikomo

išlaidų

, nurodant bent

energijos sunaudojimu vienam kubiniam metrui tiekiamo vandens,

, nuotekų rinkimu ir valymu

| d) | tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, informacija apie
  tarifo už kubinį vandens metrą struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias išlaidas
  bei
  išlaidas, susijusias su priemonėmis, kurių pagal 8 straipsnio 4 dalį ėmėsi vandens tiekėjas pavojingumo vertinimo tikslais, žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu, taip pat išlaidas, susijusias su priemonėmis, kurių imtasi taikant 13 straipsnį, jei jų ėmėsi vandens tiekėjai; |
| --- | --- |

d)

tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, informacija apie
  tarifo už kubinį vandens metrą struktūrą, įskaitant kintamąsias ir pastoviąsias išlaidas
  bei
  išlaidas, susijusias su priemonėmis, kurių pagal 8 straipsnio 4 dalį ėmėsi vandens tiekėjas pavojingumo vertinimo tikslais, žmonėms vartoti skirto vandens ruošimu ir skirstymu, taip pat išlaidas, susijusias su priemonėmis, kurių imtasi taikant 13 straipsnį, jei jų ėmėsi vandens tiekėjai;

tais atvejais, kai patirtos išlaidos kompensuojamos taikant tarifų sistemą, informacija apie

bei

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto e papunktis

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto e papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | investicijų suma,
  kurią vandens tiekėjas laiko būtina siekiant užtikrinti vandens paslaugų (įskaitant infrastruktūros priežiūrą) teikimo finansinį tvarumą,
  ir
  faktiškai gautų ar susigrąžintų investicijų suma
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

investicijų suma,
  kurią vandens tiekėjas laiko būtina siekiant užtikrinti vandens paslaugų (įskaitant infrastruktūros priežiūrą) teikimo finansinį tvarumą,
  ir
  faktiškai gautų ar susigrąžintų investicijų suma
  ;

kurią vandens tiekėjas laiko būtina siekiant užtikrinti vandens paslaugų (įskaitant infrastruktūros priežiūrą) teikimo finansinį tvarumą,

faktiškai gautų ar susigrąžintų investicijų suma

| e) | įgyvendintų
  ,
  įgyvendinamų ir planuojamų
  investicijų suma ir
  finansavimo planas
  ; |
| --- | --- |

e)

įgyvendintų
  ,
  įgyvendinamų ir planuojamų
  investicijų suma ir
  finansavimo planas
  ;

įgyvendintų

įgyvendinamų ir planuojamų

finansavimo planas

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto g papunktis

IV priedo 1 pastraipos 7 punkto g papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | vartotojų skundų duomenų taip pat duomenų apie tai,
  ar problemos išspręstos laiku ir tinkamai
  , santrauka ir statistika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

vartotojų skundų duomenų taip pat duomenų apie tai,
  ar problemos išspręstos laiku ir tinkamai
  , santrauka ir statistika;

ar problemos išspręstos laiku ir tinkamai

| g) | vartotojų skundų duomenų, taip pat duomenų apie tai,
  kaip šie skundai nagrinėjami
  , santrauka ir statistika; |
| --- | --- |

g)

vartotojų skundų duomenų, taip pat duomenų apie tai,
  kaip šie skundai nagrinėjami
  , santrauka ir statistika;

kaip šie skundai nagrinėjami

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IV priedo 1 pastraipos 8 punktas

IV priedo 1 pastraipos 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | pateikus prašymą – prieiga prie
  dešimties metų senumo
  2 ir 3
  punkte
  nurodytos informacijos
  duomenų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)

pateikus prašymą – prieiga prie
  dešimties metų senumo
  2 ir 3
  punkte
  nurodytos informacijos
  duomenų
  .

dešimties metų senumo

punkte

duomenų

| 8) | pateikus prašymą – prieiga prie
  istorinių duomenų dėl
  2 ir 3
  punktuose
  nurodytos informacijos
  iki 10 metų senumo ir ne anksčiau, nei Direktyva buvo perkelta į nacionalinę teisę
  . |
| --- | --- |

8)

pateikus prašymą – prieiga prie
  istorinių duomenų dėl
  2 ir 3
  punktuose
  nurodytos informacijos
  iki 10 metų senumo ir ne anksčiau, nei Direktyva buvo perkelta į nacionalinę teisę
  .

istorinių duomenų dėl

punktuose

iki 10 metų senumo ir ne anksčiau, nei Direktyva buvo perkelta į nacionalinę teisę

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0288/2018).

1

(1a)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

1a

2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(68)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/54/EB dėl natūralaus mineralinio vandens eksploatavimo ir pateikimo į rinką (nauja redakcija) (OL L 164, 2009 6 26, p. 45).

68

(69)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

69

(70)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

70

(68)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/54/EB dėl natūralaus mineralinio vandens eksploatavimo ir pateikimo į rinką (nauja redakcija) (OL L 164, 2009 6 26, p. 45).

68

(69)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

69

(70)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

70

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita SR 12/2017 „Geriamojo vandens direktyvos įgyvendinimas: vandens kokybė ir prieiga prie vandens Bulgarijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje pagerėjo, tačiau šioje srityje išlieka dideli investavimo poreikiai“.

73

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita SR 12/2017 „Geriamojo vandens direktyvos įgyvendinimas: vandens kokybė ir prieiga prie vandens Bulgarijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje pagerėjo, tačiau šioje srityje išlieka dideli investavimo poreikiai“.

73

(76)  Guidelines for drinking water quality (Geriamojo vandens kokybės gairės), ketvirtas leidimas, Pasaulio sveikatos organizacija, 2011 m., http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers (Vandens saugos plano vadovas: išsamios rizikos valdymo gairės geriamojo vandens tiekėjams), Pasaulio sveikatos organizacija, 2009 m., http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(76)  Guidelines for drinking water quality (Geriamojo vandens kokybės gairės), ketvirtas leidimas, Pasaulio sveikatos organizacija, 2011 m., http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers (Vandens saugos plano vadovas: išsamios rizikos valdymo gairės geriamojo vandens tiekėjams), Pasaulio sveikatos organizacija, 2009 m., http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(78)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

78

(78)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

78

(79)  
  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5).

79

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5).

(80)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

80

(81)  Legionella and the prevention of Legionellosis („Legionelės ir legioneliozės prevencija“), Pasaulio sveikatos organizacija, 2007 m., http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(80)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

80

(81)  Legionella and the prevention of Legionellosis („Legionelės ir legioneliozės prevencija“), Pasaulio sveikatos organizacija, 2007 m., http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(82)  
  SWD(2016)0185.

82

SWD(2016)0185.

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, p. 12.

84

(85)  2017 m. lapkričio 17 d. Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2017/C 428/09) (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

85

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, p. 12.

84

(85)  2017 m. lapkričio 17 d. Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2017/C 428/09) (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

85

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, 62 punktas.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacija 2013/C 378/01 dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (OL C 378, 2013 12 24, p. 1).

89

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, 62 punktas.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacija 2013/C 378/01 dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (OL C 378, 2013 12 24, p. 1).

89

(90)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

90

(90)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

90

(96)  2013 m. spalio 22 d. Tarybos direktyva 2013/51/Euratomas, kuria nustatomi plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis (OL L 296, 2013 11 7, p. 12).

96

(96)  2013 m. spalio 22 d. Tarybos direktyva 2013/51/Euratomas, kuria nustatomi plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis (OL L 296, 2013 11 7, p. 12).

96

(1a)  
  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

1a

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

(1a)  
  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5).

1a

2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (OL L 88, 2011 4 4, p. 5).

(2)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

2

(3)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

3

(a)  
  a: visi bandiniai turi būti imami laikotarpiu, pasižyminčiu didele enterinių patogenų sukeliamų ligų protrūkio rizika.

a

a: visi bandiniai turi būti imami laikotarpiu, pasižyminčiu didele enterinių patogenų sukeliamų ligų protrūkio rizika.

(b)  
  b: bent dešimt bandinių turi būti imama laikotarpiu, pasižyminčiu didele enterinių patogenų sukeliamų ligų protrūkio rizika.

b

b: bent dešimt bandinių turi būti imama laikotarpiu, pasižyminčiu didele enterinių patogenų sukeliamų ligų protrūkio rizika.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

Lėšos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ***I

2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir ištaisomos to reglamento nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais skiriamų lėšų (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0498),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0307/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0282/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0282/2018),

| A. | kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą skiriamų lėšų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1719.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

Ataskaitų teikimo pareigų suderinimas aplinkos politikos srityje ***I

2018 m. spalio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo aplinkos politikos srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/34)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pirma antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo
  aplinkos politikos
  srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 | dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo
  su aplinka susijusių teisės aktų
  srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 |
| (Tekstas svarbus EEE) | (Tekstas svarbus EEE) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo
  aplinkos politikos
  srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005

dėl ataskaitų teikimo pareigų suderinimo
  su aplinka susijusių teisės aktų
  srityje, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005

(Tekstas svarbus EEE)

(Tekstas svarbus EEE)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | siekiant patenkinti poreikį gauti informaciją apie teisės aktų įgyvendinimą ir laikymąsi, reikėtų atlikti kelių
  aplinkos
  teisės aktų pakeitimus, atsižvelgiant į Komisijos ataskaitos dėl aplinkosaugos ataskaitų teikimo supaprastinimo veiksmų (45) ir susijusios tinkamumo patikros (46) rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

siekiant patenkinti poreikį gauti informaciją apie teisės aktų įgyvendinimą ir laikymąsi, reikėtų atlikti kelių
  aplinkos
  teisės aktų pakeitimus, atsižvelgiant į Komisijos ataskaitos dėl aplinkosaugos ataskaitų teikimo supaprastinimo veiksmų (45) ir susijusios tinkamumo patikros (46) rezultatus;

| (1) | siekiant patenkinti poreikį gauti informaciją apie teisės aktų įgyvendinimą ir laikymąsi, reikėtų atlikti kelių
  su aplinka susijusių
  teisės aktų pakeitimus, atsižvelgiant į Komisijos ataskaitos dėl aplinkosaugos ataskaitų teikimo supaprastinimo veiksmų (45) ir susijusios tinkamumo patikros (46) rezultatus; |
| --- | --- |

(1)

siekiant patenkinti poreikį gauti informaciją apie teisės aktų įgyvendinimą ir laikymąsi, reikėtų atlikti kelių
  su aplinka susijusių
  teisės aktų pakeitimus, atsižvelgiant į Komisijos ataskaitos dėl aplinkosaugos ataskaitų teikimo supaprastinimo veiksmų (45) ir susijusios tinkamumo patikros (46) rezultatus;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | šiuo reglamentu siekiama modernizuoti informacijos valdymą ir užtikrinti nuoseklesnį požiūrį į teisės aktus, patenkančius į jo taikymo sritį, siekiant sumažinti administracinę naštą supaprastinant ataskaitų teikimą, sustiprinant duomenų bazę būsimiems vertinimams ir visuomenės naudai padidinant skaidrumą, kaskart atsižvelgiant į aplinkybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.

šiuo reglamentu siekiama modernizuoti informacijos valdymą ir užtikrinti nuoseklesnį požiūrį į teisės aktus, patenkančius į jo taikymo sritį, siekiant sumažinti administracinę naštą supaprastinant ataskaitų teikimą, sustiprinant duomenų bazę būsimiems vertinimams ir visuomenės naudai padidinant skaidrumą, kaskart atsižvelgiant į aplinkybes;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | duomenų prieinamumas turi būti toks, kad būtų užtikrinta, jog visų subjektų administracinė našta būtų kuo mažesnė. Todėl reikia aktyviai skleisti duomenis nacionaliniu lygmeniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2003/4/EB (47) ir 2007/2/EB (48) ir jų įgyvendinimo taisykles, užtikrinant tinkamą infrastruktūrą, kad duomenys būtų prieinami visuomenei, teikiami ir jais būtų dalijamasi tarp valdžios institucijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

duomenų prieinamumas turi būti toks, kad būtų užtikrinta, jog visų subjektų administracinė našta būtų kuo mažesnė. Todėl reikia aktyviai skleisti duomenis nacionaliniu lygmeniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2003/4/EB (47) ir 2007/2/EB (48) ir jų įgyvendinimo taisykles, užtikrinant tinkamą infrastruktūrą, kad duomenys būtų prieinami visuomenei, teikiami ir jais būtų dalijamasi tarp valdžios institucijų;

| (2) | duomenų prieinamumas turi būti toks, kad būtų užtikrinta, jog visų subjektų
  , ypač nevyriausybinių subjektų, kaip antai mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ),
  administracinė našta būtų kuo mažesnė. Todėl reikia aktyviai skleisti duomenis nacionaliniu lygmeniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2003/4/EB (47) ir 2007/2/EB (48) ir jų įgyvendinimo taisykles, užtikrinant tinkamą infrastruktūrą, kad duomenys būtų prieinami visuomenei, teikiami ir jais būtų dalijamasi tarp valdžios institucijų; |
| --- | --- |

(2)

duomenų prieinamumas turi būti toks, kad būtų užtikrinta, jog visų subjektų
  , ypač nevyriausybinių subjektų, kaip antai mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ),
  administracinė našta būtų kuo mažesnė. Todėl reikia aktyviai skleisti duomenis nacionaliniu lygmeniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2003/4/EB (47) ir 2007/2/EB (48) ir jų įgyvendinimo taisykles, užtikrinant tinkamą infrastruktūrą, kad duomenys būtų prieinami visuomenei, teikiami ir jais būtų dalijamasi tarp valdžios institucijų;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | valstybių narių
  teikiami duomenys yra labai svarbūs Komisijai stebint, peržiūrint ir vertinant, kaip sėkmingai teisės aktais siekiama juose nustatytų tikslų, kad būtų galima tuo remtis atliekant bet kokį būsimą teisės aktų vertinimą pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (49) 22 punktą. Kelis aplinkos sektoriaus teisės aktus reikėtų papildyti nuostatomis dėl būsimo jų vertinimo remiantis duomenimis, surinktais juos įgyvendinant, ir galbūt tuos duomenis papildant kitais moksliniais ir analitiniais duomenimis. Tokiomis aplinkybėmis reikia tinkamų duomenų, kuriais remiantis būtų galima geriau vertinti Sąjungos teisės aktų efektyvumą, veiksmingumą, aktualumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, todėl būtina užtikrinti tinkamą ataskaitų teikimo mechanizmą, kuris galėtų būti naudojamas ir kaip rodiklis šiuo vertinimo tikslu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

valstybių narių
  teikiami duomenys yra labai svarbūs Komisijai stebint, peržiūrint ir vertinant, kaip sėkmingai teisės aktais siekiama juose nustatytų tikslų, kad būtų galima tuo remtis atliekant bet kokį būsimą teisės aktų vertinimą pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (49) 22 punktą. Kelis aplinkos sektoriaus teisės aktus reikėtų papildyti nuostatomis dėl būsimo jų vertinimo remiantis duomenimis, surinktais juos įgyvendinant, ir galbūt tuos duomenis papildant kitais moksliniais ir analitiniais duomenimis. Tokiomis aplinkybėmis reikia tinkamų duomenų, kuriais remiantis būtų galima geriau vertinti Sąjungos teisės aktų efektyvumą, veiksmingumą, aktualumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, todėl būtina užtikrinti tinkamą ataskaitų teikimo mechanizmą, kuris galėtų būti naudojamas ir kaip rodiklis šiuo vertinimo tikslu;

| (3) | išsamūs ir laiku
  teikiami
  atitinkami valstybių narių
  duomenys yra labai svarbūs Komisijai stebint, peržiūrint ir vertinant, kaip sėkmingai teisės aktais siekiama juose nustatytų tikslų, kad būtų galima tuo remtis atliekant bet kokį būsimą teisės aktų vertinimą pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (49) 22 punktą. Kelis aplinkos sektoriaus teisės aktus reikėtų papildyti nuostatomis dėl būsimo jų vertinimo remiantis duomenimis, surinktais juos įgyvendinant, ir galbūt tuos duomenis papildant kitais moksliniais ir analitiniais duomenimis. Tokiomis aplinkybėmis reikia tinkamų duomenų, kuriais remiantis būtų galima geriau vertinti Sąjungos teisės aktų efektyvumą, veiksmingumą, aktualumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, todėl būtina užtikrinti tinkamą ataskaitų teikimo mechanizmą, kuris galėtų būti
  tiek sprendimų priėmėjų, tiek ir plačiosios visuomenės
  naudojamas ir kaip rodiklis šiuo vertinimo tikslu; |
| --- | --- |

(3)

išsamūs ir laiku
  teikiami
  atitinkami valstybių narių
  duomenys yra labai svarbūs Komisijai stebint, peržiūrint ir vertinant, kaip sėkmingai teisės aktais siekiama juose nustatytų tikslų, kad būtų galima tuo remtis atliekant bet kokį būsimą teisės aktų vertinimą pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (49) 22 punktą. Kelis aplinkos sektoriaus teisės aktus reikėtų papildyti nuostatomis dėl būsimo jų vertinimo remiantis duomenimis, surinktais juos įgyvendinant, ir galbūt tuos duomenis papildant kitais moksliniais ir analitiniais duomenimis. Tokiomis aplinkybėmis reikia tinkamų duomenų, kuriais remiantis būtų galima geriau vertinti Sąjungos teisės aktų efektyvumą, veiksmingumą, aktualumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, todėl būtina užtikrinti tinkamą ataskaitų teikimo mechanizmą, kuris galėtų būti
  tiek sprendimų priėmėjų, tiek ir plačiosios visuomenės
  naudojamas ir kaip rodiklis šiuo vertinimo tikslu;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | remiantis atliktu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (50) vertinimu reikia racionalizuoti triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų teikimo terminus, kad pakaktų laiko viešoms konsultacijoms dėl veiksmų planų. Šiuo tikslu ir tik vieną kartą veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo galutinis terminas bus vienais metais vėliau, todėl kito veiksmų planų teikimo etapo (ketvirtojo etapo) galutinis terminas yra ne 2023 m. liepos 18 d., o 2024 m. liepos 18 d. Taigi, pradedant nuo ketvirtojo etapo, nuo valstybių narių triukšmo žemėlapių parengimo iki veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo užbaigimo praeis maždaug dveji, o ne vieni metai, kaip nustatyta dabar. Vėlesniuose veiksmų planų rengimo etapuose atliekant peržiūrą ar pataisymą vėl bus laikomasi penkerių metų ciklo. Be to, siekiant geriau įgyvendinti Direktyvos 2002/49/EB tikslus ir suteikti pagrindą priemonėms rengti Sąjungos lygmeniu, valstybių narių ataskaitos turėtų būti teikiamos elektroninėmis priemonėmis. Taip pat būtina didinti visuomenės dalyvavimą, reikalaujant viešai teikti
  kai kurią
  informaciją ir derinant šią pareigą su kitais teisės aktais, kaip antai Direktyva 2007/2/EB, tačiau nedubliuojant praktinių reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

remiantis atliktu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (50) vertinimu reikia racionalizuoti triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų teikimo terminus, kad pakaktų laiko viešoms konsultacijoms dėl veiksmų planų. Šiuo tikslu ir tik vieną kartą veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo galutinis terminas bus vienais metais vėliau, todėl kito veiksmų planų teikimo etapo (ketvirtojo etapo) galutinis terminas yra ne 2023 m. liepos 18 d., o 2024 m. liepos 18 d. Taigi, pradedant nuo ketvirtojo etapo, nuo valstybių narių triukšmo žemėlapių parengimo iki veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo užbaigimo praeis maždaug dveji, o ne vieni metai, kaip nustatyta dabar. Vėlesniuose veiksmų planų rengimo etapuose atliekant peržiūrą ar pataisymą vėl bus laikomasi penkerių metų ciklo. Be to, siekiant geriau įgyvendinti Direktyvos 2002/49/EB tikslus ir suteikti pagrindą priemonėms rengti Sąjungos lygmeniu, valstybių narių ataskaitos turėtų būti teikiamos elektroninėmis priemonėmis. Taip pat būtina didinti visuomenės dalyvavimą, reikalaujant viešai teikti
  kai kurią
  informaciją ir derinant šią pareigą su kitais teisės aktais, kaip antai Direktyva 2007/2/EB, tačiau nedubliuojant praktinių reikalavimų;

| (5) | remiantis atliktu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (50) vertinimu reikia racionalizuoti triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų teikimo terminus, kad pakaktų laiko viešoms konsultacijoms dėl veiksmų planų. Šiuo tikslu ir tik vieną kartą veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo galutinis terminas bus vienais metais vėliau, todėl kito veiksmų planų teikimo etapo (ketvirtojo etapo) galutinis terminas yra ne 2023 m. liepos 18 d., o 2024 m. liepos 18 d. Taigi, pradedant nuo ketvirtojo etapo, nuo valstybių narių triukšmo žemėlapių parengimo iki veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo užbaigimo praeis maždaug dveji, o ne vieni metai, kaip nustatyta dabar. Vėlesniuose veiksmų planų rengimo etapuose atliekant peržiūrą ar pataisymą vėl bus laikomasi penkerių metų ciklo. Be to, siekiant geriau įgyvendinti Direktyvos 2002/49/EB tikslus ir suteikti pagrindą priemonėms rengti Sąjungos lygmeniu, valstybių narių ataskaitos turėtų būti teikiamos elektroninėmis priemonėmis. Taip pat būtina didinti visuomenės dalyvavimą, reikalaujant viešai teikti
  išsamią, tikslią ir palyginamą
  informaciją ir derinant šią pareigą su kitais teisės aktais, kaip antai Direktyva 2007/2/EB, tačiau nedubliuojant praktinių reikalavimų; |
| --- | --- |

(5)

remiantis atliktu Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (50) vertinimu reikia racionalizuoti triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų teikimo terminus, kad pakaktų laiko viešoms konsultacijoms dėl veiksmų planų. Šiuo tikslu ir tik vieną kartą veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo galutinis terminas bus vienais metais vėliau, todėl kito veiksmų planų teikimo etapo (ketvirtojo etapo) galutinis terminas yra ne 2023 m. liepos 18 d., o 2024 m. liepos 18 d. Taigi, pradedant nuo ketvirtojo etapo, nuo valstybių narių triukšmo žemėlapių parengimo iki veiksmų planų peržiūros arba patikslinimo užbaigimo praeis maždaug dveji, o ne vieni metai, kaip nustatyta dabar. Vėlesniuose veiksmų planų rengimo etapuose atliekant peržiūrą ar pataisymą vėl bus laikomasi penkerių metų ciklo. Be to, siekiant geriau įgyvendinti Direktyvos 2002/49/EB tikslus ir suteikti pagrindą priemonėms rengti Sąjungos lygmeniu, valstybių narių ataskaitos turėtų būti teikiamos elektroninėmis priemonėmis. Taip pat būtina didinti visuomenės dalyvavimą, reikalaujant viešai teikti
  išsamią, tikslią ir palyginamą
  informaciją ir derinant šią pareigą su kitais teisės aktais, kaip antai Direktyva 2007/2/EB, tačiau nedubliuojant praktinių reikalavimų;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | remiantis Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 2007/2/ES įgyvendinimo ir jos REFIT vertinimu (52) ir siekiant supaprastinti tos direktyvos įgyvendinimą bei sumažinti su valstybių narių vykdoma stebėsena susijusią administracinę naštą, reikėtų nebereikalauti iš valstybių narių kas trejus metus siųsti Komisijai ataskaitas, o iš Komisijos – teikti suvestinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, nes atlikus ataskaitų teikimo tinkamumo patikrą patvirtinta, kad tokios ataskaitos nėra labai naudingos (53); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

remiantis Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 2007/2/ES įgyvendinimo ir jos REFIT vertinimu (52) ir siekiant supaprastinti tos direktyvos įgyvendinimą bei sumažinti su valstybių narių vykdoma stebėsena susijusią administracinę naštą, reikėtų nebereikalauti iš valstybių narių kas trejus metus siųsti Komisijai ataskaitas, o iš Komisijos – teikti suvestinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, nes atlikus ataskaitų teikimo tinkamumo patikrą patvirtinta, kad tokios ataskaitos nėra labai naudingos (53);

| (7) | remiantis Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 2007/2/ES įgyvendinimo ir jos REFIT vertinimu (52) ir siekiant supaprastinti tos direktyvos įgyvendinimą bei sumažinti su valstybių narių vykdoma stebėsena susijusią administracinę naštą, reikėtų nebereikalauti iš valstybių narių kas trejus metus siųsti Komisijai ataskaitas, o iš Komisijos – teikti suvestinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, nes atlikus ataskaitų teikimo tinkamumo patikrą patvirtinta, kad tokios ataskaitos nėra labai naudingos (53).
  Tačiau Komisija turėtų ir toliau reguliariai vykdyti šios direktyvos vertinimus ir skelbti tuos vertinimus viešai; |
| --- | --- |

(7)

remiantis Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 2007/2/ES įgyvendinimo ir jos REFIT vertinimu (52) ir siekiant supaprastinti tos direktyvos įgyvendinimą bei sumažinti su valstybių narių vykdoma stebėsena susijusią administracinę naštą, reikėtų nebereikalauti iš valstybių narių kas trejus metus siųsti Komisijai ataskaitas, o iš Komisijos – teikti suvestinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, nes atlikus ataskaitų teikimo tinkamumo patikrą patvirtinta, kad tokios ataskaitos nėra labai naudingos (53).
  Tačiau Komisija turėtų ir toliau reguliariai vykdyti šios direktyvos vertinimus ir skelbti tuos vertinimus viešai;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | būtina iš dalies pakeisti ataskaitų teikimo pareigas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/63/ES (56) 43, 54 ir
  57
  straipsniais. Siekiant tikslo didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą, šiomis nuostatomis, be kita ko, numatoma sukurti centrinę, atvirai prieinamą ir paieškai pritaikytą duomenų bazę, kurioje būtų saugomos netechninės projektų santraukos ir susiję vertinimai atgaline data, Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti bendrą teikiamų netechninių projektų santraukų ir susijusių vertinimų atgaline data formą, teikti informaciją apie įgyvendinimą, o Komisijai taikomą reikalavimą kas trejus metus teikti statistines ataskaitas pakeisti reikalavimu sukurti Komisijos tvarkomą centrinę duomenų bazę, kuri būtų nuolat papildoma, ir skelbti informaciją kiekvienais metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

būtina iš dalies pakeisti ataskaitų teikimo pareigas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/63/ES (56) 43, 54 ir
  57
  straipsniais. Siekiant tikslo didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą, šiomis nuostatomis, be kita ko, numatoma sukurti centrinę, atvirai prieinamą ir paieškai pritaikytą duomenų bazę, kurioje būtų saugomos netechninės projektų santraukos ir susiję vertinimai atgaline data, Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti bendrą teikiamų netechninių projektų santraukų ir susijusių vertinimų atgaline data formą, teikti informaciją apie įgyvendinimą, o Komisijai taikomą reikalavimą kas trejus metus teikti statistines ataskaitas pakeisti reikalavimu sukurti Komisijos tvarkomą centrinę duomenų bazę, kuri būtų nuolat papildoma, ir skelbti informaciją kiekvienais metais;

| (9) | būtina iš dalies pakeisti ataskaitų teikimo pareigas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/63/ES (56) 43, 54
  , 57
  ir
  58
  straipsniais. Siekiant tikslo didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą, šiomis nuostatomis, be kita ko, numatoma sukurti centrinę, atvirai prieinamą ir paieškai pritaikytą duomenų bazę, kurioje būtų saugomos netechninės projektų santraukos ir susiję vertinimai atgaline data, Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti bendrą teikiamų netechninių projektų santraukų ir susijusių vertinimų atgaline data formą, teikti informaciją apie įgyvendinimą, o Komisijai taikomą reikalavimą kas trejus metus teikti statistines ataskaitas pakeisti reikalavimu sukurti Komisijos tvarkomą centrinę duomenų bazę, kuri būtų nuolat papildoma, ir skelbti informaciją kiekvienais metais
  . Atsižvelgiant į 2017 m. Komisijos parengtą ataskaitą

   (56a)

  , tos direktyvos peržiūros nuostata, kaip nustatyta jos 58 straipsnyje, turėtų būti persvarstoma, atsižvelgiant į būsimą peržiūrą; |
| --- | --- |

(9)

būtina iš dalies pakeisti ataskaitų teikimo pareigas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/63/ES (56) 43, 54
  , 57
  ir
  58
  straipsniais. Siekiant tikslo didinti skaidrumą ir mažinti administracinę naštą, šiomis nuostatomis, be kita ko, numatoma sukurti centrinę, atvirai prieinamą ir paieškai pritaikytą duomenų bazę, kurioje būtų saugomos netechninės projektų santraukos ir susiję vertinimai atgaline data, Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti bendrą teikiamų netechninių projektų santraukų ir susijusių vertinimų atgaline data formą, teikti informaciją apie įgyvendinimą, o Komisijai taikomą reikalavimą kas trejus metus teikti statistines ataskaitas pakeisti reikalavimu sukurti Komisijos tvarkomą centrinę duomenų bazę, kuri būtų nuolat papildoma, ir skelbti informaciją kiekvienais metais
  . Atsižvelgiant į 2017 m. Komisijos parengtą ataskaitą

   (56a)

  , tos direktyvos peržiūros nuostata, kaip nustatyta jos 58 straipsnyje, turėtų būti persvarstoma, atsižvelgiant į būsimą peržiūrą;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | todėl direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

todėl direktyvos 86/278/EEB, 2002/49/EB, 2004/35/EB, 2007/2/EB, 2009/147/EB ir 2010/63/ES, reglamentai (EB) Nr. 166/2006 ir (ES) Nr. 995/2010 ir reglamentai (EB) Nr. 338/97 ir (EB) Nr. 2173/2005 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 86/278/EEB

2 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  2 straipsnis papildomas šiuo punktu:










  „da) | erdvinių duomenų paslaugos – tai operacijos, kurias galima atlikti su erdvinių duomenų rinkiniuose esančiais erdviniais duomenimis arba su susijusiais metaduomenimis, naudojant kompiuterinę programą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB

   (*1)

  3 straipsnio 4 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1.
     
  2 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„da)

erdvinių duomenų paslaugos – tai operacijos, kurias galima atlikti su erdvinių duomenų rinkiniuose esančiais erdviniais duomenimis arba su susijusiais metaduomenimis, naudojant kompiuterinę programą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB

   (*1)

  3 straipsnio 4 dalyje;

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies - 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies - 1 a punktas (naujas)

Direktyva 86/278/EEB

2 straipsnio 1 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  2 straipsnis papildomas šiuo punktu: |
| | „db) | erdvinių duomenų rinkinys – tai pripažįstama erdvinių duomenų sankaupa, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/2/EB 3 straipsnio 3 dalyje.“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1a.
     
  2 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„db)

„db)

erdvinių duomenų rinkinys – tai pripažįstama erdvinių duomenų sankaupa, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/2/EB 3 straipsnio 3 dalyje.“.

erdvinių duomenų rinkinys – tai pripažįstama erdvinių duomenų sankaupa, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/2/EB 3 straipsnio 3 dalyje.“.

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 86/278/EEB

10 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | dumblo gavėjų pavadinimai (vardai, pavardės) ir adresai bei vieta, kur planuojama dumblą panaudoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

d)

dumblo gavėjų pavadinimai (vardai, pavardės) ir adresai bei vieta, kur planuojama dumblą panaudoti;

dumblo gavėjų pavadinimai (vardai, pavardės) ir adresai bei vieta, kur planuojama dumblą panaudoti;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 86/278/EEB

10 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | bet kokia kita informacija apie direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą, kurią valstybės narės teikia Komisijai pagal 17 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

e)

bet kokia kita informacija apie direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą, kurią valstybės narės teikia Komisijai pagal 17 straipsnį.

bet kokia kita informacija apie direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą, kurią valstybės narės teikia Komisijai pagal 17 straipsnį.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 86/278/EEB

10 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius, kuriuos apima tais įrašais registruojama informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis
  , apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB* 3 straipsnio 4 dalyje
  . | Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius, kuriuos apima tais įrašais registruojama informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius, kuriuos apima tais įrašais registruojama informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis
  , apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB* 3 straipsnio 4 dalyje
  .

, apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB* 3 straipsnio 4 dalyje

Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius, kuriuos apima tais įrašais registruojama informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 86/278/EEB

10 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalyje nurodyti įrašai pateikiami visuomenei kiekvienais kalendoriniais metais, per tris mėnesius nuo atitinkamų kalendorinių metų pabaigos, suvestine forma, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 94/741/EB** priede, ar bet kokia kita pagal 17 straipsnį nurodyta forma. | 1 dalyje nurodyti įrašai pateikiami visuomenei kiekvienais kalendoriniais metais, per tris mėnesius nuo atitinkamų kalendorinių metų pabaigos, suvestine forma, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 94/741/EB** priede, ar bet kokia kita pagal 17 straipsnį nurodyta forma
  , ir yra lengvai prieinami
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalyje nurodyti įrašai pateikiami visuomenei kiekvienais kalendoriniais metais, per tris mėnesius nuo atitinkamų kalendorinių metų pabaigos, suvestine forma, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 94/741/EB** priede, ar bet kokia kita pagal 17 straipsnį nurodyta forma.

1 dalyje nurodyti įrašai pateikiami visuomenei kiekvienais kalendoriniais metais, per tris mėnesius nuo atitinkamų kalendorinių metų pabaigos, suvestine forma, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 94/741/EB** priede, ar bet kokia kita pagal 17 straipsnį nurodyta forma
  , ir yra lengvai prieinami
  .

, ir yra lengvai prieinami

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 86/278/EEB

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Kompetentingų institucijų prašymu joms
  turi būti pateikta informacija apie valymo būdus ir analizių duomenys. | 3.   
  Kompetentingoms institucijoms
  turi būti pateikta informacija apie valymo būdus ir analizių duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Kompetentingų institucijų prašymu joms
  turi būti pateikta informacija apie valymo būdus ir analizių duomenys.

3.   
  Kompetentingoms institucijoms
  turi būti pateikta informacija apie valymo būdus ir analizių duomenys.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 86/278/EEB

17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktu nustatyti formą, pagal kurią valstybės narės turi teikti informaciją apie Direktyvos 86/278/EEB įgyvendinimą, kaip reikalaujama šios direktyvos 10 straipsnyje. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 10 ir 17 straipsnius pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius. | Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktu nustatyti formą, pagal kurią valstybės narės turi teikti informaciją apie Direktyvos 86/278/EEB įgyvendinimą, kaip reikalaujama šios direktyvos 10 straipsnyje. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 10 ir 17 straipsnius pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius.
  Remdamasi tais duomenimis, Komisija prireikus taip pat pateikia pasiūlymus dėl griežtesnės dirvožemio ir aplinkos apsaugos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktu nustatyti formą, pagal kurią valstybės narės turi teikti informaciją apie Direktyvos 86/278/EEB įgyvendinimą, kaip reikalaujama šios direktyvos 10 straipsnyje. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 10 ir 17 straipsnius pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius.

Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktu nustatyti formą, pagal kurią valstybės narės turi teikti informaciją apie Direktyvos 86/278/EEB įgyvendinimą, kaip reikalaujama šios direktyvos 10 straipsnyje. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 10 ir 17 straipsnius pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius.
  Remdamasi tais duomenimis, Komisija prireikus taip pat pateikia pasiūlymus dėl griežtesnės dirvožemio ir aplinkos apsaugos.

Remdamasi tais duomenimis, Komisija prireikus taip pat pateikia pasiūlymus dėl griežtesnės dirvožemio ir aplinkos apsaugos.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 4 punktas

2 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2002/49/EB

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, nurodyta VI priede, būtų išsiųsta Komisijai per šešis mėnesius nuo atitinkamai 7 ir 8 straipsniuose nustatytų datų. Tuo tikslu valstybės narės tik elektroninėmis priemonėmis pateikia informaciją į duomenų saugyklą
  ; ši saugykla turi būti sukurta laikantis 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu
  . Jei valstybė narė nori atnaujinti informaciją, pateikdama atnaujintą informaciją į duomenų saugyklą ji apibūdina pirminės ir naujos informacijos skirtumus ir nurodo atnaujinimo priežastis. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, nurodyta VI priede, būtų išsiųsta Komisijai per šešis mėnesius nuo atitinkamai 7 ir 8 straipsniuose nustatytų datų. Tuo tikslu valstybės narės tik elektroninėmis priemonėmis pateikia informaciją į 
  privalomą
  duomenų saugyklą. Jei valstybė narė nori atnaujinti informaciją, pateikdama atnaujintą informaciją į duomenų saugyklą ji apibūdina pirminės ir naujos informacijos skirtumus ir nurodo atnaujinimo priežastis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, nurodyta VI priede, būtų išsiųsta Komisijai per šešis mėnesius nuo atitinkamai 7 ir 8 straipsniuose nustatytų datų. Tuo tikslu valstybės narės tik elektroninėmis priemonėmis pateikia informaciją į duomenų saugyklą
  ; ši saugykla turi būti sukurta laikantis 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu
  . Jei valstybė narė nori atnaujinti informaciją, pateikdama atnaujintą informaciją į duomenų saugyklą ji apibūdina pirminės ir naujos informacijos skirtumus ir nurodo atnaujinimo priežastis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, nurodyta VI priede, būtų išsiųsta Komisijai per šešis mėnesius nuo atitinkamai 7 ir 8 straipsniuose nustatytų datų. Tuo tikslu valstybės narės tik elektroninėmis priemonėmis pateikia informaciją į 
  privalomą
  duomenų saugyklą. Jei valstybė narė nori atnaujinti informaciją, pateikdama atnaujintą informaciją į duomenų saugyklą ji apibūdina pirminės ir naujos informacijos skirtumus ir nurodo atnaujinimo priežastis.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2002/49/EB

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | 10 straipsnyje po 2 dalies įterpiama ši nauja dalis:




  „2a.
     
  Komisija pagal 12a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šią direktyvą nuostatomis dėl 2 dalyje minimos privalomos duomenų saugyklos sukūrimo ir išsamiomis taisyklėmis, susijusiomis su keitimosi skaitmenine informacija mechanizmu, skirtu dalytis strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija.“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

10 straipsnyje po 2 dalies įterpiama ši nauja dalis:

„2a.
     
  Komisija pagal 12a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kad papildytų šią direktyvą nuostatomis dėl 2 dalyje minimos privalomos duomenų saugyklos sukūrimo ir išsamiomis taisyklėmis, susijusiomis su keitimosi skaitmenine informacija mechanizmu, skirtu dalytis strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija.“.

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 4 b punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 4 b punktas (naujas)

Direktyva 2002/49/EB

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „12a straipsnis




  Įgaliojimų delegavimas





  1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.






  2.
     
  10 straipsnio 2a dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.






  3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 2a dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.






  4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (*2)

  nustatytais principais.






  5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.






  6.
     
  Pagal 10 straipsnio 2a dalies nuostatas priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.

4b.

Įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  10 straipsnio 2a dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 10 straipsnio 2a dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (*2)

  nustatytais principais.

5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Pagal 10 straipsnio 2a dalies nuostatas priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 5 punktas

2 straipsnio 1 dalies 5 punktas

Direktyva 2002/49/EB

VI priedo 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | VI priedo 3 punktas
  pakeičiamas taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

VI priedo 3 punktas
  pakeičiamas taip:

pakeičiamas taip:

| 5. | VI priedo 3 punktas
  išbraukiamas. |
| --- | --- |

5.

VI priedo 3 punktas
  išbraukiamas.

išbraukiamas.

| 3. | Keitimosi informacija mechanizmas



  Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir laikydamasi 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu, sukuria privalomą keitimosi skaitmenine informacija mechanizmą, skirtą dalytis strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

3.

3.

Keitimosi informacija mechanizmas

Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir laikydamasi 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu, sukuria privalomą keitimosi skaitmenine informacija mechanizmą, skirtą dalytis strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje.

Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir laikydamasi 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu, sukuria privalomą keitimosi skaitmenine informacija mechanizmą, skirtą dalytis strateginių triukšmo žemėlapių ir veiksmų planų suvestinių informacija, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 2004/35/EB

2 straipsnio 1 dalies 16 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  2 straipsnis papildomas šiuo punktu:











  „16a. | erdvinių duomenų paslaugos – tai operacijos, kurias galima atlikti su erdvinių duomenų rinkiniuose esančiais erdviniais duomenimis arba su susijusiais metaduomenimis, naudojant kompiuterinę programą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/2/EB

   (*3)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1.
     
  2 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„16a.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad pakankama ir naujausia informacija bent apie neišvengiamą žalos grėsmę būtų pateikta visuomenei internete atvirųjų duomenų formatu pagal šios direktyvos VI priedą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB* 7 straipsnio 4 dalį. Apie kiekvieną incidentą pateikiama bent šios direktyvos VI priede išvardyta informacija. | 1.
     Valstybės narės užtikrina, kad pakankama ir naujausia informacija bent apie neišvengiamą žalos grėsmę būtų pateikta visuomenei
  ir Komisijai
  internete atvirųjų duomenų formatu pagal šios direktyvos VI priedą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB* 7 straipsnio 4 dalį. Apie kiekvieną incidentą pateikiama bent šios direktyvos VI priede išvardyta informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad pakankama ir naujausia informacija bent apie neišvengiamą žalos grėsmę būtų pateikta visuomenei internete atvirųjų duomenų formatu pagal šios direktyvos VI priedą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB* 7 straipsnio 4 dalį. Apie kiekvieną incidentą pateikiama bent šios direktyvos VI priede išvardyta informacija.

1.
     Valstybės narės užtikrina, kad pakankama ir naujausia informacija bent apie neišvengiamą žalos grėsmę būtų pateikta visuomenei
  ir Komisijai
  internete atvirųjų duomenų formatu pagal šios direktyvos VI priedą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB* 7 straipsnio 4 dalį. Apie kiekvieną incidentą pateikiama bent šios direktyvos VI priede išvardyta informacija.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija pagal 18a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kad iš dalies pakeistų šios direktyvos VI priedą, nustatydama išsamius kriterijus, pagal kuriuos klasifikuojamas žalos aplinkai dydis ir rūšis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisija pagal 18a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kad iš dalies pakeistų šios direktyvos VI priedą, nustatydama išsamius kriterijus, pagal kuriuos klasifikuojamas žalos aplinkai dydis ir rūšis.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius (tokius kaip incidentų vietos erdvėje duomenys), kuriuos apima šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis
  , apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB** 3 straipsnio 4 dalyje
  . | 2.   Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius (tokius kaip incidentų vietos erdvėje duomenys), kuriuos apima šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius (tokius kaip incidentų vietos erdvėje duomenys), kuriuos apima šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis
  , apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB** 3 straipsnio 4 dalyje
  .

2.   Pateikiant erdvinių duomenų rinkinius (tokius kaip incidentų vietos erdvėje duomenys), kuriuos apima šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 1 dalį pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius. | 3.   Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 1 dalį pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius
  , ir ją reguliariai atnaujina
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 1 dalį pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius.

3.   Komisijos tarnybos, remdamosi valstybių narių pagal 1 dalį pateiktais duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą, į kurią įtraukia ir žemėlapius
  , ir ją reguliariai atnaujina
  .

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  reguliariais intervalais
  atlieka šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais: | 4.   Komisija
  ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. ir po to bent kas penkerius metus
  atlieka šios direktyvos
  ir jos įgyvendinimo
  vertinimą. Tas vertinimas
  skelbiamas viešai ir
  atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija
  reguliariais intervalais
  atlieka šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais:

4.   Komisija
  ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. ir po to bent kas penkerius metus
  atlieka šios direktyvos
  ir jos įgyvendinimo
  vertinimą. Tas vertinimas
  skelbiamas viešai ir
  atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais:

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 4 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | naujų aplinkybių ir atitinkamų pokyčių valstybėse narėse analize. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

naujų aplinkybių ir atitinkamų pokyčių valstybėse narėse analize.

naujų aplinkybių ir atitinkamų pokyčių valstybėse narėse analize.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija tinkamu laiku informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie 4 dalyje nurodyto vertinimo rezultatus ir prireikus pateikia atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija tinkamu laiku informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie 4 dalyje nurodyto vertinimo rezultatus ir prireikus pateikia atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2004/35/EB

18 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  4 dalyje nurodytame vertinime taip pat svarstoma galimybė plačiau apibrėžti sąvoką „žala aplinkai“, apibrėžtą 2 straipsnio 1 dalyje, ir išplėsti šios direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų žalą žmonių sveikatai, siekiant taip pat įtraukti žalą orui, kuri gali kelti didelį pavojų sveikatai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  4 dalyje nurodytame vertinime taip pat svarstoma galimybė plačiau apibrėžti sąvoką „žala aplinkai“, apibrėžtą 2 straipsnio 1 dalyje, ir išplėsti šios direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų žalą žmonių sveikatai, siekiant taip pat įtraukti žalą orui, kuri gali kelti didelį pavojų sveikatai.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2004/35/EB

18 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „18a straipsnis




  Įgaliojimų delegavimas





  1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.






  2.
     
  18 straipsnio 1a dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nu o... [šio reglamento įsigaliojimo diena].






  3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18 straipsnio 1a dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.






  4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (*4)

  nustatytais principais.






  5.
     
  Komisija priima deleguotąjį aktą ir tuo pačiu metu praneša apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai.






  6.
     
  Pagal 18 straipsnio 1a dalies nuostatas priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  18 straipsnio 1a dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nu o... [šio reglamento įsigaliojimo diena].

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18 straipsnio 1a dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (*4)

  nustatytais principais.

5.
     
  Komisija priima deleguotąjį aktą ir tuo pačiu metu praneša apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Pagal 18 straipsnio 1a dalies nuostatas priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 3 punktas

3 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2004/35/EB

VI priedo 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 18 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija
  yra informacija apie emisijas
  ,
  įvykius
  ar
  incidentus
  , kuriais padaroma žala aplinkai arba kyla neišvengiama žalos grėsmė, o kiekvienu atveju pateikiama ši informacija ir duomenys: | 18 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija
  apima sąrašą emisijų
  ,
  įvykių
  ar
  incidentų
  , kuriais padaroma žala aplinkai arba kyla neišvengiama žalos grėsmė, o kiekvienu atveju pateikiama ši informacija ir duomenys: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija
  yra informacija apie emisijas
  ,
  įvykius
  ar
  incidentus
  , kuriais padaroma žala aplinkai arba kyla neišvengiama žalos grėsmė, o kiekvienu atveju pateikiama ši informacija ir duomenys:

yra informacija apie emisijas

įvykius

incidentus

18 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija
  apima sąrašą emisijų
  ,
  įvykių
  ar
  incidentų
  , kuriais padaroma žala aplinkai arba kyla neišvengiama žalos grėsmė, o kiekvienu atveju pateikiama ši informacija ir duomenys:

apima sąrašą emisijų

įvykių

incidentų

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 3 punktas

3 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2004/35/EB

VI priedo 7 punkto c a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | atitinkamų teismo procesų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

atitinkamų teismo procesų;

atitinkamų teismo procesų;

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies 1 punkto a a papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 dalies 1 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2007/2/EB

21 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 2 dalis papildoma šiuo punktu:










  „ca) | INSPIRE skirtos infrastruktūros plėtojimo valstybėse narėse analizė;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

2 dalis papildoma šiuo punktu:

2 dalis papildoma šiuo punktu:

„ca)

„ca)

INSPIRE skirtos infrastruktūros plėtojimo valstybėse narėse analizė;“;

INSPIRE skirtos infrastruktūros plėtojimo valstybėse narėse analizė;“;

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies 2 punktas

4 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2007/2/EB

23 straipsnio 2 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  reguliariais intervalais
  atlieka šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais: | Komisija
  ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. ir po to bent kas penkerius metus
  atlieka šios direktyvos
  ir jos įgyvendinimo
  vertinimą
  ir paskelbia jį viešai
  . Tas vertinimas atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  reguliariais intervalais
  atlieka šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais:

reguliariais intervalais

inter alia

Komisija
  ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. ir po to bent kas penkerius metus
  atlieka šios direktyvos
  ir jos įgyvendinimo
  vertinimą
  ir paskelbia jį viešai
  . Tas vertinimas atliekamas remiantis, inter alia, šiais dalykais:

ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. ir po to bent kas penkerius metus

ir jos įgyvendinimo

ir paskelbia jį viešai

inter alia

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies 2 punktas

4 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2007/2/EB

23 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija tinkamu laiku informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie antroje pastraipoje nurodyto vertinimo rezultatus ir prireikus pateikia atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija tinkamu laiku informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie antroje pastraipoje nurodyto vertinimo rezultatus ir prireikus pateikia atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Komisija tinkamu laiku informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie antroje pastraipoje nurodyto vertinimo rezultatus ir prireikus pateikia atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 1 punktas

5 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 2009/147/EB

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kas šešerius metus valstybės narės Komisijai siunčia ataskaitą apie priemonių, kurių imtasi pagal šią direktyvą, įgyvendinimą ir svarbiausią šių priemonių poveikį; ši ataskaita siunčiama tuo pat metu kaip ir pagal Tarybos direktyvos 92/43/EEB* 17 straipsnį parengta ataskaita.
  Į šią ataskaitą
  visų pirma įtraukiama informacija apie laukinių paukščių rūšių, saugomų pagal šią direktyvą, būklę ir tendencijas, joms kylančias grėsmes ir neigiamo poveikio veiksnius, apsaugos priemones, kurių dėl jų imamasi, ir specialių apsaugos teritorijų tinklo indėlį siekiant šios direktyvos 2 straipsnyje nustatytų tikslų. | 1.   Kas šešerius metus valstybės narės Komisijai siunčia ataskaitą apie priemonių, kurių imtasi pagal šią direktyvą, įgyvendinimą ir svarbiausią šių priemonių poveikį; ši ataskaita siunčiama tuo pat metu kaip ir pagal Tarybos direktyvos 92/43/EEB* 17 straipsnį parengta ataskaita.
  Ši ataskaita paskelbiama viešai ir į ją
  visų pirma įtraukiama informacija apie laukinių paukščių rūšių, saugomų pagal šią direktyvą, būklę ir tendencijas, joms kylančias grėsmes ir neigiamo poveikio veiksnius, apsaugos priemones, kurių dėl jų imamasi, ir specialių apsaugos teritorijų tinklo indėlį siekiant šios direktyvos 2 straipsnyje nustatytų tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kas šešerius metus valstybės narės Komisijai siunčia ataskaitą apie priemonių, kurių imtasi pagal šią direktyvą, įgyvendinimą ir svarbiausią šių priemonių poveikį; ši ataskaita siunčiama tuo pat metu kaip ir pagal Tarybos direktyvos 92/43/EEB* 17 straipsnį parengta ataskaita.
  Į šią ataskaitą
  visų pirma įtraukiama informacija apie laukinių paukščių rūšių, saugomų pagal šią direktyvą, būklę ir tendencijas, joms kylančias grėsmes ir neigiamo poveikio veiksnius, apsaugos priemones, kurių dėl jų imamasi, ir specialių apsaugos teritorijų tinklo indėlį siekiant šios direktyvos 2 straipsnyje nustatytų tikslų.

1.   Kas šešerius metus valstybės narės Komisijai siunčia ataskaitą apie priemonių, kurių imtasi pagal šią direktyvą, įgyvendinimą ir svarbiausią šių priemonių poveikį; ši ataskaita siunčiama tuo pat metu kaip ir pagal Tarybos direktyvos 92/43/EEB* 17 straipsnį parengta ataskaita.
  Ši ataskaita paskelbiama viešai ir į ją
  visų pirma įtraukiama informacija apie laukinių paukščių rūšių, saugomų pagal šią direktyvą, būklę ir tendencijas, joms kylančias grėsmes ir neigiamo poveikio veiksnius, apsaugos priemones, kurių dėl jų imamasi, ir specialių apsaugos teritorijų tinklo indėlį siekiant šios direktyvos 2 straipsnyje nustatytų tikslų.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 2 punktas

5 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2009/147/EB

12 straipsnio 2 dalies 1 sakinys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir remdamasi 1 dalyje nurodyta informacija, kas šešerius metus
  rengia
  bendrą ataskaitą. | 2.   Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir remdamasi 1 dalyje nurodyta informacija, kas šešerius metus
  parengia ir paskelbia
  bendrą ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir remdamasi 1 dalyje nurodyta informacija, kas šešerius metus
  rengia
  bendrą ataskaitą.

2.   Komisija, padedama Europos aplinkos agentūros ir remdamasi 1 dalyje nurodyta informacija, kas šešerius metus
  parengia ir paskelbia
  bendrą ataskaitą.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

6 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

Direktyva 2010/63/ES

54 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos tarnybos, remdamosi
  valstybių narių pateiktais
  duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą. | Ne vėliau kaip per 6 mėnesius po to, kai valstybės narės pateikia antroje pastraipoje nurodytus duomenis,
  Komisijos tarnybos, remdamosi
  tais
  duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą
  ir ją reguliariai atnaujina
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijos tarnybos, remdamosi
  valstybių narių pateiktais
  duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą.

valstybių narių pateiktais

Ne vėliau kaip per 6 mėnesius po to, kai valstybės narės pateikia antroje pastraipoje nurodytus duomenis,
  Komisijos tarnybos, remdamosi
  tais
  duomenimis, paskelbia bendrą Sąjungos apžvalgą
  ir ją reguliariai atnaujina
  .

Ne vėliau kaip per 6 mėnesius po to, kai valstybės narės pateikia antroje pastraipoje nurodytus duomenis,

tais

ir ją reguliariai atnaujina

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

6 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

Direktyva 2010/63/ES

54 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija, laikydamasi 56 straipsnio 3 dalyje nurodytos
  reguliavimo
  procedūros, nustato bendrą 1, 2 ir 3 dalyse nurodytos informacijos teikimo formą ir informacijos turinį. | 4.   Komisija, laikydamasi 56 straipsnio 3 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros, nustato bendrą 1, 2 ir 3 dalyse nurodytos informacijos teikimo formą ir informacijos turinį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija, laikydamasi 56 straipsnio 3 dalyje nurodytos
  reguliavimo
  procedūros, nustato bendrą 1, 2 ir 3 dalyse nurodytos informacijos teikimo formą ir informacijos turinį.

4.   Komisija, laikydamasi 56 straipsnio 3 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros, nustato bendrą 1, 2 ir 3 dalyse nurodytos informacijos teikimo formą ir informacijos turinį.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2010/63/ES

56 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | 56 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

56 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

3.   Kai
  pateikiama
  nuoroda į šią
  straipsnio
  dalį,
  galioja Sprendimo 1999
  /
  468/EB
  5
  ir 7 straipsnių nuostatos, atsižvelgiant į šios direktyvos 8 straipsnį
  .

| | „3.   Kai
  daroma
  nuoroda į šią dalį,
  taikomas Reglamento (ES) Nr. 182
  /
  2011
  5 
  straipsnis
  .“; |
| --- | --- |

„3.   Kai
  daroma
  nuoroda į šią dalį,
  taikomas Reglamento (ES) Nr. 182
  /
  2011
  5 
  straipsnis
  .“;

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalies 2 punktas

7 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 166/2006

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Valstybės narės kiekvienais metais
  elektroninėmis priemonėmis pateikia Komisijai ataskaitą, į kurią įtraukiami visi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti duomenys ir ji pateikiama tokia forma
  ir iki tokios datos
  , kaip nustato Komisija įgyvendinimo aktais, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. Ataskaita bet kokiu atveju pateikiama ne vėliau kaip per 9 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. | 2.   
  Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės
  elektroninėmis priemonėmis pateikia Komisijai ataskaitą, į kurią įtraukiami visi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti duomenys ir ji pateikiama tokia forma, kaip nustato Komisija įgyvendinimo aktais, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. Ataskaita bet kokiu atveju pateikiama ne vėliau kaip per 9 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Valstybės narės kiekvienais metais
  elektroninėmis priemonėmis pateikia Komisijai ataskaitą, į kurią įtraukiami visi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti duomenys ir ji pateikiama tokia forma
  ir iki tokios datos
  , kaip nustato Komisija įgyvendinimo aktais, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. Ataskaita bet kokiu atveju pateikiama ne vėliau kaip per 9 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos.

2.   
  Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės
  elektroninėmis priemonėmis pateikia Komisijai ataskaitą, į kurią įtraukiami visi 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti duomenys ir ji pateikiama tokia forma, kaip nustato Komisija įgyvendinimo aktais, laikydamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. Ataskaita bet kokiu atveju pateikiama ne vėliau kaip per 9 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

Reglamentas (ES) Nr. 995/2010

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais. Komisija gali įgyvendinimo aktais nustatyti tokios valstybių narių informacijos teikimo formą ir procedūrą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 1.   Valstybės narės
  ne vėliau kaip
  iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais. Komisija gali įgyvendinimo aktais nustatyti tokios valstybių narių informacijos teikimo formą ir procedūrą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais. Komisija gali įgyvendinimo aktais nustatyti tokios valstybių narių informacijos teikimo formą ir procedūrą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

1.   Valstybės narės
  ne vėliau kaip
  iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais. Komisija gali įgyvendinimo aktais nustatyti tokios valstybių narių informacijos teikimo formą ir procedūrą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

Reglamentas Nr. 995/2010/ES

20 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Ne vėliau kaip
  2015
   m. gruodžio 3 d., o vėliau kas
  šešerius
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą, be kita ko, užkertant kelią neteisėtai paruoštos medienos ar iš tokios medienos pagamintų medienos produktų pateikimui rinkai. Ji ypač peržiūri administracines pasekmes mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei produktus, kuriems taikomas šis reglamentas. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia tinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. | 3.   Ne vėliau kaip
  2021
   m. gruodžio 3 d., o vėliau kas
  penkerius
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą, be kita ko, užkertant kelią neteisėtai paruoštos medienos ar iš tokios medienos pagamintų medienos produktų pateikimui rinkai. Ji ypač peržiūri administracines pasekmes mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei produktus, kuriems taikomas šis reglamentas. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia tinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Ne vėliau kaip
  2015
   m. gruodžio 3 d., o vėliau kas
  šešerius
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą, be kita ko, užkertant kelią neteisėtai paruoštos medienos ar iš tokios medienos pagamintų medienos produktų pateikimui rinkai. Ji ypač peržiūri administracines pasekmes mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei produktus, kuriems taikomas šis reglamentas. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia tinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

3.   Ne vėliau kaip
  2021
   m. gruodžio 3 d., o vėliau kas
  penkerius
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą, be kita ko, užkertant kelią neteisėtai paruoštos medienos ar iš tokios medienos pagamintų medienos produktų pateikimui rinkai. Ji ypač peržiūri administracines pasekmes mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei produktus, kuriems taikomas šis reglamentas. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia tinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies 1 punktas

9 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 2173/2005

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais. | 1.   Valstybės narės
  ne vėliau kaip
  iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais.

1.   Valstybės narės
  ne vėliau kaip
  iki kiekvienų metų balandžio 30 d. pateikia visuomenei ir Komisijai informaciją apie šio reglamento taikymą praėjusiais kalendoriniais metais.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies 2 punktas

9 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 2173/2005

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki 2021 m. gruodžio mėn., o vėliau kas
  6
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą. Tai darydama ji
  turėtų atsižvelgti
  į pažangą, padarytą įgyvendinant savanoriškos partnerystės susitarimus. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia pasiūlymus, kaip patobulinti FLEGT licencijavimo schemą. | Iki 2021 m. gruodžio mėn., o vėliau kas
  5
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą. Tai darydama ji
  atsižvelgia
  į pažangą, padarytą įgyvendinant savanoriškos partnerystės susitarimus. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas
  kas 5 metus
  teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia pasiūlymus, kaip patobulinti FLEGT licencijavimo schemą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki 2021 m. gruodžio mėn., o vėliau kas
  6
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą. Tai darydama ji
  turėtų atsižvelgti
  į pažangą, padarytą įgyvendinant savanoriškos partnerystės susitarimus. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia pasiūlymus, kaip patobulinti FLEGT licencijavimo schemą.

6

turėtų atsižvelgti

Iki 2021 m. gruodžio mėn., o vėliau kas
  5
  metus Komisija, remdamasi informacija apie šio reglamento taikymą ir jo taikymo patirtimi, peržiūri šio reglamento veikimą ir veiksmingumą. Tai darydama ji
  atsižvelgia
  į pažangą, padarytą įgyvendinant savanoriškos partnerystės susitarimus. Komisija šios peržiūros rezultatų ataskaitas
  kas 5 metus
  teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus kartu su jomis pateikia pasiūlymus, kaip patobulinti FLEGT licencijavimo schemą.

5

atsižvelgia

kas 5 metus

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies 1 punktas

10 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 338/97

15 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Nepažeidžiant 20 straipsnio, valstybių narių valdymo institucijos, likus vieniems metams iki kiekvieno Konvencijos šalių konferencijos susitikimo, perduoda Komisijai visą atitinkamo ankstesnio laikotarpio informaciją, reikalingą Konvencijos VIII straipsnio 7 dalies b punkte minimoms ataskaitoms parengti, ir atitinkamą informaciją apie šio reglamento nuostatas, kurios nepatenka į Konvencijos taikymo sritį.
  Perduotiną informaciją ir jos
  pateikimo formą nustato Komisija, laikydamasi 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  reguliavimo
  procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

Nepažeidžiant 20 straipsnio, valstybių narių valdymo institucijos, likus vieniems metams iki kiekvieno Konvencijos šalių konferencijos susitikimo, perduoda Komisijai visą atitinkamo ankstesnio laikotarpio informaciją, reikalingą Konvencijos VIII straipsnio 7 dalies b punkte minimoms ataskaitoms parengti, ir atitinkamą informaciją apie šio reglamento nuostatas, kurios nepatenka į Konvencijos taikymo sritį.
  Perduotiną informaciją ir jos
  pateikimo formą nustato Komisija, laikydamasi 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  reguliavimo
  procedūros.

Perduotiną informaciją ir jos

reguliavimo

| c) | Nepažeidžiant 20 straipsnio, valstybių narių valdymo institucijos, likus vieniems metams iki kiekvieno Konvencijos šalių konferencijos susitikimo, perduoda Komisijai visą atitinkamo ankstesnio laikotarpio informaciją, reikalingą Konvencijos VIII straipsnio 7 dalies b punkte minimoms ataskaitoms parengti, ir atitinkamą informaciją apie šio reglamento nuostatas, kurios nepatenka į Konvencijos taikymo sritį.
  Informacijos
  pateikimo formą nustato Komisija, laikydamasi 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros. |
| --- | --- |

c)

Nepažeidžiant 20 straipsnio, valstybių narių valdymo institucijos, likus vieniems metams iki kiekvieno Konvencijos šalių konferencijos susitikimo, perduoda Komisijai visą atitinkamo ankstesnio laikotarpio informaciją, reikalingą Konvencijos VIII straipsnio 7 dalies b punkte minimoms ataskaitoms parengti, ir atitinkamą informaciją apie šio reglamento nuostatas, kurios nepatenka į Konvencijos taikymo sritį.
  Informacijos
  pateikimo formą nustato Komisija, laikydamasi 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros.

Informacijos

nagrinėjimo

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Reglamentas (EB) Nr. 338/97

18 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 18 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |
| 2.   
  Jei
  daroma nuoroda į 
  šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas
  . | „2.   
  Kai
  daroma nuoroda į 
  šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“
  . |
| Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. Jeigu, atsižvelgiant į Komiteto uždavinius, nurodytus 19 straipsnio 1 ir 2 dalyje, Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija. | |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

18 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   
  Jei
  daroma nuoroda į 
  šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas
  .

„2.   
  Kai
  daroma nuoroda į 
  šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“
  .

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. Jeigu, atsižvelgiant į Komiteto uždavinius, nurodytus 19 straipsnio 1 ir 2 dalyje, Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. Jeigu, atsižvelgiant į Komiteto uždavinius, nurodytus 19 straipsnio 1 ir 2 dalyje, Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(47)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

47

(48)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

48

(47)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

47

(48)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

48

(49)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

49

(49)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

49

(50)  2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18).

50

(50)  2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18).

50

(52)  COM(2016)0478 ir SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(52)  COM(2016)0478 ir SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(56)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (OL L 276, 2010 10 20, p. 33).

56

(56)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (OL L 276, 2010 10 20, p. 33).

56

(56a)  
  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pagal Direktyvos 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos 58 straipsnį, COM(2017)0631.

56a

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pagal Direktyvos 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos 58 straipsnį, COM(2017)0631.

---

2018 m. spalio 24 d., trečiadienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Europos Sąjungos 2019 m. bendrasis biudžetas. Visi skirsniai

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4) (toliau – DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4) (toliau – DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl biudžeto sudarymo procedūros bendrųjų gairių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl biudžeto sudarymo procedūros bendrųjų gairių (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2019 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2019 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. birželio 21 d. (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2018 m. birželio 21 d. (COM(2018)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2018 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 4 d. Tarybos priimtą poziciją dėl Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2018 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2019 m. biudžeto projekto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2019 m. biudžeto projekto (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2019 (COM(2018)0709)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2019 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2019 (COM(2018)0709)),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0313/2018),

III skirsnis

Bendroji apžvalga

| 1. | pabrėžia, kad Parlamentui svarstant 2019 m. biudžetą visapusiškai atsižvelgta į politinius prioritetus, patvirtintus didžiosios daugumos narių ir nurodytus jau minėtose rezoliucijose – 2018 m. kovo 15 d. rezoliucijoje dėl bendrųjų gairių ir 2018 m. liepos 5 d. rezoliucijoje dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu; primena, kad pagrindiniai šių prioritetų elementai yra: tvarus augimas, inovacijos, konkurencingumas, saugumas, pagrindinių pabėgėlių ir migracijos srautų priežasčių šalinimas, pabėgėlių ir migracijos srautų valdymas, kova su klimato kaita ir perėjimas prie tvariosios energijos, taip pat ypatingas dėmesys jaunimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad prieš Jungtinei Karalystei išstojant iš Sąjungos, Sąjungai reikės būtinų finansinių išteklių, kad galėtų reaguoti į piliečių lūkesčius, siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai veiksmingai reaguoti į gausius minėtus prioritetus ir iššūkius, kuriuos ji patiria, ir pagerinti piliečių kasdienį gyvenimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečiai tikisi, jog Sąjunga sutelks visus išteklius siekdama užtikrinti ekonomikos augimą ir skatinti darbo vietų kūrimą vienodai visuose savo regionuose; primena, kad norint atsižvelgti į šiuos lūkesčius reikia investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas, skaitmeninimą, švietimą, infrastruktūrą ir mažąsias bei vidutines įmones (MVĮ), taip pat skatinti užimtumą, ypač Europos jaunimo užimtumą; nepritaria tam, kad Taryba dar kartą siūlo mažinti lėšas, skiriamas kaip tik toms programoms, kurios sukurtos siekiant, kad Sąjungos ekonomika taptų konkurencingesnė ir novatoriškesnė; be to, pabrėžia, kad daugelio šių programų, pavyzdžiui, programa „Horizontas 2020“, atveju susidomėjimas yra toks didelis, kad viršijamos finansavimo galimybės, o tai lemia blogą išteklių panaudojimą ir reiškia, kad daug puikių projektų negauna finansavimo; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tokios programos kaip „Erasmus+“, „Horizontas 2020“ ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) iš esmės rodo bendradarbiavimo visoje Sąjungoje privalumus ir padeda ugdyti priklausymo Europai jausmą; todėl nusprendžia daug daugiau lėšų skirti programai „Erasmus+“ ir stiprinti tas programas, kuriomis prisidedama prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, įskaitant programą „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir programą COSME; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą pakartoja, kad yra pasiryžęs įgyvendinti savo įsipareigojimus, prisiimtus per derybas dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), t. y. kuo labiau sumažinti su ESIF susijusio lėšų, numatytų programai „Horizontas 2020“ ir EITP, mažinimo poveikį per metinę biudžeto procedūrą; todėl siūlo kompensuoti šį lėšų sumažinimą ir šioms dviem programoms vėl skirti iš pradžių numatytą metinę sumą, kad jas vykdant būtų galima visapusiškai įgyvendinti tikslus, dėl kurių buvo susitarta priimant atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad jaunimo nedarbo lygis tam tikrose valstybėse narėse tebėra nepriimtinai aukštas, ypač ekonomiškai atsiliekančiuose regionuose, ir kad ypač didelį susirūpinimą kelia nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo ir ilgalaikių bedarbių padėtis; pabrėžia, kad jaunimas patiria didžiausią skurdo ir socialinės bei ekonominės atskirties riziką; todėl priima sprendimą skirti Jaunimo užimtumo iniciatyvai (JUI) daugiau lėšų, nei siūlo Komisija; pabrėžia, kad šis lėšų padidinimas jokiu būdu neturėtų būti laikomas Jaunimo užimtumo iniciatyvai (JUI) skirtų asignavimų telkimu laikotarpio pradžioje, kuriam pritarta atliekant daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimą; pabrėžia, kad JUI turėtų būti toliau tobulinama ir pasiekta didesnio jos veiksmingumo, kad padidėtų jos teikiama Europos pridėtinė vertė jaunimo užimtumo politikai valstybėse narėse, visų pirma užtikrinant, kad ji nepakeistų ankstesnių nacionalinių politikos priemonių finansavimo; ir primygtinai ragina valstybes nares padidinti lėšų įsisavinimo lygį ir sukurti daugiau kokybiškų darbo vietų jaunimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad būtina tvirtai kovoti su skurdu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad sanglaudos politika yra labai svarbi vystymuisi ir augimui Sąjungoje ir siekiant konvergencijos valstybėse narėse ir regionuose; atkreipia dėmesį į Parlamento įsipareigojimą užtikrinti pakankamai asignavimų šioms programoms, kurios priklauso vienai iš pagrindinių Sąjungos politikos sričių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad ištekliai, skirti iš sanglaudos politikos lėšų, neturėtų nei tiesiogiai, nei netiesiogiai remti perkėlimo, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (ES) Nr. 651/2014 2 straipsnio 61a dalyje; primygtinai ragina valstybių narių valdymo institucijas užtikrinti, kad įnašai į fondus nebūtų skiriami gavėjams, kurie per penkerius metus iki paraiškos dėl įnašo pateikimo atliko perkėlimą; taip pat ragina užtikrinti, kad visi įnašai būtų susigrąžinami iš gavėjų, kurie atlieka perkėlimą per penkerius metus po to, kai gavo įnašą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad pagal dabartines prognozes tik 19,3 % Sąjungos 2014–2020 m. biudžeto būtų skiriama su klimatu susijusioms priemonėms, taigi nebūtų pasiektas 20 % tikslinis rodiklis, t. y. tikslas, kuris nustatytas dar iki Paryžiaus klimato susitarimo; supranta, jog taip yra daugiausia dėl to, kad vėluojama įgyvendinti sanglaudos politiką ir kaimo plėtros programas; primygtinai ragina valstybes nares, kurios jas valdo, paspartinti jų įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant su klimatu susijusioms išlaidoms, kad būtų kompensuoti mažesni asignavimai, skirti pirmaisiais DFP metais; ragina Komisiją parengti veiksmų planą toms programoms, kurios turi daug galimybių padėti siekti su klimatu susijusių išlaidų tikslo; ragina vykdyti tvirtesnį, kasmetinį konsolidavimą, kad būtų galima pasiekti integravimo tikslą, nustatant konkrečias ir nuoseklias apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama, kad atsparūs klimato kaitos poveikiui sprendimai dėl biudžeto atitiktų Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, kartu teikiant išsamias ataskaitas siekiant pradėti įgyvendinti atitinkamas iniciatyvas, jei nepasiekiami tiksliniai rodikliai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad pastaraisiais metais mobilizuota daug lėšų pagal 3 išlaidų kategoriją siekiant spręsti problemas, susijusias su migracija ir pabėgėliais, ir kad tokie veiksmai turėtų trukti tiek ir jiems skiriamos lėšos turi būti didinamos tiek, kiek reikia; ragina Komisiją aktyviai stebėti pagal 3 išlaidų kategoriją skiriamų asignavimų adekvatumą ir visapusiškai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant laiku reaguoti į visus nenumatytus įvykius, kai gali būti reikalingas papildomas finansavimas migracijos srityje, ypatingą dėmesį skiriant salų regionams, patenkantiems į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnio taikymo sritį; nusprendžia skirti daugiau lėšų Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui (PMIF) siekiant visapusiškai patenkinti Sąjungos poreikius migracijos srityje, visų pirma remti valstybes nares gerinant prieglobsčio prašytojų ir migrantų priėmimo sąlygas, integracijos priemones ir praktiką, taip pat stiprinant valstybių narių solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą bei teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas; dar kartą pažymi, kad 3 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra nepakankama norint teikti tinkamą šių prioritetų Sąjungos viduje, taip pat kitų prioritetinių programų, pavyzdžiui, sveikatos, maisto saugos, saugumo, teisingumo, pilietybės ir kultūros srityse, finansavimą; mano, kad vietos valdžios institucijos, kurios nori remti Sąjungos programą dėl perkėlimo į Europos Sąjungą, turėtų būti toliau remiamos pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) tiesioginio valdymo kryptį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai pabrėžia, kad dėl to, jog pastaruoju metų visoje Sąjungoje buvo su saugumu susijusių nerimą keliančių situacijų, numatant finansavimą pagal 3 išlaidų kategoriją taip pat reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į priemones, kurios padės padidinti Sąjungos piliečių saugumą; todėl priima sprendimą stiprinti teisingumo ir vidaus reikalų sričių agentūras, kaip antai Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas), Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra („eu-LISA“), Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) ir naujoji Europos prokuratūra, kurios dėl padidėjusio darbo krūvio ir papildomų užduočių pastaraisiais metais patiria darbuotojų ir lėšų trūkumą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, kad esminė migracijos ir pabėgėlių iššūkio, taip pat Sąjungos piliečių saugumo problemų sprendimo dalis yra pagrindinių migracijos priežasčių šalinimas ir pakankamų finansinių išteklių skyrimas vidaus ir išorės priemonėms, kuriomis siekiama spręsti tokias problemas, kaip skurdas, nepakankamos užimtumo, švietimo ir ekonominės galimybės, nestabilumas, konfliktai ir klimato kaita Europos kaimynystėje ir Afrikoje; mano, kad Sąjunga turėtų optimaliai panaudoti pagal 4 išlaidų kategoriją numatomus finansinius išteklius, kurie, kaip pasirodė, yra nepakankami, kad būtų galima tinkamai reaguoti į visus išorės iššūkius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta problemas, kurias patiria kai kurios valstybės narės dėl didelių migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautų; apgailestauja, kad visi bandymai nustatyti sąžiningą ir humanišką migrantams skirtą sistemą Sąjungos lygmeniu kol kas buvo nesėkmingi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad Parlamentas nebuvo tinkamai įtrauktas į diskusijas dėl Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės pratęsimo; pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad naujos iniciatyvos neturi būti finansuojamos darant žalą esamiems Sąjungos išorės projektams; primindamas, kad remia Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės galiojimo pratęsimą, tvirtina, jog, atsižvelgiant į ribotas galimybes pagal 4 išlaidų kategoriją reaguoti į išorės problemas, įskaitant migraciją, Sąjungos biudžetas tokia pačia dalimi kaip ir pirmuoju atveju, t. y. 1 mlrd. EUR, turėtų prisidėti prie antrosios išmokos dalies finansavimo, o valstybės narės jos finansavimui turėtų skirti 2 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad Turkija yra svarbi kaimyninė šalis, taip pat regiono stabilumo aspektu, ir pabrėžia, kad ji turi laikytis tarptautinės teisės regione ir grįžti prie reformų plano, kuriuo būtų užtikrinta piliečių gerovė ir visiška pagarba visoms jų teisėms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vėl įrašo visas sumas, kuriomis Taryba visose išlaidų kategorijose sumažino į 2019 m. biudžeto projektą įrašytų lėšų kiekį, išskyrus ribotas išimtis 4 išlaidų kategorijoje ir 1b išlaidų pakategorėje; nesutinka pritarti lėšų mažinimui programoms, teikiančioms didžiausią Europos pridėtinę vertę, pavyzdžiui, programai „Horizontas 2020“ ir EITP (šias dvi programas jau paveikė asignavimų perskyrimas ESIF), arba daugumos išorės politikos priemonių asignavimų sumažinimui; pabrėžia, kad Tarybos lėšų sumažinimo logika nepagrindžiama faktiniais įgyvendinimo duomenimis ir taip elgiantis neatsižvelgiama į tai, kad tam tikrų programų įgyvendinimo būdai yra skirtingi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | daro išvadą, kad siekiant tinkamai finansuoti visus skubiai tenkintinus poreikius ir atsižvelgiant į tai, kad 2019 m. tam tikrų išlaidų kategorijų maržos yra labai mažos arba jų nėra, reikės pasinaudoti visomis turimomis pagal DFP reglamentą numatytomis su lankstumu susijusiomis priemonėmis; tikisi, kad Taryba pritars šiam požiūriui ir kad per taikinimo procedūrą bus lengvai pasiektas susitarimas ir sudarytos galimybės Sąjungai tinkamiausiai atsižvelgti į susidariusias aplinkybes ir veiksmingai spręsti būsimus uždavinius, ypač atsižvelgiant į tai, kad šių metų taikinimas bus paskutinis prieš 2019 m. gegužės mėn. įvyksiančius Europos Parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nustato, kad bendras 2019 m. asignavimų lygis yra 166 340 415 936 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 149 349 039 470 EUR mokėjimų asignavimų, t. y. 721 061 034 EUR daugiau įsipareigojimų asignavimų, palyginti su 2019 m. biudžeto projektu; |
| --- | --- |

18.

1a išlaidų pakategorė. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

| 19. | atmeta Tarybos nepagrįstą 1a išlaidų pakategorės lėšų sumažinimą 794 mln. EUR, nes šis sumažinimas sudaro šiek tiek daugiau nei pusę visų Tarybos siūlomų DFP išlaidų kategorijų įsipareigojimų sumažinimų; atkreipia dėmesį į tai, kad toks sumažinimas prieštarauja Tarybos nurodytiems politiniams prioritetams; be to, yra susirūpinęs dėl to, kad šie sumažinimai gali trukdyti įgyvendinti programas, kurios yra labai svarbios kuriant darbo vietas ir skatinant augimą, o tai galėtų daryti neigiamą įtaką Sąjungos ekonomikai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tokias programas kaip programa „Horizontas 2020“ ir EITP bei pavyzdinės kosmoso programos, pavyzdžiui, „Copernicus“, kurios kuria labai didelę Europos pridėtinę vertę; apgailestauja dėl to, kad Taryba reikšmingai sumažino bendrai strateginei mokslinių tyrimų ir inovacijų programai skirtų lėšų kiekį, o tai labai neigiamai paveiks programą „Horizontas 2020“, ir ypač apgailestauja dėl atitinkamų biudžeto eilučių, kaip antai „Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas“ ir „Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros stiprinimas“, lėšų mažinimo; taip pat pažymi, kad daugelis šių programų labai prisideda prie kovos su klimato kaita, ir mano, kad šis įnašas turėtų būti stiprinamas; todėl nusprendžia panaikinti visus Tarybos siūlomus sumažinimus ir vėl įrašyti visas pradines programai „Horizontas 2020“ ir EITP skirtas biudžeto eilučių sumas, kurios buvo sumažintos siekiant skirti asignavimų ESIF garantijų fondui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad programa „Erasmus+“ ir toliau yra puikiai vertinama ir labai populiari programa, skatinanti jaunimo judumą mokymosi tikslais ir profesinį mokymą, ir tai matyti iš gautų prašymų kiekio, kuris gerokai viršija skirto finansavimo dydį, ir pažymi, kad ji padeda stiprinti tvirtą Europos tapatybės pojūtį ir ją vykdant jaunimas skatinamas dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime; labai apgailestauja dėl to, kad 2019 m. programos „Erasmus+“ biudžeto projektas yra gerokai mažesnis nei tikėjosi Parlamentas ir neviršija pagal dabartinę DFP numatytų sumų; todėl mano, kad būtina stiprinti programos „Erasmus+“ švietimo ir mokymo bei jaunimo reikalų sritis, nes tai yra logiška pagal 1b išlaidų pakategorę stiprinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI); |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja, kad po to, kai 2014 m. vasario 3 d. buvo paskelbta pirmoji Komisijos ES kovos su korupcija ataskaita, Komisija atsisakė tęsti šią metinių ataskaitų praktiką ir vietoj to integravo antikorupcinę politiką į Europos ekonomikos semestrą; pažymi, kad konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ekonomikos semestro kontekste nėra aiškiai apibūdinta esama padėtis ir nepateikta rekomendacijų dėl kovos su korupcija priemonių visoms valstybėms narėms; primygtinai ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir antrą ES kovos su korupcija ataskaitą ir šiomis aplinkybėmis nevertinti kovos su korupcija pastangų tik ekonominio nuostolio prasme, bet taip pat išnagrinėti neigiamą korupcijos poveikį pagrindinėms Sąjungos piliečių teisėms; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad svarbu skatinti plataus masto EITP transporto ir EITP skaitmeninio sektoriaus sąveiką, kad projektų, kuriais siekiama didinti TEN-T koridorių skaitmeninimą, finansinis svertas būtų kuo didesnis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | dar kartą pabrėžia tai, kad MVĮ yra svarbi Sąjungos ekonomikos dalis ir atlieka svarbų vaidmenį kuriant darbo vietas visoje Sąjungoje; mano, kad būtina sukurti MVĮ palankią verslo aplinką ir remti MVĮ branduolius ir tinklus, taip pat remiant kooperatines bendroves, kurios savo veikloje atsižvelgia į socialinius, solidarumo ir etikos aspektus; tačiau labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba sumažino lėšas MVĮ priemonei, taip pasiųsdama Europos įmonėms prieštaringą signalą; mano, kad Sąjungos biudžetas ir galimybės gauti finansavimą, remiamą jo lėšomis, startuoliams ir labai mažoms įmonėms gali būti pagrindinė priemonė užtikrinti, kad MVĮ taptų konkurencingesnės ir novatoriškesnės ir kad Sąjungoje būtų stiprinama verslumo dvasia; šiuo požiūriu primena programas COSME ir „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | todėl priima sprendimą dar labiau padidinti programų, kurios yra itin svarbios skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą bei kovojant su klimato kaita ir atspindi bendrai sutartus Sąjungos prioritetus, t. y. programų „Erasmus+“, „Horizontas 2020“ (įskaitant programą „Marie Curie“, iniciatyvą „Pirmavimas kosmoso srityje“, Europos mokslinių tyrimų tarybą, MVĮ priemonę), COSME, EITP ir Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) lėšas daugiau, nei buvo numatyta 2019 m. biudžeto projekte ir prieš sukuriant ESIF; |
| --- | --- |

25.

| 26. | todėl 1a išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų lygį padidina 566 773 112 EUR, taigi numato didesnę sumą, nei buvo numatyta 2019 m. biudžeto projekte (išskyrus vėl įrašomas sumas, buvusias prieš sukuriant ESIF, kompensaciją, susijusią su pasiūlymu dėl Europos darbo institucijos, bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir ši suma turi būti finansuojama pasinaudojant turima marža ir toliau mobilizuojant bendrąją įsipareigojimų maržą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina įsipareigojimus dėl atnaujintos Sąjungos gynybos darbotvarkes, visų pirma priimant susitarimą dėl Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP); išreiškia savo ketinimą ypatingą dėmesį skirti tam, kaip Komisija įgyvendina susitarimus, susijusius su EGPPP ir Europos solidarumo korpusu – kaip nurodyta taisomajame rašte, kurį Komisija paskelbė 2018 m. spalio 16 d.; |
| --- | --- |

27.

1b išlaidų pakategorė. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 28. | palankiai vertina tai, kad mažėja jaunimo nedarbas Sąjungos lygmeniu, kuris 2018 m. spalio 1 d. siekė 14,8 %, tačiau apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse šis lygis tebėra nepriimtinai aukštas; pabrėžia, kad, siekiant išspręsti šią problemą, labai svarbu užtikrinti, kad būtų tinkamai finansuojamos Jaunimo garantijų iniciatyvos programos, naudojantis Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI) ir Europos socialiniu fondu (ESF); palankiai vertina susitarimą, kad JUI būtina skirti naujų lėšų, ir tai, kad 2019 m. biudžeto projekte numatyti atitinkami asignavimai; vis dėlto mano, kad, atsižvelgiant į sunkumus ir riziką, kurią kelia jaunimo nedarbas, JUI turėtų būti numatyta daugiau asignavimų, ir todėl priima sprendimą JUI 2019 m. skirti 580 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų; mano, kad šis padidinimas papildo Jaunimo užimtumo iniciatyvai 2014–2020 m. laikotarpiui šiuo metu numatytą sumą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad siekiant sumažinti vėlavimą būtų sparčiau įgyvendinamos sanglaudos politikos programos; atkreipia dėmesį į tai, kad, nors Taryba neabejojo Komisijos pasiūlytu mokėjimų asignavimų lygiu, Parlamentas atidžiai išnagrinės Komisijos atnaujintas prognozes siekdamas pritaikyti mokėjimų asignavimus prie realių poreikių, kad vėl nevėluotų mokėjimai dabartinės DFP pabaigoje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad nelaimės paprastai daro didesnį poveikį tiems, kurie turi mažiau išteklių apsisaugoti; pažymi, kad atsakas į gamtos ar žmogaus sukeltas nelaimes turėtų būti kuo greitesnis, kad žala būtų kuo mažesnė ir kad būtų galima išgelbėti žmones bei turtą; pažymi, kad reikia skirti papildomai lėšų, visų pirma su nelaimių prevencija ir pasirengimu Sąjungoje susijusiose biudžeto eilutėse, ypač atsižvelgiant į Graikijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje kilusius gaisrus (kuriuose žuvo žmonių), turėjusius dramatišką ir didžiulį poveikį žmonėms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atsižvelgdamas į susitarimą, pasiektą persvarstant Struktūrinių reformų rėmimo programą (SRRP), pritaria tam, kad iš 1b išlaidų pakategorės į 2 išlaidų kategoriją būtų perkelta 40 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 17,2 mln. EUR mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

31.

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

| 32. | primena, kad Komisijos pasiūlymas padidinti asignavimų sumą siekiant finansuoti Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) poreikius visų pirma pateiktas dėl to, kad numatoma, jog asignuotosios įplaukos, kurias bus galima naudoti 2019 m., bus gerokai mažesnės; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad Taryba lėšas sumažino 310 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų (-0,52 %, palyginti su 2019 m. biudžeto projektu) ir 328,13 mln. EUR mokėjimų asignavimų (-0,57 %, palyginti su 2019 m. biudžeto projektu), tačiau mano, kad Komisijos taisomasis raštas turėtų likti pagrindu atliekant bet kokį patikimą EŽŪGF asignavimų tikslinimą ir, kol šis taisomasis raštas nebus išnagrinėtas per taikinimo procedūrą, atitinkamai vėl įrašo 2019 m. biudžeto projekte numatytas sumas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priima sprendimą padidinti skubios paramos, ypač susijusios su kiauliena, atsižvelgiant į nuostolius dėl afrikinio kiaulių maro, finansavimą, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis ūkininkams ir darbuotojams regionuose, kurie labiausiai nukentėjo nuo ligos; nusprendžia išreikšti tvirtą paramą žemės ūkio sektoriui Sąjungoje, padidindamas asignavimus vaisiams ir daržovėms, kad būtų įveiktas krizės poveikis sektoriui ir Rusijos embargo poveikis, taip pat priemonėms, skirtoms kovai su bakterijų „Xilella fastidiosa“ poveikiu ir su alyvuogių aliejaus kainos svyravimu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į labai svarbų vaidmenį, kurį atlieka Sąjungos aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos sričių decentralizuotos agentūros padedant Sąjungai ir valstybėms narėms priimti informacija grindžiamus, moksliškai pagrįstus sprendimus dėl aplinkos ir viešosios sveikatos apsaugos ir gerinimo, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą siekiant spręsti Sąjungos piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nusprendžia pasiūlyti padidinti Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) skiriamą sumą 20 mln. EUR, palyginti su 2019 m. biudžeto projektu, siekiant skatinti inovacijas žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose ir ateityje užtikrinti šių pragyvenimo šaltinių pelningumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vadovaudamasis savo strategijos „Europa 2020“ tikslais ir tarptautiniais įsipareigojimais kovoti su klimato kaita, priima sprendimą siūlyti padidinti lėšas 15,6 mln. EUR viršijant 2019 m. BP lygį su klimato kaita susijusiems veiksmams; be to, primena Sąjungos įsipareigojimus stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir šią įvairovę atkurti, taip pat pabrėžia, kad minėtu padidinimu prisidedama ir prie biologinės įvairovės apsaugos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atsižvelgdamas į tai, kad sėkmingai užbaigtos derybos dėl SRSP peržiūros, nusprendžia panaudoti rezervą, į kurį Taryba buvo įrašiusi iš 1b išlaidų pakategorės perkeltas sumas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais mėnesiais valstybės narės patyrė didelę sausrą, kuri lemia didelius žemės ūkio nuostolius ir kelia grėsmę daugeliui įmonių, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia būtinybę užtikrinti paramos priemones, kuriomis būtų siekiama padėti labiausiai nukentėjusiems ūkininkams; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nusprendžia taikyti maksimalius asignavimus POSEI programoms, kaip numatyta pagal atitinkamą reglamentą (9), pabrėžiant šių programų svarbą žemės ūkio produktų gamintojų atsparumui, ir atkreipia dėmesį į nestabilią ekonominę atokiausių regionų padėtį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | todėl padidina įsipareigojimų asignavimus 154,1 mln. EUR (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), palikdamas 190,8 mln. EUR maržą, nesiekiančią 2 išlaidų kategorijos įsipareigojimų viršutinės ribos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad dėl nuolatinių pusiausvyros sutrikimų maisto tiekimo grandinėje, kurioje pirminių gamintojų padėtis yra žymiai blogesnė nei kitų subjektų, Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama padidinti kainų ir maržų skaidrumą maisto tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrinta sąžininga gamybos kaina ir didesnės mažųjų ir vidutinių ūkininkų pajamos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į veiksnius, kurie kelia grėsmę daugeliui miško ekosistemų, pavyzdžiui, invazinių svetimų rūšių ir kenkėjų (pvz., pušinio nematodo ir kt.) plitimą ir miškų gaisrus; mano, kad įgyvendinant Bendrijos paramos programas ir priemones turi būti skirta pakankamai finansinių išteklių miškų ekologinei ir augalų sveikatos būklei įvertinti bei miškams atkurti, įskaitant miško atsodinimą; pažymi, kad tokie ištekliai yra ypač svarbūs ir neatidėliotini kai kurioms valstybėms narėms, būtent Portugalijai, Graikijai ir Ispanijai, dėl jų nacionalinėje teritorijoje vienas po kito kilusių gaisrų; |
| --- | --- |

43.

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

| 44. | pakartoja, jog yra jau ilgą laiką įsitikinęs, kad 3 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra visiškai nepakankama norint skirti pakankamai lėšų svarbiausių problemų, susijusių, viena vertus, su vidaus saugumu bei piliečių sauga ir, kita vertus, su pabėgėliais ir migracija, vidaus aspektams finansuoti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | numato, kad 2019 m. ir tolesniais metais spaudimas tų valstybių narių migracijos ir prieglobsčio sistemoms, taip pat jų sienoms išliks didelis, ir todėl mano, kad pabėgėlių ir migracijos srityje reikia papildomo finansavimo, taip pat ir atsižvelgiant į bet kokius būsimus nenumatytus tos srities poreikius; todėl padidina Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) lėšų sumą, susijusią su teisėtos migracijos į Sąjungą rėmimu ir veiksmingos trečiųjų šalių piliečių integracijos skatinimu, teisingų ir veiksmingų grąžinimo strategijų stiprinimu, visų pirma siekdamas padėti valstybėms narėms gerinti pabėgėlių ir migrantų, ypač vaikų ir nelydimų nepilnamečių, integracijos priemones; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina tai, kad didinamas PMIF skirtas įsipareigojimų asignavimų kiekis siekiant užtikrinti naujiesiems „Dublinas II“ teisės aktams skirtą finansavimą (manoma, kad jie bus priimti iki 2018 m. pabaigos), ir nepritaria Tarybos sprendimui atitinkamus asignavimus perkelti į rezervą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad vidaus saugumo problemų sprendimas turi išlikti vienu svarbiausių Sąjungos prioritetų, ir pabrėžia Vidaus saugumo fondo (VSF), kaip pagrindinės finansinės priemonės, skirtos padėti valstybėms narėms saugumo srityje, įskaitant kovą su terorizmu ir radikalizacija, sunkiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu ir kibernetiniais nusikaltimais, vaidmenį; todėl nusprendžia padidinti VSF biudžeto asignavimus, taip pat siekdamas stiprinti paramą sienų valdymui ir teikti pagalbą teroro aktų aukoms; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į labai svarbų vaidmenį, kurį atlieka Sąjungos teisingumo ir vidaus reikalų srities agentūros stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą siekiant spręsti Sąjungos piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus; priima sprendimą padidinti Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL), Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros („eu-LISA“), Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) ir naujosios Europos prokuratūros (EPPO) biudžeto asignavimus ir darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ryšium su tuo primygtinai pabrėžia, kad Europos prokuratūra turi būti tinkamai finansuojama ir joje turi dirbti pakankamai darbuotojų; atkreipia dėmesį į tai, kad 2019 m. biudžeto projekte numatytas Sąjungos įnašas iš viso sudaro 4 911 000 EUR; pažymi, kad šis asignavimas skirtas su Europos prokuratūros darbuotojais susijusioms išlaidoms, infrastruktūros, kitoms administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti; pažymi, kad numatyti tik 35 darbuotojų etatai, o tai reiškia, kad atskaičius 23 prokuroro etatus lieka tik 12 etatų, skirtų administracinėms užduotims atlikti; mano, kad tai yra nerealistiška, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad dvi papildomos valstybės narės neseniai nusprendė dalyvauti su Europos prokuratūra susijusioje veikloje; todėl nusprendžia, kad darbuotojai, kurių darbo pradžia buvo numatyta 2020 m., turi būti įdarbinti anksčiau, ir kad vyriausiojo prokuroro ir Europos prokurorų pareigybių lygius reikia suderinti su OLAF ir Europolo vadovybės pareigybių lygiais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | apgailestauja dėl to, kad Taryba savavališkai daugiau nei 35 mln. EUR sumažino įsipareigojimų asignavimus, numatytus įvairioms programoms kultūros, pilietybės, teisingumo ir visuomenės sveikatos srityse, neatsižvelgdama į puikius šių programų įgyvendinimo rodiklius ir nepaisydama jau ir taip joms skiriamo per mažo finansavimo, o dėl to daug kokybiškų projektų lieka be finansavimo; vėl visuose eilutėse įrašo ne mažesnes kaip biudžeto projekte numatytas sumas ir tuo pačiu metu siūlo papildomai padidinti sumas atitinkamose biudžeto eilutėse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia programos „Kūrybiška Europa“ vertę remiant ES garso ir vaizdo bei kultūros sektorius ir primygtinai reikalauja, kad finansavimo lygis atitiktų šios programos siekius; ragina padidinti paprogramėms MEDIA ir „Kultūra“ skirtus įsipareigojimų asignavimus, kad, be kita ko, būtų galima spręsti prasto paraiškų sėkmės rodiklio problemą; taip pat padidina multimedijos veiksmams ir Europos kultūros ir kūrybos sektorių MVĮ finansinių pajėgumų didinimui skirtus asignavimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad Parlamentas remia teisių, lygybės, pilietybės ir teisingumo programas; nusprendžia padidinti įsipareigojimų asignavimus priemonėms, pagal kurias skatinamas nediskriminavimas ir lygybė apskritai, visų pirma, programai „Daphne“, ir kovojama su smurtu dėl lyties, taip pat užtikrinamos moterų ir LGBTQI+ teisės; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena, kad su kultūra ir švietimu susiję projektai remiami pasinaudojant įvairiomis Sąjungos programomis ir priemonėmis, pavyzdžiui, Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondais, Europos strateginių investicijų fondu (ESIF) ir programa „Horizontas 2020“; primygtinai ragina Komisiją pagerinti programų sąveiką, siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų naudojimą; ragina Komisiją, siekiant remti daugiau kultūros ir kūrybos sektorių projektų, visų pirma visapusiškai išnaudoti galimą įvairių ES programų – programos „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, programos „Erasmus+“, Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI), programos „Kūrybiška Europa“ ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos (COSME), ESIF ir ESI fondų – sąveiką; |
| --- | --- |

53.

| 54. | padidina, lyginant su biudžeto projektu, 3 išlaidų kategorijos lėšas 127,75 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų, išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, ir siūlo šį lėšų padidinimą finansuoti intensyviau mobilizuojant specialiąsias priemones; |
| --- | --- |

54.

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

| 55. | pabrėžia, kad dėl sudėtingų geopolitinių iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga, reikia skubiai užtikrinti tvirtesnius Sąjungos išorės veiksmus; dar kartą pabrėžia, kad Sąjungos išorės veiksmai gali būti patikimi tik tuomet, jei jiems vykdyti skiriama pakankamai finansinių išteklių; primena, kad finansavimo poreikiai gerokai viršija dabartinį 4 išlaidų kategorijos dydį, ir ragina užtikrinti pakankamas galimybes veikti nenumatytų išorės krizių atveju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimas turi apimti ES vidaus ir išorės politiką ir ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pakankamai geros kokybės maisto, švaraus vandens tiekimui ir papildomų nuotekų šalinimo įrenginių įrengimui, kad būtų galima įgyvendinti 2-ąjį ir 6-ąjį DVT; be to, atkreipia dėmesį į energijos nepritekliaus besivystančiose šalyse mastą ir poveikį ir prašo imtis papildomų veiksmų, kad, atsižvelgiant į 7-ąjį DVT, būtų mažinamas energijos nepriteklius, visų pirma atokiose kaimo vietovėse regionuose, kurie neprijungti prie elektros energijos tinklų; |
| --- | --- |

56.

| 57. | taigi, atsižvelgdamas į savo poziciją, išsakytą minėtoje 2018 m. liepos 5 d. rezoliucijoje, dar kartą patvirtina, kad siekiant finansuoti antrąją išmokos Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės dalį reikėtų išlaikyti dabartinį įnašo iš Sąjungos biudžeto (1 mlrd. EUR) ir valstybių narių (2 mlrd. EUR) santykį; todėl nusprendžia sumažinti įnašus iš Sąjungos biudžeto nuo 1,45 mlrd. EUR iki 450 mln. EUR; mano, kad šis skirtumas turėtų būti finansuojamas iš valstybių narių dvišalių įnašų; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mano, kad, norint panaikinti pagrindines migracijos priežastis ir spręsti atitinkamas humanitarines problemas pietinėse kaimyninėse šalyse, pvz., Libijoje, nepaprastai svarbu besivystančiose šalyse skatinti taiką, saugumą ir teisingumą; pabrėžia, kad svarbu remti gerą valdymą, demokratiją, teisinę valstybę ir gyvybingą pilietinę visuomenę, siekiant veiksmingai kovoti su skurdu ilguoju laikotarpiu ir spręsti klimato kaitos problemas besivystančiose šalyse; dėl to nusprendžia padidinti vystomojo bendradarbiavimo priemonės ir Europos kaimynystės priemonės (EKP) pietinėms šalims skirtos dalies išteklius pagal įvairias jos kryptis, kad būtų atsižvelgta ir į didžiulę įtampą, kuri 2019 m. ir toliau bus juntama įgyvendinant EKP; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad Sąjunga įsipareigojo įgyvendindama savo išorės politiką visapusiškai ginti ir propaguoti vaikų, mergaičių ir moterų, taip pat neįgaliųjų teises; pabrėžia, kad, palaikant išorės santykius, svarbu įgyvendinti ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gaires, Europos Sąjungos lyčių lygybės veiksmų planą ir Europos politiką negalios srityje; atsižvelgdamas į tai, mano, kad tikslinga 10 proc. humanitarinės pagalbos išteklių skirti galimybei pasinaudoti švietimo paslaugomis krizių regionuose užtikrinti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad strategiškai svarbu skirti pakankamai lėšų Vakarų Balkanams siekiant konsoliduoti jų stojimo į ES pastangas; nesupranta Tarybos pasiūlymo sumažinti politinėms reformoms skirtas lėšas, nes reformos yra visų demokratinių pokyčių pagrindas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą Vakarų Balkanų strategijos 2018–2020 m. veiksmų plano finansinę paramą, ir dėl to nusprendžia padidinti pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP II) regionui numatytą finansavimą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad padėtis Rytų partnerystės šalyse taip pat yra didelis iššūkis Sąjungai; yra įsitikinęs, kad svarbu teikti papildomą finansavimą siekiant remti mūsų kaimynų pastangas įgyvendinti reformas, padėti didinti atsparumą ir puoselėti taiką bei gerinti kasdienį šių šalių piliečių gyvenimą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Sąjungą tvirčiau remti Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrą Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), vadovaujantis Parlamento 2018 m. vasario 8 d. rezoliucija (10) ir atsižvelgiant į blogėjančią padėtį vietoje ir JAV sprendimą anuliuoti savo metinį įnašą agentūrai; nurodo, kad siūlomas padidinimas yra skirtas tik UNRWA, siekiant kompensuoti atitinkamus nuostolius; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tiki žmonių tarpusavio ryšių ir jaunimo judumo potencialu, nes tai, be kita ko, viena iš pagrindinių strategijų, padedančių sustiprinti Sąjungos išorės veiksmų poveikį ir matomumą mūsų šalių partnerių visuomenėje; todėl nusprendė padidinti vystomojo bendradarbiavimo priemonės, EKP, PNPP II ir partnerystės priemonės įnašus į programą „Erasmus+“; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atsižvelgdamas į sąlygų taikymo principą, pritariama tam, kad pagal visas biudžeto eilutes būtų sumažinta Turkijai skiriama suma, atsižvelgiant į besitęsiantį demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių padėties blogėjimą; mano, kad kartu reikia toliau stiprinti tiesioginę paramą pilietinei visuomenei ir tiesioginiams žmonių tarpusavio ryšiams; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad būtina padidinti Kipro turkų bendruomenės biudžeto eilutės asignavimus, kad būtų ryžtingai prisidėta prie Kipro be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto misijos tęsimo ir intensyvesnės veiklos, norinčių persikelti maronitų ir visų asmenų, gyvenančių izoliuotose vietovėse, gerovės, kaip susitarta 3-iame Vienos susitarime, ir būtų paremtas iš dviejų bendruomenių atstovų sudarytas Kultūros paveldo techninis komitetas, taip skatinant šių dviejų bendruomenių pasitikėjimą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija siūlo šiek tiek padidinti finansavimą bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP), ir kartu pastebi, kad kalbant apie BUSP biudžetą pasakytina, kad ir toliau juntamas didelis spaudimas, ir mano, kad padidinus bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) užduočių skaičių 2019 m. ši problema gali paaštrėti; panaikina Tarybos pasiūlytą lėšų, skiriamų kitoms krizių valdymo priemonėms ir operacijoms, sumažinimą, dėl kurio būtų mažiau lankstumo susidūrus su netikėtomis krizėmis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | todėl nusprendžia vėl padidinti beveik visas sumas, kurias sumažino Taryba, ir pagal 4 išlaidų kategoriją skirti 425,4 mln. EUR daugiau lėšų, nei numatyta 2019 m. biudžeto projekte (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir tuo pačiu metu sumažinti Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei skirtas ir su Turkija susijusių biudžeto eilučių lėšas ir nepadidinti Tarybos sumažintų sumų, kurios iš viso siekia -1,24 mlrd. EUR, taigi grynasis skirtumas būtų - 819,1 mln. EUR mažesnis 4 išlaidų kategorijos finansavimas, palyginti su 2019 m. biudžeto projektu; |
| --- | --- |

67.

5 išlaidų kategorija. Administravimas. Kitos išlaidų kategorijos. Administracinės ir mokslinių tyrimų paramos išlaidos

| 68. | mano, kad Tarybos sumažinimai yra nepagrįsti ir neatitinka tikrų poreikių; todėl vėl įrašo visas 2019 m. biudžeto projekte numatytas Komisijos administracines išlaidas, įskaitant 1–4 išlaidų kategorijų administracines ir mokslinių tyrimų paramos išlaidas; |
| --- | --- |

68.

Decentralizuotos agentūros

| 69. | iš esmės pritaria Komisijos pateiktoms agentūrų biudžeto poreikių sąmatoms; todėl mano, kad dar labiau sumažinus lėšas, kaip siūlo Taryba, kiltų grėsmė tinkamam agentūrų veikimui ir jos negalėtų atlikti joms pavestų užduočių; ypač pasipiktinęs atkreipia dėmesį į savavališką agentūrai CEPOL skirtų lėšų sumažinamą tik 10 000 EUR suma ir ragina Tarybą išsamiai paaiškinti Parlamentui, kodėl, jos nuomone, toks sumažinimas yra būtinas ir pagrįstas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pažymi, kad dėl agentūrų finansavimo mokesčiais našta Sąjungos biudžetui kasmet sumažinama 1 mlrd. EUR; pabrėžia, kad lėšos viešosioms užduotims, pavyzdžiui, sveikatos, aplinkos, saugumo ir teisingumo srityse, visada ir toliau turėtų įtraukiamos į Sąjungos biudžetą; vis dėlto mano, kad Komisija turėtų toliau mažinti interesų konfliktų, kurių gali kilti iš mokesčių finansuojamose agentūrose, riziką ir imtis tinkamų priemonių, kad tokių konfliktų būtų išvengta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | primena, kad svarbu, jog Sąjunga daug dėmesio skirtų konkurencingumui augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti; ryšium su tuo mano, kad Europos GNSS agentūrai (GSA) ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) reikia numatyti papildomų asignavimų ir darbuotojų; pažymi, kad įsteigta Europos darbo institucija, ir pabrėžia, kad jos reikmėms reikia mobilizuoti naujus išteklius; vėl įrašo buvusias asignavimų sumas, kurias Taryba labai sumažino, Europos priežiūros institucijoms ir tuo pačiu metu dalį jų asignavimų įrašo į rezervą, iki bus padaryta pažanga vykdant Europos priežiūros institucijų peržiūrą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atsižvelgiant į problemas, su kuriomis Sąjunga vis dar susiduria migracijos bei saugumo srityse, ir turint omenyje, kad reikalingas suderintas Europos atsakas, priima sprendimą padidinti asignavimus, skiriamus Europolui, agentūroms „eu-LISA“ ir CEPOL, Eurojustui, Europos prokuratūrai ir Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrai (ENISA); |
| --- | --- |

72.

| 73. | numato, kad 2019 m. spaudimas kai kurių valstybių narių migracijos ir prieglobsčio sistemoms, taip pat jų pasienyje juntamas spaudimas ir toliau bus didelis ir galbūt sustiprės, ir pabrėžia, kad reikės atidžiai stebėti būsimus Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) bei Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) poreikius, susijusius su veiklos ištekliais ir darbuotojais, ir galbūt juos aktualizuoti 2019 m. biudžete; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti biudžeto lėšų, reikalingų siūlomoms su minėtomis agentūromis susijusioms reformoms atlikti ir finansuotinų iš 2019 m. biudžeto, apžvalgą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad reikia skirti atitinkamo lygio finansinius asignavimus agentūroms, kurios vykdys naujas papildomas užduotis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pakartoja savo poziciją, kad 5 proc. darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslas sėkmingai pasiektas; išreiškia savo ketinimą įtraukti bendrą visų institucijų pareiškimą, kuriuo būtų patvirtinta, kad tas vienkartinis veiksmas yra baigtas; mano, kad šioje pozicijoje patvirtintų naujų etatų reikia tam, kad būtų galima atlikti papildomas užduotis, atsižvelgiant į naujus politikos pokyčius ir naujus teisės aktus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | primena, kad 2-oji Tarpinstitucinė darbo grupė decentralizuotų agentūrų išteklių klausimais užbaigė savo darbą ir priėmė rekomendacijas dėl patirties, įgytos įgyvendinant požiūrį, susijusį su 5 proc. darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslo siekiu, naujų užduočių įveikimo, agentūrų vertinimo, tarnybų dalijimosi, agentūrų, turinčių kelias būstines, vertinimo ir mokesčiais finansuojamų agentūrų modelio; palankiai vertina tai, kad institucijos patvirtino tas rekomendacijas; išreiškia savo ketinimą toliau atidžiai stebėti Komisijos darbą, susijusį su šiomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

76.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 77. | primena bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų svarbą, nes jie yra priemonės, padedančios nustatyti politinius prioritetus ir pradėti naujas iniciatyvas, kurios turi galimybių tapti nuolatiniais Sąjungos veiksmais ir programomis; atidžiai išnagrinėjęs visus pateiktus pasiūlymus ir atsižvelgdamas į Komisijos atliktą jų teisinių reikalavimų laikymosi ir įgyvendinamumo vertinimą, nusprendžia priimti suderintą bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų paketą, kuris atspindi Parlamento politinius prioritetus; |
| --- | --- |

77.

| 78. | džiaugiasi, kad 2018 m. pradėta vykdyti ES iniciatyvą „Discover EU“ ir aštuoniolikmečiams europiečiams išdalyta 15 000„InterRail“ bilietų, taip pat džiaugiasi Komisijos pasiūlymu į 2021–2027 m. DFP įtraukti 700 mln. EUR, nes tai gerai atitinka ES siekius skatinti visų jaunuolių judumą mokymosi tikslais, aktyvų pilietiškumą, socialinę įtrauktį ir solidarumą; nusprendžia tęsti atitinkamus parengiamuosius veiksmus 2019 m. ir yra pasiryžęs juos tęsti ir 2020 m.; |
| --- | --- |

78.

Specialiosios priemonės

| 79. | primena, kad specialios priemonės yra naudingos siekiant lankstumo, kai reikia viršyti labai mažas dabartinės DFP viršutines ribas, ir teigiamai vertina patobulinimus, padarytus atliekant DFP reglamento laikotarpio vidurio tikslinimą; ragina kuo labiau pasinaudoti lankstumo priemone ir bendrąja įsipareigojimų marža vykdant 2019 m. biudžetą, kad būtų galima finansuoti įvairiausius naujus iššūkius ir papildomus uždavinius, kuriems spręsti reikia Sąjungos biudžeto lėšų; taip pat primena Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), neatidėliotinos pagalbos rezervo ir Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) svarbą; |
| --- | --- |

79.

Mokėjimai

| 80. | pakartoja savo susirūpinimą, kad, nepaisant pastarojo meto atotrūkio sumažinimo, per pastaruosius trejus metus mokėjimų atlikta mažiau nei bet kada anksčiau, ypač pagal 1b išlaidų pakategorę; apgailestauja dėl to, kad dėl tokio vėlavimo neįmanoma laiku visu pajėgumu piliečių labui įgyvendinti Sąjungos prioritetų ir projektų; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to 2019 m. biudžeto projekte numatyta precedento neturinti 19,3 mlrd. EUR mokėjimų viršutinės ribos marža; padidina mokėjimų asignavimus tose eilutėse, kuriose iš dalies pakeisti įsipareigojimų asignavimai; |
| --- | --- |

80.

Kiti skirsniai

I skirsnis – Europos Parlamentas

| 81. | atsižvelgdamas į savo minėtąją 2018 m. balandžio 19 d. plenariniame posėdyje priimtą rezoliuciją dėl savo pajamų ir išlaidų sąmatos, išlaiko nepakeistą bendrą savo 2019 m. biudžeto lygį, kuris yra 1 999 144 000 EUR; įtraukia biudžetui poveikio nedarančius techninius patikslinimus siekiant atsižvelgti į naujausią informaciją, kurios dar nebuvo ankstesniu šių metų laikotarpiu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pažymi, kad 2019 m. biudžeto sąmatos lygis sudaro 18,53 proc., taigi jis yra mažesnis nei 2018 m. (18,85 proc.), ir tai yra mažiausia 5 išlaidų kategorijos dalis per daugiau nei penkiolika metų; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, kad dėl 2019 m. vyksiančių Europos Parlamento rinkimų išlaidos bus gerokai didesnės tam tikrose srityse, visų pirma kalbant apie pakartotinai neišrinktus Parlamento narius ir jų padėjėjus, o lėšų bus sutaupyta, nors ir mažesniu mastu, kitose srityse dėl sumažėjusios Parlamento darbo apimties rinkimų metais; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palankiai vertina tai, kad į 2019 m. biudžetą bus įrašytos tolesnės didelių investicijų, kurios pradėtos dar 2016 m., dalys, siekiant iš esmės pagerinti Parlamento saugumą; atkreipia dėmesį į tai, kad šie projektai apima įvairias sritis ir yra daugiausia susiję su pastatų saugumu, kaip įėjimo saugumo gerinimu, įranga ir personalu, kaip antai iPACS projektas, taip pat su patobulinimais kibernetinio saugumo ir komunikacijos saugumo srityje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atkreipia dėmesį į Biuro sprendimą atsižvelgti į du PHS pastato variantus – renovaciją arba perprojektavimą; ragina generalinį sekretorių ir Biurą biudžeto valdymo institucijai kartu su visomis techninėmis specifikacijomis pateikti išsamų kiekvieno tų variantų biudžetą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | sumažina savo generalinio sekretoriato 2019 m. etatų planą 59 etatais (1 proc. darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslas), laikydamasis 2015 m. lapkričio 14 d. su Taryba pasiekto susitarimo dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto, pagal kurį nustatyta, kad Parlamento metinio darbuotojų skaičiaus mažinimo priemonės bus taikomos iki 2019 m.; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mano, kad 2018 m. balandžio 18 d. rezoliucijoje dėl Komisijos sąžiningumo politikos Parlamentas išreiškė susirūpinimą dėl aukšto rango pareigūnų skyrimo tvarkos, pakartoja savo raginimą Komisijai iki 2018 m. pabaigos persvarstyti administracines vyresniųjų pareigūnų skyrimo procedūras, siekiant visapusiškai užtikrinti, kad būtų atrinkti geriausi kandidatai laikantis didžiausio skaidrumo ir lygių galimybių; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atkreipia dėmesį į 2018 m. rugsėjo 25 d. Bendrojo Teismo sprendimą, kuriuo patvirtinamas Parlamento atsisakymas leisti susipažinti su dokumentais, susijusiais su Parlamento narių dienpinigiais, kelionės išlaidomis ir Parlamento narių padėjėjų išmokomis (Sprendimas bylose T-639/15–T-666/15 Maria Psara ir kt. prieš Parlamentą ir T-94/16 Gavin Sheridan prieš Parlamentą); primena biurui, kad plenariniame posėdyje buvo reikalaujama užtikrinti didesnį skaidrumą ir pažymėta, kad būtina skubiai atlikti bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos auditą; šiomis aplinkybėmis palankiai įvertino tai, kad suformuota ad hoc darbo grupė bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos naudojimo taisyklėms nustatyti ir paskelbti; vis dėlto apgailestauja, kad remdamasis šios grupės išvadomis Biuras sugebėjo susitarti tik dėl neišsamaus reikalavimus atitinkančių išlaidų sąrašo ir dėl reikalavimo, kad kiekvienas Parlamento narys turėtų atskirą banko sąskaitą, skirtą lėšoms, gautoms kaip bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos dalis; primena savo raginimą Biurui atlikti tokius papildomus su bendroms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka susijusius pakeitimus:






  — | reikalauti, kad Parlamento nariai saugotų visus su bendroms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka susijusius kvitus; |
| --- | --- | --- |

88.

—

reikalauti, kad Parlamento nariai saugotų visus su bendroms išlaidoms kompensuoti skirta išmoka susijusius kvitus;

| — | reikalauti, kad Parlamento nariai pasibaigus jų kadencijai grąžintų nepanaudotas bendroms išlaidoms kompensuoti skirtas lėšas; |
| --- | --- |

—

reikalauti, kad Parlamento nariai pasibaigus jų kadencijai grąžintų nepanaudotas bendroms išlaidoms kompensuoti skirtas lėšas;

| 89. | primena 2008 m. gegužės 19 d. ir liepos 9 d. Biuro sprendimo dėl Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo priemonių 62 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „sumokėtos sumos“, įskaitant ir bendroms išlaidoms kompensuoti skirtą išmoką, „yra skirtos finansuoti tik veiklai, susijusiai su Parlamento narių įgaliojimų vykdymu, ir iš jų negali būti dengiamos asmeninės išlaidos arba finansuojama politinio pobūdžio parama ar dovanos“ ir kad „Parlamento nariai privalo grąžinti Parlamentui nepanaudotas lėšas“; ragina Generalinį sekretorių ir Europos Parlamento biurą užtikrinti, kad tos nuostatos būtų visiškai įgyvendintos ir jų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | primena, kad savo 1997 m. spalio 23 d. rezoliucijoje dėl 1998 m. bendrojo biudžeto Europos Parlamentas paragino savo Biurą prašyti Audito Rūmų ištirti Parlamento savanoriško pensijų kaupimo programą, todėl buvo parengta 1999 m. birželio 16 d. Audito Rūmų nuomonė Nr. 5/99 dėl Europos Parlamento narių pensijų fondo ir programos; dabar ragina Biurą skubiai prašyti Audito Rūmų 2019 m. pateikti kitą tokią nuomonę dėl pensijų programos ir fondo; |
| --- | --- |

90.

| 91. | primena, kad 2018 m. kovo 8 d. pranešime Biurui Parlamento generalinis sekretorius pripažino, kad pensijų fondo, susijusio su Parlamento narių savanoriško pensijų kaupimo programa, lėšos bus išnaudotos dar gerokai prieš pensijų mokėjimo įsipareigojimų įvykdymo užbaigimą ir galbūt jau iki 2024 m.; todėl ragina generalinį sekretorių ir Biurą, visapusiškai paisant Parlamento narių statuto, skubiai parengti aiškų su pensijų fondu susijusį planą, pagal kurį iš karto po 2019 m. rinkimų Parlamentas prisiimtų ir perimtų įsipareigojimus ir atsakomybę už Parlamento narių savanoriško pensijų kaupimo programą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | prašo skirti papildomą Sąjungos paramą PPO parlamentiniam aspektui, visų pirma, didesnę finansinę ir su darbuotojais susijusią paramą atsakingam sekretoriatui; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina plėsti 2018 m. biudžete patvirtintą Europos mokslo žiniasklaidos centrą ir bendradarbiauti su televizijos stotimis, socialiniais tinklais ir kitais partneriais siekiant nustatyti jaunų žurnalistų mokymo tikslus, ypač atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą ir remiantis faktais pagrįstomis, specialistų peržiūrėtomis naujienomis; |
| --- | --- |

93.

| 94. | siekiant įgyvendinti 2017 m. spalio 26 d. Parlamento rezoliucijos dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir piktnaudžiavimu Sąjungoje rekomendacijas, reikia toliau skirti asignavimus, kuriomis padengiamos išlaidos už išorės ekspertų paslaugas, reikalingas siekiant išplėsti išorės auditą, kuris buvo atliktas Skundų dėl Parlamento narių priekabiavimo nagrinėjimo patariamajam komitetui, kad jis apimtų ir Darbuotojų patariamąjį komitetą dėl priekabiavimo prevencijos; tuo pačiu tikslu taip pat reikalauja papildomų lėšų, kurios padengtų papildomų darbuotojų, turinčių kompetenciją valdyti priekabiavimo atvejus Parlamente, išlaidas, atskiroje tarnyboje suburiant darbuotojus, turinčius medicininį, psichologinį, teisinį ir žmogiškųjų išteklių valdymo išsilavinimą ir konkrečią patirtį šioje srityje; |
| --- | --- |

94.

| 95. | primena 2014 m. Audito Rūmų analizę, kurioje apskaičiuota, kad išlaidos, patiriamos dėl Parlamento geografinio išsklaidymo, yra 114 mln. EUR per metus; be to, atkreipia dėmesį į savo 2013 m. lapkričio 20 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (11) pateiktą išvadą, kad 78 proc. visų teisės aktais numatytų Parlamento darbuotojų komandiruočių yra tiesioginis Parlamento geografinio išsklaidymo rezultatas; pabrėžia, jog pranešime taip pat nurodoma, jog apskaičiuota, kad dėl geografinio išsklaidymo daromas poveikis aplinkai siekia nuo 11 000 iki 19 000 tonų išmetamo CO2; primena apie neigiamą visuomenės nuomonę dėl šio išsklaidymo ir todėl ragina parengti perėjimo prie vienos būstinės veiksmų gaires ir sumažinti atitinkamų biudžeto eilučių lėšas; |
| --- | --- |

95.

| 96. | primygtinai ragina generalinį sekretorių parengti išsamią tvarką, kurią taikant Parlamentas, Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas aktyviau dalytųsi administracinio padalinio funkcijomis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

96.

IV skirsnis – Teisingumo Teismas

| 97. | vėl įrašo 2019 m. biudžeto projekte numatytas sumas visose biudžeto eilutėse, kurių lėšas sumažino Taryba, nes tai nepaprastai svarbu Teisingumo Teismo veikimui, taip pat vėl įrašo ankstesnes sąmatas dviejuose biudžeto punktuose, kad būtų padidintas Teisingumo Teismo gebėjimas tenkinti vis didėjančius vertimo raštu poreikius; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vėl įrašo numatytus 16 etatų ir susijusius asignavimus, kuriuos 2019 m. biudžeto projekte sumažino Komisija, kad būtų išvengta teismų produktyvumą mažinančių trukdžių, kurie galėtų atsirasti dėl naujos veiklos, kurios ėmėsi Teismas, ir dėl nuolat didėjančio darbo krūvio; mano, kad turėtų būti leista įsteigti 16 naujų nuolatinių darbo vietų paramos paslaugų srityje, kaip buvo iš pradžių pasiūlyta Teismo, bet atmesta Komisijos; |
| --- | --- |

98.

V skirsnis – Audito Rūmai

| 99. | vėl įrašo 2019 m. biudžeto projekte numatytas sumas visuose punktuose, kurių lėšas sumažino Taryba, kad būtų įgyvendinta Audito Rūmų darbo programa ir pateiktos suplanuotos audito ataskaitos; |
| --- | --- |

99.

VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 100. | vėl įrašo 2019 m. biudžeto projekte numatytas sumas visuose punktuose, kurių lėšas sumažino Taryba; |
| --- | --- |

100.

| 101. | padidina sumas tam tikrose eilutėse daugiau, nei numatyta 2019 m. biudžeto projekte, atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengtą sąmatą; |
| --- | --- |

101.

VII skirsnis – Regionų komitetas

| 102. | vėl įrašo 2019 m. biudžeto projekte numatytas sumas visuose punktuose, kurių lėšas sumažino Taryba; |
| --- | --- |

102.

| 103. | padidina sumas tam tikrose eilutėse daugiau, nei numatyta 2019 m. biudžeto projekte, atsižvelgdamas į Regionų komiteto parengtą sąmatą; |
| --- | --- |

103.

VIII skirsnis – Europos ombudsmenas

| 104. | išlaiko nepakeistą bendrą Ombudsmeno 2019 m. biudžeto lygį, kaip 2019 m. biudžeto projekte pasiūlė Komisija; |
| --- | --- |

104.

IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 105. | nusprendžia vėl neįrašyti 2019 m. biudžeto projekte numatytų sumų, kurias sumažino Taryba, dėl to, kad, palyginti su ankstesniais metais, labai padidėjo bendras biudžetas; |
| --- | --- |

105.

X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba

| 106. | vėl įrašo 2019 m. biudžeto projekte numatytas sumas visose biudžeto eilutėse, kurių lėšas sumažino Taryba; |
| --- | --- |

106.

| 107. | padidina sumas tam tikrose eilutėse daugiau, nei numatyta 2019 m. biudžeto projekte, atsižvelgdamas į EIVT parengtą sąmatą; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pakartoja, jog remia strateginės komunikacijos pajėgumus ir skiria daugiau lėšų, kad būtų galima užtikrinti tvirtesnį koordinuotą Sąjungos atsaką sprendžiant dezinformacijos problemą; |
| --- | --- |

108.

| 109. | vėl įrašo 28 etatus bei susijusius asignavimus, kuriuos panaikino Taryba, ir įtraukia 5 papildomus etatus, nes taip šiek tiek padidinamas darbuotojų skaičius, ir tai yra pateisinama, atsižvelgiant į svarbias naujas EIVT pareigas, visų pirma į su „Brexit’u“ susijusias užduotis (reikės įsteigti naują Sąjungos delegaciją Londone ir naują skyrių centrinėje būstinėje), ir pastaraisiais mėnesiais patvirtintas kelias iniciatyvas saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su bendrojo biudžeto projekto pakeitimais Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(2)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(3)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0089.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0182.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0311.

(9)  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 (OL L 78, 2013 3 20, p. 23).

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0042.

(11)  OL C 436, 2016 11 24, p. 2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

Parama struktūrinėms reformoms valstybėse narėse ***I

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 nuostatos, susijusios su struktūrinių reformų parama valstybėse narėse (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0826),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnio trečią pastraipą ir į 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnio trečią pastraipą ir į 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0432/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0316/2018),

| 1. | atmeta Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atsiimti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

Automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Airijoje pradžia *

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Airijoje pradžios projekto (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Konsultavimasis)

(2020/C 345/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11265/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11265/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0388/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0344/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0344/2018),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

Automatinio keitimosi DNR duomenimis Airijoje pradžia *

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Airijoje pradžios projekto (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 345/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11282/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11282/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0389/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0343/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0343/2018),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

Automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Kroatijoje pradžia *

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Kroatijoje pradžios projekto (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 345/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11284/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11284/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0390/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0345/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0345/2018),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimas ***I

2018 m. spalio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/40)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | dėl didelio plastiko funkcionalumo ir gana mažos kainos jis vis labiau paplinta kasdieniame gyvenime. Jo vis daugiau naudojant trumpaamžiams gaminiams, kurie nėra pritaikyti naudoti pakartotinai ar ekonomiškai efektyviai perdirbti, susiję gamybos ir vartojimo modeliai tapo vis labiau neveiksmingi ir linijiniai. Todėl, įgyvendindama ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą (32), Komisija Europinėje plastikų strategijoje (33) padarė išvadą, jog norint užtikrinti iš tikrųjų žiedinį plastikų gyvavimo ciklą būtina spręsti plastiko atliekų gausėjimo ir jų patekimo į mūsų aplinką, visų pirma į jūros aplinką, problemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

dėl didelio plastiko funkcionalumo ir gana mažos kainos jis vis labiau paplinta kasdieniame gyvenime. Jo vis daugiau naudojant trumpaamžiams gaminiams, kurie nėra pritaikyti naudoti pakartotinai ar ekonomiškai efektyviai perdirbti, susiję gamybos ir vartojimo modeliai tapo vis labiau neveiksmingi ir linijiniai. Todėl, įgyvendindama ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą (32), Komisija Europinėje plastikų strategijoje (33) padarė išvadą, jog norint užtikrinti iš tikrųjų žiedinį plastikų gyvavimo ciklą būtina spręsti plastiko atliekų gausėjimo ir jų patekimo į mūsų aplinką, visų pirma į jūros aplinką, problemą;

| (1) | dėl didelio plastiko funkcionalumo ir gana mažos kainos jis vis labiau paplinta kasdieniame gyvenime.
  Plastiko gamyba smarkiai padidėjo visame pasaulyje, ir 2017 m. ji siekė 348 mln. tonų. Tokios gamybos Europos dalis sudarė 18,5 proc. (64,4  mln. tonų – 3,4 proc. didesnė, palyginti su praėjusiais metais).
  Jo vis daugiau naudojant trumpaamžiams gaminiams, kurie nėra pritaikyti naudoti pakartotinai ar ekonomiškai efektyviai perdirbti, susiję gamybos ir vartojimo modeliai tapo vis labiau neveiksmingi ir linijiniai. Todėl, įgyvendindama ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą (32), Komisija Europinėje plastikų strategijoje (33) padarė išvadą, jog norint užtikrinti iš tikrųjų žiedinį plastikų gyvavimo ciklą
  ir sumažinti bendrą plastiko kiekį aplinkoje
  būtina spręsti plastiko atliekų gausėjimo ir jų patekimo į mūsų aplinką, visų pirma į jūros aplinką, problemą;
  Europinė plastikų strategija yra nedidelis žingsnis kuriant žiedinę ekonomiką, grindžiamą visų plastiko gaminių kiekio mažinimu, jų pakartotiniu naudojimu ir antriniu perdirbimu; |
| --- | --- |

(1)

dėl didelio plastiko funkcionalumo ir gana mažos kainos jis vis labiau paplinta kasdieniame gyvenime.
  Plastiko gamyba smarkiai padidėjo visame pasaulyje, ir 2017 m. ji siekė 348 mln. tonų. Tokios gamybos Europos dalis sudarė 18,5 proc. (64,4  mln. tonų – 3,4 proc. didesnė, palyginti su praėjusiais metais).
  Jo vis daugiau naudojant trumpaamžiams gaminiams, kurie nėra pritaikyti naudoti pakartotinai ar ekonomiškai efektyviai perdirbti, susiję gamybos ir vartojimo modeliai tapo vis labiau neveiksmingi ir linijiniai. Todėl, įgyvendindama ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą (32), Komisija Europinėje plastikų strategijoje (33) padarė išvadą, jog norint užtikrinti iš tikrųjų žiedinį plastikų gyvavimo ciklą
  ir sumažinti bendrą plastiko kiekį aplinkoje
  būtina spręsti plastiko atliekų gausėjimo ir jų patekimo į mūsų aplinką, visų pirma į jūros aplinką, problemą;
  Europinė plastikų strategija yra nedidelis žingsnis kuriant žiedinę ekonomiką, grindžiamą visų plastiko gaminių kiekio mažinimu, jų pakartotiniu naudojimu ir antriniu perdirbimu;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | plastikas yra naudingas ekonomikai ir yra plačiai naudojamas daugelyje sektorių. Visų pirma plastikas naudojamas pakavimo (40 proc.) ir statybos sektoriuje (20 proc.). Plastiko naudojimas taip pat svarbus automobilių, elektros ir elektroninės įrangos, maisto pramonės ir žemės ūkio sektoriuose. Vis dėlto dėl didelio tam tikrų plastikinių gaminių neigiamo poveikio aplinkai, sveikatai ir ekonomikai reikia sukurti teisinę sistemą, kuria būtų veiksmingai mažinamas šis didelis neigiamas poveikis, be kita ko, apribojant tam tikrų vienkartinių gaminių, kurių labiau žiedinės ekonomikos reikalavimus atitinkančios alternatyvos yra prieinamos, pateikimą rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

plastikas yra naudingas ekonomikai ir yra plačiai naudojamas daugelyje sektorių. Visų pirma plastikas naudojamas pakavimo (40 proc.) ir statybos sektoriuje (20 proc.). Plastiko naudojimas taip pat svarbus automobilių, elektros ir elektroninės įrangos, maisto pramonės ir žemės ūkio sektoriuose. Vis dėlto dėl didelio tam tikrų plastikinių gaminių neigiamo poveikio aplinkai, sveikatai ir ekonomikai reikia sukurti teisinę sistemą, kuria būtų veiksmingai mažinamas šis didelis neigiamas poveikis, be kita ko, apribojant tam tikrų vienkartinių gaminių, kurių labiau žiedinės ekonomikos reikalavimus atitinkančios alternatyvos yra prieinamos, pateikimą rinkai;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | žiediniai
  metodai, kuriuos taikant pirmenybė teikiama pakartotinai naudoti tinkamiems gaminiams ir pakartotinio naudojimo sistemoms,
  suteiks galimybę
  sumažinti atliekų susidarymą,
  o
  tokia prevencija yra aukščiausia atliekų hierarchijos, įtvirtintos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (34) 4 straipsnyje, pakopa.
  Šie metodai
  taip
  pat atitinka
  12-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą (35) – užtikrinti tvaraus vartojimo ir gamybos modelius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

žiediniai
  metodai, kuriuos taikant pirmenybė teikiama pakartotinai naudoti tinkamiems gaminiams ir pakartotinio naudojimo sistemoms,
  suteiks galimybę
  sumažinti atliekų susidarymą,
  o
  tokia prevencija yra aukščiausia atliekų hierarchijos, įtvirtintos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (34) 4 straipsnyje, pakopa.
  Šie metodai
  taip
  pat atitinka
  12-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą (35) – užtikrinti tvaraus vartojimo ir gamybos modelius;

| (2) | šioje direktyvoje nustatytomis priemonėmis turėtų būti toliau visapusiškai diegiami žiediniai
  metodai, kuriuos taikant pirmenybė teikiama
  saugiems, netoksiškiems
  pakartotinai naudoti tinkamiems gaminiams
  , kuriuose nėra jokių pavojingų medžiagų,
  ir pakartotinio naudojimo sistemoms,
  o ne vienkartiniams gaminiams. Visomis priemonėmis pirmiausia turėtų būti siekiama
  sumažinti atliekų susidarymą
  ir skatinti atliekų susidarymo prevenciją
  ,
  nes
  tokia prevencija yra aukščiausia atliekų hierarchijos, įtvirtintos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (34) 4 straipsnyje, pakopa.
  Kadangi bet koks vienkartinis gaminys gali turėti neigiamo poveikio klimatui ar aplinkai dėl jo trumpo gyvavimo ciklo, pirmenybę reiki teikti prevencijai ir gaminių pakartotiniam naudojimui, nes
  taip
  gali būti sutaupytas didelis CO2 ir vertingų žaliavų kiekis. Ši direktyva padės pasiekti
  12-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą (35) – užtikrinti tvaraus vartojimo ir gamybos modelius; |
| --- | --- |

(2)

šioje direktyvoje nustatytomis priemonėmis turėtų būti toliau visapusiškai diegiami žiediniai
  metodai, kuriuos taikant pirmenybė teikiama
  saugiems, netoksiškiems
  pakartotinai naudoti tinkamiems gaminiams
  , kuriuose nėra jokių pavojingų medžiagų,
  ir pakartotinio naudojimo sistemoms,
  o ne vienkartiniams gaminiams. Visomis priemonėmis pirmiausia turėtų būti siekiama
  sumažinti atliekų susidarymą
  ir skatinti atliekų susidarymo prevenciją
  ,
  nes
  tokia prevencija yra aukščiausia atliekų hierarchijos, įtvirtintos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (34) 4 straipsnyje, pakopa.
  Kadangi bet koks vienkartinis gaminys gali turėti neigiamo poveikio klimatui ar aplinkai dėl jo trumpo gyvavimo ciklo, pirmenybę reiki teikti prevencijai ir gaminių pakartotiniam naudojimui, nes
  taip
  gali būti sutaupytas didelis CO2 ir vertingų žaliavų kiekis. Ši direktyva padės pasiekti
  12-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą (35) – užtikrinti tvaraus vartojimo ir gamybos modelius;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | jūrų tarša šiukšlėmis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir pripažįstama kaip visuotinė problema. jūrų tarša šiukšlėmis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir pripažįstama kaip visuotinė problema. Jūros taršos šiukšlėmis mažinimas yra vienas svarbiausių veiksmų siekiant įgyvendinti 14-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi (36); Sąjunga privalo atlikti savo vaidmenį kovojant su jūrų tarša šiukšlėmis ir rodyti pavyzdį pasauliui. Todėl Sąjunga dirba su savo partneriais daugelyje tarptautinių forumų, tokių kaip Didysis dvidešimtukas, Didysis septynetas ir Jungtinės Tautos, siekdama suderintų veiksmų. Ši iniciatyva yra Sąjungos pastangų šioje srityje dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

jūrų tarša šiukšlėmis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir pripažįstama kaip visuotinė problema. jūrų tarša šiukšlėmis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir pripažįstama kaip visuotinė problema. Jūros taršos šiukšlėmis mažinimas yra vienas svarbiausių veiksmų siekiant įgyvendinti 14-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi (36); Sąjunga privalo atlikti savo vaidmenį kovojant su jūrų tarša šiukšlėmis ir rodyti pavyzdį pasauliui. Todėl Sąjunga dirba su savo partneriais daugelyje tarptautinių forumų, tokių kaip Didysis dvidešimtukas, Didysis septynetas ir Jungtinės Tautos, siekdama suderintų veiksmų. Ši iniciatyva yra Sąjungos pastangų šioje srityje dalis;

| (3) | jūrų tarša šiukšlėmis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir pripažįstama kaip visuotinė problema.
  Vis daugiau atliekų patenka į pasaulio vandenynus ir daro neigiamą poveikį ekosistemų būklei ir žudo gyvūnus.
  Jūros taršos šiukšlėmis mažinimas yra vienas svarbiausių veiksmų siekiant įgyvendinti 14-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi (36); Sąjunga privalo atlikti savo vaidmenį kovojant su jūrų tarša šiukšlėmis
  , užkertant kelią šiukšlių šiukšlių atsiradimui, taip pat veiksmingiau valdant jūrų taršą šiukšlėmis,
  ir rodyti pavyzdį pasauliui. Todėl Sąjunga dirba su savo partneriais daugelyje tarptautinių forumų, tokių kaip Didysis dvidešimtukas, Didysis septynetas ir Jungtinės Tautos, siekdama suderintų veiksmų. Ši iniciatyva yra Sąjungos pastangų šioje srityje dalis; |
| --- | --- |

(3)

jūrų tarša šiukšlėmis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir pripažįstama kaip visuotinė problema.
  Vis daugiau atliekų patenka į pasaulio vandenynus ir daro neigiamą poveikį ekosistemų būklei ir žudo gyvūnus.
  Jūros taršos šiukšlėmis mažinimas yra vienas svarbiausių veiksmų siekiant įgyvendinti 14-ąjį JT darnaus vystymosi tikslą išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi (36); Sąjunga privalo atlikti savo vaidmenį kovojant su jūrų tarša šiukšlėmis
  , užkertant kelią šiukšlių šiukšlių atsiradimui, taip pat veiksmingiau valdant jūrų taršą šiukšlėmis,
  ir rodyti pavyzdį pasauliui. Todėl Sąjunga dirba su savo partneriais daugelyje tarptautinių forumų, tokių kaip Didysis dvidešimtukas, Didysis septynetas ir Jungtinės Tautos, siekdama suderintų veiksmų. Ši iniciatyva yra Sąjungos pastangų šioje srityje dalis;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Sąjungoje 80–85 proc. į jūrą patenkančių šiukšlių, skaičiuojant paplūdimiuose randamus šiukšlių vienetus, sudaro plastikiniai gaminiai, iš kurių 50 proc. yra vienkartiniai plastikiniai gaminiai, o 27 proc.
  su
  žvejyba susiję gaminiai. Vienkartiniams plastikiniams gaminiams priskiriamos įvairios dažnai naudojamos paklausios vartojimo prekės, kurios išmetamos vieną kartą jas panaudojus pagal paskirtį, yra retai perdirbamos ir lengvai tampa šiukšlėmis. Didelė rinkai pateiktų žvejybos įrankių dalis nesurenkama ir neapdorojama. Todėl vienkartiniai plastikiniai gaminiai ir žvejybos įrankiai, kurių sudėtyje yra plastiko, yra rimta problema jūrų taršos šiukšlėmis atžvilgiu ir kelia didelę grėsmę jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei ir
  galbūt žmonių
  sveikatai, taip pat daro žalą tokiai veiklai kaip turizmas, žvejyba ir laivyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Sąjungoje 80–85 proc. į jūrą patenkančių šiukšlių, skaičiuojant paplūdimiuose randamus šiukšlių vienetus, sudaro plastikiniai gaminiai, iš kurių 50 proc. yra vienkartiniai plastikiniai gaminiai, o 27 proc.
  su
  žvejyba susiję gaminiai. Vienkartiniams plastikiniams gaminiams priskiriamos įvairios dažnai naudojamos paklausios vartojimo prekės, kurios išmetamos vieną kartą jas panaudojus pagal paskirtį, yra retai perdirbamos ir lengvai tampa šiukšlėmis. Didelė rinkai pateiktų žvejybos įrankių dalis nesurenkama ir neapdorojama. Todėl vienkartiniai plastikiniai gaminiai ir žvejybos įrankiai, kurių sudėtyje yra plastiko, yra rimta problema jūrų taršos šiukšlėmis atžvilgiu ir kelia didelę grėsmę jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei ir
  galbūt žmonių
  sveikatai, taip pat daro žalą tokiai veiklai kaip turizmas, žvejyba ir laivyba;

| (5) | Sąjungoje 80–85 proc. į jūrą patenkančių šiukšlių, skaičiuojant paplūdimiuose randamus šiukšlių vienetus, sudaro plastikiniai gaminiai, iš kurių 50 proc. yra vienkartiniai plastikiniai gaminiai, o 27 proc. – su žvejyba susiję gaminiai. Vienkartiniams plastikiniams gaminiams priskiriamos įvairios dažnai naudojamos paklausios vartojimo prekės, kurios išmetamos vieną kartą jas panaudojus pagal paskirtį, yra retai perdirbamos ir lengvai tampa šiukšlėmis. Didelė rinkai pateiktų žvejybos
  ir akvakultūros
  įrankių dalis nesurenkama ir neapdorojama. Todėl vienkartiniai plastikiniai gaminiai ir žvejybos
  bei akvakultūros
  įrankiai,
  pvz., vazonai, gaudyklės, plūdės ir plūdurai, tinklai, virvės, lynai, laidai ir linijos,
  kurių sudėtyje yra plastiko, yra rimta problema jūrų taršos šiukšlėmis atžvilgiu ir kelia didelę grėsmę jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei ir
  žmonių ir gyvūnų
  sveikatai, taip pat daro žalą tokiai veiklai kaip turizmas, žvejyba ir laivyba; |
| --- | --- |

(5)

Sąjungoje 80–85 proc. į jūrą patenkančių šiukšlių, skaičiuojant paplūdimiuose randamus šiukšlių vienetus, sudaro plastikiniai gaminiai, iš kurių 50 proc. yra vienkartiniai plastikiniai gaminiai, o 27 proc. – su žvejyba susiję gaminiai. Vienkartiniams plastikiniams gaminiams priskiriamos įvairios dažnai naudojamos paklausios vartojimo prekės, kurios išmetamos vieną kartą jas panaudojus pagal paskirtį, yra retai perdirbamos ir lengvai tampa šiukšlėmis. Didelė rinkai pateiktų žvejybos
  ir akvakultūros
  įrankių dalis nesurenkama ir neapdorojama. Todėl vienkartiniai plastikiniai gaminiai ir žvejybos
  bei akvakultūros
  įrankiai,
  pvz., vazonai, gaudyklės, plūdės ir plūdurai, tinklai, virvės, lynai, laidai ir linijos,
  kurių sudėtyje yra plastiko, yra rimta problema jūrų taršos šiukšlėmis atžvilgiu ir kelia didelę grėsmę jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei ir
  žmonių ir gyvūnų
  sveikatai, taip pat daro žalą tokiai veiklai kaip turizmas, žvejyba ir laivyba;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | 2018 m. birželio 25 d. posėdyje Taryba priėmė išvadas dėl „ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo“, kuriomis aiškiai remiami Europos ir pasauliniu lygmeniu vykdomi veiksmai, kuriais siekiama apriboti sąmoningai į gaminius dedamų mikroplastikų naudojimą, taip pat aerobiškai skaidaus plastiko naudojimą Sąjungoje, ir Plastikų strategijoje numatyti veiksmai, susiję su mikroplastikų naudojimo tekstilėje ir automobilių padangose ir ikigamybinių granulių nutekėjimo mažinimu. Sąjunga jau imasi veiksmų, nes vyksta REACH procesas, kuriame Komisija paprašė Europos cheminių medžiagų agentūros parengti XV priedo apribojimo dokumentų rinkinį dėl sąmoningai į bet kurios rūšies vartojimo ar profesionalios paskirties gaminius dedamų mikroplastiko dalelių naudojimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

2018 m. birželio 25 d. posėdyje Taryba priėmė išvadas dėl „ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimo“, kuriomis aiškiai remiami Europos ir pasauliniu lygmeniu vykdomi veiksmai, kuriais siekiama apriboti sąmoningai į gaminius dedamų mikroplastikų naudojimą, taip pat aerobiškai skaidaus plastiko naudojimą Sąjungoje, ir Plastikų strategijoje numatyti veiksmai, susiję su mikroplastikų naudojimo tekstilėje ir automobilių padangose ir ikigamybinių granulių nutekėjimo mažinimu. Sąjunga jau imasi veiksmų, nes vyksta REACH procesas, kuriame Komisija paprašė Europos cheminių medžiagų agentūros parengti XV priedo apribojimo dokumentų rinkinį dėl sąmoningai į bet kurios rūšies vartojimo ar profesionalios paskirties gaminius dedamų mikroplastiko dalelių naudojimo;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | Sąjunga turėtų priimti išsamų požiūrį į mikroplastiko problemą ir turėtų skatinti visus gamintojus griežtai riboti mikroplastiko naudojimą savo gaminiuose, ypatingą dėmesį skiriant tekstilės ir padangų gamintojams, nes sintetiniai drabužiai ir padangos sudaro 63 proc. mikroplastiko, kuris tiesiogiai atsiduria vandens aplinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

Sąjunga turėtų priimti išsamų požiūrį į mikroplastiko problemą ir turėtų skatinti visus gamintojus griežtai riboti mikroplastiko naudojimą savo gaminiuose, ypatingą dėmesį skiriant tekstilės ir padangų gamintojams, nes sintetiniai drabužiai ir padangos sudaro 63 proc. mikroplastiko, kuris tiesiogiai atsiduria vandens aplinkoje;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | galiojantys
  teisės aktai (40) ir politinės priemonės teikia tam tikrų reguliavimo galimybių jūros taršos šiukšlėmis problemai spręsti. Visų pirma, plastiko atliekoms taikomos bendros Sąjungos atliekų tvarkymo priemonės ir tikslai, pvz., plastikinių pakuočių perdirbimo tikslas (41), ir neseniai pagal Plastikų strategiją (42) nustatyti tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad iki 2030 m. visos plastikinės pakuotės būtų tinkamos perdirbti. Tačiau tų teisės aktų poveikis jūros taršai šiukšlėmis nėra pakankamas, taip pat skiriasi nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią jūros taršai šiukšlėmis ir ją mažinti, apimtis ir užmojo lygis. Be to, kai kurios iš tų priemonių, visų pirma prekybos vienkartiniais plastikiniais gaminiais apribojimai, gali sudaryti kliūčių prekiauti ir iškraipyti konkurenciją Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

galiojantys
  teisės aktai (40) ir politinės priemonės teikia tam tikrų reguliavimo galimybių jūros taršos šiukšlėmis problemai spręsti. Visų pirma, plastiko atliekoms taikomos bendros Sąjungos atliekų tvarkymo priemonės ir tikslai, pvz., plastikinių pakuočių perdirbimo tikslas (41), ir neseniai pagal Plastikų strategiją (42) nustatyti tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad iki 2030 m. visos plastikinės pakuotės būtų tinkamos perdirbti. Tačiau tų teisės aktų poveikis jūros taršai šiukšlėmis nėra pakankamas, taip pat skiriasi nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią jūros taršai šiukšlėmis ir ją mažinti, apimtis ir užmojo lygis. Be to, kai kurios iš tų priemonių, visų pirma prekybos vienkartiniais plastikiniais gaminiais apribojimai, gali sudaryti kliūčių prekiauti ir iškraipyti konkurenciją Sąjungoje;

| (6) | vykdant (jūrų) taršos šiukšlėmis prevenciją ir toliau būtina tinkamai tvarkyti atliekas. Galiojantys
  teisės aktai (40) ir politinės priemonės teikia tam tikrų reguliavimo galimybių jūros taršos šiukšlėmis problemai spręsti. Visų pirma, plastiko atliekoms taikomos bendros Sąjungos atliekų tvarkymo priemonės ir tikslai, pvz., plastikinių pakuočių perdirbimo tikslas (41), ir neseniai pagal Plastikų strategiją (42) nustatyti tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad iki 2030 m. visos plastikinės pakuotės būtų tinkamos perdirbti. Tačiau tų teisės aktų poveikis jūros taršai šiukšlėmis nėra pakankamas, taip pat skiriasi nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią jūros taršai šiukšlėmis ir ją mažinti, apimtis ir užmojo lygis. Be to, kai kurios iš tų priemonių, visų pirma prekybos vienkartiniais plastikiniais gaminiais apribojimai, gali sudaryti kliūčių prekiauti ir iškraipyti konkurenciją Sąjungoje; |
| --- | --- |

(6)

vykdant (jūrų) taršos šiukšlėmis prevenciją ir toliau būtina tinkamai tvarkyti atliekas. Galiojantys
  teisės aktai (40) ir politinės priemonės teikia tam tikrų reguliavimo galimybių jūros taršos šiukšlėmis problemai spręsti. Visų pirma, plastiko atliekoms taikomos bendros Sąjungos atliekų tvarkymo priemonės ir tikslai, pvz., plastikinių pakuočių perdirbimo tikslas (41), ir neseniai pagal Plastikų strategiją (42) nustatyti tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad iki 2030 m. visos plastikinės pakuotės būtų tinkamos perdirbti. Tačiau tų teisės aktų poveikis jūros taršai šiukšlėmis nėra pakankamas, taip pat skiriasi nacionalinių priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią jūros taršai šiukšlėmis ir ją mažinti, apimtis ir užmojo lygis. Be to, kai kurios iš tų priemonių, visų pirma prekybos vienkartiniais plastikiniais gaminiais apribojimai, gali sudaryti kliūčių prekiauti ir iškraipyti konkurenciją Sąjungoje;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | mokslinių tyrimų ir inovacijų skatinimas pakuočių gamybos sektoriuje yra vienas iš pagrindinių veiksnių skatinant tvaresnę vertės grandinę. Tam, kad šis tikslas būtų pasiektas, būtina stiprinti atitinkamus finansavimo mechanizmus pagal Europos MTTP programavimo priemones, tokias kaip ES bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (t. y. programa „Horizontas 2020“), turint omenyje būsimą Strateginę plastikų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

mokslinių tyrimų ir inovacijų skatinimas pakuočių gamybos sektoriuje yra vienas iš pagrindinių veiksnių skatinant tvaresnę vertės grandinę. Tam, kad šis tikslas būtų pasiektas, būtina stiprinti atitinkamus finansavimo mechanizmus pagal Europos MTTP programavimo priemones, tokias kaip ES bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (t. y. programa „Horizontas 2020“), turint omenyje būsimą Strateginę plastikų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | siekiant sutelkti pastangas ten, kur jų labiausiai reikia, ši direktyva turėtų būti taikoma tik dažniausiai randamiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams,
  kurie
  ,
  kaip nustatyta
  , sudaro 86 proc. Sąjungos paplūdimiuose randamų vienkartinių plastikinių gaminių, skaičiuojant vienetais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

siekiant sutelkti pastangas ten, kur jų labiausiai reikia, ši direktyva turėtų būti taikoma tik dažniausiai randamiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams,
  kurie
  ,
  kaip nustatyta
  , sudaro 86 proc. Sąjungos paplūdimiuose randamų vienkartinių plastikinių gaminių, skaičiuojant vienetais;

| (7) | siekiant sutelkti pastangas ten, kur jų labiausiai reikia, ši direktyva turėtų būti taikoma tik dažniausiai randamiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams
  ir žvejybos įrankiams. Manoma
  ,
  kad vienkartiniai plastikiniai gaminiai
  ,
  kuriems taikomos šios direktyvos priemonės
  , sudaro 86 proc. Sąjungos paplūdimiuose randamų vienkartinių plastikinių gaminių, skaičiuojant vienetais; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sutelkti pastangas ten, kur jų labiausiai reikia, ši direktyva turėtų būti taikoma tik dažniausiai randamiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams
  ir žvejybos įrankiams. Manoma
  ,
  kad vienkartiniai plastikiniai gaminiai
  ,
  kuriems taikomos šios direktyvos priemonės
  , sudaro 86 proc. Sąjungos paplūdimiuose randamų vienkartinių plastikinių gaminių, skaičiuojant vienetais;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | ši direktyva nedaro poveikio Direktyvos 94/62/EB nuostatoms dėl vienkartinių plastikinių gaminių, laikomų pakavimo gaminiais, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

ši direktyva nedaro poveikio Direktyvos 94/62/EB nuostatoms dėl vienkartinių plastikinių gaminių, laikomų pakavimo gaminiais, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 dalyje;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | Komisijos peržiūros ataskaitoje turėtų būti nurodyta, ar taikymo sritis gali būti išplėsta, įtraukiant į ją visus vienkartinius gaminius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

Komisijos peržiūros ataskaitoje turėtų būti nurodyta, ar taikymo sritis gali būti išplėsta, įtraukiant į ją visus vienkartinius gaminius;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7c) | sausumos tarša ir dirvožemio tarša, kurią sukelia didesni plastikiniai objektai, ir susidarantys biologiškai neskaidūs fragmentai ir mikroplastikai, gali būti reikšmingi vietos ar regioniniu lygmenimis. Vietos mastu jie gali būti labai reikšmingi dėl intensyvaus plastiko naudojimo žemės ūkyje. Siekiant sumažinti plastiko atliekų poveikį aplinkai ir žmonių bei gyvūnų sveikatai, reikėtų nuodugniai ištirti plastiko taršą iš žemės ūkio paskirties žemės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7c)

sausumos tarša ir dirvožemio tarša, kurią sukelia didesni plastikiniai objektai, ir susidarantys biologiškai neskaidūs fragmentai ir mikroplastikai, gali būti reikšmingi vietos ar regioniniu lygmenimis. Vietos mastu jie gali būti labai reikšmingi dėl intensyvaus plastiko naudojimo žemės ūkyje. Siekiant sumažinti plastiko atliekų poveikį aplinkai ir žmonių bei gyvūnų sveikatai, reikėtų nuodugniai ištirti plastiko taršą iš žemės ūkio paskirties žemės;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | plastikiniai gaminiai turėtų būti gaminami atsižvelgiant į visą jų gyvavimo laikotarpį. Vykdant plastikinių gaminių ekologinį projektavimą turėtų būti visada atsižvelgiama į gamybos etapą, gaminio antrinio perdirbimo ir pakartotinio naudojimo galimybes. Jei tikslinga, gamintojai turėtų būti skatinami naudoti vieninius ar suderinamus polimerus savo gaminiams gaminti, kad būtų paprasčiau rūšiuoti ir padidinti antrinio perdirbimo galimybes, visų pirma plastiko pakuočių atveju. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

plastikiniai gaminiai turėtų būti gaminami atsižvelgiant į visą jų gyvavimo laikotarpį. Vykdant plastikinių gaminių ekologinį projektavimą turėtų būti visada atsižvelgiama į gamybos etapą, gaminio antrinio perdirbimo ir pakartotinio naudojimo galimybes. Jei tikslinga, gamintojai turėtų būti skatinami naudoti vieninius ar suderinamus polimerus savo gaminiams gaminti, kad būtų paprasčiau rūšiuoti ir padidinti antrinio perdirbimo galimybes, visų pirma plastiko pakuočių atveju.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | kuo ilgiau išsaugant gaminio ir medžiagų vertę ir pagaminant mažiau atliekų, Sąjungos ekonomika gali tapti konkurencingesnė ir atsparesnė, o brangių išteklių poreikis ir poveikis aplinkai gali sumažėti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

kuo ilgiau išsaugant gaminio ir medžiagų vertę ir pagaminant mažiau atliekų, Sąjungos ekonomika gali tapti konkurencingesnė ir atsparesnė, o brangių išteklių poreikis ir poveikis aplinkai gali sumažėti;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | vienkartiniams plastikiniams gaminiams turėtų būti taikoma viena arba keletas priemonių, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, kaip antai tinkamų tvaresnių pakaitalų prieinamumas, galimybės keisti vartojimo modelius ir tai, kiek jiems jau taikomi kiti galiojantys Sąjungos teisės aktai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

vienkartiniams plastikiniams gaminiams turėtų būti taikoma viena arba keletas priemonių, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, kaip antai tinkamų tvaresnių pakaitalų prieinamumas, galimybės keisti vartojimo modelius ir tai, kiek jiems jau taikomi kiti galiojantys Sąjungos teisės aktai;

| (10) | vienkartiniams plastikiniams gaminiams turėtų būti taikoma viena arba keletas priemonių, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, kaip antai tinkamų tvaresnių pakaitalų prieinamumas,
  atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principus,
  galimybės keisti vartojimo modelius ir tai, kiek jiems jau taikomi kiti galiojantys Sąjungos teisės aktai; |
| --- | --- |

(10)

vienkartiniams plastikiniams gaminiams turėtų būti taikoma viena arba keletas priemonių, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, kaip antai tinkamų tvaresnių pakaitalų prieinamumas,
  atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principus,
  galimybės keisti vartojimo modelius ir tai, kiek jiems jau taikomi kiti galiojantys Sąjungos teisės aktai;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti
  tvaresnių
  sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad
  smarkiai
  sumažintų tokių gaminių naudojimą nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose (44) nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti
  tvaresnių
  sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad
  smarkiai
  sumažintų tokių gaminių naudojimą nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose (44) nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų;

| (11) | tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti
  saugių ir tvarių
  sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad
  plačiai ir tvariai
  sumažintų tokių gaminių naudojimą
  , kaip kad yra mažinamas plastikinių maišelių naudojimas pagal Direktyvą 94/62/EB, iš dalies keičiamą Europos Parlamento ir tarybos direktyva (ES) 2015/720, ir

   (43a) nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose (44) nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų
  . Šios priemonės turėtų būti taikomos maisto produktų tarai, atitinkančiai visus šiuos kriterijus: atitinkamas maisto produktas skirtas nedelsiant suvartoti, jo nebereikia paruošti ir jis skirtas vartoti iš talpyklos. Valstybės narės šiomis priemonėmis turėtų siekti kuo didesnių užmojų, kurie turėtų būti proporcingi įvairių gaminių ir jų naudojimo keliamų šiukšlinimo pavojų dydžiui. Valstybės narės turėtų priimti nacionalinius tikslus, kad galėtų kiekybiškai įvertinti priemonių, kurių buvo imtasi, poveikį siekiant plačiai ir tvariai sumažinti vienkartinių plastikinių gaminių naudojimą. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti gaminius, kuriuos tinka naudoti daug kartų ir kurie, tapę atliekomis, yra tinkami būti paruošti pakartotinai naudoti ir perdirbti, nepažeidžiant laisvo prekių judėjimo vidaus rinkoje principo. Tomis priemonėmis turėtų būti atsižvelgiama į gaminių poveikį visą jų gyvavimo ciklą, įskaitant patekimą į jūrų aplinką, ir jomis turėtų būti laikomasi atliekų hierarchijos. |
| --- | --- |

(11)

tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti
  saugių ir tvarių
  sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad
  plačiai ir tvariai
  sumažintų tokių gaminių naudojimą
  , kaip kad yra mažinamas plastikinių maišelių naudojimas pagal Direktyvą 94/62/EB, iš dalies keičiamą Europos Parlamento ir tarybos direktyva (ES) 2015/720, ir

   (43a) nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose (44) nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų
  . Šios priemonės turėtų būti taikomos maisto produktų tarai, atitinkančiai visus šiuos kriterijus: atitinkamas maisto produktas skirtas nedelsiant suvartoti, jo nebereikia paruošti ir jis skirtas vartoti iš talpyklos. Valstybės narės šiomis priemonėmis turėtų siekti kuo didesnių užmojų, kurie turėtų būti proporcingi įvairių gaminių ir jų naudojimo keliamų šiukšlinimo pavojų dydžiui. Valstybės narės turėtų priimti nacionalinius tikslus, kad galėtų kiekybiškai įvertinti priemonių, kurių buvo imtasi, poveikį siekiant plačiai ir tvariai sumažinti vienkartinių plastikinių gaminių naudojimą. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti gaminius, kuriuos tinka naudoti daug kartų ir kurie, tapę atliekomis, yra tinkami būti paruošti pakartotinai naudoti ir perdirbti, nepažeidžiant laisvo prekių judėjimo vidaus rinkoje principo. Tomis priemonėmis turėtų būti atsižvelgiama į gaminių poveikį visą jų gyvavimo ciklą, įskaitant patekimą į jūrų aplinką, ir jomis turėtų būti laikomasi atliekų hierarchijos.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | tabako gaminių filtrai užima antrą vietą pagal vienkartinių plastikinių gaminių taršą. Nors, regis, didėja augalinės kilmės tabako gaminiams skirtų celiuliozės filtrų rinkos dalis, prieinamų alternatyvų priimtinumas nėra aiškus. Be to, negalima neatsižvelgti į tabako gaminių su filtrais didžiulį poveikį aplinkai, nes tie filtrai gali pasidalyti į mažesnes plastiko dalis. Panaudotų tabako filtrų sudėtyje taip pat yra įvairių cheminių produktų, kurie kenkia aplinkai ir iš kurių ne mažiau kaip 50 yra žinomi kancerogenai, taip pat sunkieji metalai, kurie gali išsiskirti iš filtro ir daryti žalą aplinkinei žemės, oro ir jūros aplinkai. Siekiant išspręsti poveikio aplinkai, kurį daro sunaudotų gaminių atliekos, klausimą, dėl tabako gaminių su filtrais būtina imtis įvairių priemonių – nuo vienkartinių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, kiekio sumažinimo iki didesnės gamintojo atsakomybės už atsakingo šalinimo užtikrinimą ir šiukšlių valymo išlaidų padengimą. Siekiant išspręsti didelių surinkimo ir rūšiavimo išlaidų, kurias šiuo metu padengia mokesčių mokėtojai, didesnės gamintojo atsakomybės sistemos turėtų apimti šiukšlių valymo išlaidas ir tinkamos atliekų surinkimo infrastruktūros išlaidas. Be to, įgyvendindamos šias priemones valstybės narės taip pat galėtų sukurti cigarečių filtrų perdirbimo grandinę, kurioje būtų išvalomas celiuliozės acetatas – iš plastiko medžiagas, sudaranti 60 proc. cigarečių filtrų sudėties, ir jį transformuoti į naujus plastikinius objektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

tabako gaminių filtrai užima antrą vietą pagal vienkartinių plastikinių gaminių taršą. Nors, regis, didėja augalinės kilmės tabako gaminiams skirtų celiuliozės filtrų rinkos dalis, prieinamų alternatyvų priimtinumas nėra aiškus. Be to, negalima neatsižvelgti į tabako gaminių su filtrais didžiulį poveikį aplinkai, nes tie filtrai gali pasidalyti į mažesnes plastiko dalis. Panaudotų tabako filtrų sudėtyje taip pat yra įvairių cheminių produktų, kurie kenkia aplinkai ir iš kurių ne mažiau kaip 50 yra žinomi kancerogenai, taip pat sunkieji metalai, kurie gali išsiskirti iš filtro ir daryti žalą aplinkinei žemės, oro ir jūros aplinkai. Siekiant išspręsti poveikio aplinkai, kurį daro sunaudotų gaminių atliekos, klausimą, dėl tabako gaminių su filtrais būtina imtis įvairių priemonių – nuo vienkartinių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, kiekio sumažinimo iki didesnės gamintojo atsakomybės už atsakingo šalinimo užtikrinimą ir šiukšlių valymo išlaidų padengimą. Siekiant išspręsti didelių surinkimo ir rūšiavimo išlaidų, kurias šiuo metu padengia mokesčių mokėtojai, didesnės gamintojo atsakomybės sistemos turėtų apimti šiukšlių valymo išlaidas ir tinkamos atliekų surinkimo infrastruktūros išlaidas. Be to, įgyvendindamos šias priemones valstybės narės taip pat galėtų sukurti cigarečių filtrų perdirbimo grandinę, kurioje būtų išvalomas celiuliozės acetatas – iš plastiko medžiagas, sudaranti 60 proc. cigarečių filtrų sudėties, ir jį transformuoti į naujus plastikinius objektus.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | kitų vienkartinių plastikinių gaminių lengvai prieinamų, tinkamų, tvaresnių ir įperkamų pakaitalų jau yra. Siekiant sumažinti tokių gaminių neigiamą poveikį aplinkai, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės uždraustų juos pateikti Sąjungos rinkai. Taip būtų skatinama naudoti jau prieinamus ir tvaresnius pakaitalus, taip pat ieškoti naujoviškų sprendimų kuriant tvaresnius verslo modelius, išnaudoti pakartotinio naudojimo alternatyvas ir medžiagų pakaitalus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

kitų vienkartinių plastikinių gaminių lengvai prieinamų, tinkamų, tvaresnių ir įperkamų pakaitalų jau yra. Siekiant sumažinti tokių gaminių neigiamą poveikį aplinkai, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės uždraustų juos pateikti Sąjungos rinkai. Taip būtų skatinama naudoti jau prieinamus ir tvaresnius pakaitalus, taip pat ieškoti naujoviškų sprendimų kuriant tvaresnius verslo modelius, išnaudoti pakartotinio naudojimo alternatyvas ir medžiagų pakaitalus;

| (12) | kitų vienkartinių plastikinių gaminių lengvai prieinamų, tinkamų, tvaresnių ir įperkamų pakaitalų jau yra. Siekiant sumažinti tokių gaminių neigiamą poveikį aplinkai, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės uždraustų juos pateikti Sąjungos rinkai. Taip būtų skatinama naudoti jau prieinamus ir tvaresnius pakaitalus,
  atitinkančius esamus standartus ir Sąjungos teisės aktus,
  taip pat ieškoti naujoviškų sprendimų kuriant tvaresnius verslo modelius, išnaudoti pakartotinio naudojimo alternatyvas ir medžiagų pakaitalus
  , atitinkančius atliekų hierarchiją, nustatytą Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje. Šioje direktyvoje nustatyti prekybos apribojimai taip pat turėtų būti taikomi iš aerobiškai skaidaus plastiko pagamintiems gaminiams, nes šios rūšies plastikas tinkamai biologiškai nesiskaido ir todėl prisideda prie aplinkos taršos mikroplastiku, nėra tinkamas kompostuoti, daro neigiamą poveikį tradicinio plastiko perdirbimui ir neduoda įrodymais pagrįstos naudos aplinkai. Atsižvelgiant į tai, kad jūrų aplinkoje daugiausia šiukšlių sudaro polistirenas ir į tai, ar esama jo pakaitalų, taip pat turėtų būti apribotas maisto produktų ir gėrimų vienkartinės taros, pagamintos iš polistireninio putplasčio, naudojimas; |
| --- | --- |

(12)

kitų vienkartinių plastikinių gaminių lengvai prieinamų, tinkamų, tvaresnių ir įperkamų pakaitalų jau yra. Siekiant sumažinti tokių gaminių neigiamą poveikį aplinkai, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės uždraustų juos pateikti Sąjungos rinkai. Taip būtų skatinama naudoti jau prieinamus ir tvaresnius pakaitalus,
  atitinkančius esamus standartus ir Sąjungos teisės aktus,
  taip pat ieškoti naujoviškų sprendimų kuriant tvaresnius verslo modelius, išnaudoti pakartotinio naudojimo alternatyvas ir medžiagų pakaitalus
  , atitinkančius atliekų hierarchiją, nustatytą Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje. Šioje direktyvoje nustatyti prekybos apribojimai taip pat turėtų būti taikomi iš aerobiškai skaidaus plastiko pagamintiems gaminiams, nes šios rūšies plastikas tinkamai biologiškai nesiskaido ir todėl prisideda prie aplinkos taršos mikroplastiku, nėra tinkamas kompostuoti, daro neigiamą poveikį tradicinio plastiko perdirbimui ir neduoda įrodymais pagrįstos naudos aplinkai. Atsižvelgiant į tai, kad jūrų aplinkoje daugiausia šiukšlių sudaro polistirenas ir į tai, ar esama jo pakaitalų, taip pat turėtų būti apribotas maisto produktų ir gėrimų vienkartinės taros, pagamintos iš polistireninio putplasčio, naudojimas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | plastikinių lėkščių ir stalo įrankių atveju, net jei jau esama tinkamų ir yra tvaresnių alternatyvų, tinkamai pagrįstais atvejais ir siekiant išvengti bet kokios rizikos, susijusios su nenutrūkstamu tam tikrų socialinių paslaugų, kaip antai maitinimo švietimo įstaigose ir sveikatos priežiūros paslaugų, teikimu, yra tikslinga ribotą laiką pratęsti draudimo juos pateikti Sąjungos rinkai įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

plastikinių lėkščių ir stalo įrankių atveju, net jei jau esama tinkamų ir yra tvaresnių alternatyvų, tinkamai pagrįstais atvejais ir siekiant išvengti bet kokios rizikos, susijusios su nenutrūkstamu tam tikrų socialinių paslaugų, kaip antai maitinimo švietimo įstaigose ir sveikatos priežiūros paslaugų, teikimu, yra tikslinga ribotą laiką pratęsti draudimo juos pateikti Sąjungos rinkai įgyvendinimą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12c) | šioje Direktyvoje nustatytomis priemonėmis, kuriomis skatinama naudoti neplastikines alternatyvas, jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti didinamas žalingas poveikis aplinkai ir klimatui, pvz., išmetamas papildomas CO2 kiekis arba naudojama daugiau vertingų išteklių. Nors daugelis neplastikinių alternatyvų pagaminta iš natūralių medžiagų ir manoma, kad jos yra kilusios iš bioekonomikos, ypač svarbu užtikrinti šių medžiagų tvarumą. Kalbant apie atliekų hierarchiją, šioje direktyvoje nustatytomis priemonėmis ir jas įgyvendinant pirmenybė visada turėtų būti teikiama prevencijai arba perėjimui prie pakartotinai naudoti tinkamų gaminių, o ne kitoms vienkartinio naudojimo alternatyvoms, net jei jos pagamintos iš kitų nei plastikas medžiagų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12c)

šioje Direktyvoje nustatytomis priemonėmis, kuriomis skatinama naudoti neplastikines alternatyvas, jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti didinamas žalingas poveikis aplinkai ir klimatui, pvz., išmetamas papildomas CO2 kiekis arba naudojama daugiau vertingų išteklių. Nors daugelis neplastikinių alternatyvų pagaminta iš natūralių medžiagų ir manoma, kad jos yra kilusios iš bioekonomikos, ypač svarbu užtikrinti šių medžiagų tvarumą. Kalbant apie atliekų hierarchiją, šioje direktyvoje nustatytomis priemonėmis ir jas įgyvendinant pirmenybė visada turėtų būti teikiama prevencijai arba perėjimui prie pakartotinai naudoti tinkamų gaminių, o ne kitoms vienkartinio naudojimo alternatyvoms, net jei jos pagamintos iš kitų nei plastikas medžiagų;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | gėrimų taros kamšteliai ir dangteliai,
  daugiausia
  pagaminti iš plastiko, yra tarp Sąjungos paplūdimiuose dažniausiai randamų vienkartinių plastikinių gaminių. Todėl pateikti rinkai vienkartinę plastikinę gėrimų tarą turėtų būti leidžiama, tik jeigu ji atitinka konkrečius gaminių projektavimo reikalavimus, taip smarkiai sumažinant gėrimų taros kamštelių ir dangtelių patekimą į aplinką. Vienkartinės plastikinės gėrimų taros ir pakuotės atveju šis reikalavimas papildo pagrindinius Direktyvos 94/62/EB II priede nustatytus reikalavimus dėl pakuočių sudėties ir jų tinkamumo naudoti, pakartotinai naudoti, ir perdirbti. Siekiant palengvinti gaminių projektavimo reikalavimo laikymąsi ir užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą, būtina parengti darnųjį standartą, patvirtintą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (45), o to standarto laikymasis turėtų būti pagrindas daryti prielaidą, kad yra laikomasi minėtų reikalavimų. Reikėtų numatyti pakankamai laiko darniajam standartui parengti ir gamintojams pritaikyti savo gamybos grandines, kad jie galėtų laikytis gaminių projektavimo reikalavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

gėrimų taros kamšteliai ir dangteliai,
  daugiausia
  pagaminti iš plastiko, yra tarp Sąjungos paplūdimiuose dažniausiai randamų vienkartinių plastikinių gaminių. Todėl pateikti rinkai vienkartinę plastikinę gėrimų tarą turėtų būti leidžiama, tik jeigu ji atitinka konkrečius gaminių projektavimo reikalavimus, taip smarkiai sumažinant gėrimų taros kamštelių ir dangtelių patekimą į aplinką. Vienkartinės plastikinės gėrimų taros ir pakuotės atveju šis reikalavimas papildo pagrindinius Direktyvos 94/62/EB II priede nustatytus reikalavimus dėl pakuočių sudėties ir jų tinkamumo naudoti, pakartotinai naudoti, ir perdirbti. Siekiant palengvinti gaminių projektavimo reikalavimo laikymąsi ir užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą, būtina parengti darnųjį standartą, patvirtintą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (45), o to standarto laikymasis turėtų būti pagrindas daryti prielaidą, kad yra laikomasi minėtų reikalavimų. Reikėtų numatyti pakankamai laiko darniajam standartui parengti ir gamintojams pritaikyti savo gamybos grandines, kad jie galėtų laikytis gaminių projektavimo reikalavimo;

| (13) | gėrimų taros kamšteliai ir dangteliai, pagaminti iš plastiko, yra tarp Sąjungos paplūdimiuose dažniausiai randamų vienkartinių plastikinių gaminių. Todėl pateikti rinkai vienkartinę plastikinę gėrimų tarą turėtų būti leidžiama, tik jeigu ji atitinka konkrečius gaminių projektavimo reikalavimus, taip smarkiai sumažinant gėrimų taros kamštelių ir dangtelių patekimą į aplinką
  ir padidinant jų perdirbtą kiekį
  . Vienkartinės plastikinės gėrimų taros ir pakuotės atveju šis reikalavimas papildo pagrindinius Direktyvos 94/62/EB II priede nustatytus reikalavimus dėl pakuočių sudėties ir jų tinkamumo naudoti, pakartotinai naudoti, ir perdirbti. Siekiant palengvinti gaminių projektavimo reikalavimo laikymąsi ir užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą, būtina parengti darnųjį standartą, patvirtintą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (45), o to standarto laikymasis turėtų būti pagrindas daryti prielaidą, kad yra laikomasi minėtų reikalavimų. Reikėtų numatyti pakankamai laiko darniajam standartui parengti ir gamintojams pritaikyti savo gamybos grandines, kad jie galėtų laikytis gaminių projektavimo reikalavimo;
  Siekiant užtikrinti žiedinį plastikinių gaminių naudojimą, reikia apsaugoti perdirbtų medžiagų panaudojimą rinkoje. Todėl reikia priimti reikalavimą dėl minimalios perdirbto plastiko dalies tam tikruose gaminiuose. |
| --- | --- |

(13)

gėrimų taros kamšteliai ir dangteliai, pagaminti iš plastiko, yra tarp Sąjungos paplūdimiuose dažniausiai randamų vienkartinių plastikinių gaminių. Todėl pateikti rinkai vienkartinę plastikinę gėrimų tarą turėtų būti leidžiama, tik jeigu ji atitinka konkrečius gaminių projektavimo reikalavimus, taip smarkiai sumažinant gėrimų taros kamštelių ir dangtelių patekimą į aplinką
  ir padidinant jų perdirbtą kiekį
  . Vienkartinės plastikinės gėrimų taros ir pakuotės atveju šis reikalavimas papildo pagrindinius Direktyvos 94/62/EB II priede nustatytus reikalavimus dėl pakuočių sudėties ir jų tinkamumo naudoti, pakartotinai naudoti, ir perdirbti. Siekiant palengvinti gaminių projektavimo reikalavimo laikymąsi ir užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą, būtina parengti darnųjį standartą, patvirtintą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (45), o to standarto laikymasis turėtų būti pagrindas daryti prielaidą, kad yra laikomasi minėtų reikalavimų. Reikėtų numatyti pakankamai laiko darniajam standartui parengti ir gamintojams pritaikyti savo gamybos grandines, kad jie galėtų laikytis gaminių projektavimo reikalavimo;
  Siekiant užtikrinti žiedinį plastikinių gaminių naudojimą, reikia apsaugoti perdirbtų medžiagų panaudojimą rinkoje. Todėl reikia priimti reikalavimą dėl minimalios perdirbto plastiko dalies tam tikruose gaminiuose.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | atlikdama peržiūrą pagal Direktyvos 94/62/EB 9 straipsnio 5 dalį Komisija turėtų atsižvelgti į santykines skirtingų pakavimo medžiagų savybes, įskaitant sudėtines medžiagas, remiantis gyvavimo ciklo vertinimais ir ypatingą dėmesį skirti prevencijai ir žiediniam projektavimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

atlikdama peržiūrą pagal Direktyvos 94/62/EB 9 straipsnio 5 dalį Komisija turėtų atsižvelgti į santykines skirtingų pakavimo medžiagų savybes, įskaitant sudėtines medžiagas, remiantis gyvavimo ciklo vertinimais ir ypatingą dėmesį skirti prevencijai ir žiediniam projektavimui;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | siekiant apsaugoti moterų sveikatą turėtų būti užkirstas kelias pavojingų cheminių medžiagų naudojimui higieniniuose įklotuose, tamponuose ir tamponų aplikatoriuose. Be to, universalių ir ekonomiškai tvaresnių priemonių prieinamumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti moterims galimybę visapusiškai dalyvauti socialiniame gyvenime; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

siekiant apsaugoti moterų sveikatą turėtų būti užkirstas kelias pavojingų cheminių medžiagų naudojimui higieniniuose įklotuose, tamponuose ir tamponų aplikatoriuose. Be to, universalių ir ekonomiškai tvaresnių priemonių prieinamumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti moterims galimybę visapusiškai dalyvauti socialiniame gyvenime;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | tam tikri vienkartiniai plastikiniai gaminiai patenka į aplinką dėl to, kad yra netinkamai šalinami per kanalizaciją ar kitaip netinkamai išmetami į aplinką. Todėl vienkartiniams plastikiniams gaminiams, kurie dažnai šalinami per kanalizaciją ar kitais netinkamais būdais, turėtų būti taikomi ženklinimo reikalavimai. Pasitelkiant ženklinimą vartotojai turėtų būti informuojami apie netinkamus ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus ir (arba) šiukšlių, susidarančių dėl netinkamo jų šalinimo, neigiamą poveikį aplinkai. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti suderintą ženklinimo formą, o tai darant, prireikus patikrinti, kaip siūlomą ženklinimą suvokia reprezentatyviai parinktos vartotojų grupės, siekiant užtikrinti, kad jis būtų veiksmingas
  ir
  aiškiai suprantamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

tam tikri vienkartiniai plastikiniai gaminiai patenka į aplinką dėl to, kad yra netinkamai šalinami per kanalizaciją ar kitaip netinkamai išmetami į aplinką. Todėl vienkartiniams plastikiniams gaminiams, kurie dažnai šalinami per kanalizaciją ar kitais netinkamais būdais, turėtų būti taikomi ženklinimo reikalavimai. Pasitelkiant ženklinimą vartotojai turėtų būti informuojami apie netinkamus ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus ir (arba) šiukšlių, susidarančių dėl netinkamo jų šalinimo, neigiamą poveikį aplinkai. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti suderintą ženklinimo formą, o tai darant, prireikus patikrinti, kaip siūlomą ženklinimą suvokia reprezentatyviai parinktos vartotojų grupės, siekiant užtikrinti, kad jis būtų veiksmingas
  ir
  aiškiai suprantamas;

| (14) | tam tikri vienkartiniai plastikiniai gaminiai patenka į aplinką dėl to, kad yra netinkamai šalinami per kanalizaciją ar kitaip netinkamai išmetami į aplinką.
  Be to, juos šalinant per kanalizaciją gali būti padaryta didelė ekonominė žala kanalizacijos tinklams, nes užkemšami siurbliai ir vamzdžiai. Šių gaminių atveju dažnai labai trūksta informacijos apie jų fizines savybes ir tinkamą šalinimą.
  Todėl vienkartiniams plastikiniams gaminiams, kurie dažnai šalinami per kanalizaciją ar kitais netinkamais būdais, turėtų būti taikomi ženklinimo reikalavimai
  , siekiant didinti informuotumą
  . Pasitelkiant ženklinimą vartotojai turėtų būti informuojami apie netinkamus ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus ir (arba) šiukšlių, susidarančių dėl netinkamo jų šalinimo, neigiamą poveikį aplinkai
  , tai, kad jų gaminio sudėtyje yra plastiko ir gaminio perdirbimo galimybes
  . Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti suderintą ženklinimo formą, o tai darant, prireikus patikrinti, kaip siūlomą ženklinimą suvokia reprezentatyviai parinktos vartotojų grupės, siekiant užtikrinti, kad jis būtų veiksmingas, aiškiai suprantamas
  ir neklaidinantis, ir ji taip pat turėtų atsižvelgti į esamus savanoriškus susitarimus; |
| --- | --- |

(14)

tam tikri vienkartiniai plastikiniai gaminiai patenka į aplinką dėl to, kad yra netinkamai šalinami per kanalizaciją ar kitaip netinkamai išmetami į aplinką.
  Be to, juos šalinant per kanalizaciją gali būti padaryta didelė ekonominė žala kanalizacijos tinklams, nes užkemšami siurbliai ir vamzdžiai. Šių gaminių atveju dažnai labai trūksta informacijos apie jų fizines savybes ir tinkamą šalinimą.
  Todėl vienkartiniams plastikiniams gaminiams, kurie dažnai šalinami per kanalizaciją ar kitais netinkamais būdais, turėtų būti taikomi ženklinimo reikalavimai
  , siekiant didinti informuotumą
  . Pasitelkiant ženklinimą vartotojai turėtų būti informuojami apie netinkamus ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus ir (arba) šiukšlių, susidarančių dėl netinkamo jų šalinimo, neigiamą poveikį aplinkai
  , tai, kad jų gaminio sudėtyje yra plastiko ir gaminio perdirbimo galimybes
  . Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti suderintą ženklinimo formą, o tai darant, prireikus patikrinti, kaip siūlomą ženklinimą suvokia reprezentatyviai parinktos vartotojų grupės, siekiant užtikrinti, kad jis būtų veiksmingas, aiškiai suprantamas
  ir neklaidinantis, ir ji taip pat turėtų atsižvelgti į esamus savanoriškus susitarimus;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | vienkartinių plastikinių gaminių, kurių lengvai prieinamų, tinkamų ir tvaresnių pakaitalų nėra, atveju valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, taip pat turėtų nustatyti didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, kad būtų padengtos atliekų tvarkymo ir šiukšlių surinkimo išlaidos, taip pat informuotumo didinimo priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią šiukšlinimui
  ir
  sumažinti šiukšlių kiekį, išlaidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

vienkartinių plastikinių gaminių, kurių lengvai prieinamų, tinkamų ir tvaresnių pakaitalų nėra, atveju valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, taip pat turėtų nustatyti didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, kad būtų padengtos atliekų tvarkymo ir šiukšlių surinkimo išlaidos, taip pat informuotumo didinimo priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią šiukšlinimui
  ir
  sumažinti šiukšlių kiekį, išlaidas;

| (15) | vienkartinių plastikinių gaminių, kurių lengvai prieinamų, tinkamų ir tvaresnių pakaitalų nėra, atveju valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, taip pat turėtų nustatyti didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, kad būtų padengtos
  būtinos
  atliekų tvarkymo ir šiukšlių surinkimo išlaidos, taip pat informuotumo didinimo priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią šiukšlinimui, sumažinti šiukšlių kiekį
  ir kovoti su netinkamu vartotojų elgesiu
  , išlaidas.
  Tos išlaidos neturėtų viršyti toms paslaugoms ekonomiškai efektyviai teikti būtinų išlaidų ir jas turėtų skaidriai nustatyti atitinkami subjektai. Šiukšlių surinkimo išlaidos turėtų būti proporcingos ir paremtos aiškiais tikslais, patvirtintais remiantis Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 1 dalimi. Šiais tikslais turėtų būti apibrėžta į didesnės gamintojo atsakomybės sistemą įtrauktos šiukšlių surinkimo veiklos apimtis ir mastas laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų prievolių dėl su atliekų prevencijos ir jūrų taršos šiukšlėmis. Tokia veikla turėtų apimti, pvz., šiukšlių prevenciją ir rinkimą gatvėse, prekyvietėse ir kitose viešosiose erdvėse, taip pat per viešuosius renginius, tačiau neturėtų apimti veiksmų, įskaitant jūrų ir vandenynų valymą, už kuriuos valdžios institucijos nėra atsakingos; |
| --- | --- |

(15)

vienkartinių plastikinių gaminių, kurių lengvai prieinamų, tinkamų ir tvaresnių pakaitalų nėra, atveju valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, taip pat turėtų nustatyti didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, kad būtų padengtos
  būtinos
  atliekų tvarkymo ir šiukšlių surinkimo išlaidos, taip pat informuotumo didinimo priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią šiukšlinimui, sumažinti šiukšlių kiekį
  ir kovoti su netinkamu vartotojų elgesiu
  , išlaidas.
  Tos išlaidos neturėtų viršyti toms paslaugoms ekonomiškai efektyviai teikti būtinų išlaidų ir jas turėtų skaidriai nustatyti atitinkami subjektai. Šiukšlių surinkimo išlaidos turėtų būti proporcingos ir paremtos aiškiais tikslais, patvirtintais remiantis Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 1 dalimi. Šiais tikslais turėtų būti apibrėžta į didesnės gamintojo atsakomybės sistemą įtrauktos šiukšlių surinkimo veiklos apimtis ir mastas laikantis atitinkamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų prievolių dėl su atliekų prevencijos ir jūrų taršos šiukšlėmis. Tokia veikla turėtų apimti, pvz., šiukšlių prevenciją ir rinkimą gatvėse, prekyvietėse ir kitose viešosiose erdvėse, taip pat per viešuosius renginius, tačiau neturėtų apimti veiksmų, įskaitant jūrų ir vandenynų valymą, už kuriuos valdžios institucijos nėra atsakingos;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | ekonominės paskatos gali turėti įtakos vartotojų pasirinkimui, skatinti tam tikrus vartotojų įpročius arba nuo jų atgrasyti, todėl jos gali būti naudojamos kaip veiksminga pradinė priemonė siekiant sumažinti tam tikrų plastiko gaminių poveikį aplinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

ekonominės paskatos gali turėti įtakos vartotojų pasirinkimui, skatinti tam tikrus vartotojų įpročius arba nuo jų atgrasyti, todėl jos gali būti naudojamos kaip veiksminga pradinė priemonė siekiant sumažinti tam tikrų plastiko gaminių poveikį aplinkai;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | didelė dalis jūras teršiančių plastiko šiukšlių, atsirandančių dėl apleistų, pamestų ir išmestų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, rodo, kad galiojančiais teisiniais reikalavimais (46) nesuteikiama pakankamai paskatų sugrąžinti tokius įrankius į krantą, kad jie būtų surinkti ir sutvarkyti. Taikant netiesioginių mokesčių sistemą, numatytą pagal galiojančius teisės aktus dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, laivai neskatinami išmesti savo atliekų į jūrą ir užtikrinama teisė jas pristatyti. Tačiau ta sistema turėtų būti papildyta kitomis finansinėmis paskatomis žvejams sugrąžinti savo žvejybos įrankių atliekas į krantą, kad išvengtų bet kokio galimo mokėtino netiesioginio atliekų mokesčio padidėjimo. Žvejybos įrankių plastikinės dalys turi didelį perdirbimo potencialą, todėl valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, turėtų nustatyti didesnę gamintojo atsakomybę už žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kad palengvintų atskirą žvejybos įrankių surinkimą ir finansuotų tinkamą tokių žvejybos įrankių atliekų tvarkymą, visų pirma antrinį perdirbimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

didelė dalis jūras teršiančių plastiko šiukšlių, atsirandančių dėl apleistų, pamestų ir išmestų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, rodo, kad galiojančiais teisiniais reikalavimais (46) nesuteikiama pakankamai paskatų sugrąžinti tokius įrankius į krantą, kad jie būtų surinkti ir sutvarkyti. Taikant netiesioginių mokesčių sistemą, numatytą pagal galiojančius teisės aktus dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, laivai neskatinami išmesti savo atliekų į jūrą ir užtikrinama teisė jas pristatyti. Tačiau ta sistema turėtų būti papildyta kitomis finansinėmis paskatomis žvejams sugrąžinti savo žvejybos įrankių atliekas į krantą, kad išvengtų bet kokio galimo mokėtino netiesioginio atliekų mokesčio padidėjimo. Žvejybos įrankių plastikinės dalys turi didelį perdirbimo potencialą, todėl valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, turėtų nustatyti didesnę gamintojo atsakomybę už žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kad palengvintų atskirą žvejybos įrankių surinkimą ir finansuotų tinkamą tokių žvejybos įrankių atliekų tvarkymą, visų pirma antrinį perdirbimą;

| (16) | didelė dalis jūras teršiančių plastiko šiukšlių, atsirandančių dėl apleistų, pamestų ir išmestų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, rodo, kad galiojančiais teisiniais reikalavimais (46) nesuteikiama pakankamai paskatų sugrąžinti tokius įrankius į krantą, kad jie būtų surinkti ir sutvarkyti.
  Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, jei pamestų žvejybos įrankių neįmanoma surinkti, laivo kapitonas apie tai privalo informuoti vėliavos valstybės narės kompetentingas institucijas. Siekiant užtikrinti suderintą stebėseną, valstybės narės turėtų rinkti ir registruoti duomenis apie pamestus žvejybos įrankius ir kasmet juos perduoti Komisijai.
  Taikant netiesioginių mokesčių sistemą, numatytą pagal galiojančius teisės aktus dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, laivai neskatinami išmesti savo atliekų į jūrą ir užtikrinama teisė jas pristatyti. Tačiau ta sistema turėtų būti papildyta kitomis finansinėmis paskatomis žvejams sugrąžinti savo žvejybos įrankių atliekas į krantą, kad išvengtų bet kokio galimo mokėtino netiesioginio atliekų mokesčio padidėjimo. Žvejybos įrankių plastikinės dalys turi didelį perdirbimo potencialą, todėl valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, turėtų nustatyti didesnę gamintojo atsakomybę už žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kad palengvintų atskirą žvejybos įrankių surinkimą ir finansuotų tinkamą tokių žvejybos įrankių atliekų tvarkymą, visų pirma antrinį perdirbimą;
  Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojų mokami piniginiai įnašai vykdant jų įsipareigojimus, kylančius dėl gamintojo atsakomybės, būtų pritaikyti, visų pirma atsižvelgiant į tokių žvejybos įrankių patvarumą, tinkamumą juos taisyti, pakartotinai naudoti ir perdirbti; |
| --- | --- |

(16)

didelė dalis jūras teršiančių plastiko šiukšlių, atsirandančių dėl apleistų, pamestų ir išmestų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, rodo, kad galiojančiais teisiniais reikalavimais (46) nesuteikiama pakankamai paskatų sugrąžinti tokius įrankius į krantą, kad jie būtų surinkti ir sutvarkyti.
  Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, jei pamestų žvejybos įrankių neįmanoma surinkti, laivo kapitonas apie tai privalo informuoti vėliavos valstybės narės kompetentingas institucijas. Siekiant užtikrinti suderintą stebėseną, valstybės narės turėtų rinkti ir registruoti duomenis apie pamestus žvejybos įrankius ir kasmet juos perduoti Komisijai.
  Taikant netiesioginių mokesčių sistemą, numatytą pagal galiojančius teisės aktus dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, laivai neskatinami išmesti savo atliekų į jūrą ir užtikrinama teisė jas pristatyti. Tačiau ta sistema turėtų būti papildyta kitomis finansinėmis paskatomis žvejams sugrąžinti savo žvejybos įrankių atliekas į krantą, kad išvengtų bet kokio galimo mokėtino netiesioginio atliekų mokesčio padidėjimo. Žvejybos įrankių plastikinės dalys turi didelį perdirbimo potencialą, todėl valstybės narės, laikydamosi principo „teršėjas moka“, turėtų nustatyti didesnę gamintojo atsakomybę už žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kad palengvintų atskirą žvejybos įrankių surinkimą ir finansuotų tinkamą tokių žvejybos įrankių atliekų tvarkymą, visų pirma antrinį perdirbimą;
  Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojų mokami piniginiai įnašai vykdant jų įsipareigojimus, kylančius dėl gamintojo atsakomybės, būtų pritaikyti, visų pirma atsižvelgiant į tokių žvejybos įrankių patvarumą, tinkamumą juos taisyti, pakartotinai naudoti ir perdirbti;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | užtikrindamos didesnę gamintojo atsakomybę už žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, valstybės narės turėtų stebėti, vertinti, surinkti ir perdirbti žvejybos įrankius, kad pasiektų šioje direktyvoje nustatytus kiekybinius žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, surinkimo ir perdirbimo tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

užtikrindamos didesnę gamintojo atsakomybę už žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, valstybės narės turėtų stebėti, vertinti, surinkti ir perdirbti žvejybos įrankius, kad pasiektų šioje direktyvoje nustatytus kiekybinius žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, surinkimo ir perdirbimo tikslus;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) strateginiuose planuose į žemės ūkio plastiko atliekų problemą turėtų būti atsižvelgiama ir Komisija prireikus vidurio laikotarpiu iki 2023 m. turėtų nustatyti su plastiko atliekomis susijusį geros žemės agrarinės ir aplinkosauginės būklės standartą kaip naują griežtesnių sąlygų elementą. Pagal naująjį kompleksinės paramos teikimo reikalavimą ūkininkai, organizuodami plastiko rinkimą ir antrinį perdirbimą, privalėtų naudotis įgaliotosios atliekų tvarkymo įmonės paslaugomis ir saugoti įrodymus, kad plastiko atliekos buvo tinkamai tvarkomos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) strateginiuose planuose į žemės ūkio plastiko atliekų problemą turėtų būti atsižvelgiama ir Komisija prireikus vidurio laikotarpiu iki 2023 m. turėtų nustatyti su plastiko atliekomis susijusį geros žemės agrarinės ir aplinkosauginės būklės standartą kaip naują griežtesnių sąlygų elementą. Pagal naująjį kompleksinės paramos teikimo reikalavimą ūkininkai, organizuodami plastiko rinkimą ir antrinį perdirbimą, privalėtų naudotis įgaliotosios atliekų tvarkymo įmonės paslaugomis ir saugoti įrodymus, kad plastiko atliekos buvo tinkamai tvarkomos;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekiant užkirsti kelią taršai šiukšlėmis ir kitoms netinkamoms atliekų šalinimo formoms, dėl kurių šiukšlės, kuriose yra plastiko, patenka į jūrą, vartotojai turi būti tinkamai informuojami apie esamus tinkamiausius ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus, geriausią atliekų šalinimo praktiką ir blogos šalinimo praktikos poveikį aplinkai, taip pat apie plastiko kiekį tam tikruose vienkartiniuose plastikiniuose gaminiuose ir žvejybos įrankiuose. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi informuotumo didinimo priemonių, kuriomis užtikrinama, kad tokia informacija vartotojams būtų suteikta. Informacijos turinys neturėtų būti reklaminio pobūdžio ir neturėtų skatinti naudoti vienkartinių plastikinių gaminių. Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti tinkamiausias priemones pagal gaminio pobūdį arba paskirtį. Vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojai turėtų padengti informuotumo didinimo priemonių išlaidas – tai yra didesnės gamintojo atsakomybės įsipareigojimų dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekiant užkirsti kelią taršai šiukšlėmis ir kitoms netinkamoms atliekų šalinimo formoms, dėl kurių šiukšlės, kuriose yra plastiko, patenka į jūrą, vartotojai turi būti tinkamai informuojami apie esamus tinkamiausius ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus, geriausią atliekų šalinimo praktiką ir blogos šalinimo praktikos poveikį aplinkai, taip pat apie plastiko kiekį tam tikruose vienkartiniuose plastikiniuose gaminiuose ir žvejybos įrankiuose. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi informuotumo didinimo priemonių, kuriomis užtikrinama, kad tokia informacija vartotojams būtų suteikta. Informacijos turinys neturėtų būti reklaminio pobūdžio ir neturėtų skatinti naudoti vienkartinių plastikinių gaminių. Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti tinkamiausias priemones pagal gaminio pobūdį arba paskirtį. Vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojai turėtų padengti informuotumo didinimo priemonių išlaidas – tai yra didesnės gamintojo atsakomybės įsipareigojimų dalis;

| (18) | siekiant užkirsti kelią taršai šiukšlėmis ir kitoms netinkamoms atliekų šalinimo formoms, dėl kurių šiukšlės, kuriose yra plastiko, patenka į jūrą, vartotojai turi būti tinkamai informuojami apie esamus tinkamiausius ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus, geriausią atliekų šalinimo praktiką ir blogos šalinimo praktikos poveikį aplinkai, taip pat apie plastiko kiekį tam tikruose vienkartiniuose plastikiniuose gaminiuose ir žvejybos įrankiuose
  , kad būtų skatinamas atsakingas vartotojų elgesys tinkamai atsikratant atliekomis
  . Todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi informuotumo didinimo priemonių, kuriomis užtikrinama, kad tokia informacija vartotojams būtų suteikta.
  Ši informacija turėtų apimti netinkamo atsikratymo atliekomis poveikį kanalizacijos tinklui.
  Informacijos turinys neturėtų būti reklaminio pobūdžio ir neturėtų skatinti naudoti vienkartinių plastikinių gaminių. Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti tinkamiausias priemones pagal gaminio pobūdį arba paskirtį.
  Kova su šiukšlėmis yra bendra kompetentingų institucijų, gamintojų ir vartotojų atsakomybė.
  Vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojai turėtų padengti informuotumo didinimo priemonių išlaidas – tai yra didesnės gamintojo atsakomybės įsipareigojimų dalis.
  Gamintojai turėtų būti raginami pasinaudoti savo rinkodaros galia ir skatinti tvarų žiedinį gaminių vartojimą ir naudojimą; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užkirsti kelią taršai šiukšlėmis ir kitoms netinkamoms atliekų šalinimo formoms, dėl kurių šiukšlės, kuriose yra plastiko, patenka į jūrą, vartotojai turi būti tinkamai informuojami apie esamus tinkamiausius ir (arba) vengtinus atliekų šalinimo būdus, geriausią atliekų šalinimo praktiką ir blogos šalinimo praktikos poveikį aplinkai, taip pat apie plastiko kiekį tam tikruose vienkartiniuose plastikiniuose gaminiuose ir žvejybos įrankiuose
  , kad būtų skatinamas atsakingas vartotojų elgesys tinkamai atsikratant atliekomis
  . Todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi informuotumo didinimo priemonių, kuriomis užtikrinama, kad tokia informacija vartotojams būtų suteikta.
  Ši informacija turėtų apimti netinkamo atsikratymo atliekomis poveikį kanalizacijos tinklui.
  Informacijos turinys neturėtų būti reklaminio pobūdžio ir neturėtų skatinti naudoti vienkartinių plastikinių gaminių. Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti tinkamiausias priemones pagal gaminio pobūdį arba paskirtį.
  Kova su šiukšlėmis yra bendra kompetentingų institucijų, gamintojų ir vartotojų atsakomybė.
  Vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojai turėtų padengti informuotumo didinimo priemonių išlaidas – tai yra didesnės gamintojo atsakomybės įsipareigojimų dalis.
  Gamintojai turėtų būti raginami pasinaudoti savo rinkodaros galia ir skatinti tvarų žiedinį gaminių vartojimą ir naudojimą;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18a) | pagal Sąjungos teisės aktus Komisija privalo padėti valstybėms narėms rengti strategijas ir planus, kuriais siekiama sumažinti žvejybos įrangos paplitimą jūroje, be kita ko, naudojant iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) teikiamas dotacijas. Tokios pastangos gali apimti kampanijas ir programas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie atliekų poveikį jūrų ekosistemoms, galimybių naudoti biologiškai skaidžius ir kompostuojamus žvejybos įrankius tyrimus, žvejų švietimo projektus ir konkrečias viešąsias programas, skirtas plastikui ir kitiems objektams iš jūros aplinkos pašalinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18a)

pagal Sąjungos teisės aktus Komisija privalo padėti valstybėms narėms rengti strategijas ir planus, kuriais siekiama sumažinti žvejybos įrangos paplitimą jūroje, be kita ko, naudojant iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) teikiamas dotacijas. Tokios pastangos gali apimti kampanijas ir programas, kuriomis siekiama didinti informuotumą apie atliekų poveikį jūrų ekosistemoms, galimybių naudoti biologiškai skaidžius ir kompostuojamus žvejybos įrankius tyrimus, žvejų švietimo projektus ir konkrečias viešąsias programas, skirtas plastikui ir kitiems objektams iš jūros aplinkos pašalinti;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | bene dažniausiai Sąjungos paplūdimiuose randamos jūras teršiančios šiukšlės yra vienkartiniai plastikiniai gėrimų buteliai. Taip yra todėl, kad atskiro surinkimo sistemos yra neveiksmingos ir jose dalyvauja mažai vartotojų. Turi būti skatinamos veiksmingesnės atskiro surinkimo sistemos, todėl turėtų būti nustatyta minimali atskiro gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, surinkimo norma. Valstybės narės turėtų būti pajėgios pasiekti tą minimalią normą nustatydamos gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, atskiro surinkimo tikslus pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas arba įdiegdamos užstato grąžinimo sistemas ar bet kokias kitas jų nuožiūra tinkamas priemones.
  Tai
  turės tiesioginį teigiamą poveikį surinkimo rodikliams, surinktų ir perdirbtų medžiagų kokybei, o tai atvers galimybių perdirbimo įmonėms ir perdirbtų medžiagų rinkas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

bene dažniausiai Sąjungos paplūdimiuose randamos jūras teršiančios šiukšlės yra vienkartiniai plastikiniai gėrimų buteliai. Taip yra todėl, kad atskiro surinkimo sistemos yra neveiksmingos ir jose dalyvauja mažai vartotojų. Turi būti skatinamos veiksmingesnės atskiro surinkimo sistemos, todėl turėtų būti nustatyta minimali atskiro gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, surinkimo norma. Valstybės narės turėtų būti pajėgios pasiekti tą minimalią normą nustatydamos gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, atskiro surinkimo tikslus pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas arba įdiegdamos užstato grąžinimo sistemas ar bet kokias kitas jų nuožiūra tinkamas priemones.
  Tai
  turės tiesioginį teigiamą poveikį surinkimo rodikliams, surinktų ir perdirbtų medžiagų kokybei, o tai atvers galimybių perdirbimo įmonėms ir perdirbtų medžiagų rinkas;

| (20) | bene dažniausiai Sąjungos paplūdimiuose randamos jūras teršiančios šiukšlės yra vienkartiniai plastikiniai gėrimų buteliai
  (su kamšteliais ir dangteliais)
  . Taip yra todėl, kad atskiro surinkimo sistemos yra neveiksmingos ir jose dalyvauja mažai vartotojų. Turi būti skatinamos veiksmingesnės atskiro surinkimo sistemos
  ir padidinta gamyba iš perdirbtų medžiagų
  , todėl turėtų būti nustatyta minimali atskiro gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, surinkimo norma. Valstybės narės turėtų būti pajėgios pasiekti tą minimalią normą nustatydamos gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, atskiro surinkimo tikslus pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas arba įdiegdamos užstato grąžinimo sistemas ar bet kokias kitas jų nuožiūra tinkamas priemones.
  Be mažiausio surinkimo tikslo, turėtų būti taikomas reikalavimas dėl tam tikros perdirbtos plastikinių butelių dalies, siekiant užtikrinti, kad didesnis surinkto plastiko kiekis būtų pakartotinai panaudotas ar perdirbtas ir taip vėl atsidurtų žiedinėje ekonomikoje. Tos priemonės
  turės tiesioginį teigiamą poveikį surinkimo
  ir perdirbimo
  rodikliams, surinktų ir perdirbtų medžiagų kokybei, o tai atvers galimybių perdirbimo įmonėms ir perdirbtų medžiagų rinkas;
  Įgyvendindamos priemones, kuriomis siekiama mažiausio atskiro surinkimo tikslo, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų išlaikytas sklandus esamų didesnės gamintojo atsakomybės sistemų veikimas. Komisija turėtų parengti parengia gaires dėl užstato grąžinimo sistemų veikimo toms valstybėms narėms, kurios pasirenka tokias sistemas; |
| --- | --- |

(20)

bene dažniausiai Sąjungos paplūdimiuose randamos jūras teršiančios šiukšlės yra vienkartiniai plastikiniai gėrimų buteliai
  (su kamšteliais ir dangteliais)
  . Taip yra todėl, kad atskiro surinkimo sistemos yra neveiksmingos ir jose dalyvauja mažai vartotojų. Turi būti skatinamos veiksmingesnės atskiro surinkimo sistemos
  ir padidinta gamyba iš perdirbtų medžiagų
  , todėl turėtų būti nustatyta minimali atskiro gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, surinkimo norma. Valstybės narės turėtų būti pajėgios pasiekti tą minimalią normą nustatydamos gėrimų butelių, priskiriamų vienkartiniams plastikiniams gaminiams, atskiro surinkimo tikslus pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas arba įdiegdamos užstato grąžinimo sistemas ar bet kokias kitas jų nuožiūra tinkamas priemones.
  Be mažiausio surinkimo tikslo, turėtų būti taikomas reikalavimas dėl tam tikros perdirbtos plastikinių butelių dalies, siekiant užtikrinti, kad didesnis surinkto plastiko kiekis būtų pakartotinai panaudotas ar perdirbtas ir taip vėl atsidurtų žiedinėje ekonomikoje. Tos priemonės
  turės tiesioginį teigiamą poveikį surinkimo
  ir perdirbimo
  rodikliams, surinktų ir perdirbtų medžiagų kokybei, o tai atvers galimybių perdirbimo įmonėms ir perdirbtų medžiagų rinkas;
  Įgyvendindamos priemones, kuriomis siekiama mažiausio atskiro surinkimo tikslo, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų išlaikytas sklandus esamų didesnės gamintojo atsakomybės sistemų veikimas. Komisija turėtų parengti parengia gaires dėl užstato grąžinimo sistemų veikimo toms valstybėms narėms, kurios pasirenka tokias sistemas;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | Direktyvoje 2008/98/EB „atskiras surinkimas“ yra nustatytas kaip atliekų surinkimas, kai atliekų srautai atskiriami atsižvelgiant į atliekų rūšį ir pobūdį, taip palengvinant jų specialų apdorojimą; Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/851, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB

   (1a)

  , pažymima, kad atskirą surinkimą galima užtikrinti taikant surinkimo prie kiekvieno namo, atgabenimo ir priėmimo ar kitas surinkimo sistemas. Direktyvos 2008/98/EB 10 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, pagal kurią turėtų būti įmanoma surinkti tam tikrų rūšių atliekas, jei tai netrukdo aukštos kokybės atliekų perdirbimui ar kitokiam panaudojimui laikantis atliekų hierarchijos, o šių operacijų rezultatas yra panašios kokybės palyginti su rezultatu, gaunamu tas atliekas surenkant atskirai. Ta leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti taikoma ir įgyvendinant šią direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

Direktyvoje 2008/98/EB „atskiras surinkimas“ yra nustatytas kaip atliekų surinkimas, kai atliekų srautai atskiriami atsižvelgiant į atliekų rūšį ir pobūdį, taip palengvinant jų specialų apdorojimą; Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/851, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB

   (1a)

  , pažymima, kad atskirą surinkimą galima užtikrinti taikant surinkimo prie kiekvieno namo, atgabenimo ir priėmimo ar kitas surinkimo sistemas. Direktyvos 2008/98/EB 10 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, pagal kurią turėtų būti įmanoma surinkti tam tikrų rūšių atliekas, jei tai netrukdo aukštos kokybės atliekų perdirbimui ar kitokiam panaudojimui laikantis atliekų hierarchijos, o šių operacijų rezultatas yra panašios kokybės palyginti su rezultatu, gaunamu tas atliekas surenkant atskirai. Ta leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti taikoma ir įgyvendinant šią direktyvą;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo (48) dėl geresnės teisėkūros 22 dalį Komisija turėtų atlikti šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas turėtų būti pagrįstas įgyvendinant šią direktyvą sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis, taip pat duomenimis, surinktais pagal Direktyvą 2008/56/EB arba Direktyvą 2008/98/EB. Šiuo vertinimu turėtų būti remiamasi vertinant galimas tolesnes priemones, taip pat vertinant, ar, siekiant Sąjungoje vykdyti jūros taršos šiukšlėmis stebėseną, reikėtų peržiūrėti priedą, kuriame pateikiamas vienkartinių plastikinių gaminių sąrašas.
  Atliekant vertinimą taip pat derėtų apsvarstyti, ar per tą laiką įvykusi mokslo ir technikos pažanga, įskaitant biologiškai skaidžių medžiagų kūrimą ir plastiko biologinio skaidumo jūros aplinkoje kriterijų ar standartų rengimą, kaip numatyta Europinėje plastikų strategijoje, suteikia galimybę nustatyti tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių biologinio skaidymosi jūros aplinkoje standartą. Tas standartas apimtų standartą, pagal kurį būtų tikrinama, ar dėl fizinio ir biologinio skaidymosi jūros aplinkoje plastikas visiškai suskyla į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį per pakankamai trumpą laiką, kad plastikas nepakenktų jūros augalijai ir gyvūnijai ir nesikauptų aplinkoje. Tokio standarto reikalavimus atitinkantiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams pateikimo rinkai draudimas galėtų būti netaikomas. Nors Europinėje plastikų strategijoje jau numatyta veiksmų šioje srityje, joje taip pat pripažįstama, kad dėl skirtingų sąlygų jūrose nėra taip paprasta nustatyti biologiškai skaidžių savybių turinčių plastikų reglamentavimo sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo (48) dėl geresnės teisėkūros 22 dalį Komisija turėtų atlikti šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas turėtų būti pagrįstas įgyvendinant šią direktyvą sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis, taip pat duomenimis, surinktais pagal Direktyvą 2008/56/EB arba Direktyvą 2008/98/EB. Šiuo vertinimu turėtų būti remiamasi vertinant galimas tolesnes priemones, taip pat vertinant, ar, siekiant Sąjungoje vykdyti jūros taršos šiukšlėmis stebėseną, reikėtų peržiūrėti priedą, kuriame pateikiamas vienkartinių plastikinių gaminių sąrašas.
  Atliekant vertinimą taip pat derėtų apsvarstyti, ar per tą laiką įvykusi mokslo ir technikos pažanga, įskaitant biologiškai skaidžių medžiagų kūrimą ir plastiko biologinio skaidumo jūros aplinkoje kriterijų ar standartų rengimą, kaip numatyta Europinėje plastikų strategijoje, suteikia galimybę nustatyti tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių biologinio skaidymosi jūros aplinkoje standartą. Tas standartas apimtų standartą, pagal kurį būtų tikrinama, ar dėl fizinio ir biologinio skaidymosi jūros aplinkoje plastikas visiškai suskyla į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį per pakankamai trumpą laiką, kad plastikas nepakenktų jūros augalijai ir gyvūnijai ir nesikauptų aplinkoje. Tokio standarto reikalavimus atitinkantiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams pateikimo rinkai draudimas galėtų būti netaikomas. Nors Europinėje plastikų strategijoje jau numatyta veiksmų šioje srityje, joje taip pat pripažįstama, kad dėl skirtingų sąlygų jūrose nėra taip paprasta nustatyti biologiškai skaidžių savybių turinčių plastikų reglamentavimo sistemą;

| (22) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo (48) dėl geresnės teisėkūros 22 dalį Komisija turėtų atlikti šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas turėtų būti pagrįstas įgyvendinant šią direktyvą sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis, taip pat duomenimis, surinktais pagal Direktyvą 2008/56/EB arba Direktyvą 2008/98/EB. Šiuo vertinimu turėtų būti remiamasi vertinant galimas tolesnes priemones,
  įskaitant 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio Sąjungos masto tikslų dėl taršos mažinimo nustatymą
  , taip pat vertinant, ar, siekiant Sąjungoje vykdyti jūros taršos šiukšlėmis stebėseną, reikėtų peržiūrėti priedą, kuriame pateikiamas vienkartinių plastikinių gaminių sąrašas. |
| --- | --- |

(22)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo (48) dėl geresnės teisėkūros 22 dalį Komisija turėtų atlikti šios direktyvos vertinimą. Tas vertinimas turėtų būti pagrįstas įgyvendinant šią direktyvą sukaupta patirtimi ir surinktais duomenimis, taip pat duomenimis, surinktais pagal Direktyvą 2008/56/EB arba Direktyvą 2008/98/EB. Šiuo vertinimu turėtų būti remiamasi vertinant galimas tolesnes priemones,
  įskaitant 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio Sąjungos masto tikslų dėl taršos mažinimo nustatymą
  , taip pat vertinant, ar, siekiant Sąjungoje vykdyti jūros taršos šiukšlėmis stebėseną, reikėtų peržiūrėti priedą, kuriame pateikiamas vienkartinių plastikinių gaminių sąrašas.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų, taikomų už šios direktyvos nuostatų pažeidimą, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų, taikomų už šios direktyvos nuostatų pažeidimą, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

| (23) | valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų, taikomų už šios direktyvos nuostatų pažeidimą, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Vartotojai taip pat turėtų būti atitinkamai skatinami arba baudžiami už savo elgesį; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės turėtų nustatyti sankcijų, taikomų už šios direktyvos nuostatų pažeidimą, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Vartotojai taip pat turėtų būti atitinkamai skatinami arba baudžiami už savo elgesį;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | kadangi šioje direktyvoje nustatytų tikslų, t. y. užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, daromam poveikiui aplinkai ir jį sumažinti, skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, įskaitant naujoviškų verslo modelių, gaminių ir medžiagų kūrimo skatinimą, taip prisidedant prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

kadangi šioje direktyvoje nustatytų tikslų, t. y. užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, daromam poveikiui aplinkai ir jį sumažinti, skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, įskaitant naujoviškų verslo modelių, gaminių ir medžiagų kūrimo skatinimą, taip prisidedant prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

| (25) | kadangi šioje direktyvoje nustatytų tikslų, t. y. užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos
  ir žemės ūkio
  įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, daromam poveikiui aplinkai
  ir žmonių sveikatai
  ir jį sumažinti, skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, įskaitant naujoviškų verslo modelių, gaminių ir medžiagų kūrimo skatinimą, taip prisidedant prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(25)

kadangi šioje direktyvoje nustatytų tikslų, t. y. užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos
  ir žemės ūkio
  įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, daromam poveikiui aplinkai
  ir žmonių sveikatai
  ir jį sumažinti, skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, įskaitant naujoviškų verslo modelių, gaminių ir medžiagų kūrimo skatinimą, taip prisidedant prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | kadangi jūras teršiančio plastiko šiukšlių esama ne tik Sąjunga supančioje jūros aplinkoje ir kadangi didžiulių jūras teršiančių plastiko šiukšlių galima rasti kitose nei Sąjunga pasaulio dalyse, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atliekų eksportu į trečiąsias šalis jūrų tarša plastiko šiukšlėmis kitur nebūtų didinama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

kadangi jūras teršiančio plastiko šiukšlių esama ne tik Sąjunga supančioje jūros aplinkoje ir kadangi didžiulių jūras teršiančių plastiko šiukšlių galima rasti kitose nei Sąjunga pasaulio dalyse, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atliekų eksportu į trečiąsias šalis jūrų tarša plastiko šiukšlėmis kitur nebūtų didinama;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25b) | valstybės narės taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį pažabojant jūrų taršą šiukšlėmis, dalydamosi su trečiosiomis šalimis savo žiniomis ir patirtimi tvaraus medžiagų tvarkymo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25b)

valstybės narės taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį pažabojant jūrų taršą šiukšlėmis, dalydamosi su trečiosiomis šalimis savo žiniomis ir patirtimi tvaraus medžiagų tvarkymo srityje;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25c) | viešojo sektoriaus institucijos, įskaitant Sąjungos institucijas, turėtų rodyti pavyzdį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25c)

viešojo sektoriaus institucijos, įskaitant Sąjungos institucijas, turėtų rodyti pavyzdį;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikiui aplinkai, visų pirma vandens aplinkai, bei žmonių sveikatai ir jį sumažinti, taip pat kuriant
  naujus
  verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo. | Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikiui aplinkai, visų pirma vandens
  organizmams ir
  aplinkai, bei žmonių sveikatai ir jį sumažinti, taip pat kuriant
  novatoriškus ir tvarius
  verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikiui aplinkai, visų pirma vandens aplinkai, bei žmonių sveikatai ir jį sumažinti, taip pat kuriant
  naujus
  verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo.

Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikiui aplinkai, visų pirma vandens
  organizmams ir
  aplinkai, bei žmonių sveikatai ir jį sumažinti, taip pat kuriant
  novatoriškus ir tvarius
  verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva taikoma priede nurodytiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko. | Ši direktyva taikoma priede nurodytiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams ir žvejybos
  bei akvakultūros
  įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ši direktyva taikoma priede nurodytiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko.

Ši direktyva taikoma priede nurodytiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams ir žvejybos
  bei akvakultūros
  įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | plastikas – medžiaga, sudaryta iš polimero, apibrėžto Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 5 dalyje, į kurią gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kuri gali būti galutinių produktų pagrindinis struktūrinis komponentas, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1)

plastikas – medžiaga, sudaryta iš polimero, apibrėžto Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 5 dalyje, į kurią gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kuri gali būti galutinių produktų pagrindinis struktūrinis komponentas, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus;

| 1) | plastikas – medžiaga, sudaryta iš polimero, apibrėžto Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 5 dalyje, į kurią gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kuri
  yra arba
  gali būti galutinių produktų pagrindinis struktūrinis komponentas, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus; |
| --- | --- |

1)

plastikas – medžiaga, sudaryta iš polimero, apibrėžto Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 5 dalyje, į kurią gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kuri
  yra arba
  gali būti galutinių produktų pagrindinis struktūrinis komponentas, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | labai lengvi plastikiniai pirkinių maišeliai – lengvi plastikiniai pirkinių maišeliai, apibrėžti Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1c dalyje, kurių sienelės storis yra mažesnis kaip 15 mikronų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a)

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | žvejybos įrankis – bet koks žvejyboje ir akvakultūroje naudojamas įrankis ar įrenginys, skirtas jūrų gyviesiems ištekliams žvejoti
  ir gaudyti
  , arba jūros paviršiuje plūduriuojantis įrenginys, skirtas tokiems jūrų gyviesiems ištekliams privilioti
  ir sugauti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3)

žvejybos įrankis – bet koks žvejyboje ir akvakultūroje naudojamas įrankis ar įrenginys, skirtas jūrų gyviesiems ištekliams žvejoti
  ir gaudyti
  , arba jūros paviršiuje plūduriuojantis įrenginys, skirtas tokiems jūrų gyviesiems ištekliams privilioti
  ir sugauti
  ;

| 3) | žvejybos įrankis – bet koks žvejyboje ir akvakultūroje naudojamas įrankis ar įrenginys, skirtas jūrų gyviesiems ištekliams žvejoti
  , gaudyti ar laikyti auginimui ūkyje
  , arba jūros paviršiuje plūduriuojantis įrenginys, skirtas tokiems jūrų gyviesiems ištekliams privilioti
  , sugauti ar laikyti
  ; |
| --- | --- |

3)

žvejybos įrankis – bet koks žvejyboje ir akvakultūroje naudojamas įrankis ar įrenginys, skirtas jūrų gyviesiems ištekliams žvejoti
  , gaudyti ar laikyti auginimui ūkyje
  , arba jūros paviršiuje plūduriuojantis įrenginys, skirtas tokiems jūrų gyviesiems ištekliams privilioti
  , sugauti ar laikyti
  ;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | žvejybos įrankių atliekos – bet kokie žvejybos įrankiai, įtraukti į Direktyvoje 2008/98/EB pateiktą atliekų apibrėžtį, įskaitant visas atskiras jų dalis ar medžiagas, įėjusias į tokių žvejybos įrankių sudėtį ar prie jų pritvirtintas, kai jie buvo išmesti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4)

žvejybos įrankių atliekos – bet kokie žvejybos įrankiai, įtraukti į Direktyvoje 2008/98/EB pateiktą atliekų apibrėžtį, įskaitant visas atskiras jų dalis ar medžiagas, įėjusias į tokių žvejybos įrankių sudėtį ar prie jų pritvirtintas, kai jie buvo išmesti;

| 4) | žvejybos įrankių atliekos – bet kokie žvejybos įrankiai, įtraukti į Direktyvoje 2008/98/EB pateiktą atliekų apibrėžtį, įskaitant visas atskiras jų dalis ar medžiagas, įėjusias į tokių žvejybos įrankių sudėtį ar prie jų pritvirtintas, kai jie buvo išmesti
  arba pamesti
  ; |
| --- | --- |

4)

žvejybos įrankių atliekos – bet kokie žvejybos įrankiai, įtraukti į Direktyvoje 2008/98/EB pateiktą atliekų apibrėžtį, įskaitant visas atskiras jų dalis ar medžiagas, įėjusias į tokių žvejybos įrankių sudėtį ar prie jų pritvirtintas, kai jie buvo išmesti
  arba pamesti
  ;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10) | gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris, nepriklausomai nuo pardavimo būdų, įskaitant nuotolinės prekybos sutartis, kaip apibrėžta 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/83/ES (50), vykdydamas profesinę veiklą
  pateikia Sąjungos rinkai
  vienkartinius plastikinius gaminius ir žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 28
  punkte

   (51); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10)

gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris, nepriklausomai nuo pardavimo būdų, įskaitant nuotolinės prekybos sutartis, kaip apibrėžta 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/83/ES (50), vykdydamas profesinę veiklą
  pateikia Sąjungos rinkai
  vienkartinius plastikinius gaminius ir žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 28
  punkte

   (51);

| 10) | gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris, nepriklausomai nuo pardavimo būdų, įskaitant nuotolinės prekybos sutartis, kaip apibrėžta 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/83/ES (50), vykdydamas profesinę veiklą
  kuria, gamina, perdirba, apdoroja, parduoda ar importuoja
  vienkartinius plastikinius gaminius ir žvejybos
  bei akvakultūros
  įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio
  25 ir
  28
  punktuose

   (51)

  , ir taip juos pateikia Sąjungos rinkai
  ; |
| --- | --- |

10)

gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris, nepriklausomai nuo pardavimo būdų, įskaitant nuotolinės prekybos sutartis, kaip apibrėžta 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/83/ES (50), vykdydamas profesinę veiklą
  kuria, gamina, perdirba, apdoroja, parduoda ar importuoja
  vienkartinius plastikinius gaminius ir žvejybos
  bei akvakultūros
  įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio
  25 ir
  28
  punktuose

   (51)

  , ir taip juos pateikia Sąjungos rinkai
  ;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 11 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a) | atskiras surinkimas – atskiras surinkimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 11 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

11a)

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 13 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a) | biologiškai skaidus plastikas – plastikas, galintis fiziškai ir biologiškai irti ir galiausiai suirti į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį ir atitinkantis Europos standartus, taikomus pakuotėms, kurių atliekas galima panaudoti dėl jų kompostavimo ir anaerobinio skaidymo galimybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

13a)

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 pastraipos 14 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14a) | tabako gaminiai – tabako gaminiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/40/ES 2 straipsnio 4 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

14a)

Pakeitimai 118, 54 ir 119

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Naudojimo mažinimas | Naudojimo mažinimas |
| 1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių
  , kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų
  priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių
  sunaudojimą
  savo teritorijoje. | 1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių
  siekiant ambicingo ir tvaraus
  priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių
  sunaudojimo
  savo teritorijoje
  sumažinimo mažiausiai 25 proc. iki 2025 tikslo
  . |
| Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai. | Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai
  per jų gyvavimo ciklą, taip pat ir kai jie išmetami kaip šiukšlės
  . |
| | Valstybės narės parengia veiksmų planus, kuriuose aprašomos priemonės, priimtos pagal šią dalį. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiuos planus ir, prireikus, juos atnaujina. Komisija gali pateikti rekomendacijas dėl šių planų. |
| | Valstybės narės nustato nacionalinius kiekybinius mažinimo tikslus, kuriais vadovaujantis siekiama šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyto tikslo. Tie tikslai priimami ne vėliau kaip ... [šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaiga]. |
| | Pagal šią dalį priimtos priemonės turi būti proporcingos ir nediskriminacinės. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas priemones, laikydamosis Direktyvos (ES) 2015/1535

   (1a)

  , kai to reikalaujama pagal tą direktyvą. |
| 2.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma 1 dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimo reikšmingo sumažinimo apskaičiavimo ir patikros metodika. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 2.   Komisija
  ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] priima
  įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma 1 dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimo reikšmingo
  ir tvaraus
  sumažinimo apskaičiavimo ir patikros metodika. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |
| | 2a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų siekiant tvariai sumažinti tabako gaminių, visų pirma tabako gaminių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų žalą aplinkai, tokiai mastais sumažinant sunaudotų tabako gaminių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų kiekį: 50 proc. iki 2025 m. ir 80 proc. iki 2030 m., palyginti su 2014–2016 m. rinkai pateiktų tabako gaminių plastikinių filtrų svertiniu vidurkiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Naudojimo mažinimas

Naudojimo mažinimas

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių
  , kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų
  priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių
  sunaudojimą
  savo teritorijoje.

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių
  siekiant ambicingo ir tvaraus
  priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių
  sunaudojimo
  savo teritorijoje
  sumažinimo mažiausiai 25 proc. iki 2025 tikslo
  .

Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai.

Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai
  per jų gyvavimo ciklą, taip pat ir kai jie išmetami kaip šiukšlės
  .

per jų gyvavimo ciklą, taip pat ir kai jie išmetami kaip šiukšlės

Valstybės narės parengia veiksmų planus, kuriuose aprašomos priemonės, priimtos pagal šią dalį. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiuos planus ir, prireikus, juos atnaujina. Komisija gali pateikti rekomendacijas dėl šių planų.

Valstybės narės parengia veiksmų planus, kuriuose aprašomos priemonės, priimtos pagal šią dalį. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiuos planus ir, prireikus, juos atnaujina. Komisija gali pateikti rekomendacijas dėl šių planų.

Valstybės narės nustato nacionalinius kiekybinius mažinimo tikslus, kuriais vadovaujantis siekiama šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyto tikslo. Tie tikslai priimami ne vėliau kaip ... [šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaiga].

Valstybės narės nustato nacionalinius kiekybinius mažinimo tikslus, kuriais vadovaujantis siekiama šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyto tikslo. Tie tikslai priimami ne vėliau kaip ... [šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaiga].

Pagal šią dalį priimtos priemonės turi būti proporcingos ir nediskriminacinės. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas priemones, laikydamosis Direktyvos (ES) 2015/1535

   (1a)

  , kai to reikalaujama pagal tą direktyvą.

Pagal šią dalį priimtos priemonės turi būti proporcingos ir nediskriminacinės. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas priemones, laikydamosis Direktyvos (ES) 2015/1535

1a

, kai to reikalaujama pagal tą direktyvą.

2.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma 1 dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimo reikšmingo sumažinimo apskaičiavimo ir patikros metodika. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Komisija
  ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] priima
  įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma 1 dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimo reikšmingo
  ir tvaraus
  sumažinimo apskaičiavimo ir patikros metodika. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų siekiant tvariai sumažinti tabako gaminių, visų pirma tabako gaminių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų žalą aplinkai, tokiai mastais sumažinant sunaudotų tabako gaminių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų kiekį: 50 proc. iki 2025 m. ir 80 proc. iki 2030 m., palyginti su 2014–2016 m. rinkai pateiktų tabako gaminių plastikinių filtrų svertiniu vidurkiu.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad priedo C dalyje išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turintys kamštelius ir dangtelius
  , kurių didelę dalį sudaro plastikas
  , gali būti pateikti rinkai tik jeigu jų kamšteliai ir dangteliai lieka pritvirtinti prie butelio per visą numatytą jo naudojimo trukmę. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad priedo C dalyje išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turintys
  iš plastiko pagamintus
  kamštelius ir dangtelius, gali būti pateikti rinkai tik jeigu jų kamšteliai ir dangteliai lieka pritvirtinti prie butelio per visą numatytą jo naudojimo trukmę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad priedo C dalyje išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turintys kamštelius ir dangtelius
  , kurių didelę dalį sudaro plastikas
  , gali būti pateikti rinkai tik jeigu jų kamšteliai ir dangteliai lieka pritvirtinti prie butelio per visą numatytą jo naudojimo trukmę.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad priedo C dalyje išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turintys
  iš plastiko pagamintus
  kamštelius ir dangtelius, gali būti pateikti rinkai tik jeigu jų kamšteliai ir dangteliai lieka pritvirtinti prie butelio per visą numatytą jo naudojimo trukmę.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2025 m. priedo C dalyje išvardytus gėrimų butelius būtų galima pateikti rinkai, tik jei jie pagaminti naudojant bent 35 proc. perdirbtos medžiagos ir juos pačius galima perdirbti. |
| | Ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatoma perdirbtos dalies apskaičiavimo metodika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2025 m. priedo C dalyje išvardytus gėrimų butelius būtų galima pateikti rinkai, tik jei jie pagaminti naudojant bent 35 proc. perdirbtos medžiagos ir juos pačius galima perdirbti.

Ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatoma perdirbtos dalies apskaičiavimo metodika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Ne vėliau kaip 2022 m. sausio 1 d. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatoma perdirbtos dalies apskaičiavimo metodika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šio straipsnio taikymo tikslu nelaikoma, kad
  metalinių gaubtelių
  ar
  dangtelių
  su plastikiniu sandarinimo sluoksniu
  didelę dalį sudaro plastikas
  . | 2.   Šio straipsnio taikymo tikslu nelaikoma, kad
  metaliniai gaubteliai
  ar
  dangteliai
  su plastikiniu sandarinimo sluoksniu
  yra pagaminti iš plastiko. Šis straipsnis netaikomas stiklinei ir metalinei gėrimų tarai, turinčiai iš plastiko pagamintus gaubtelius ir dangtelius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Šio straipsnio taikymo tikslu nelaikoma, kad
  metalinių gaubtelių
  ar
  dangtelių
  su plastikiniu sandarinimo sluoksniu
  didelę dalį sudaro plastikas
  .

2.   Šio straipsnio taikymo tikslu nelaikoma, kad
  metaliniai gaubteliai
  ar
  dangteliai
  su plastikiniu sandarinimo sluoksniu
  yra pagaminti iš plastiko. Šis straipsnis netaikomas stiklinei ir metalinei gėrimų tarai, turinčiai iš plastiko pagamintus gaubtelius ir dangtelius.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija prašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su pirmoje dalyje nurodytu reikalavimu. | 3.   
  Ne vėliau kaip ... [3 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo datos]
  Komisija prašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su pirmoje dalyje nurodytu reikalavimu.
  Tuose standartuose atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti, kad gėrimų tara, įskaitant gazuotųjų gėrimų tarą, būtų uždaroma tvirtai, patikimai ir saugiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija prašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su pirmoje dalyje nurodytu reikalavimu.

3.   
  Ne vėliau kaip ... [3 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo datos]
  Komisija prašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su pirmoje dalyje nurodytu reikalavimu.
  Tuose standartuose atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti, kad gėrimų tara, įskaitant gazuotųjų gėrimų tarą, būtų uždaroma tvirtai, patikimai ir saugiai.

Pakeitimai 59 ir 140

Pakeitimai 59 ir 140

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Ženklinimo reikalavimai | Ženklinimo reikalavimai |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad ant visų rinkai pateiktų priedo D dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių vartotojams būtų pateikiamas aiškus, įskaitomas ir nenuvalomas ženklas, kuriuo informuojama apie vieną ar daugiau iš šių dalykų: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad ant visų rinkai pateiktų priedo D dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių
  prekinės pakuotės, tiek ant pakuotės, kurioje yra keli gaminio vienetai, tiek ant kiekvieno atskirai supakuoto gaminio vieneto,
  vartotojams būtų pateikiamas aiškus, įskaitomas ir nenuvalomas ženklas, kuriuo informuojama apie vieną ar daugiau iš šių dalykų: |
| a) | kaip tinkamai šalinti gaminio atliekas arba kokio šalinimo būdo vengti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Ženklinimo reikalavimai

Ženklinimo reikalavimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ant visų rinkai pateiktų priedo D dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių vartotojams būtų pateikiamas aiškus, įskaitomas ir nenuvalomas ženklas, kuriuo informuojama apie vieną ar daugiau iš šių dalykų:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ant visų rinkai pateiktų priedo D dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių
  prekinės pakuotės, tiek ant pakuotės, kurioje yra keli gaminio vienetai, tiek ant kiekvieno atskirai supakuoto gaminio vieneto,
  vartotojams būtų pateikiamas aiškus, įskaitomas ir nenuvalomas ženklas, kuriuo informuojama apie vieną ar daugiau iš šių dalykų:

a)

kaip tinkamai šalinti gaminio atliekas arba kokio šalinimo būdo vengti;

| a) | kaip tinkamai šalinti gaminio atliekas
  ir (
  arba) kokio šalinimo būdo vengti; |
| --- | --- |

a)

kaip tinkamai šalinti gaminio atliekas
  ir (
  arba) kokio šalinimo būdo vengti;

ir (

| b) | kokį neigiamą poveikį aplinkai daro šiukšlinimas ar kitoks netinkamas gaminio atliekų šalinimas; |
| --- | --- |

b)

kokį neigiamą poveikį aplinkai daro šiukšlinimas ar kitoks netinkamas gaminio atliekų šalinimas;

| b) | kokį neigiamą poveikį aplinkai daro šiukšlinimas ar kitoks netinkamas gaminio atliekų šalinimas; |
| --- | --- |

b)

kokį neigiamą poveikį aplinkai daro šiukšlinimas ar kitoks netinkamas gaminio atliekų šalinimas;

| c) | kad gaminio sudėtyje yra plastiko. |
| --- | --- |

c)

kad gaminio sudėtyje yra plastiko.

| c) | kad gaminio sudėtyje yra plastiko; ir |
| --- | --- |

c)

kad gaminio sudėtyje yra plastiko; ir

| ca) | sudėtyje esančios kenksmingos cheminės medžiagos, tokias kaip pavojingi metalai, ftalatai, PFAS, bisfenoliai, taip pat endokrininę sistemą ardančios medžiagos ir kitos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

ca)

ca)

sudėtyje esančios kenksmingos cheminės medžiagos, tokias kaip pavojingi metalai, ftalatai, PFAS, bisfenoliai, taip pat endokrininę sistemą ardančios medžiagos ir kitos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1907/2006.

sudėtyje esančios kenksmingos cheminės medžiagos, tokias kaip pavojingi metalai, ftalatai, PFAS, bisfenoliai, taip pat endokrininę sistemą ardančios medžiagos ir kitos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1907/2006.

Be to, valstybės narės užtikrina, kad ant visų rinkai pateiktų priedo D dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių, išskyrus tabako gaminius su filtrais ir kartu su tabako gaminiais naudoti skirtus filtrus, prekinės pakuotės, tiek ant pakuotės, kurioje yra keli gaminio vienetai, tiek ant kiekvieno atskirai supakuoto gaminio vieneto, vartotojams būtų pateikiamas aiškus, įskaitomas ir nenuvalomas ženklas, kuriuo informuojama apie galimybę gaminį perdirbti.

Be to, valstybės narės užtikrina, kad ant visų rinkai pateiktų priedo D dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių, išskyrus tabako gaminius su filtrais ir kartu su tabako gaminiais naudoti skirtus filtrus, prekinės pakuotės, tiek ant pakuotės, kurioje yra keli gaminio vienetai, tiek ant kiekvieno atskirai supakuoto gaminio vieneto, vartotojams būtų pateikiamas aiškus, įskaitomas ir nenuvalomas ženklas, kuriuo informuojama apie galimybę gaminį perdirbti.

2.   Komisija ... [likus 12 mėnesių iki šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomos pirmoje dalyje nurodyto ženklo specifikacijos. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Komisija ne vėliau kaip ... [12 mėnesių iki šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomos pirmoje dalyje nurodyto ženklo specifikacijos
  , ir tai darydama atsižvelgia į sektoriuje galiojančius savanoriškus susitarimus ir ypatingą dėmesį skiria būtinybei vengti informacijos, kuri klaidina vartotoją
  . Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a straipsnis (naujas)

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7 a straipsnis |
| | Higienos reikmenų sąlygos |
| | Valstybės narės neleidžia naudoti pavojingų cheminių medžiagų higieninių paketų ir tamponų bei tamponų aplikatorių, išvardytų priedo D dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 a straipsnis

7 a straipsnis

Higienos reikmenų sąlygos

Higienos reikmenų sąlygos

Valstybės narės neleidžia naudoti pavojingų cheminių medžiagų higieninių paketų ir tamponų bei tamponų aplikatorių, išvardytų priedo D dalyje.

Valstybės narės neleidžia naudoti pavojingų cheminių medžiagų higieninių paketų ir tamponų bei tamponų aplikatorių, išvardytų priedo D dalyje.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

8 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad pagal tokias sistemas, nustatytas pagal pirmą dalį, priedo E dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių gamintojai padengtų atliekų, sudarytų iš tų vienkartinių plastikinių produktų, surinkimo ir jų tolesnio transportavimo bei tvarkymo išlaidas, įskaitant šiukšlių surinkimo išlaidas, taip pat 10 straipsnyje nurodytų informuotumo didinimo priemonių, susijusių su tais gaminiais, išlaidas. | Valstybės narės užtikrina, kad pagal tokias sistemas, nustatytas pagal pirmą dalį, priedo E dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių gamintojai padengtų atliekų, sudarytų iš tų vienkartinių plastikinių produktų, surinkimo ir jų tolesnio transportavimo bei tvarkymo išlaidas, įskaitant šiukšlių surinkimo išlaidas, taip pat 10 straipsnyje nurodytų informuotumo didinimo priemonių, susijusių su tais gaminiais, išlaidas.
  Gamintojų mokami piniginiai įnašai siekiant vykdyti šiuos įpareigojimus neviršija toms paslaugoms ekonomiškai efektyviai teikti būtinų išlaidų ir juos skaidriai nustato atitinkami subjektai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad pagal tokias sistemas, nustatytas pagal pirmą dalį, priedo E dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių gamintojai padengtų atliekų, sudarytų iš tų vienkartinių plastikinių produktų, surinkimo ir jų tolesnio transportavimo bei tvarkymo išlaidas, įskaitant šiukšlių surinkimo išlaidas, taip pat 10 straipsnyje nurodytų informuotumo didinimo priemonių, susijusių su tais gaminiais, išlaidas.

Valstybės narės užtikrina, kad pagal tokias sistemas, nustatytas pagal pirmą dalį, priedo E dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių gamintojai padengtų atliekų, sudarytų iš tų vienkartinių plastikinių produktų, surinkimo ir jų tolesnio transportavimo bei tvarkymo išlaidas, įskaitant šiukšlių surinkimo išlaidas, taip pat 10 straipsnyje nurodytų informuotumo didinimo priemonių, susijusių su tais gaminiais, išlaidas.
  Gamintojų mokami piniginiai įnašai siekiant vykdyti šiuos įpareigojimus neviršija toms paslaugoms ekonomiškai efektyviai teikti būtinų išlaidų ir juos skaidriai nustato atitinkami subjektai.

Gamintojų mokami piniginiai įnašai siekiant vykdyti šiuos įpareigojimus neviršija toms paslaugoms ekonomiškai efektyviai teikti būtinų išlaidų ir juos skaidriai nustato atitinkami subjektai.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pirmoje pastraipoje nurodytų šiukšlių surinkimo išlaidų atžvilgiu valstybės narės užtikrina, kad gamintojų mokami piniginiai įnašai būtų nustatyti proporcingai ir būtų diferencijuojami pagal Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į atskirų gaminių arba gaminių grupių surinkimo išlaidas. Išlaidos susijusios tik su veikla, kurią reguliariai vykdo viešosios institucijos arba kuri vykdoma jų vardu ir kuri apima šiukšlių surinkimo veiklą, kuria siekiama įvykdyti atitinkamus įpareigojimus dėl atliekų prevencijos ir aplinkos apsaugos pagal Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmoje pastraipoje nurodytų šiukšlių surinkimo išlaidų atžvilgiu valstybės narės užtikrina, kad gamintojų mokami piniginiai įnašai būtų nustatyti proporcingai ir būtų diferencijuojami pagal Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į atskirų gaminių arba gaminių grupių surinkimo išlaidas. Išlaidos susijusios tik su veikla, kurią reguliariai vykdo viešosios institucijos arba kuri vykdoma jų vardu ir kuri apima šiukšlių surinkimo veiklą, kuria siekiama įvykdyti atitinkamus įpareigojimus dėl atliekų prevencijos ir aplinkos apsaugos pagal Sąjungos teisės aktus.

Pirmoje pastraipoje nurodytų šiukšlių surinkimo išlaidų atžvilgiu valstybės narės užtikrina, kad gamintojų mokami piniginiai įnašai būtų nustatyti proporcingai ir būtų diferencijuojami pagal Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į atskirų gaminių arba gaminių grupių surinkimo išlaidas. Išlaidos susijusios tik su veikla, kurią reguliariai vykdo viešosios institucijos arba kuri vykdoma jų vardu ir kuri apima šiukšlių surinkimo veiklą, kuria siekiama įvykdyti atitinkamus įpareigojimus dėl atliekų prevencijos ir aplinkos apsaugos pagal Sąjungos teisės aktus.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalies 1 b pastraipa (nauja)

8 straipsnio 2 dalies 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, parengia gaires dėl išlaidų paskirstymo šiukšlių surinkimui, kuris įtrauktas į didesnės gamintojo atsakomybės sistemas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, parengia gaires dėl išlaidų paskirstymo šiukšlių surinkimui, kuris įtrauktas į didesnės gamintojo atsakomybės sistemas.

Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, parengia gaires dėl išlaidų paskirstymo šiukšlių surinkimui, kuris įtrauktas į didesnės gamintojo atsakomybės sistemas.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, nustatytos tabako gaminių filtrams, kurių sudėtyje yra plastiko, pagal šio straipsnio 1 dalį, prisidėtų siekiant 4 straipsnio 2a dalyje nustatyto aplinkos apsaugos tikslo, taip pat užtikrindamos, kad tabako gaminių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojai padengtų tų gaminių atliekų surinkimo ir jų tolesnio transportavimo bei tvarkymo išlaidas, įskaitant šiukšlių surinkimo išlaidas ir 10 straipsnyje nurodytų informuotumo didinimo priemonių, susijusių su tais gaminiais, išlaidas. Kad tas tikslas būtų pasiektas, valstybės narės gali inter alia reikalauti, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemos sukurtų panaudotų filtrų surinkimo sistemas arba finansuotų jų surinkimo infrastruktūrą, arba remtų panaudotų filtrų deaktyvavimą ir perdirbimą sukuriant atliekų naudojimo grandinę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, nustatytos tabako gaminių filtrams, kurių sudėtyje yra plastiko, pagal šio straipsnio 1 dalį, prisidėtų siekiant 4 straipsnio 2a dalyje nustatyto aplinkos apsaugos tikslo, taip pat užtikrindamos, kad tabako gaminių filtrų, kurių sudėtyje yra plastiko, gamintojai padengtų tų gaminių atliekų surinkimo ir jų tolesnio transportavimo bei tvarkymo išlaidas, įskaitant šiukšlių surinkimo išlaidas ir 10 straipsnyje nurodytų informuotumo didinimo priemonių, susijusių su tais gaminiais, išlaidas. Kad tas tikslas būtų pasiektas, valstybės narės gali inter alia reikalauti, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemos sukurtų panaudotų filtrų surinkimo sistemas arba finansuotų jų surinkimo infrastruktūrą, arba remtų panaudotų filtrų deaktyvavimą ir perdirbimą sukuriant atliekų naudojimo grandinę.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal Direktyvos 2008/98/EB nuostatas dėl didesnės gamintojo atsakomybės būtų nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos dėl Sąjungos rinkai pateiktų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko. | 3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal Direktyvos 2008/98/EB nuostatas dėl didesnės gamintojo atsakomybės būtų nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos dėl Sąjungos rinkai pateiktų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko.
  Tuo remdamosi valstybės narės užtikrina, kad kiekvienais metais būtų pasiekiamas minimalus žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, surinkimo lygis. Nuo 2025 m. minimalus atliekų surinkimo lygis yra 50 proc., apskaičiuojamas remiantis atitinkamais metais atitinkamoje valstybėje narėje žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, bendru svoriu, išreikštu žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, per trejus ankstesnius metus pateiktų tos valstybės narės rinkai, vidutinio svorio procentine dalimi. |
| | Jos taip pat užtikrina, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemomis iki 2025 m. būtų pasiektas ne mažiau kaip 15 proc. žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, perdirbimo tikslas. Siekdamos įgyvendinti šį tikslą valstybės narės, inter alia, gali papildomai reikalauti, kad šios sistemos: |
| | a) | diferencijuotų finansinius įnašus pagal Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 4 dalį, kad būtų skatinama pateikti rinkai žvejybos įrankius, suprojektuotus taip, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti ir perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal Direktyvos 2008/98/EB nuostatas dėl didesnės gamintojo atsakomybės būtų nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos dėl Sąjungos rinkai pateiktų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal Direktyvos 2008/98/EB nuostatas dėl didesnės gamintojo atsakomybės būtų nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos dėl Sąjungos rinkai pateiktų žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko.
  Tuo remdamosi valstybės narės užtikrina, kad kiekvienais metais būtų pasiekiamas minimalus žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, surinkimo lygis. Nuo 2025 m. minimalus atliekų surinkimo lygis yra 50 proc., apskaičiuojamas remiantis atitinkamais metais atitinkamoje valstybėje narėje žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, bendru svoriu, išreikštu žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, per trejus ankstesnius metus pateiktų tos valstybės narės rinkai, vidutinio svorio procentine dalimi.

Jos taip pat užtikrina, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemomis iki 2025 m. būtų pasiektas ne mažiau kaip 15 proc. žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, perdirbimo tikslas. Siekdamos įgyvendinti šį tikslą valstybės narės, inter alia, gali papildomai reikalauti, kad šios sistemos:

Jos taip pat užtikrina, kad didesnės gamintojo atsakomybės sistemomis iki 2025 m. būtų pasiektas ne mažiau kaip 15 proc. žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, perdirbimo tikslas. Siekdamos įgyvendinti šį tikslą valstybės narės, inter alia, gali papildomai reikalauti, kad šios sistemos:

a)

a)

diferencijuotų finansinius įnašus pagal Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 4 dalį, kad būtų skatinama pateikti rinkai žvejybos įrankius, suprojektuotus taip, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti ir perdirbti;

diferencijuotų finansinius įnašus pagal Direktyvos 2008/98/EB 8a straipsnio 4 dalį, kad būtų skatinama pateikti rinkai žvejybos įrankius, suprojektuotus taip, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti ir perdirbti;

| b) | sukurtų užstato grąžinimo sistemas, kuriomis būtų skatinama grąžinti seną, apleistą ar nenaudojamą žvejybos įrangą; |
| --- | --- |

b)

b)

sukurtų užstato grąžinimo sistemas, kuriomis būtų skatinama grąžinti seną, apleistą ar nenaudojamą žvejybos įrangą;

sukurtų užstato grąžinimo sistemas, kuriomis būtų skatinama grąžinti seną, apleistą ar nenaudojamą žvejybos įrangą;

| c) | apimtų stebėjimo, sekimo ir duomenų teikimo programas. |
| --- | --- |

c)

c)

apimtų stebėjimo, sekimo ir duomenų teikimo programas.

apimtų stebėjimo, sekimo ir duomenų teikimo programas.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 4 dalies 2 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 4 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nedarant poveikio techninėms priemonėms, nustatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/98

   (1a)

  , Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su žvejybos įrankių „žiediniu“ projektu, kad būtų skatinama ruoštis pakartotiniam žvejybos įrankių naudojimui ir sudarytos palankios sąlygos juos perdirbti pasibaigus jų gyvavimo ciklui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nedarant poveikio techninėms priemonėms, nustatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/98

   (1a)

  , Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su žvejybos įrankių „žiediniu“ projektu, kad būtų skatinama ruoštis pakartotiniam žvejybos įrankių naudojimui ir sudarytos palankios sąlygos juos perdirbti pasibaigus jų gyvavimo ciklui.

Nedarant poveikio techninėms priemonėms, nustatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/98

1a

, Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti suderintus standartus, susijusius su žvejybos įrankių „žiediniu“ projektu, kad būtų skatinama ruoštis pakartotiniam žvejybos įrankių naudojimui ir sudarytos palankios sąlygos juos perdirbti pasibaigus jų gyvavimo ciklui.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

9 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 proc. atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę. Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali: | Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 proc. atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę
  ir užtikrintų vėlesnį jų perdirbimą
  . Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 proc. atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę. Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali:

inter alia

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 proc. atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę
  ir užtikrintų vėlesnį jų perdirbimą
  . Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali:

ir užtikrintų vėlesnį jų perdirbimą

inter alia

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 pastraipos 1a pastraipa (nauja)

9 straipsnio 1 pastraipos 1a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pirma pastraipa taikoma nedarant poveikio Direktyvos 2008/98/EB 10 straipsnio 3 dalies a punktui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirma pastraipa taikoma nedarant poveikio Direktyvos 2008/98/EB 10 straipsnio 3 dalies a punktui.

Pirma pastraipa taikoma nedarant poveikio Direktyvos 2008/98/EB 10 straipsnio 3 dalies a punktui.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

9 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, parengia gaires dėl užstato grąžinimo sistemų veikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, parengia gaires dėl užstato grąžinimo sistemų veikimo.

Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, parengia gaires dėl užstato grąžinimo sistemų veikimo.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnis

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| Informuotumo didinimo priemonės | Informuotumo didinimo priemonės |
| 1.   Valstybės narės imasi priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų informuojami apie: | 1.   Valstybės narės imasi priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų
  skatinami atsakingai elgtis ir
  informuojami apie: |
| a) | esamas
  tokiems gaminiams
  ir žvejybos
  įrankiams
  , kurių sudėtyje yra plastiko, skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10 straipsnis

10 straipsnis

Informuotumo didinimo priemonės

Informuotumo didinimo priemonės

1.   Valstybės narės imasi priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų informuojami apie:

1.   Valstybės narės imasi priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų
  skatinami atsakingai elgtis ir
  informuojami apie:

a)

esamas
  tokiems gaminiams
  ir žvejybos
  įrankiams
  , kurių sudėtyje yra plastiko, skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį;

tokiems gaminiams

įrankiams

| a) | esamas
  tokių gaminių
  ir žvejybos
  įrankių
  , kurių sudėtyje yra plastiko,
  daugkartinio naudojimo alternatyvas ir jiems
  skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

esamas
  tokių gaminių
  ir žvejybos
  įrankių
  , kurių sudėtyje yra plastiko,
  daugkartinio naudojimo alternatyvas ir jiems
  skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį;

tokių gaminių

įrankių

daugkartinio naudojimo alternatyvas ir jiems

| b) | taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai. |
| --- | --- |

b)

taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai.

| b) | taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai; |
| --- | --- |

b)

taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai;

| ba) | netinkamo tokių gaminių atliekų šalinimo poveikį kanalizacijos tinklui; |
| --- | --- |

ba)

ba)

netinkamo tokių gaminių atliekų šalinimo poveikį kanalizacijos tinklui;

netinkamo tokių gaminių atliekų šalinimo poveikį kanalizacijos tinklui;

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 pastraipa

11 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir maisto sauga. | Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir maisto sauga
  , ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1935/2004

   (1a)

  . Valstybės narės skatina, kai įmanoma, naudoti tvarias, saugesnes plastiko alternatyvas medžiagoms, kurios liečiasi su maistu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir maisto sauga.

Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir maisto sauga
  , ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1935/2004

   (1a)

  . Valstybės narės skatina, kai įmanoma, naudoti tvarias, saugesnes plastiko alternatyvas medžiagoms, kurios liečiasi su maistu.

, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1935/2004

1a

. Valstybės narės skatina, kai įmanoma, naudoti tvarias, saugesnes plastiko alternatyvas medžiagoms, kurios liečiasi su maistu.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

11 straipsnio 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina, kad į trečiąsias šalis eksportuojamos atliekos nepapildytų kitur į jūrą išmetamų šiukšlių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad į trečiąsias šalis eksportuojamos atliekos nepapildytų kitur į jūrą išmetamų šiukšlių.

Valstybės narės užtikrina, kad į trečiąsias šalis eksportuojamos atliekos nepapildytų kitur į jūrą išmetamų šiukšlių.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinius teisės aktus arba praktiką fiziniai ar juridiniai asmenys arba jų asociacijos, organizacijos ar grupės galėtų pasinaudoti peržiūros procedūra teisme arba kitoje pagal įstatymą įsteigtoje nepriklausomoje ir nešališkoje įstaigoje, kad užginčytų sprendimų ir veikimo arba neveikimo, susijusio su 5, 6, 7
  ir
  8 straipsnių įgyvendinimu, materialinį ar procesinį teisėtumą, jei įvykdyta viena iš šių sąlygų: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinius teisės aktus arba praktiką fiziniai ar juridiniai asmenys arba jų asociacijos, organizacijos ar grupės galėtų pasinaudoti peržiūros procedūra teisme arba kitoje pagal įstatymą įsteigtoje nepriklausomoje ir nešališkoje įstaigoje, kad užginčytų sprendimų ir veikimo arba neveikimo, susijusio su
  4,
  5, 6, 7, 8
  , 9 ir 10
  straipsnių įgyvendinimu, materialinį ar procesinį teisėtumą, jei įvykdyta viena iš šių sąlygų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinius teisės aktus arba praktiką fiziniai ar juridiniai asmenys arba jų asociacijos, organizacijos ar grupės galėtų pasinaudoti peržiūros procedūra teisme arba kitoje pagal įstatymą įsteigtoje nepriklausomoje ir nešališkoje įstaigoje, kad užginčytų sprendimų ir veikimo arba neveikimo, susijusio su 5, 6, 7
  ir
  8 straipsnių įgyvendinimu, materialinį ar procesinį teisėtumą, jei įvykdyta viena iš šių sąlygų:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinius teisės aktus arba praktiką fiziniai ar juridiniai asmenys arba jų asociacijos, organizacijos ar grupės galėtų pasinaudoti peržiūros procedūra teisme arba kitoje pagal įstatymą įsteigtoje nepriklausomoje ir nešališkoje įstaigoje, kad užginčytų sprendimų ir veikimo arba neveikimo, susijusio su
  4,
  5, 6, 7, 8
  , 9 ir 10
  straipsnių įgyvendinimu, materialinį ar procesinį teisėtumą, jei įvykdyta viena iš šių sąlygų:

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnis

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| Informacija apie įgyvendinimo stebėseną | Informacija apie įgyvendinimo stebėseną |
| 1.   Nepažeisdamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (52) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (53), valstybės narės, padedamos Europos aplinkos agentūros, parengia duomenų rinkinius, į kuriuos įtraukiama: | 1.   Nepažeisdamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (52) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (53), valstybės narės, padedamos Europos aplinkos agentūros, parengia duomenų rinkinius, į kuriuos įtraukiama: |
| a) | duomenys apie priedo A dalyje išvardytus vienkartinius plastikinius gaminius, kurie pateikti Sąjungos rinkai kiekvienais metais, siekiant įrodyti naudojimo mažėjimą, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Informacija apie įgyvendinimo stebėseną

Informacija apie įgyvendinimo stebėseną

1.   Nepažeisdamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (52) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (53), valstybės narės, padedamos Europos aplinkos agentūros, parengia duomenų rinkinius, į kuriuos įtraukiama:

1.   Nepažeisdamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB (52) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (53), valstybės narės, padedamos Europos aplinkos agentūros, parengia duomenų rinkinius, į kuriuos įtraukiama:

a)

a)

duomenys apie priedo A dalyje išvardytus vienkartinius plastikinius gaminius, kurie pateikti Sąjungos rinkai kiekvienais metais, siekiant įrodyti naudojimo mažėjimą, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje;

| a) | duomenys apie priedo A dalyje išvardytus vienkartinius plastikinius gaminius, kurie pateikti Sąjungos rinkai kiekvienais metais, siekiant įrodyti naudojimo mažėjimą, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

duomenys apie priedo A dalyje išvardytus vienkartinius plastikinius gaminius, kurie pateikti Sąjungos rinkai kiekvienais metais, siekiant įrodyti naudojimo mažėjimą, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje;

| aa) | duomenys apie pateikimą rinkai ir priedo F dalyje išvardytų gaminių atskirą surinkimą, kad būtų parodyta siekiant 9 straipsnyje nustatyto tikslo padaryta pažanga; |
| --- | --- |

aa)

aa)

duomenys apie pateikimą rinkai ir priedo F dalyje išvardytų gaminių atskirą surinkimą, kad būtų parodyta siekiant 9 straipsnyje nustatyto tikslo padaryta pažanga;

duomenys apie pateikimą rinkai ir priedo F dalyje išvardytų gaminių atskirą surinkimą, kad būtų parodyta siekiant 9 straipsnyje nustatyto tikslo padaryta pažanga;

| ab) | duomenys apie Sąjungos rinkai kasmet pateikiamus vienkartinius plastikinius gaminius, išvardytus priedo G dalyje, kad būtų stebimas jų naudojimas Sąjungoje; |
| --- | --- |

ab)

ab)

duomenys apie Sąjungos rinkai kasmet pateikiamus vienkartinius plastikinius gaminius, išvardytus priedo G dalyje, kad būtų stebimas jų naudojimas Sąjungoje;

duomenys apie Sąjungos rinkai kasmet pateikiamus vienkartinius plastikinius gaminius, išvardytus priedo G dalyje, kad būtų stebimas jų naudojimas Sąjungoje;

| ac) | duomenys apie rinkai pateiktus žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, ir apie surinktas ir apdorotas žvejybos įrankių atliekas; |
| --- | --- |

ac)

ac)

duomenys apie rinkai pateiktus žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, ir apie surinktas ir apdorotas žvejybos įrankių atliekas;

duomenys apie rinkai pateiktus žvejybos įrankius, kurių sudėtyje yra plastiko, ir apie surinktas ir apdorotas žvejybos įrankių atliekas;

| b) | informacija apie priemones, kurių ėmėsi valstybės narės pagal 4 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

b)

informacija apie priemones, kurių ėmėsi valstybės narės pagal 4 straipsnio 1 dalį.

| b) | informacija apie
  planus ir
  priemones, kurių ėmėsi valstybės narės pagal 4 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

b)

informacija apie
  planus ir
  priemones, kurių ėmėsi valstybės narės pagal 4 straipsnio 1 dalį.

planus ir

| ba) | duomenys apie į jūrą išmestų šiukšlių, visų pirma į šią direktyvą įtrauktų gaminių šiukšlių kiekį, kad būtų stebimas priimtų priemonių poveikis. |
| --- | --- |

ba)

ba)

duomenys apie į jūrą išmestų šiukšlių, visų pirma į šią direktyvą įtrauktų gaminių šiukšlių kiekį, kad būtų stebimas priimtų priemonių poveikis.

duomenys apie į jūrą išmestų šiukšlių, visų pirma į šią direktyvą įtrauktų gaminių šiukšlių kiekį, kad būtų stebimas priimtų priemonių poveikis.

Duomenys, nurodyti pirmos pastraipos a punkte, atnaujinami kasmet per 12 mėnesių nuo ataskaitinių metų, kuriais duomenys buvo surinkti, pabaigos. Jei įmanoma, tiems duomenims pateikti naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis, kaip nustatyta Direktyvos 2007/2/EB 3 straipsnio 4 dalyje.

Duomenys, nurodyti pirmos pastraipos a punkte,
  pirmą kartą pateikiami ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Duomenys, nurodyti a–ac punktuose,
  atnaujinami kasmet per 12 mėnesių nuo ataskaitinių metų, kuriais duomenys buvo surinkti, pabaigos. Jei įmanoma, tiems duomenims pateikti naudojamasi erdvinių duomenų paslaugomis, kaip nustatyta Direktyvos 2007/2/EB 3 straipsnio 4 dalyje.

pirmą kartą pateikiami ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Duomenys, nurodyti a–ac punktuose,

2.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisija ir Europos aplinkos agentūra galėtų susipažinti su duomenų rinkiniais, parengtais pagal 1 dalį.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisija ir Europos aplinkos agentūra galėtų susipažinti su duomenų rinkiniais, parengtais pagal 1 dalį.

3.   Europos aplinkos agentūra reguliariai skelbia ir atnaujina Sąjungos masto apžvalgą, pagrįstą valstybių narių surinktais duomenimis. Į Sąjungos masto apžvalgą, jei nustatyti, įtraukiami šios direktyvos vertės, rezultatų ir poveikio rodikliai, Sąjungos mąsto apibendrinamieji žemėlapiai ir valstybių narių apžvalgos ataskaitos.

3.   Europos aplinkos agentūra reguliariai skelbia ir atnaujina Sąjungos masto apžvalgą, pagrįstą valstybių narių surinktais duomenimis. Į Sąjungos masto apžvalgą, jei nustatyti, įtraukiami šios direktyvos vertės, rezultatų ir poveikio rodikliai, Sąjungos mąsto apibendrinamieji žemėlapiai ir valstybių narių apžvalgos ataskaitos.

4.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos duomenų rinkinių, informacijos ir 1 dalyje nurodytų duomenų pateikimo forma. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos duomenų rinkinių, informacijos ir 1 dalyje nurodytų duomenų pateikimo forma. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimai 74 ir 150

Pakeitimai 74 ir 150

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnis

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| Vertinimas ir peržiūra | Vertinimas ir peržiūra |
| 1.   Komisija atlieka šios direktyvos vertinimą iki ... [
  6
  metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos]. Vertinimas grindžiamas pagal 13 straipsnį pateikta informacija. Valstybės narės teikia Komisijai visą papildomą informaciją, kurios reikia atliekant vertinimą ir rengiant 2 dalyje nurodytą ataskaitą. | 1.   Komisija atlieka šios direktyvos vertinimą iki ... [
  5
  metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos]. Vertinimas grindžiamas pagal 13 straipsnį pateikta informacija. Valstybės narės teikia Komisijai visą papildomą informaciją, kurios reikia atliekant vertinimą ir rengiant 2 dalyje nurodytą ataskaitą. |
| 2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus. | 2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus.
  Prireikus kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tame pasiūlyme, prireikus, nustatomi privalomi Sąjungos lygmens kiekybiniai priedo A dalyje išvardintų gaminių suvartojimo tikslai. |
| | 2a.
     
  Iki 2020 m. liepos 31 d. Komisija ir valstybės narės parengia Sąjungos masto vandenynuose susikaupusių plastiko atliekų šalinimo programą ir skatina šią iniciatyvą tarptautiniu mastu. |
| 3.   Ataskaitoje
  taip pat nurodoma, ar
  : | 3.   Ataskaitoje
  pateikiama
  : |
| a) | priedas
  , kuriame išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turi būti peržiūrėtas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15 straipsnis

15 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

Vertinimas ir peržiūra

1.   Komisija atlieka šios direktyvos vertinimą iki ... [
  6
  metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos]. Vertinimas grindžiamas pagal 13 straipsnį pateikta informacija. Valstybės narės teikia Komisijai visą papildomą informaciją, kurios reikia atliekant vertinimą ir rengiant 2 dalyje nurodytą ataskaitą.

1.   Komisija atlieka šios direktyvos vertinimą iki ... [
  5
  metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos]. Vertinimas grindžiamas pagal 13 straipsnį pateikta informacija. Valstybės narės teikia Komisijai visą papildomą informaciją, kurios reikia atliekant vertinimą ir rengiant 2 dalyje nurodytą ataskaitą.

2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus.

2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus.
  Prireikus kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tame pasiūlyme, prireikus, nustatomi privalomi Sąjungos lygmens kiekybiniai priedo A dalyje išvardintų gaminių suvartojimo tikslai.

2a.
     
  Iki 2020 m. liepos 31 d. Komisija ir valstybės narės parengia Sąjungos masto vandenynuose susikaupusių plastiko atliekų šalinimo programą ir skatina šią iniciatyvą tarptautiniu mastu.

3.   Ataskaitoje
  taip pat nurodoma, ar
  :

3.   Ataskaitoje
  pateikiama
  :

a)

priedas
  , kuriame išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turi būti peržiūrėtas;

priedas

| a) | įvertinimas, ar reikia peržiūrėti priedą
  , kuriame išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turi būti peržiūrėtas; |
| --- | --- |

a)

įvertinimas, ar reikia peržiūrėti priedą
  , kuriame išvardyti vienkartiniai plastikiniai gaminiai, turi būti peržiūrėtas;

įvertinimas, ar reikia peržiūrėti priedą

| b) | įmanoma
  nustatyti Sąjungos privalomus kiekybinius naudojimo, visų pirma priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių, mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

b)

įmanoma
  nustatyti Sąjungos privalomus kiekybinius naudojimo, visų pirma priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių, mažinimo tikslus;

įmanoma

| b) | galimybės
  nustatyti Sąjungos privalomus kiekybinius naudojimo, visų pirma priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių, mažinimo tikslus
  , tyrimas; todėl ataskaitoje įvertinamas tikslų, išreikštų absoliučiaisiais skaičiais, nustatymas atsižvelgiant sunaudojamus kiekius ir jau pasiektą sumažinimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

b)

galimybės
  nustatyti Sąjungos privalomus kiekybinius naudojimo, visų pirma priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių, mažinimo tikslus
  , tyrimas; todėl ataskaitoje įvertinamas tikslų, išreikštų absoliučiaisiais skaičiais, nustatymas atsižvelgiant sunaudojamus kiekius ir jau pasiektą sumažinimą valstybėse narėse;

galimybės

, tyrimas; todėl ataskaitoje įvertinamas tikslų, išreikštų absoliučiaisiais skaičiais, nustatymas atsižvelgiant sunaudojamus kiekius ir jau pasiektą sumažinimą valstybėse narėse;

| ba) | gaminiams, kuriems taikoma ši direktyva, gaminti naudojamų medžiagų pakeitimo ir naujų daugkartinio naudojimo alternatyvų tiekimo sistemų inovacijų įvertinimas; tai apima bendrą šių medžiagų gyvavimo ciklo analizę aplinkos atžvilgiu ir atsiradusias alternatyvas. |
| --- | --- |

ba)

ba)

gaminiams, kuriems taikoma ši direktyva, gaminti naudojamų medžiagų pakeitimo ir naujų daugkartinio naudojimo alternatyvų tiekimo sistemų inovacijų įvertinimas; tai apima bendrą šių medžiagų gyvavimo ciklo analizę aplinkos atžvilgiu ir atsiradusias alternatyvas.

gaminiams, kuriems taikoma ši direktyva, gaminti naudojamų medžiagų pakeitimo ir naujų daugkartinio naudojimo alternatyvų tiekimo sistemų inovacijų įvertinimas; tai apima bendrą šių medžiagų gyvavimo ciklo analizę aplinkos atžvilgiu ir atsiradusias alternatyvas.

| c) | padaryta pakankama mokslo ir technikos pažanga ir nustatyti biologinio skaidumo jūros aplinkoje kriterijai arba standartai, taikomi vienkartiniams plastikiniams gaminiams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį, taip pat sukurti jų vienkartiniai pakaitalai, todėl, jei tinkama, galima nustatyti, kuriems gaminiams nebereikia taikyti pateikimo rinkai apribojimų. |
| --- | --- |

c)

c)

padaryta pakankama mokslo ir technikos pažanga ir nustatyti biologinio skaidumo jūros aplinkoje kriterijai arba standartai, taikomi vienkartiniams plastikiniams gaminiams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį, taip pat sukurti jų vienkartiniai pakaitalai, todėl, jei tinkama, galima nustatyti, kuriems gaminiams nebereikia taikyti pateikimo rinkai apribojimų.

padaryta pakankama mokslo ir technikos pažanga ir nustatyti biologinio skaidumo jūros aplinkoje kriterijai arba standartai, taikomi vienkartiniams plastikiniams gaminiams, patenkantiems į šios direktyvos taikymo sritį, taip pat sukurti jų vienkartiniai pakaitalai, todėl, jei tinkama, galima nustatyti, kuriems gaminiams nebereikia taikyti pateikimo rinkai apribojimų.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

17 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nukrypdamos nuo šios dalies pirmos pastraipos, valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 13 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų ataskaitų teikimo įpareigojimų būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nukrypdamos nuo šios dalies pirmos pastraipos, valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 13 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų ataskaitų teikimo įpareigojimų būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Nukrypdamos nuo šios dalies pirmos pastraipos, valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 13 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų ataskaitų teikimo įpareigojimų būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

17 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau valstybės narės taiko priemones, kurių reikia, kad būtų laikomasi 5 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies nuo ... [2 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos], o 6 straipsnio 1 dalies – nuo [3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos]. | Tačiau valstybės narės taiko priemones, kurių reikia, kad būtų laikomasi 5 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies nuo ... [2 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos], o 6 straipsnio 1 dalies – nuo [3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos]
  , išskyrus priemones, būtinas, kad būtų laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodyto reikalavimo, susijusio su gazuotųjų gėrimų tara, kurį valstybės narės taiko nuo ... [5 metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau valstybės narės taiko priemones, kurių reikia, kad būtų laikomasi 5 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies nuo ... [2 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos], o 6 straipsnio 1 dalies – nuo [3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos].

Tačiau valstybės narės taiko priemones, kurių reikia, kad būtų laikomasi 5 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies nuo ... [2 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos], o 6 straipsnio 1 dalies – nuo [3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos]
  , išskyrus priemones, būtinas, kad būtų laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodyto reikalavimo, susijusio su gazuotųjų gėrimų tara, kurį valstybės narės taiko nuo ... [5 metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  .

, išskyrus priemones, būtinas, kad būtų laikomasi 6 straipsnio 1 dalyje nurodyto reikalavimo, susijusio su gazuotųjų gėrimų tara, kurį valstybės narės taiko nuo ... [5 metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų
  pagrindinių
  nuostatų tekstus. | 2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
  Komisija tikrina, kad tomis nuostatomis nebūtų sudaromos nepagrįstos kliūtys bendrosios rinkos veikimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų
  pagrindinių
  nuostatų tekstus.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.
  Komisija tikrina, kad tomis nuostatomis nebūtų sudaromos nepagrįstos kliūtys bendrosios rinkos veikimui.

Pakeitimai 78 ir 124/rev

Pakeitimai 78 ir 124/rev

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo A dalis

I priedo A dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vienkartiniai plastikiniai gaminiai, kuriems taikomas 4 straipsnis dėl naudojimo mažinimo | Vienkartiniai plastikiniai gaminiai, kuriems taikomas 4 straipsnis dėl naudojimo mažinimo |
| | — | Gėrimų indeliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vienkartiniai plastikiniai gaminiai, kuriems taikomas 4 straipsnis dėl naudojimo mažinimo

Vienkartiniai plastikiniai gaminiai, kuriems taikomas 4 straipsnis dėl naudojimo mažinimo

—

Gėrimų indeliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

Gėrimų indeliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

| — | Maisto tara, t. y. talpyklos, kaip antai dėžutės su dangteliais arba be jų, kuriose laikomas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti, kaip antai greitajam maistui naudojama maisto tara, išskyrus gėrimų tarą, lėkštės, taip pat pakeliai ir pakuotės iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas. |
| --- | --- |

—

Maisto tara, t. y. talpyklos, kaip antai dėžutės su dangteliais arba be jų, kuriose laikomas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti, kaip antai greitajam maistui naudojama maisto tara, išskyrus gėrimų tarą, lėkštės, taip pat pakeliai ir pakuotės iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas.

| — | Maisto tara, t. y. talpyklos, kaip antai dėžutės su dangteliais arba be jų, kuriose laikomas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti, kaip antai greitajam maistui naudojama maisto tara, išskyrus gėrimų tarą, lėkštės, taip pat pakeliai ir pakuotės iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas. |
| --- | --- |

—

Maisto tara, t. y. talpyklos, kaip antai dėžutės su dangteliais arba be jų, kuriose laikomas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti, kaip antai greitajam maistui naudojama maisto tara, išskyrus gėrimų tarą, lėkštės, taip pat pakeliai ir pakuotės iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas.

Maisto pardavimas vienam žmogui skirtos porcijos dydžio taroje arba taroje, prie kurios pridedami stalo įrankiai, yra požymis, kad šis maistas yra skirtas suvartoti tiesiai iš maisto taros.

Maisto pardavimas vienam žmogui skirtos porcijos dydžio taroje arba taroje, prie kurios pridedami stalo įrankiai, yra požymis, kad šis maistas yra skirtas suvartoti tiesiai iš maisto taros.

Tolesnio ruošimo sąvoka apima tokius veiksmus kaip šildymas, verdančio vandens naudojimas, plovimas, raikymas ir pjaustymas.

Tolesnio ruošimo sąvoka apima tokius veiksmus kaip šildymas, verdančio vandens naudojimas, plovimas, raikymas ir pjaustymas.

Šio priedo A, E ir G dalyse išvardintos vienkartinės plastikinės maisto taros pavyzdžiai:

Šio priedo A, E ir G dalyse išvardintos vienkartinės plastikinės maisto taros pavyzdžiai:

| — | Greitojo maisto tara, pvz., maisto dėžutės ir salotų dėžutės, skirtos šaltam maistui |
| --- | --- |

—

Greitojo maisto tara, pvz., maisto dėžutės ir salotų dėžutės, skirtos šaltam maistui

Greitojo maisto tara, pvz., maisto dėžutės ir salotų dėžutės, skirtos šaltam maistui

| — | Greitojo maisto tara, pvz., maisto dėžutės ir salotų dėžutės, skirtos karštam maistui, išskyrus atvejus, kai vartotojas, įsigijęs maistą, ji turi pašildyti |
| --- | --- |

—

Greitojo maisto tara, pvz., maisto dėžutės ir salotų dėžutės, skirtos karštam maistui, išskyrus atvejus, kai vartotojas, įsigijęs maistą, ji turi pašildyti

Greitojo maisto tara, pvz., maisto dėžutės ir salotų dėžutės, skirtos karštam maistui, išskyrus atvejus, kai vartotojas, įsigijęs maistą, ji turi pašildyti

| — | Mėsainių dėžutės, sumuštinių dėžutės, suktinukų dėžutės |
| --- | --- |

—

Mėsainių dėžutės, sumuštinių dėžutės, suktinukų dėžutės

Mėsainių dėžutės, sumuštinių dėžutės, suktinukų dėžutės

| — | Šviežio arba perdirbto maisto, kurio nebereikia paruošti, pvz., vaisių, deserto arba valgomųjų ledų, vienam žmogui skirtos porcijos dydžio tara, parduodama atskirais vienetais |
| --- | --- |

—

Šviežio arba perdirbto maisto, kurio nebereikia paruošti, pvz., vaisių, deserto arba valgomųjų ledų, vienam žmogui skirtos porcijos dydžio tara, parduodama atskirais vienetais

Šviežio arba perdirbto maisto, kurio nebereikia paruošti, pvz., vaisių, deserto arba valgomųjų ledų, vienam žmogui skirtos porcijos dydžio tara, parduodama atskirais vienetais

Taros, kuri nėra šio priedo A, E ir G dalyse išvardinta vienkartinė plastikinė maisto tara, pavyzdžiai:

Taros, kuri nėra šio priedo A, E ir G dalyse išvardinta vienkartinė plastikinė maisto tara, pavyzdžiai:

| — | Maisto tara, kurioje laikomas džiovintas maistas arba šaltas maistas, kurį reikia paruošti |
| --- | --- |

—

Maisto tara, kurioje laikomas džiovintas maistas arba šaltas maistas, kurį reikia paruošti

Maisto tara, kurioje laikomas džiovintas maistas arba šaltas maistas, kurį reikia paruošti

| — | Tara, kurioje laikomas maistas didesniais nei vienam žmogui skirtos porcijos kiekiais |
| --- | --- |

—

Tara, kurioje laikomas maistas didesniais nei vienam žmogui skirtos porcijos kiekiais

Tara, kurioje laikomas maistas didesniais nei vienam žmogui skirtos porcijos kiekiais

| — | Daugiau nei po vieną vienetą parduodama vienam žmogui skirtos porcijos dydžio maisto tara |
| --- | --- |

—

Daugiau nei po vieną vienetą parduodama vienam žmogui skirtos porcijos dydžio maisto tara

Daugiau nei po vieną vienetą parduodama vienam žmogui skirtos porcijos dydžio maisto tara

| — | Gėrimų indeliai |
| --- | --- |

—

Gėrimų indeliai

Gėrimų indeliai

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B dalies 2 įtrauka

I priedo B dalies 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Stalo įrankiai (šakutės, peiliai, šaukštai, lazdelės) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Stalo įrankiai (šakutės, peiliai, šaukštai, lazdelės)

| — | Stalo įrankiai (šakutės, peiliai, šaukštai, lazdelės)
  , išskyrus iki 2023 m. švietimo įstaigoms arba sveikatos priežiūros įstaigoms pagal viešojo prekių pirkimo sutartis

   (1a)

  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 8 punkte, kurios buvo suteiktos iki 2018 m. gruodžio 31 d., tiekiamus stalo įrankius. |
| --- | --- |

—

Stalo įrankiai (šakutės, peiliai, šaukštai, lazdelės)
  , išskyrus iki 2023 m. švietimo įstaigoms arba sveikatos priežiūros įstaigoms pagal viešojo prekių pirkimo sutartis

   (1a)

  , kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 8 punkte, kurios buvo suteiktos iki 2018 m. gruodžio 31 d., tiekiamus stalo įrankius.

, išskyrus iki 2023 m. švietimo įstaigoms arba sveikatos priežiūros įstaigoms pagal viešojo prekių pirkimo sutartis

1a

, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 8 punkte, kurios buvo suteiktos iki 2018 m. gruodžio 31 d., tiekiamus stalo įrankius.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B dalies 3 įtrauka

I priedo B dalies 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Lėkštės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Lėkštės

| — | Lėkštės
  , išskyrus iki 2023 m. švietimo įstaigoms arba sveikatos priežiūros įstaigoms pagal viešojo prekių pirkimo sutartis

   (1a)

  , apibrėžtas Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 8 punkte, kurios buvo suteiktos iki 2018 m. gruodžio 31 d., tiekiamas lėkštes. |
| --- | --- |

—

Lėkštės
  , išskyrus iki 2023 m. švietimo įstaigoms arba sveikatos priežiūros įstaigoms pagal viešojo prekių pirkimo sutartis

   (1a)

  , apibrėžtas Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 8 punkte, kurios buvo suteiktos iki 2018 m. gruodžio 31 d., tiekiamas lėkštes.

, išskyrus iki 2023 m. švietimo įstaigoms arba sveikatos priežiūros įstaigoms pagal viešojo prekių pirkimo sutartis

1a

, apibrėžtas Direktyvos 2014/24/ES 2 straipsnio 8 punkte, kurios buvo suteiktos iki 2018 m. gruodžio 31 d., tiekiamas lėkštes.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B dalies 6 įtrauka

I priedo B dalies 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Prie oro balionėlių, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams, tvirtinamos ir jiems laikyti skirtos lazdelės,
  įskaitant
  jų detales |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Prie oro balionėlių, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams, tvirtinamos ir jiems laikyti skirtos lazdelės,
  įskaitant
  jų detales

įskaitant

| — | Prie oro balionėlių, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams, tvirtinamos ir jiems laikyti skirtos lazdelės,
  išskyrus
  jų detales |
| --- | --- |

—

Prie oro balionėlių, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams, tvirtinamos ir jiems laikyti skirtos lazdelės,
  išskyrus
  jų detales

išskyrus

Pakeitimai 83 ir 117

Pakeitimai 83 ir 117

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B dalies 6 a įtrauka (nauja)

I priedo B dalies 6 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Iš aerobiškai skaidaus plastiko pagaminti gaminiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Iš aerobiškai skaidaus plastiko pagaminti gaminiai

Iš aerobiškai skaidaus plastiko pagaminti gaminiai

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo B dalies 6 b įtrauka (nauja)

I priedo B dalies 6 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Maisto ir gėrimų tara, pagaminta iš polistireninio putplasčio, naudojama maistui, kurio nebereikia paruošti ir kuris skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Maisto ir gėrimų tara, pagaminta iš polistireninio putplasčio, naudojama maistui, kurio nebereikia paruošti ir kuris skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti.

Maisto ir gėrimų tara, pagaminta iš polistireninio putplasčio, naudojama maistui, kurio nebereikia paruošti ir kuris skirtas nedelsiant suvartoti iš talpyklos vietoje arba išsinešti.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo C dalies 1 įtrauka

I priedo C dalies 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Gėrimų tara, t. y. talpyklos, naudojamos skysčiams laikyti, kaip antai gėrimų buteliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Gėrimų tara, t. y. talpyklos, naudojamos skysčiams laikyti, kaip antai gėrimų buteliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

| — | Gėrimų tara, t. y. talpyklos, naudojamos skysčiams laikyti, kaip antai gėrimų buteliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius
  , išskyrus talpą, skirtą ir naudojamą specialiosios medicininės paskirties skystiems maisto produktams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 609/2013 2 straipsnio g punkte |
| --- | --- |

—

Gėrimų tara, t. y. talpyklos, naudojamos skysčiams laikyti, kaip antai gėrimų buteliai, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius
  , išskyrus talpą, skirtą ir naudojamą specialiosios medicininės paskirties skystiems maisto produktams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 609/2013 2 straipsnio g punkte

, išskyrus talpą, skirtą ir naudojamą specialiosios medicininės paskirties skystiems maisto produktams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 609/2013 2 straipsnio g punkte

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo D dalies 3 įtrauka

Priedo D dalies 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Oro balionėliai, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Oro balionėliai, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams

Oro balionėliai, išskyrus pramoniniam ir kitam profesiniam naudojimui ar paskirčiai skirtus balionus, kurie nėra dalijami vartotojams

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo D dalies 3 a įtrauka (nauja)

I priedo D dalies 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Tabako gaminiai su filtrais ir filtrai, parduodami naudoti kartu su tabako gaminiais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Tabako gaminiai su filtrais ir filtrai, parduodami naudoti kartu su tabako gaminiais

Tabako gaminiai su filtrais ir filtrai, parduodami naudoti kartu su tabako gaminiais

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo D dalies 3 b įtrauka (nauja)

I priedo D dalies 3 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Pakeliai ir pakuotės, pagaminti iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš pakelio ar pakuotės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Pakeliai ir pakuotės, pagaminti iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš pakelio ar pakuotės

Pakeliai ir pakuotės, pagaminti iš lanksčios medžiagos, kuriuose pateikiamas maistas, kurio nebereikia paruošti, skirtas nedelsiant suvartoti iš pakelio ar pakuotės

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo D dalies 3 c įtrauka (nauja)

I priedo D dalies 3 c įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Gėrimų indeliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Gėrimų indeliai

Gėrimų indeliai

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo E dalies 4 įtrauka

I priedo E dalies 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Gėrimų indeliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Gėrimų indeliai

| — | Gėrimų indeliai
  , įskaitant jų kamštelius ir dangtelius |
| --- | --- |

—

Gėrimų indeliai
  , įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo F dalies 1 įtrauka

I priedo F dalies 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Gėrimų buteliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Gėrimų buteliai

| — | Gėrimų buteliai
  , įskaitant jų kamštelius ir dangtelius |
| --- | --- |

—

Gėrimų buteliai
  , įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

, įskaitant jų kamštelius ir dangtelius

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0317/2018).

1

(32)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614).

32

(33)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018)0028).

33

(32)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614).

32

(33)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018)0028).

33

(34)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

34

(35)  2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

35

(34)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

34

(35)  2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

35

(36)  2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

36

(36)  2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

36

(40)  Direktyva 2008/98/EB, Direktyva 2000/59/EB, Direktyva 2000/60/EB, Direktyva 2008/56/EB ir 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

40

(41)  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakavimo atliekų, (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

41

(42)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018)0028).

42

(40)  Direktyva 2008/98/EB, Direktyva 2000/59/EB, Direktyva 2000/60/EB, Direktyva 2008/56/EB ir 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

40

(41)  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakavimo atliekų, (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

41

(42)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018)0028).

42

(44)  Reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus (OL L 31, 2002 2 1, p. 1), Reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1), Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu ir kiti atitinkami teisės aktai, susiję su maisto sauga, higiena ir ženklinimu (OL L 338, 2004 11 13, p. 4).

44

(43a)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/720, kuria dėl lengvųjų plastikinių pirkinių maišelių sunaudojimo mažinimo iš dalies keičiama Direktyva 94/62/EB, (OL L 115, 2015 5 6, p. 11).

43a

2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/720, kuria dėl lengvųjų plastikinių pirkinių maišelių sunaudojimo mažinimo iš dalies keičiama Direktyva 94/62/EB, (OL L 115, 2015 5 6, p. 11).

(44)  Reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus (OL L 31, 2002 2 1, p. 1), Reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1), Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu ir kiti atitinkami teisės aktai, susiję su maisto sauga, higiena ir ženklinimu (OL L 338, 2004 11 13, p. 4).

44

(45)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

45

(45)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

45

(46)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, Direktyva 2000/59/EB ir Direktyva 2008/98/EB.

46

(46)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, Direktyva 2000/59/EB ir Direktyva 2008/98/EB.

46

(1a)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/851, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 150, 2018 6 14, p. 109).

1a

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/851, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 150, 2018 6 14, p. 109).

(48)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

48

(48)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

48

(50)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (OL L 304, 2011 11 22, p. 64).

50

(51)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

51

(50)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (OL L 304, 2011 11 22, p. 64).

50

(51)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

51

(1a)  
  2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

1a

2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

(1a)  
  1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4 27, p. 1).

1a

1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4 27, p. 1).

(1a)  
  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantis Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB (OL L 338, 2004 11 13, p. 4).

1a

2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantis Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB (OL L 338, 2004 11 13, p. 4).

(52)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

52

(53)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

53

(52)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/313/EEB (OL L 41, 2003 2 14, p. 26).

52

(53)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

53

(1a)  
  viešojo prekių pirkimo sutartys – viešosios sutartys, kurių objektas yra produktų pirkimas, lizingas, nuoma arba pirkimas išsimokėtinai, numatant jas įsigyti ar to nenumatant. Viešojo prekių pirkimo sutartis papildomai gali apimti įrengimo ir montavimo operacijas.

1a

viešojo prekių pirkimo sutartys – viešosios sutartys, kurių objektas yra produktų pirkimas, lizingas, nuoma arba pirkimas išsimokėtinai, numatant jas įsigyti ar to nenumatant. Viešojo prekių pirkimo sutartis papildomai gali apimti įrengimo ir montavimo operacijas.

(1a)  
  viešojo prekių pirkimo sutartys – viešosios sutartys, kurių objektas yra produktų pirkimas, lizingas, nuoma arba pirkimas išsimokėtinai, numatant jas įsigyti ar to nenumatant. Viešojo prekių pirkimo sutartis papildomai gali apimti įrengimo ir montavimo operacijas.

1a

viešojo prekių pirkimo sutartys – viešosios sutartys, kurių objektas yra produktų pirkimas, lizingas, nuoma arba pirkimas išsimokėtinai, numatant jas įsigyti ar to nenumatant. Viešojo prekių pirkimo sutartis papildomai gali apimti įrengimo ir montavimo operacijas.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimas, eksploatavimas ir naudojimas patikrinimams kertant sieną ***I

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo patikrinimams kertant sieną, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 515/2014 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0882),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir į 79 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0533/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir į 79 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0533/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0347/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0347/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo patikrinimams kertant sieną, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir iš dalies keičiamas bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1987/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1861.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimas, eksploatavimas ir naudojimas policijos ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose ***I

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 515/2014 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1986/2006, Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0883),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 82 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktą, 85 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalies a punktą bei į 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 82 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktą, 85 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalies a punktą bei į 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0530/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0349/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0349/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) sukūrimo, eksploatavimo ir naudojimo policijos bendradarbiavimui ir teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2007/533/TVR ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 ir Komisijos sprendimas 2010/261/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1862.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

Šengeno informacinės sistemos naudojimas neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo tikslams ***I

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos naudojimo neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo tikslams (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0881),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 79 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 79 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0532/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0348/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0348/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/... dėl Šengeno informacinės sistemos naudojimo neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimui

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1860.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas (dėl Airijos/grąžinimo)

Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją, nepažeidžiant jos teisės iniciatyvos, kai tik Airija dalyvaus taikant Direktyvą 2008/115/EB, įvertinti teisinę padėtį pagal Sutartis ir atitinkamus protokolus ir, jei reikia, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad būtų sudarytos sąlygos bendradarbiavimui tarp Airijos ir kitų valstybių narių per Šengeno informacinę sistemą.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimas *

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 345/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0334),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0269/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0307/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | savo 2018 m. gegužės 17 d. sprendime byloje C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  Teisingumo Teismas nusprendė dėl Plato laipsnio apskaičiavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

savo 2018 m. gegužės 17 d. sprendime byloje C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  Teisingumo Teismas nusprendė dėl Plato laipsnio apskaičiavimo;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 92/83/EEB

3 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Matuojant Plato laipsnį, atsižvelgiama į visas sudėtines alaus dalis,
  įskaitant
  pridėtas
  po
  fermentacijos.; | Matuojant Plato laipsnį, atsižvelgiama į visas sudėtines alaus dalis,
  išskyrus sudėtines dalis,
  pridėtas
  baigus
  fermentacijos
  procesą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Matuojant Plato laipsnį, atsižvelgiama į visas sudėtines alaus dalis,
  įskaitant
  pridėtas
  po
  fermentacijos.;

Matuojant Plato laipsnį, atsižvelgiama į visas sudėtines alaus dalis,
  išskyrus sudėtines dalis,
  pridėtas
  baigus
  fermentacijos
  procesą
  .

---

(1a)  
  2018 m. gegužės 17 d. Teisingumo Teismo sprendimas, Kompania Piwowarska, C-30/17, ECLI:EU:C:2018:325.

---

2018 m. spalio 25 d., ketvirtadienis

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Kultūros vertybių importas ***I

2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kultūros vertybių importo (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/45)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | atsižvelgiant į 2016 m. vasario 12 d. Tarybos išvadas dėl kovos su terorizmo finansavimu, Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų plano
   (24) ir Direktyvą dėl kovos su terorizmu (25), turėtų būti priimtos bendros prekybos su trečiosiomis šalimis taisyklės, kad būtų užtikrinta veiksminga apsauga nuo kultūros vertybių praradimo, būtų išsaugotas žmonijos kultūros paveldas ir būtų užkirstas kelias teroristų finansavimui pagrobtą kultūros paveldą parduodant Sąjungoje esantiems pirkėjams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

atsižvelgiant į 2016 m. vasario 12 d. Tarybos išvadas dėl kovos su terorizmo finansavimu, Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų plano
   (24) ir Direktyvą dėl kovos su terorizmu (25), turėtų būti priimtos bendros prekybos su trečiosiomis šalimis taisyklės, kad būtų užtikrinta veiksminga apsauga nuo kultūros vertybių praradimo, būtų išsaugotas žmonijos kultūros paveldas ir būtų užkirstas kelias teroristų finansavimui pagrobtą kultūros paveldą parduodant Sąjungoje esantiems pirkėjams;

| (1) | atsižvelgiant į 2016 m. vasario 12 d. Tarybos išvadas dėl kovos su terorizmo finansavimu, Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų planas“ (24) ir Direktyvą dėl kovos su terorizmu (25), turėtų būti priimtos bendros prekybos su trečiosiomis šalimis taisyklės, kad būtų užtikrinta veiksminga apsauga nuo
  neteisėtos prekybos
  kultūros
  vertybėmis, jų
  praradimo
  ar sunaikinimo
  , būtų išsaugotas žmonijos kultūros paveldas ir būtų užkirstas kelias teroristų finansavimui
  ir pinigų plovimui
  pagrobtą kultūros paveldą parduodant Sąjungoje esantiems pirkėjams; |
| --- | --- |

(1)

atsižvelgiant į 2016 m. vasario 12 d. Tarybos išvadas dėl kovos su terorizmo finansavimu, Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų planas“ (24) ir Direktyvą dėl kovos su terorizmu (25), turėtų būti priimtos bendros prekybos su trečiosiomis šalimis taisyklės, kad būtų užtikrinta veiksminga apsauga nuo
  neteisėtos prekybos
  kultūros
  vertybėmis, jų
  praradimo
  ar sunaikinimo
  , būtų išsaugotas žmonijos kultūros paveldas ir būtų užkirstas kelias teroristų finansavimui
  ir pinigų plovimui
  pagrobtą kultūros paveldą parduodant Sąjungoje esantiems pirkėjams;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimą užtikrinti teisingus procesus ir kompensacijas nukentėjusiesiems, taip pat į Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) Konstituciją ir konvencijas dėl paveldo apsaugos, privalu užtikrinti neteisėtai parduotų, iškastų ar įsigytų objektų restituciją. Turint galvoje tautų ir teritorijų išnaudojimą, paprastai vedantį į neteisėtą kultūros vertybių verslą ir neteisėtą prekybą jomis – pirmiausia kai tokio neteisėto verslo ir neteisėtos prekybos pradžia tampa ginkluotas konfliktas – šiame reglamente turėtų būti atsižvelgiama į tautų ir teritorijų regioninius ir vietos ypatumus, o ne į kultūros objektų rinkos vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimą užtikrinti teisingus procesus ir kompensacijas nukentėjusiesiems, taip pat į Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) Konstituciją ir konvencijas dėl paveldo apsaugos, privalu užtikrinti neteisėtai parduotų, iškastų ar įsigytų objektų restituciją. Turint galvoje tautų ir teritorijų išnaudojimą, paprastai vedantį į neteisėtą kultūros vertybių verslą ir neteisėtą prekybą jomis – pirmiausia kai tokio neteisėto verslo ir neteisėtos prekybos pradžia tampa ginkluotas konfliktas – šiame reglamente turėtų būti atsižvelgiama į tautų ir teritorijų regioninius ir vietos ypatumus, o ne į kultūros objektų rinkos vertę;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | kultūros
  paveldas yra vienas pagrindinių civilizacijos elementų,
  kuris
  praturtina visų tautų kultūrinį gyvenimą
  , todėl
  jis turėtų būti saugomas nuo neteisėto pasisavinimo ir išgrobstymo. Sąjunga turėtų atitinkamai uždrausti į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežti
  neteisėtai iš trečiųjų šalių eksportuotas kultūros vertybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

kultūros
  paveldas yra vienas pagrindinių civilizacijos elementų,
  kuris
  praturtina visų tautų kultūrinį gyvenimą
  , todėl
  jis turėtų būti saugomas nuo neteisėto pasisavinimo ir išgrobstymo. Sąjunga turėtų atitinkamai uždrausti į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežti
  neteisėtai iš trečiųjų šalių eksportuotas kultūros vertybes;

| (2) | kultūros vertybės neretai būna didelės kultūrinės, meninės, istorinės ir mokslinės svarbos. Kultūros
  paveldas yra vienas pagrindinių civilizacijos elementų, inter alia, turinčių simbolinę vertę ir įkūnijančių žmonijos kultūrinę atmintį. Jis
  praturtina visų tautų kultūrinį gyvenimą
  ir jas vienija bendros atminties žinių bei civilizacijos raidos pagrindu. Todėl
  jis turėtų būti saugomas nuo neteisėto pasisavinimo ir išgrobstymo.
  Archeologinės vietovės buvo grobstomos visais laikais, tačiau dabar šis reiškinys yra pasiekęs pramoninį mastą. Kol yra galimybė pelningai prekiauti neteisėtai iškastomis kultūros vertybėmis ir iš jų pelnytis nepatiriant jokios didesnės rizikos, šie kasinėjimai ir grobstymas tęsis ir ateityje. Tarptautinėje rinkoje kultūros paveldas labai paklausus dėl savo ekonominės ir meninės vertės, o griežtų tarptautinių teisinių priemonių nebuvimas arba neveiksmingas tokių priemonių vykdymo užtikrinimas lemia tai, kad tokios vertybės atsiduria šešėlinėje ekonomikoje. Archeologinių vietovių grobstymas ir prekyba neteisėtai iškastais kultūros paveldo objektais yra sunkus nusikaltimas, dėl kurio stipriai nukenčia tie, kurie su tuo būna tiesiogiai ar netiesiogiai susiję. Neteisėta prekyba kultūros vertybėmis daugeliu atveju skatina priverstinę kultūros homogenizaciją arba kultūros praradimą, o kultūros vertybių grobstymas ir plėšimas lemia, inter alia, kultūrų dezintegraciją.
  Sąjunga turėtų atitinkamai uždrausti į Sąjungos muitų teritoriją
  importuoti
  neteisėtai iš trečiųjų šalių eksportuojamas kultūros vertybes
  , pirmiausia akcentuojant kultūros vertybes iš trečiųjų šalių, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai, ypač kai tokias vertybes eksportuoja teroristinės ar kitos nusikalstamos organizacijos
  ; |
| --- | --- |

(2)

kultūros vertybės neretai būna didelės kultūrinės, meninės, istorinės ir mokslinės svarbos. Kultūros
  paveldas yra vienas pagrindinių civilizacijos elementų, inter alia, turinčių simbolinę vertę ir įkūnijančių žmonijos kultūrinę atmintį. Jis
  praturtina visų tautų kultūrinį gyvenimą
  ir jas vienija bendros atminties žinių bei civilizacijos raidos pagrindu. Todėl
  jis turėtų būti saugomas nuo neteisėto pasisavinimo ir išgrobstymo.
  Archeologinės vietovės buvo grobstomos visais laikais, tačiau dabar šis reiškinys yra pasiekęs pramoninį mastą. Kol yra galimybė pelningai prekiauti neteisėtai iškastomis kultūros vertybėmis ir iš jų pelnytis nepatiriant jokios didesnės rizikos, šie kasinėjimai ir grobstymas tęsis ir ateityje. Tarptautinėje rinkoje kultūros paveldas labai paklausus dėl savo ekonominės ir meninės vertės, o griežtų tarptautinių teisinių priemonių nebuvimas arba neveiksmingas tokių priemonių vykdymo užtikrinimas lemia tai, kad tokios vertybės atsiduria šešėlinėje ekonomikoje. Archeologinių vietovių grobstymas ir prekyba neteisėtai iškastais kultūros paveldo objektais yra sunkus nusikaltimas, dėl kurio stipriai nukenčia tie, kurie su tuo būna tiesiogiai ar netiesiogiai susiję. Neteisėta prekyba kultūros vertybėmis daugeliu atveju skatina priverstinę kultūros homogenizaciją arba kultūros praradimą, o kultūros vertybių grobstymas ir plėšimas lemia, inter alia, kultūrų dezintegraciją.
  Sąjunga turėtų atitinkamai uždrausti į Sąjungos muitų teritoriją
  importuoti
  neteisėtai iš trečiųjų šalių eksportuojamas kultūros vertybes
  , pirmiausia akcentuojant kultūros vertybes iš trečiųjų šalių, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai, ypač kai tokias vertybes eksportuoja teroristinės ar kitos nusikalstamos organizacijos
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | kompetentingos trečiųjų šalių institucijos ne visuomet turi pakankamai pajėgumų kovoti su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis ir neteisėtu jų verslu. Be to, tos institucijos gali susidurti su korupcija ar kitokio pobūdžio netinkamo administravimo praktika. Kultūros vertybes perkėlus iš jų aplinkos, gyventojai netenka savo papročių ir atminties bei šlovinimo objektų ar vietų. Tarpusavyje susijusius objektus parduodant pavieniui, dingsta jų istorinis kontekstas ir mokslinė vertė. Atsižvelgiant į tai, kad kultūros vertybės nepakeičiamos, ir į viešąjį interesą, būti tokių objektų savininkais turėtų būti įmanoma tik tam tikromis sąlygomis. Importo procedūra turi apimti tinkamo laikymo vėlesniuoju etapu, dokumentacijos, objekto prieinamumo akademinėms įstaigoms ir viešiesiems muziejams bei bendradarbiavimo pagrįstai pareikalavus restitucijos užtikrinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

kompetentingos trečiųjų šalių institucijos ne visuomet turi pakankamai pajėgumų kovoti su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis ir neteisėtu jų verslu. Be to, tos institucijos gali susidurti su korupcija ar kitokio pobūdžio netinkamo administravimo praktika. Kultūros vertybes perkėlus iš jų aplinkos, gyventojai netenka savo papročių ir atminties bei šlovinimo objektų ar vietų. Tarpusavyje susijusius objektus parduodant pavieniui, dingsta jų istorinis kontekstas ir mokslinė vertė. Atsižvelgiant į tai, kad kultūros vertybės nepakeičiamos, ir į viešąjį interesą, būti tokių objektų savininkais turėtų būti įmanoma tik tam tikromis sąlygomis. Importo procedūra turi apimti tinkamo laikymo vėlesniuoju etapu, dokumentacijos, objekto prieinamumo akademinėms įstaigoms ir viešiesiems muziejams bei bendradarbiavimo pagrįstai pareikalavus restitucijos užtikrinimą;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis.

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse taikomos skirtingos kultūros vertybių
  įvežimo
  į Sąjungos muitų teritoriją taisyklės, turėtų būti imtasi priemonių siekiant visų pirma užtikrinti, kad įvežant importuojamas kultūros vertybes tikrinimas būtų atliekamas vienodai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse taikomos skirtingos kultūros vertybių
  įvežimo
  į Sąjungos muitų teritoriją taisyklės, turėtų būti imtasi priemonių siekiant visų pirma užtikrinti, kad įvežant importuojamas kultūros vertybes tikrinimas būtų atliekamas vienodai;

| (3) | atsižvelgiant į tai, jog valstybėse narėse taikomos skirtingos kultūros vertybių
  importo
  į Sąjungos muitų teritoriją taisyklės, turėtų būti imtasi priemonių siekiant visų pirma užtikrinti, kad,
  į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežant
  tam tikras
  importuojamas kultūros vertybes, tikrinimas būtų atliekamas vienodai
  , pagal esamus procesus, procedūras ir administracines priemones, kad būtų vienodai įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013

   (1a); |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į tai, jog valstybėse narėse taikomos skirtingos kultūros vertybių
  importo
  į Sąjungos muitų teritoriją taisyklės, turėtų būti imtasi priemonių siekiant visų pirma užtikrinti, kad,
  į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežant
  tam tikras
  importuojamas kultūros vertybes, tikrinimas būtų atliekamas vienodai
  , pagal esamus procesus, procedūras ir administracines priemones, kad būtų vienodai įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013

   (1a);

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | bendros taisyklės turėtų būti taikomos
  muitinės procedūroms, susijusioms su į Sąjungos muitų teritoriją įvežamomis
  ne Sąjungos kilmės kultūros
  vertybėmis, t. y. tiek jų išleidimui į laisvą apyvartą, tiek specialiosios muitinės procedūros, išskyrus tranzitą, įforminimui joms
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

bendros taisyklės turėtų būti taikomos
  muitinės procedūroms, susijusioms su į Sąjungos muitų teritoriją įvežamomis
  ne Sąjungos kilmės kultūros
  vertybėmis, t. y. tiek jų išleidimui į laisvą apyvartą, tiek specialiosios muitinės procedūros, išskyrus tranzitą, įforminimui joms
  ;

| (4) | bendros taisyklės turėtų būti taikomos ne Sąjungos kilmės kultūros
  vertybių įvežimui ir importui į Sąjungos muitų teritoriją
  ; |
| --- | --- |

(4)

bendros taisyklės turėtų būti taikomos ne Sąjungos kilmės kultūros
  vertybių įvežimui ir importui į Sąjungos muitų teritoriją
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | atsižvelgiant į gerai žinomą laisvųjų zonų
  (taip pat
  vadinamų
  laisvaisiais uostais)
  potencialą kultūros vertybių saugojimo tikslais, diegiamos tikrinimo priemonės
  turėtų būti taikomos kuo platesniam spektrui atitinkamų muitinės procedūrų. Todėl tos tikrinimo priemonės turėtų būti susijusios ne tik su prekėmis, išleistomis į laisvą apyvartą, bet ir su prekėmis, kurioms įforminta specialioji muitinės procedūra. Tačiau tokia plati taikymo sritis neturėtų
  prieštarauti prekių vežimo tranzitu laisvės principui ir neturėtų
  nustelbti tikslo užkardyti neteisėtai eksportuojamų kultūros vertybių įvežimą į Sąjungos muitų teritoriją
  . Taigi, tikrinimo priemonės turėtų apimti specialiąsias muitinės procedūras, kurios gali būti įforminamos į Sąjungos muitų teritoriją įvežamoms prekėms, bet neturėtų būti taikomos tranzitui
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

atsižvelgiant į gerai žinomą laisvųjų zonų
  (taip pat
  vadinamų
  laisvaisiais uostais)
  potencialą kultūros vertybių saugojimo tikslais, diegiamos tikrinimo priemonės
  turėtų būti taikomos kuo platesniam spektrui atitinkamų muitinės procedūrų. Todėl tos tikrinimo priemonės turėtų būti susijusios ne tik su prekėmis, išleistomis į laisvą apyvartą, bet ir su prekėmis, kurioms įforminta specialioji muitinės procedūra. Tačiau tokia plati taikymo sritis neturėtų
  prieštarauti prekių vežimo tranzitu laisvės principui ir neturėtų
  nustelbti tikslo užkardyti neteisėtai eksportuojamų kultūros vertybių įvežimą į Sąjungos muitų teritoriją
  . Taigi, tikrinimo priemonės turėtų apimti specialiąsias muitinės procedūras, kurios gali būti įforminamos į Sąjungos muitų teritoriją įvežamoms prekėms, bet neturėtų būti taikomos tranzitui
  ;

| (5) | tikrinimo priemonės, kurias ketinama nustatyti laisvosioms zonoms
  (taip pat
  vadinamoms
  laisvaisiais uostais), turėtų būti taikomos kuo platesniam spektrui atitinkamų muitinės procedūrų
  , kad būtų užkirstas kelias šio reglamento apėjimui naudojantis laisvosiomis zonomis – potencialiomis nuolatinio prekybos neteisėtais objektais plitimo Sąjungoje priedangos vietomis
  . Todėl tos tikrinimo priemonės turėtų būti susijusios ne tik su prekėmis, išleistomis į laisvą apyvartą, bet ir su prekėmis, kurioms įforminta specialioji muitinės procedūra. Tačiau tokia plati taikymo sritis neturėtų nustelbti tikslo užkardyti neteisėtai eksportuojamų kultūros vertybių įvežimą į Sąjungos muitų teritoriją
  , išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos turi pagrįstų priežasčių manyti, kad kultūros vertybės iš kilmės ar trečiosios šalies eksportuojamos pažeidžiant jos įstatymus ir kitus teisės aktus
  ; |
| --- | --- |

(5)

tikrinimo priemonės, kurias ketinama nustatyti laisvosioms zonoms
  (taip pat
  vadinamoms
  laisvaisiais uostais), turėtų būti taikomos kuo platesniam spektrui atitinkamų muitinės procedūrų
  , kad būtų užkirstas kelias šio reglamento apėjimui naudojantis laisvosiomis zonomis – potencialiomis nuolatinio prekybos neteisėtais objektais plitimo Sąjungoje priedangos vietomis
  . Todėl tos tikrinimo priemonės turėtų būti susijusios ne tik su prekėmis, išleistomis į laisvą apyvartą, bet ir su prekėmis, kurioms įforminta specialioji muitinės procedūra. Tačiau tokia plati taikymo sritis neturėtų nustelbti tikslo užkardyti neteisėtai eksportuojamų kultūros vertybių įvežimą į Sąjungos muitų teritoriją
  , išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos turi pagrįstų priežasčių manyti, kad kultūros vertybės iš kilmės ar trečiosios šalies eksportuojamos pažeidžiant jos įstatymus ir kitus teisės aktus
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | reglamente turėtų būti vartojamos apibrėžtys, grindžiamos 1970 m. lapkričio 14 d. Paryžiuje pasirašytoje UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvencijoje ir 1995 m. birželio 24 d. Romoje pasirašytoje UNIDROIT konvencijoje dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, kurių šalimis yra didelis skaičius valstybių narių, vartojamomis apibrėžtimis, nes daugelis trečiųjų šalių ir dauguma valstybių narių yra susipažinusios su tų konvencijų nuostatomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

reglamente turėtų būti vartojamos apibrėžtys, grindžiamos 1970 m. lapkričio 14 d. Paryžiuje pasirašytoje UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvencijoje ir 1995 m. birželio 24 d. Romoje pasirašytoje UNIDROIT konvencijoje dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, kurių šalimis yra didelis skaičius valstybių narių, vartojamomis apibrėžtimis, nes daugelis trečiųjų šalių ir dauguma valstybių narių yra susipažinusios su tų konvencijų nuostatomis;

| (6) | reglamente turėtų būti vartojamos apibrėžtys, grindžiamos 1970 m. lapkričio 14 d. Paryžiuje pasirašytoje UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvencijoje
  (1970 m. UNESCO konvencija)
  ir 1995 m. birželio 24 d. Romoje pasirašytoje UNIDROIT konvencijoje dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, kurių šalimis yra didelis skaičius valstybių narių, vartojamomis apibrėžtimis, nes daugelis trečiųjų šalių ir dauguma valstybių narių yra susipažinusios su tų konvencijų nuostatomis; |
| --- | --- |

(6)

reglamente turėtų būti vartojamos apibrėžtys, grindžiamos 1970 m. lapkričio 14 d. Paryžiuje pasirašytoje UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvencijoje
  (1970 m. UNESCO konvencija)
  ir 1995 m. birželio 24 d. Romoje pasirašytoje UNIDROIT konvencijoje dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, kurių šalimis yra didelis skaičius valstybių narių, vartojamomis apibrėžtimis, nes daugelis trečiųjų šalių ir dauguma valstybių narių yra susipažinusios su tų konvencijų nuostatomis;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | eksporto teisėtumo klausimas turėtų būti nagrinėjamas remiantis šalies, kurioje kultūros vertybės buvo rastos ar sukurtos (toliau – kilmės šalis), įstatymais ir kitais teisės aktais. Siekiant išvengti taisyklių apėjimo tais atvejais, kai kultūros vertybės įvežamos į Sąjungą iš kitos trečiosios šalies,
  o atitinkama trečioji šalis yra 1970 m. UNESCO konvenciją pasirašiusioji šalis, taigi yra įsipareigojusi kovoti su neteisėtu kultūros vertybių gabenimu,
  asmuo, siekiantis kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų įrodyti, kad jos iš
  tos šalies buvo eksportuotos teisėtai. Kitais atvejais asmuo turėtų įrodyti eksporto iš
  kilmės valstybės
  teisėtumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

eksporto teisėtumo klausimas turėtų būti nagrinėjamas remiantis šalies, kurioje kultūros vertybės buvo rastos ar sukurtos (toliau – kilmės šalis), įstatymais ir kitais teisės aktais. Siekiant išvengti taisyklių apėjimo tais atvejais, kai kultūros vertybės įvežamos į Sąjungą iš kitos trečiosios šalies,
  o atitinkama trečioji šalis yra 1970 m. UNESCO konvenciją pasirašiusioji šalis, taigi yra įsipareigojusi kovoti su neteisėtu kultūros vertybių gabenimu,
  asmuo, siekiantis kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų įrodyti, kad jos iš
  tos šalies buvo eksportuotos teisėtai. Kitais atvejais asmuo turėtų įrodyti eksporto iš
  kilmės valstybės
  teisėtumą
  ;

| (7) | eksporto teisėtumo klausimas turėtų būti nagrinėjamas remiantis šalies, kurioje kultūros vertybės buvo rastos ar sukurtos
  arba iš kurios sausumos ar povandeninės teritorijos jos buvo išvežtos, kurios sausumos ar povandeninėje teritorijoje jos buvo iškastos ar pavogtos, arba šalies, kurios ryšys su kultūros vertybėmis yra toks glaudus, kad ta šalis jas saugo kaip nacionalines kultūros vertybes ir reglamentuoja jų eksportą iš savo teritorijos jas teisėtai išvežant iš šalies, kurioje kultūros vertybės buvo sukurtos ar atrastos
  (toliau – kilmės šalis), įstatymais ir kitais teisės aktais. Siekiant išvengti taisyklių apėjimo tais atvejais, kai kultūros vertybės įvežamos į Sąjungą iš kitos trečiosios šalies, asmuo, siekiantis kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų įrodyti, kad jos iš kilmės valstybės
  buvo eksportuotos teisėtai. Išimtiniais atvejais, kai kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymais, arba kai kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m. ir prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi, kartu su prašymu pateikiami tinkami patvirtinamieji dokumentai ir informacija, kuriais pagrindžiama, kad susijusios kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi; |
| --- | --- |

(7)

eksporto teisėtumo klausimas turėtų būti nagrinėjamas remiantis šalies, kurioje kultūros vertybės buvo rastos ar sukurtos
  arba iš kurios sausumos ar povandeninės teritorijos jos buvo išvežtos, kurios sausumos ar povandeninėje teritorijoje jos buvo iškastos ar pavogtos, arba šalies, kurios ryšys su kultūros vertybėmis yra toks glaudus, kad ta šalis jas saugo kaip nacionalines kultūros vertybes ir reglamentuoja jų eksportą iš savo teritorijos jas teisėtai išvežant iš šalies, kurioje kultūros vertybės buvo sukurtos ar atrastos
  (toliau – kilmės šalis), įstatymais ir kitais teisės aktais. Siekiant išvengti taisyklių apėjimo tais atvejais, kai kultūros vertybės įvežamos į Sąjungą iš kitos trečiosios šalies, asmuo, siekiantis kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų įrodyti, kad jos iš kilmės valstybės
  buvo eksportuotos teisėtai. Išimtiniais atvejais, kai kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymais, arba kai kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m. ir prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi, kartu su prašymu pateikiami tinkami patvirtinamieji dokumentai ir informacija, kuriais pagrindžiama, kad susijusios kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi;

Pakeitimai 10 ir 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | UNESCO konvencijos 5 straipsniu raginama, kad valstybėse narėse, kurios yra tos konvencijos šalys, įsteigti vieną ar daugiau valstybinių tarnybų kultūros vertybių apsaugai nuo neteisėto importo, eksporto ir perkėlimo užtikrinti. Vadovaujantis ta konvencija tokiose valstybinėse tarnybose turėtų dirbti kvalifikuotas personalas ir jo skaičius turėtų būti pakankamas tai apsaugai užtikrinti bei sudaryti sąlygas būtinam aktyviam bendradarbiavimui su kompetentingomis valstybių narių, kurios yra tos konvencijos šalys, kompetentingomis institucijomis saugumo ir kovos su neteisėtu kultūros vertybių importo – ypač krizių apimtuose regionuose – srityse. Valstybės narės, kurios yra tos konvencijos šalys, turėtų vykdyti joje numatytus įsipareigojimus, o tos valstybės narės, kurios nėra ratifikavusios konvencijos, turi tai padaryti nedelsdamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

UNESCO konvencijos 5 straipsniu raginama, kad valstybėse narėse, kurios yra tos konvencijos šalys, įsteigti vieną ar daugiau valstybinių tarnybų kultūros vertybių apsaugai nuo neteisėto importo, eksporto ir perkėlimo užtikrinti. Vadovaujantis ta konvencija tokiose valstybinėse tarnybose turėtų dirbti kvalifikuotas personalas ir jo skaičius turėtų būti pakankamas tai apsaugai užtikrinti bei sudaryti sąlygas būtinam aktyviam bendradarbiavimui su kompetentingomis valstybių narių, kurios yra tos konvencijos šalys, kompetentingomis institucijomis saugumo ir kovos su neteisėtu kultūros vertybių importo – ypač krizių apimtuose regionuose – srityse. Valstybės narės, kurios yra tos konvencijos šalys, turėtų vykdyti joje numatytus įsipareigojimus, o tos valstybės narės, kurios nėra ratifikavusios konvencijos, turi tai padaryti nedelsdamos;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | kad nebūtų neproporcingai varžoma prekyba prekėmis su ES nepriklausančiomis šalimis, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik toms prekėms, kurios atitinka tam tikrą amžiaus ribą. Todėl yra tikslinga
  visų
  kategorijų kultūros vertybėms nustatyti
  250
  metų minimalaus amžiaus ribą.
  Ta minimalaus
  amžiaus riba užtikrins, kad šiame reglamente numatytomis priemonėmis daugiausia dėmesio būtų skiriama kultūros vertybėms, į kurias grobikai konflikto zonose gali būti nusitaikę labiausiai, neišskiriant kitų prekių, kurių tikrinimas yra būtinas siekiant užtrinti kultūros paveldo apsaugą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

kad nebūtų neproporcingai varžoma prekyba prekėmis su ES nepriklausančiomis šalimis, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik toms prekėms, kurios atitinka tam tikrą amžiaus ribą. Todėl yra tikslinga
  visų
  kategorijų kultūros vertybėms nustatyti
  250
  metų minimalaus amžiaus ribą.
  Ta minimalaus
  amžiaus riba užtikrins, kad šiame reglamente numatytomis priemonėmis daugiausia dėmesio būtų skiriama kultūros vertybėms, į kurias grobikai konflikto zonose gali būti nusitaikę labiausiai, neišskiriant kitų prekių, kurių tikrinimas yra būtinas siekiant užtrinti kultūros paveldo apsaugą;

| (8) | kad nebūtų neproporcingai varžoma prekyba prekėmis su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik toms prekėms, kurios atitinka tam tikrą amžiaus
  ir vertės
  ribą. Todėl yra tikslinga
  daugumos
  kategorijų kultūros vertybėms nustatyti minimalaus amžiaus ribą
  , vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 116/2009, 1970 m. UNESCO konvencijos ir 1995 m. UNIDROIT konvencijos nuostatomis, ir finansinę ribą, kuri būtų taikoma tam tikrų kategorijų kultūros vertybėms, nurodytoms I priede
  .
  Kai kurių kategorijų kultūros vertybėms finansinė riba neturėtų būti taikoma, kadangi dėl didesnės vagystės, praradimo ar sunaikinimo rizikos joms būtina didesnė apsauga. Minimalaus
  amžiaus riba užtikrins, kad šiame reglamente numatytomis priemonėmis daugiausia dėmesio būtų skiriama kultūros vertybėms, į kurias grobikai konflikto zonose gali būti nusitaikę labiausiai, neišskiriant kitų prekių, kurių tikrinimas yra būtinas siekiant užtrinti kultūros paveldo apsaugą; |
| --- | --- |

(8)

kad nebūtų neproporcingai varžoma prekyba prekėmis su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik toms prekėms, kurios atitinka tam tikrą amžiaus
  ir vertės
  ribą. Todėl yra tikslinga
  daugumos
  kategorijų kultūros vertybėms nustatyti minimalaus amžiaus ribą
  , vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 116/2009, 1970 m. UNESCO konvencijos ir 1995 m. UNIDROIT konvencijos nuostatomis, ir finansinę ribą, kuri būtų taikoma tam tikrų kategorijų kultūros vertybėms, nurodytoms I priede
  .
  Kai kurių kategorijų kultūros vertybėms finansinė riba neturėtų būti taikoma, kadangi dėl didesnės vagystės, praradimo ar sunaikinimo rizikos joms būtina didesnė apsauga. Minimalaus
  amžiaus riba užtikrins, kad šiame reglamente numatytomis priemonėmis daugiausia dėmesio būtų skiriama kultūros vertybėms, į kurias grobikai konflikto zonose gali būti nusitaikę labiausiai, neišskiriant kitų prekių, kurių tikrinimas yra būtinas siekiant užtrinti kultūros paveldo apsaugą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | kadangi kai kurių kategorijų kultūros vertybėms, būtent archeologijos objektams, monumentų dalims
  , retiems rankraščiams ir inkunabulams
  kyla ypač didelė išgrobstymo ir sunaikinimo grėsmė, svarbu numatyti griežtesnės kontrolės sistemą ir tik atlikus tą kontrolę leisti kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją. Taikant tokią sistemą turėtų būti reikalaujama
  iki tų prekių išleidimo į laisvą apyvartą arba specialiosios muitinės procedūros, išskyrus tranzitą, įforminimo toms prekėms pateikti įvežimo
  valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos išduotą licenciją. Asmenys, siekiantys gauti tokią licenciją, turėtų sugebėti atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais
  , visų pirma trečiosios eksporto
  šalies išduotais eksporto liudijimais ar licencijomis, nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais
  ir ekspertų vertinimo dokumentais
  ,
  įrodyti eksporto iš kilmės šalies teisėtumą
  . Remdamosi išsamiais ir tiksliais prašymais, valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turėtų be reikalo nedelsdamos nuspręsti, ar išduoti licenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

kadangi kai kurių kategorijų kultūros vertybėms, būtent archeologijos objektams, monumentų dalims
  , retiems rankraščiams ir inkunabulams
  kyla ypač didelė išgrobstymo ir sunaikinimo grėsmė, svarbu numatyti griežtesnės kontrolės sistemą ir tik atlikus tą kontrolę leisti kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją. Taikant tokią sistemą turėtų būti reikalaujama
  iki tų prekių išleidimo į laisvą apyvartą arba specialiosios muitinės procedūros, išskyrus tranzitą, įforminimo toms prekėms pateikti įvežimo
  valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos išduotą licenciją. Asmenys, siekiantys gauti tokią licenciją, turėtų sugebėti atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais
  , visų pirma trečiosios eksporto
  šalies išduotais eksporto liudijimais ar licencijomis, nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais
  ir ekspertų vertinimo dokumentais
  ,
  įrodyti eksporto iš kilmės šalies teisėtumą
  . Remdamosi išsamiais ir tiksliais prašymais, valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turėtų be reikalo nedelsdamos nuspręsti, ar išduoti licenciją;

| (10) | kadangi kai kurių kategorijų kultūros vertybėms – o būtent archeologijos objektams
  ir
  monumentų dalims – kyla ypač didelė išgrobstymo ir sunaikinimo grėsmė, svarbu numatyti griežtesnės kontrolės sistemą ir tik atlikus tą kontrolę leisti kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją. Taikant tokią sistemą
  , prieš importuojant į Sąjungos muitų teritoriją
  turėtų būti reikalaujama pateikti
  pirmos planuojamo importo
  valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos išduotą licenciją. Asmenys, siekiantys gauti tokią licenciją, turėtų sugebėti
  įrodyti, kad kultūros vertybės eksportuojamos iš kilmės šalies arba – išimtiniais atvejais – iš trečiosios šalies vadovaujantis tos kilmės ar trečiosios šalies įstatymais ir kitais teisės aktais, arba įrodyti, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi
  .
  Tinkamai atsižvelgiant į riziką ir taikomus deramo stropumo principus, eksporto iš kilmės šalies arba – išimtiniais atvejais – iš trečiosios šalies teisėtumas turėtų būti įrodytas
  atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais
  (kilmės šalies
  išduotais eksporto liudijimais ar
  eksporto
  licencijomis,
  standartiniu dokumentu, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu, atitinkančiu tarptautinį standartą kultūros objektams aprašyti,
  nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais),
  kuriais pagrindžiama, kad susijusios kultūros vertybės iš kilmės šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. Kai patvirtinamieji dokumentai neprieinami, kartu su prašymu pateikiamas ekspertų vertinimo dokumentas, jei, kompetentingos institucijos sprendimu, tai būtina.
  Remdamosi išsamiais ir tiksliais prašymais, valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turėtų be reikalo nedelsdamos
  ir per apibrėžtą laikotarpį
  nuspręsti, ar išduoti licenciją; |
| --- | --- |

(10)

kadangi kai kurių kategorijų kultūros vertybėms – o būtent archeologijos objektams
  ir
  monumentų dalims – kyla ypač didelė išgrobstymo ir sunaikinimo grėsmė, svarbu numatyti griežtesnės kontrolės sistemą ir tik atlikus tą kontrolę leisti kultūros vertybes įvežti į Sąjungos muitų teritoriją. Taikant tokią sistemą
  , prieš importuojant į Sąjungos muitų teritoriją
  turėtų būti reikalaujama pateikti
  pirmos planuojamo importo
  valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos išduotą licenciją. Asmenys, siekiantys gauti tokią licenciją, turėtų sugebėti
  įrodyti, kad kultūros vertybės eksportuojamos iš kilmės šalies arba – išimtiniais atvejais – iš trečiosios šalies vadovaujantis tos kilmės ar trečiosios šalies įstatymais ir kitais teisės aktais, arba įrodyti, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi
  .
  Tinkamai atsižvelgiant į riziką ir taikomus deramo stropumo principus, eksporto iš kilmės šalies arba – išimtiniais atvejais – iš trečiosios šalies teisėtumas turėtų būti įrodytas
  atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais
  (kilmės šalies
  išduotais eksporto liudijimais ar
  eksporto
  licencijomis,
  standartiniu dokumentu, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu, atitinkančiu tarptautinį standartą kultūros objektams aprašyti,
  nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais),
  kuriais pagrindžiama, kad susijusios kultūros vertybės iš kilmės šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. Kai patvirtinamieji dokumentai neprieinami, kartu su prašymu pateikiamas ekspertų vertinimo dokumentas, jei, kompetentingos institucijos sprendimu, tai būtina.
  Remdamosi išsamiais ir tiksliais prašymais, valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turėtų be reikalo nedelsdamos
  ir per apibrėžtą laikotarpį
  nuspręsti, ar išduoti licenciją;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | atsižvelgiant į ypatingą prekių pobūdį, nepaprastai svarbų vaidmenį muitinėse atlieka kultūros ekspertai, tad prireikus jie turėtų turėti galimybę paprašyti, kad deklarantas pateiktų papildomos informacijos, ir išanalizuoti kultūros vertybes fiziškai jas apžiūrėdami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

atsižvelgiant į ypatingą prekių pobūdį, nepaprastai svarbų vaidmenį muitinėse atlieka kultūros ekspertai, tad prireikus jie turėtų turėti galimybę paprašyti, kad deklarantas pateiktų papildomos informacijos, ir išanalizuoti kultūros vertybes fiziškai jas apžiūrėdami;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | asmenys, siekiantys įvežti kitų kategorijų kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų pateikti patvirtinimą, kuriame paliudijama ir prisiimama atsakomybė už teisėtą jų eksportą iš trečiosios šalies, ir pateikti pakankamai informacijos, kad muitinė galėtų šias prekes identifikuoti. Siekiant supaprastinti procedūrą ir teisinio tikrumo sumetimais informacija apie kultūros vertybes turėtų būti pateikta naudojant standartinį dokumentą. Kultūros prekėms aprašyti turėtų būti naudojamas UNESCO rekomenduojamas objekto identifikacijos
  standartas
  . Kad būtų užtikrintas atsekamumas po prekių įvežimo į vidaus rinką,
  muitinė turėtų užregistruoti tų
  kultūros
  vertybių įvežimą, saugoti
  atitinkamų dokumentų
  originalus ir deklarantui įteikti jų kopijas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

asmenys, siekiantys įvežti kitų kategorijų kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų pateikti patvirtinimą, kuriame paliudijama ir prisiimama atsakomybė už teisėtą jų eksportą iš trečiosios šalies, ir pateikti pakankamai informacijos, kad muitinė galėtų šias prekes identifikuoti. Siekiant supaprastinti procedūrą ir teisinio tikrumo sumetimais informacija apie kultūros vertybes turėtų būti pateikta naudojant standartinį dokumentą. Kultūros prekėms aprašyti turėtų būti naudojamas UNESCO rekomenduojamas objekto identifikacijos
  standartas
  . Kad būtų užtikrintas atsekamumas po prekių įvežimo į vidaus rinką,
  muitinė turėtų užregistruoti tų
  kultūros
  vertybių įvežimą, saugoti
  atitinkamų dokumentų
  originalus ir deklarantui įteikti jų kopijas
  ;

| (11) | asmenys, siekiantys įvežti kitų kategorijų kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų pateikti
  elektroninį
  patvirtinimą, kuriame paliudijama ir prisiimama atsakomybė už teisėtą jų eksportą iš
  kilmės arba – išimtiniais atvejais – iš
  trečiosios šalies, ir pakankamai informacijos, kad muitinė galėtų šias prekes identifikuoti. Siekiant supaprastinti procedūrą ir užtikrinti teisinį tikrumą, informacija apie kultūros vertybes turėtų būti pateikta naudojant standartinį
  elektroninį
  dokumentą. Kultūros prekėms aprašyti turėtų būti naudojamas UNESCO rekomenduojamas
  standartinis dokumentas, kuriame remiamasi
  objekto identifikacijos
  standartu
  .
  Elektroninis patvirtinimas turėtų apimti ir kilmės šalies arba – išimtiniais atvejais – trečiosios šalies išduotus eksporto liudijimus ar licencijas, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš tos šalies buvo eksportuotos vadovaujantis tos kilmės ar trečiosios šalies įstatymais ir kitais teisės aktais arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi. Jei kilmės ar trečiosios šalies teisės aktais nėra numatomas eksporto licencijų ar liudijimų išdavimas, kartu su importuotojo patvirtinimu turėtų būti pateikti bet kurie kiti tinkami patvirtinamieji dokumentai ir įrodymai, įskaitant nuosavybės teisės liudijimus, sąskaitas faktūras, pirkimo-pardavimo sutartis, draudimo dokumentus ir vežimo dokumentus.
  Kad būtų užtikrintas atsekamumas po prekių įvežimo į vidaus rinką,
  tos
  kultūros
  vertybės turėtų būti užregistruojamos elektroniniu būdu, o deklarantui įteikiama
  atitinkamų dokumentų
  kopija
  .
  Informacija, kompetentingoms institucijoms suteikta elektroninio patvirtinimo forma, turėtų leisti joms imtis tolesnių veiksmų, kai, atlikusios rizikos analizę, jos laikosi nuomonės, kad šios prekės gali būti neteisėtai importuotos; |
| --- | --- |

(11)

asmenys, siekiantys įvežti kitų kategorijų kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją, turėtų pateikti
  elektroninį
  patvirtinimą, kuriame paliudijama ir prisiimama atsakomybė už teisėtą jų eksportą iš
  kilmės arba – išimtiniais atvejais – iš
  trečiosios šalies, ir pakankamai informacijos, kad muitinė galėtų šias prekes identifikuoti. Siekiant supaprastinti procedūrą ir užtikrinti teisinį tikrumą, informacija apie kultūros vertybes turėtų būti pateikta naudojant standartinį
  elektroninį
  dokumentą. Kultūros prekėms aprašyti turėtų būti naudojamas UNESCO rekomenduojamas
  standartinis dokumentas, kuriame remiamasi
  objekto identifikacijos
  standartu
  .
  Elektroninis patvirtinimas turėtų apimti ir kilmės šalies arba – išimtiniais atvejais – trečiosios šalies išduotus eksporto liudijimus ar licencijas, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš tos šalies buvo eksportuotos vadovaujantis tos kilmės ar trečiosios šalies įstatymais ir kitais teisės aktais arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi. Jei kilmės ar trečiosios šalies teisės aktais nėra numatomas eksporto licencijų ar liudijimų išdavimas, kartu su importuotojo patvirtinimu turėtų būti pateikti bet kurie kiti tinkami patvirtinamieji dokumentai ir įrodymai, įskaitant nuosavybės teisės liudijimus, sąskaitas faktūras, pirkimo-pardavimo sutartis, draudimo dokumentus ir vežimo dokumentus.
  Kad būtų užtikrintas atsekamumas po prekių įvežimo į vidaus rinką,
  tos
  kultūros
  vertybės turėtų būti užregistruojamos elektroniniu būdu, o deklarantui įteikiama
  atitinkamų dokumentų
  kopija
  .
  Informacija, kompetentingoms institucijoms suteikta elektroninio patvirtinimo forma, turėtų leisti joms imtis tolesnių veiksmų, kai, atlikusios rizikos analizę, jos laikosi nuomonės, kad šios prekės gali būti neteisėtai importuotos;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | laikinajam kultūros vertybių įvežimui švietimo, mokslo ar mokslinių tyrimų tikslais reikalavimas pateikti licenciją ar patvirtinimą neturėtų būti taikomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

laikinajam kultūros vertybių įvežimui švietimo, mokslo ar mokslinių tyrimų tikslais reikalavimas pateikti licenciją ar patvirtinimą neturėtų būti taikomas;

| (12) | laikinajam kultūros vertybių įvežimui švietimo, mokslo
  , scenos menų, išsaugojimo, restauravimo, skaitmeninimo,
  mokslinių tyrimų tikslais
  ir muziejų ar kitų ne pelno institucijų bendradarbiavimo siekiant organizuoti kultūros parodas tikslu
  reikalavimas pateikti
  importo
  licenciją ar
  importuotojo
  patvirtinimą neturėtų būti taikomas
  . Kultūros vertybių, kurias ketinama pristatyti prekybos mugėse ir tarptautinėse meno mugėse, atveju pateikti importo licenciją arba importuotojo patvirtinimą neturėtų būti reikalaujama. Tačiau, kultūros vertybes įsigijus ir joms likus Sąjungos teritorijoje, pateikti importo licenciją ar importuotojo patvirtinimą turėtų būti reikalaujama priklausomai nuo kultūros vertybių kategorijos; |
| --- | --- |

(12)

laikinajam kultūros vertybių įvežimui švietimo, mokslo
  , scenos menų, išsaugojimo, restauravimo, skaitmeninimo,
  mokslinių tyrimų tikslais
  ir muziejų ar kitų ne pelno institucijų bendradarbiavimo siekiant organizuoti kultūros parodas tikslu
  reikalavimas pateikti
  importo
  licenciją ar
  importuotojo
  patvirtinimą neturėtų būti taikomas
  . Kultūros vertybių, kurias ketinama pristatyti prekybos mugėse ir tarptautinėse meno mugėse, atveju pateikti importo licenciją arba importuotojo patvirtinimą neturėtų būti reikalaujama. Tačiau, kultūros vertybes įsigijus ir joms likus Sąjungos teritorijoje, pateikti importo licenciją ar importuotojo patvirtinimą turėtų būti reikalaujama priklausomai nuo kultūros vertybių kategorijos;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | taip pat, siekiant užtikrinti kultūros vertybių iš karinio konflikto arba stichinės nelaimės paveiktų šalių saugumą ir išsaugojimą, šias vertybes turėtų būti leidžiama saugoti nereikalaujant pateikti licencijos ar patvirtinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

taip pat, siekiant užtikrinti kultūros vertybių iš karinio konflikto arba stichinės nelaimės paveiktų šalių saugumą ir išsaugojimą, šias vertybes turėtų būti leidžiama saugoti nereikalaujant pateikti licencijos ar patvirtinimo;

| (13) | taip pat, siekiant užtikrinti kultūros vertybių iš karinio konflikto arba stichinės nelaimės paveiktų šalių saugumą ir išsaugojimą, šias vertybes turėtų būti leidžiama saugoti nereikalaujant pateikti
  importo
  licencijos ar
  importuotojo
  patvirtinimo
  , jei, leidus padėčiai, jas ketinama grąžinti į jų kilmės šalį arba trečiąją šalį, iš kurios jos buvo teisėtai eksportuotos
  ; |
| --- | --- |

(13)

taip pat, siekiant užtikrinti kultūros vertybių iš karinio konflikto arba stichinės nelaimės paveiktų šalių saugumą ir išsaugojimą, šias vertybes turėtų būti leidžiama saugoti nereikalaujant pateikti
  importo
  licencijos ar
  importuotojo
  patvirtinimo
  , jei, leidus padėčiai, jas ketinama grąžinti į jų kilmės šalį arba trečiąją šalį, iš kurios jos buvo teisėtai eksportuotos
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | siekiant atsižvelgti į šio reglamento įgyvendinimo patirtį ir besikeičiančias geopolitines bei kitas aplinkybes, dėl kurių kultūros vertybėms kyla rizika, kartu neproporcingai nevaržant prekybos su trečiosiomis šalimis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl įvairių kategorijų kultūros vertybėms
  taikomo
  minimalaus amžiaus ribos
  kriterijaus
  koregavimo. Tais deleguotaisiais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti leista atnaujinti priedą po to, kai bus padaryta Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (27). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

siekiant atsižvelgti į šio reglamento įgyvendinimo patirtį ir besikeičiančias geopolitines bei kitas aplinkybes, dėl kurių kultūros vertybėms kyla rizika, kartu neproporcingai nevaržant prekybos su trečiosiomis šalimis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl įvairių kategorijų kultūros vertybėms
  taikomo
  minimalaus amžiaus ribos
  kriterijaus
  koregavimo. Tais deleguotaisiais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti leista atnaujinti priedą po to, kai bus padaryta Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (27). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (14) | siekiant atsižvelgti į šio reglamento įgyvendinimo patirtį ir besikeičiančias geopolitines bei kitas aplinkybes, dėl kurių kultūros vertybėms kyla rizika, kartu neproporcingai nevaržant prekybos su trečiosiomis šalimis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl įvairių kategorijų kultūros vertybėms
  taikomų
  minimalaus amžiaus
  ir finansinės
  ribos
  kriterijų
  koregavimo. Tais deleguotaisiais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti leista atnaujinti
  I
   priedą po to, kai bus padaryta Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų
  , ir parengti antrą priedą (II priedą), kuriame būtų pateiktas šalių ir Kombinuotosios nomenklatūros kodų sąrašas, pagrįstas kultūros objektų, kuriems gresia pavojus, raudonaisiais sąrašais, sudarytais ir iš dalies pakeistais Tarptautinės muziejų tarybos (ICOM)
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (27). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(14)

siekiant atsižvelgti į šio reglamento įgyvendinimo patirtį ir besikeičiančias geopolitines bei kitas aplinkybes, dėl kurių kultūros vertybėms kyla rizika, kartu neproporcingai nevaržant prekybos su trečiosiomis šalimis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl įvairių kategorijų kultūros vertybėms
  taikomų
  minimalaus amžiaus
  ir finansinės
  ribos
  kriterijų
  koregavimo. Tais deleguotaisiais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti leista atnaujinti
  I
   priedą po to, kai bus padaryta Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų
  , ir parengti antrą priedą (II priedą), kuriame būtų pateiktas šalių ir Kombinuotosios nomenklatūros kodų sąrašas, pagrįstas kultūros objektų, kuriems gresia pavojus, raudonaisiais sąrašais, sudarytais ir iš dalies pakeistais Tarptautinės muziejų tarybos (ICOM)
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (27). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti konkrečią kultūros vertybių laikinojo įvežimo ir saugojimo Sąjungos muitų teritorijoje tvarką, prašymo išduoti importo licenciją
  bei
  formų ir importuotojo patvirtinimo bei prie jo pridedamų dokumentų šablonus, taip pat
  išsamesnes
  jų pateikimo ir nagrinėjimo
  procedūrines taisykles
  . Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti elektroninės duomenų bazės, skirtos informacijai saugoti ir ja keistis tarp valstybių narių, kūrimo tvarką. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (28); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti konkrečią kultūros vertybių laikinojo įvežimo ir saugojimo Sąjungos muitų teritorijoje tvarką, prašymo išduoti importo licenciją
  bei
  formų ir importuotojo patvirtinimo bei prie jo pridedamų dokumentų šablonus, taip pat
  išsamesnes
  jų pateikimo ir nagrinėjimo
  procedūrines taisykles
  . Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti elektroninės duomenų bazės, skirtos informacijai saugoti ir ja keistis tarp valstybių narių, kūrimo tvarką. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (28);

| (15) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai konkrečiai kultūros vertybių laikinojo įvežimo ir saugojimo Sąjungos muitų teritorijoje tvarkai nustatyti

  , ir tai turėtų būti daroma tuo pat metu užtikrinant tinkamas išsaugojimo sąlygas, deramai atsižvelgiant į konkretų kultūros vertybių pobūdį. Ta tvarka turėtų būti taikoma ir standartiniams elektroniniams
  prašymo išduoti
  elektroninę
  importo licenciją, formų
  , priežasčių, dėl kurių toks prašymas galėtų būti atmestas, sąrašo
  ir importuotojo patvirtinimo bei prie jo pridedamų dokumentų
  šablonams
  , taip pat
  išsamesnėms
  jų pateikimo ir nagrinėjimo
  procedūrinėms taisyklėms
  . Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai elektroninės duomenų bazės, skirtos informacijai saugoti ir ja keistis tarp valstybių narių, kūrimo tvarkai nustatyti

  vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 952/2013
  .
  Toks kūrimas galėtų vykti pagal darbo programą, numatytą to reglamento 280 straipsnyje.
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (28); |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai konkrečiai kultūros vertybių laikinojo įvežimo ir saugojimo Sąjungos muitų teritorijoje tvarkai nustatyti

  , ir tai turėtų būti daroma tuo pat metu užtikrinant tinkamas išsaugojimo sąlygas, deramai atsižvelgiant į konkretų kultūros vertybių pobūdį. Ta tvarka turėtų būti taikoma ir standartiniams elektroniniams
  prašymo išduoti
  elektroninę
  importo licenciją, formų
  , priežasčių, dėl kurių toks prašymas galėtų būti atmestas, sąrašo
  ir importuotojo patvirtinimo bei prie jo pridedamų dokumentų
  šablonams
  , taip pat
  išsamesnėms
  jų pateikimo ir nagrinėjimo
  procedūrinėms taisyklėms
  . Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai elektroninės duomenų bazės, skirtos informacijai saugoti ir ja keistis tarp valstybių narių, kūrimo tvarkai nustatyti

  vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 952/2013
  .
  Toks kūrimas galėtų vykti pagal darbo programą, numatytą to reglamento 280 straipsnyje.
  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (28);

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | įgyvendinant šį reglamentą, muitinio tikrinimo veiksmams ir patikrinimams taikytinos nuostatos yra nuostatos, išdėstytos Reglamente (ES) Nr. 952/2013; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

įgyvendinant šį reglamentą, muitinio tikrinimo veiksmams ir patikrinimams taikytinos nuostatos yra nuostatos, išdėstytos Reglamente (ES) Nr. 952/2013;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai įgyvendinti reglamentą ir sukurti ateityje atliksimo jo vertinimo pagrindą, turėtų
  būti renkama atitinkama informacija
  apie prekybos kultūros vertybėmis srautus. Tam, kad prekybos kultūros vertybėmis srautų stebėsena būtų veiksminga, ji negali apsiriboti tik tų vertybių verte ar svoriu, nes šie du matai gali svyruoti. Ypač svarbu
  surinkti
  informaciją apie deklaruotų objektų skaičių. Kadangi Kombinuotojoje nomenklatūroje nenurodyta papildomo kultūros vertybių matavimo vieneto, svarbu, kad būtų reikalaujama deklaruoti objektų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai įgyvendinti reglamentą ir sukurti ateityje atliksimo jo vertinimo pagrindą, turėtų
  būti renkama atitinkama informacija
  apie prekybos kultūros vertybėmis srautus. Tam, kad prekybos kultūros vertybėmis srautų stebėsena būtų veiksminga, ji negali apsiriboti tik tų vertybių verte ar svoriu, nes šie du matai gali svyruoti. Ypač svarbu
  surinkti
  informaciją apie deklaruotų objektų skaičių. Kadangi Kombinuotojoje nomenklatūroje nenurodyta papildomo kultūros vertybių matavimo vieneto, svarbu, kad būtų reikalaujama deklaruoti objektų skaičių;

| (16) | siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai įgyvendinti reglamentą ir sukurti ateityje atliksimo jo vertinimo pagrindą,
  valstybės narės ir Komisija
  turėtų
  elektroniniu būdu rinkti atitinkamą informaciją
  apie prekybos kultūros vertybėmis srautus
  ir ja keistis
  .
  Siekiant užtikrinti skaidrumą ir viešą kontrolę, turėtų būti viešinama kuo daugiau informacijos.
  Tam, kad prekybos kultūros vertybėmis srautų stebėsena būtų veiksminga, ji negali apsiriboti tik tų vertybių verte ar svoriu, nes šie du matai gali svyruoti. Ypač svarbu
  elektroniniu būdu rinkti
  informaciją apie deklaruotų objektų skaičių. Kadangi Kombinuotojoje nomenklatūroje nenurodyta papildomo kultūros vertybių matavimo vieneto, svarbu, kad būtų reikalaujama deklaruoti objektų skaičių; |
| --- | --- |

(16)

siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai įgyvendinti reglamentą ir sukurti ateityje atliksimo jo vertinimo pagrindą,
  valstybės narės ir Komisija
  turėtų
  elektroniniu būdu rinkti atitinkamą informaciją
  apie prekybos kultūros vertybėmis srautus
  ir ja keistis
  .
  Siekiant užtikrinti skaidrumą ir viešą kontrolę, turėtų būti viešinama kuo daugiau informacijos.
  Tam, kad prekybos kultūros vertybėmis srautų stebėsena būtų veiksminga, ji negali apsiriboti tik tų vertybių verte ar svoriu, nes šie du matai gali svyruoti. Ypač svarbu
  elektroniniu būdu rinkti
  informaciją apie deklaruotų objektų skaičių. Kadangi Kombinuotojoje nomenklatūroje nenurodyta papildomo kultūros vertybių matavimo vieneto, svarbu, kad būtų reikalaujama deklaruoti objektų skaičių;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano tikslas (29) yra, inter alia, stiprinti
  muitinės
  pajėgumą geriau reaguoti į riziką kultūros vertybių srityje. Turėtų būti naudojamasi Reglamente (ES) Nr. 952/2013 nustatyta bendra rizikos valdymo schema, o muitinės turėtų keistis svarbia su rizika susijusia informacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano tikslas (29) yra, inter alia, stiprinti
  muitinės
  pajėgumą geriau reaguoti į riziką kultūros vertybių srityje. Turėtų būti naudojamasi Reglamente (ES) Nr. 952/2013 nustatyta bendra rizikos valdymo schema, o muitinės turėtų keistis svarbia su rizika susijusia informacija;

| (17) | ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano tikslas (29) yra, inter alia,
  stiprinti muitinei skirtus mokymus ir jos
  pajėgumą geriau reaguoti į riziką kultūros vertybių srityje. Turėtų būti naudojamasi Reglamente (ES) Nr. 952/2013 nustatyta bendra rizikos valdymo schema, o muitinės turėtų keistis svarbia su rizika susijusia informacija; |
| --- | --- |

(17)

ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano tikslas (29) yra, inter alia,
  stiprinti muitinei skirtus mokymus ir jos
  pajėgumą geriau reaguoti į riziką kultūros vertybių srityje. Turėtų būti naudojamasi Reglamente (ES) Nr. 952/2013 nustatyta bendra rizikos valdymo schema, o muitinės turėtų keistis svarbia su rizika susijusia informacija;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | būtina rengti informavimo kampanijas, kurios būtų nukreiptos į kultūros vertybių pirkėjus ir skirtos neteisėtų vertybių rizikos klausimui, bei padėti rinkos dalyviams suprasti ir taikyti šį reglamentą. Skleidžiant šią informaciją valstybės narės turėtų įtraukti susijusius nacionalinius informacijos centrus ir kitas informacijos teikimo tarnybas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

būtina rengti informavimo kampanijas, kurios būtų nukreiptos į kultūros vertybių pirkėjus ir skirtos neteisėtų vertybių rizikos klausimui, bei padėti rinkos dalyviams suprasti ir taikyti šį reglamentą. Skleidžiant šią informaciją valstybės narės turėtų įtraukti susijusius nacionalinius informacijos centrus ir kitas informacijos teikimo tarnybas;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | siekiant veiksmingo šio reglamento įgyvendinimo, Komisija turėtų užtikrinti, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės naudotųsi derama technine pagalba, ir padėti keistis informacija su jomis. Todėl Sąjungoje įsisteigusios labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, importuojančios kultūros vertybes, turėtų naudotis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1287/2013

   (1a)

  sukurta programa COSME; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

siekiant veiksmingo šio reglamento įgyvendinimo, Komisija turėtų užtikrinti, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės naudotųsi derama technine pagalba, ir padėti keistis informacija su jomis. Todėl Sąjungoje įsisteigusios labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, importuojančios kultūros vertybes, turėtų naudotis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1287/2013

   (1a)

  sukurta programa COSME;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas už šio reglamento nuostatų nesilaikymą ir apie tas sankcijas pranešti Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas už šio reglamento nuostatų nesilaikymą ir apie tas sankcijas pranešti Komisijai;

| (18) | valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas už šio reglamento nuostatų nesilaikymą ir apie tas sankcijas pranešti Komisijai
  . Valstybės narės taip pat turėtų pranešti Komisijai apie atvejus, kai taikomos sankcijos. Pageidautina užtikrinti vienodas sąlygas ir vadovautis nuosekliu požiūriu, todėl būtų tinkama, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtų taikomos panašaus pobūdžio ir poveikio sankcijos; |
| --- | --- |

(18)

valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas už šio reglamento nuostatų nesilaikymą ir apie tas sankcijas pranešti Komisijai
  . Valstybės narės taip pat turėtų pranešti Komisijai apie atvejus, kai taikomos sankcijos. Pageidautina užtikrinti vienodas sąlygas ir vadovautis nuosekliu požiūriu, todėl būtų tinkama, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtų taikomos panašaus pobūdžio ir poveikio sankcijos;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Komisijai
  turėtų
  būti suteikta pakankamai laiko
  priimti šio reglamento įgyvendinimo taisykles, visų pirma
  dėl atitinkamų formų
  ,
  naudotinų
  teikiant prašymą išduoti importo licenciją ar rengiant importuotojo patvirtinimą
  . Todėl šio reglamento taikymas turėtų būti atidėtas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

Komisijai
  turėtų
  būti suteikta pakankamai laiko
  priimti šio reglamento įgyvendinimo taisykles, visų pirma
  dėl atitinkamų formų
  ,
  naudotinų
  teikiant prašymą išduoti importo licenciją ar rengiant importuotojo patvirtinimą
  . Todėl šio reglamento taikymas turėtų būti atidėtas;

| (19) | Komisija
  turėtų
  nedelsdama
  priimti šio reglamento įgyvendinimo taisykles, visų pirma
  susijusias su atitinkamomis standartinėmis elektroninėmis formomis
  ,
  naudotinomis
  teikiant prašymą išduoti importo licenciją ar rengiant importuotojo patvirtinimą; |
| --- | --- |

(19)

Komisija
  turėtų
  nedelsdama
  priimti šio reglamento įgyvendinimo taisykles, visų pirma
  susijusias su atitinkamomis standartinėmis elektroninėmis formomis
  ,
  naudotinomis
  teikiant prašymą išduoti importo licenciją ar rengiant importuotojo patvirtinimą;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente išdėstomos kultūros vertybių įvežimo į Sąjungos muitų teritoriją sąlygos ir procedūra. | Šiame reglamente išdėstomos kultūros vertybių įvežimo
  ir importo
  į Sąjungos muitų teritoriją sąlygos ir procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiame reglamente išdėstomos kultūros vertybių įvežimo į Sąjungos muitų teritoriją sąlygos ir procedūra.

Šiame reglamente išdėstomos kultūros vertybių įvežimo
  ir importo
  į Sąjungos muitų teritoriją sąlygos ir procedūra.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas
  netaikomas
  kultūros vertybėms, kurios per Sąjungos muitų teritoriją vežamos tranzitu. | Šis reglamentas
  taikomas
  kultūros vertybėms, kurios per Sąjungos muitų teritoriją vežamos tranzitu
  , kai kompetentingos institucijos turi pagrįstų priežasčių manyti, kad kultūros vertybės iš kilmės ar trečiosios šalies eksportuojamos pažeidžiant tos kilmės ar trečiosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šis reglamentas
  netaikomas
  kultūros vertybėms, kurios per Sąjungos muitų teritoriją vežamos tranzitu.

Šis reglamentas
  taikomas
  kultūros vertybėms, kurios per Sąjungos muitų teritoriją vežamos tranzitu
  , kai kompetentingos institucijos turi pagrįstų priežasčių manyti, kad kultūros vertybės iš kilmės ar trečiosios šalies eksportuojamos pažeidžiant tos kilmės ar trečiosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus
  .

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | kultūros vertybė – bet kuris objektas, kuris yra reikšmingas archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui, priklauso
  priede pateiktoje lentelėje
  nurodytoms kategorijoms ir atitinka
  joje nurodytą
  minimalaus amžiaus
  reikalavimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

kultūros vertybė – bet kuris objektas, kuris yra reikšmingas archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui, priklauso
  priede pateiktoje lentelėje
  nurodytoms kategorijoms ir atitinka
  joje nurodytą
  minimalaus amžiaus
  reikalavimą
  ;

| a) | kultūros vertybė – bet kuris objektas, kuris yra reikšmingas archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui, priklauso
  prieduose
  nurodytoms kategorijoms ir atitinka
  juose nurodytus
  minimalaus amžiaus
  bei finansinius reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

a)

kultūros vertybė – bet kuris objektas, kuris yra reikšmingas archeologijai, priešistorei, istorijai, literatūrai, menui arba mokslui, priklauso
  prieduose
  nurodytoms kategorijoms ir atitinka
  juose nurodytus
  minimalaus amžiaus
  bei finansinius reikalavimus
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | kultūros vertybių importas:










  i) | išleidimas į laisvą apyvartą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 201 straipsnyje; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

kultūros vertybių importas:

i)

išleidimas į laisvą apyvartą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 201 straipsnyje; arba

| ii) | kuriai nors iš šių kategorijų priskirtinų specialiųjų procedūrų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 952/2013 210 straipsnyje, įforminimas vertybėms:










  a) | saugojimo, kuriai priskiriamos muitinio sandėliavimo ir laisvosios zonos procedūros; |
| --- | --- | --- |

ii)

kuriai nors iš šių kategorijų priskirtinų specialiųjų procedūrų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 952/2013 210 straipsnyje, įforminimas vertybėms:

a)

saugojimo, kuriai priskiriamos muitinio sandėliavimo ir laisvosios zonos procedūros;

| b) | konkretaus naudojimo, kuriai priskiriamos laikinojo įvežimo ir galutinio vartojimo procedūros; |
| --- | --- |

b)

konkretaus naudojimo, kuriai priskiriamos laikinojo įvežimo ir galutinio vartojimo procedūros;

| c) | laikinojo įvežimo perdirbti; |
| --- | --- |

c)

laikinojo įvežimo perdirbti;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kilmės šalis – šalis, kurios dabartinėje teritorijoje sukurtos ar rastos
  kultūros vertybės
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

kilmės šalis – šalis, kurios dabartinėje teritorijoje sukurtos ar rastos
  kultūros vertybės
  ;

| b) | kilmės šalis – šalis, kurios dabartinėje teritorijoje
  kultūros vertybės buvo
  sukurtos ar rastos
  arba iš kurios sausumos ar povandeninės teritorijos jos buvo išvežtos, kurios sausumos ar povandeninėje teritorijoje jos buvo iškastos ar pavogtos arba kurią ir kultūros vertybes sieja toks glaudus ryšys, kad ši šalis saugo jas kaip nacionalines kultūros vertybes ir reglamentuoja jų eksportą iš savo teritorijos jas teisėtai išvežus iš šalies, kurioje kultūros vertybės buvo sukurtos ar rastos
  ; |
| --- | --- |

b)

kilmės šalis – šalis, kurios dabartinėje teritorijoje
  kultūros vertybės buvo
  sukurtos ar rastos
  arba iš kurios sausumos ar povandeninės teritorijos jos buvo išvežtos, kurios sausumos ar povandeninėje teritorijoje jos buvo iškastos ar pavogtos arba kurią ir kultūros vertybes sieja toks glaudus ryšys, kad ši šalis saugo jas kaip nacionalines kultūros vertybes ir reglamentuoja jų eksportą iš savo teritorijos jas teisėtai išvežus iš šalies, kurioje kultūros vertybės buvo sukurtos ar rastos
  ;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | eksporto
  šalis – paskutinė šalis, kurioje
  iki išsiunčiant
  kultūros
  vertybes į Sąjungą jos
  buvo
  nuolat
  laikomos
  pagal tos šalies įstatymus ir kitus teisės aktus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

eksporto
  šalis – paskutinė šalis, kurioje
  iki išsiunčiant
  kultūros
  vertybes į Sąjungą jos
  buvo
  nuolat
  laikomos
  pagal tos šalies įstatymus ir kitus teisės aktus
  ;

| c) | trečioji
  šalis – paskutinė
  ne kilmės
  šalis, kurioje kultūros
  vertybės
  buvo laikomos
  prieš jas atvežant į Sąjungos muitų teritoriją
  ; |
| --- | --- |

c)

trečioji
  šalis – paskutinė
  ne kilmės
  šalis, kurioje kultūros
  vertybės
  buvo laikomos
  prieš jas atvežant į Sąjungos muitų teritoriją
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | nuolat – bent vieno mėnesio laikotarpį ir kitu nei laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo tikslu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

nuolat – bent vieno mėnesio laikotarpį ir kitu nei laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo tikslu;

Išbraukta.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | objekto identifikacijos dokumentas – UNESCO priimtas tarptautinis standartas kultūros vertybėms aprašyti ir vienam duomenų apie kultūros vertybes rinkiniui parengti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ha)

objekto identifikacijos dokumentas – UNESCO priimtas tarptautinis standartas kultūros vertybėms aprašyti ir vienam duomenų apie kultūros vertybes rinkiniui parengti;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies h b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | hb) | kompetentingos institucijos – institucijos, kurias valstybės narės skiria importuotojo licencijoms išduoti ir importuotojo patvirtinimams registruoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

hb)

kompetentingos institucijos – institucijos, kurias valstybės narės skiria importuotojo licencijoms išduoti ir importuotojo patvirtinimams registruoti.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, padarius Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų, iš dalies keičiama priede pateiktos lentelės antra skiltis ir, atsižvelgiant į šio reglamento įgyvendinimo patirtį, iš dalies
  keičiama
  priede
  išdėstytos lentelės trečioje skiltyje nurodyta
  minimalaus amžiaus
  riba
  . | 2.   Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, padarius Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų, iš dalies keičiama
  I
   priede pateiktos lentelės antra skiltis ir, atsižvelgiant į šio reglamento
  ir Reglamento (EB) Nr. 116/2009
  įgyvendinimo patirtį, iš dalies
  keičiamos
  priede
  nurodytos
  minimalaus amžiaus
  ir vertės ribos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, padarius Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų, iš dalies keičiama priede pateiktos lentelės antra skiltis ir, atsižvelgiant į šio reglamento įgyvendinimo patirtį, iš dalies
  keičiama
  priede
  išdėstytos lentelės trečioje skiltyje nurodyta
  minimalaus amžiaus
  riba
  .

2.   Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, padarius Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimų, iš dalies keičiama
  I
   priede pateiktos lentelės antra skiltis ir, atsižvelgiant į šio reglamento
  ir Reglamento (EB) Nr. 116/2009
  įgyvendinimo patirtį, iš dalies
  keičiamos
  priede
  nurodytos
  minimalaus amžiaus
  ir vertės ribos
  .

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus II priedui, kuriame išvardytos šalys ir objektų kategorijos, su kuriomis siejama ypatinga neteisėtos prekybos rizika, iš dalies pakeisti, remiantis Tarptautinės muziejų tarybos (ICOM) skelbiamų kultūros objektų, kuriems gresia pavojus, raudonųjų sąrašų duomenų bazės informacija. Komisija užtikrina, kad II priedas būtų reguliariai atnaujinamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus II priedui, kuriame išvardytos šalys ir objektų kategorijos, su kuriomis siejama ypatinga neteisėtos prekybos rizika, iš dalies pakeisti, remiantis Tarptautinės muziejų tarybos (ICOM) skelbiamų kultūros objektų, kuriems gresia pavojus, raudonųjų sąrašų duomenų bazės informacija. Komisija užtikrina, kad II priedas būtų reguliariai atnaujinamas.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio antraštė

3 straipsnio antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Į
  Sąjungos muitų teritoriją
  įvežamos kultūros vertybės | Kultūros vertybių įvežimas ir importas į
  Sąjungos muitų teritoriją |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Į
  Sąjungos muitų teritoriją
  įvežamos kultūros vertybės

Į

įvežamos kultūros vertybės

Kultūros vertybių įvežimas ir importas į
  Sąjungos muitų teritoriją

Kultūros vertybių įvežimas ir importas į

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Kultūros
  prekes
  išleisti į laisvą apyvartą
  ir
  joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą, leidžiama
  tik pateikus pagal 4 straipsnį išduotą importo licenciją arba pagal 5 straipsnį parengtą importuotojo patvirtinimą. | 1.   
  Įvežti kultūros
  prekes
  , iš kilmės šalies teritorijos išvežtas pažeidžiant tarptautinę teisę
  ir
  kilmės ar trečiosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, draudžiama
  . |
| | Kultūros vertybių importas į Sąjungos muitų teritoriją leidžiamas
  tik pateikus pagal 4 straipsnį išduotą importo licenciją arba pagal 5 straipsnį parengtą importuotojo patvirtinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Kultūros
  prekes
  išleisti į laisvą apyvartą
  ir
  joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą, leidžiama
  tik pateikus pagal 4 straipsnį išduotą importo licenciją arba pagal 5 straipsnį parengtą importuotojo patvirtinimą.

1.   
  Įvežti kultūros
  prekes
  , iš kilmės šalies teritorijos išvežtas pažeidžiant tarptautinę teisę
  ir
  kilmės ar trečiosios šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, draudžiama
  .

Kultūros vertybių importas į Sąjungos muitų teritoriją leidžiamas
  tik pateikus pagal 4 straipsnį išduotą importo licenciją arba pagal 5 straipsnį parengtą importuotojo patvirtinimą.

Kultūros vertybių importas į Sąjungos muitų teritoriją leidžiamas

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

3 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Sėkmingas kultūros vertybių importas nėra laikytinas teisėtos kilmės ar nuosavybės įrodymu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Sėkmingas kultūros vertybių importas nėra laikytinas teisėtos kilmės ar nuosavybės įrodymu.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | laikinajam kultūros vertybių įvežimui į Sąjungos muitų teritoriją švietimo, mokslo ar mokslinių tyrimų tikslais pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 250 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

laikinajam kultūros vertybių įvežimui į Sąjungos muitų teritoriją švietimo, mokslo ar mokslinių tyrimų tikslais pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 250 straipsnį;

ar

| a) | laikinajam kultūros vertybių įvežimui į Sąjungos muitų teritoriją švietimo, mokslo,
  scenos menų, išsaugojimo, restauravimo, skaitmeninimo

  ir mokslinių tyrimų tikslais
  , taip pat muziejų ar kitų ne pelno institucijų bendradarbiavimo siekiant rengti kultūros parodas tikslu
  pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 250 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

laikinajam kultūros vertybių įvežimui į Sąjungos muitų teritoriją švietimo, mokslo,
  scenos menų, išsaugojimo, restauravimo, skaitmeninimo

  ir mokslinių tyrimų tikslais
  , taip pat muziejų ar kitų ne pelno institucijų bendradarbiavimo siekiant rengti kultūros parodas tikslu
  pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 250 straipsnį;

scenos menų, išsaugojimo, restauravimo, skaitmeninimo

ir

, taip pat muziejų ar kitų ne pelno institucijų bendradarbiavimo siekiant rengti kultūros parodas tikslu

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

3 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | kultūros vertybėms, pristatomoms prekybos mugėse ir tarptautinėse meno mugėse, nebent jos įsigyjamos ir lieka Sąjungos teritorijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

kultūros vertybėms, pristatomoms prekybos mugėse ir tarptautinėse meno mugėse, nebent jos įsigyjamos ir lieka Sąjungos teritorijoje;

kultūros vertybėms, pristatomoms prekybos mugėse ir tarptautinėse meno mugėse, nebent jos įsigyjamos ir lieka Sąjungos teritorijoje;

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kultūros vertybių saugojimui pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 237 straipsnį, kai viešosios valdžios institucija aiškiai siekia užtikrinti jų išsaugojimą (arba tai daroma jai prižiūrint). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kultūros vertybių saugojimui pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 237 straipsnį, kai viešosios valdžios institucija aiškiai siekia užtikrinti jų išsaugojimą (arba tai daroma jai prižiūrint).

| b) | kultūros vertybių saugojimui pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 237 straipsnį, kai viešosios valdžios institucija siekia užtikrinti jų
  saugumą ar
  išsaugojimą (arba tai daroma jai prižiūrint)
  , kai, leidus padėčiai, tas vertybes ketinama grąžinti į jų kilmės šalį ar trečiąją šalį, į kurią jos buvo teisėtai eksportuotos
  . |
| --- | --- |

b)

kultūros vertybių saugojimui pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 237 straipsnį, kai viešosios valdžios institucija siekia užtikrinti jų
  saugumą ar
  išsaugojimą (arba tai daroma jai prižiūrint)
  , kai, leidus padėčiai, tas vertybes ketinama grąžinti į jų kilmės šalį ar trečiąją šalį, į kurią jos buvo teisėtai eksportuotos
  .

saugumą ar

, kai, leidus padėčiai, tas vertybes ketinama grąžinti į jų kilmės šalį ar trečiąją šalį, į kurią jos buvo teisėtai eksportuotos

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

3 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | grąžintoms kultūros vertybėms, apibrėžtoms Direktyvos 2014/60/ES 2 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

grąžintoms kultūros vertybėms, apibrėžtoms Direktyvos 2014/60/ES 2 straipsnyje.

grąžintoms kultūros vertybėms, apibrėžtoms Direktyvos 2014/60/ES 2 straipsnyje.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma konkreti 2 dalyje nurodyto laikinojo kultūros vertybių įvežimo arba jų saugojimo tvarka. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma konkreti 2 dalyje nurodyto laikinojo kultūros vertybių
  ir apsaugos tikslu grąžintų kultūros vertybių
  įvežimo arba jų saugojimo tvarka. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma konkreti 2 dalyje nurodyto laikinojo kultūros vertybių įvežimo arba jų saugojimo tvarka. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma konkreti 2 dalyje nurodyto laikinojo kultūros vertybių
  ir apsaugos tikslu grąžintų kultūros vertybių
  įvežimo arba jų saugojimo tvarka. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Priedo c, d
  ir
  h
   punktuose
  nurodytos
  kultūros
  vertybės išleidžiamos į laisvą apyvartą arba joms įforminama specialioji procedūra, išskyrus tranzitą Sąjungoje, su sąlyga
  , kad muitinei pateikta importo licencija. | 1.   
  I priedo A1
  ir
  A2
   punktuose
  nurodytų
  kultūros
  vertybių importo į Sąjungą atveju reikalaujama
  , kad muitinei
  būtų
  pateikta importo licencija. |
| | Šis straipsnis pirmoje pastraipoje nurodytoms vertybėms taikomas tik jeigu jos įtrauktos į II priede pateiktą šalių ir Kombinuotosios nomenklatūros kodų sąrašą, jei toks sąrašas naudojamas kilmės šaliai, iš kurios eksportuojamos kultūros vertybės, ir kultūros vertybių kilmės šalis yra žinoma. |
| | Šis straipsnis taip pat taikomas kultūros vertybėms, kurios į II priedą įtraukiamos tik importuotos į Sąjungos muitų teritoriją iš kilmės ar trečiosios šalies. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Priedo c, d
  ir
  h
   punktuose
  nurodytos
  kultūros
  vertybės išleidžiamos į laisvą apyvartą arba joms įforminama specialioji procedūra, išskyrus tranzitą Sąjungoje, su sąlyga
  , kad muitinei pateikta importo licencija.

1.   
  I priedo A1
  ir
  A2
   punktuose
  nurodytų
  kultūros
  vertybių importo į Sąjungą atveju reikalaujama
  , kad muitinei
  būtų
  pateikta importo licencija.

Šis straipsnis pirmoje pastraipoje nurodytoms vertybėms taikomas tik jeigu jos įtrauktos į II priede pateiktą šalių ir Kombinuotosios nomenklatūros kodų sąrašą, jei toks sąrašas naudojamas kilmės šaliai, iš kurios eksportuojamos kultūros vertybės, ir kultūros vertybių kilmės šalis yra žinoma.

Šis straipsnis pirmoje pastraipoje nurodytoms vertybėms taikomas tik jeigu jos įtrauktos į II priede pateiktą šalių ir Kombinuotosios nomenklatūros kodų sąrašą, jei toks sąrašas naudojamas kilmės šaliai, iš kurios eksportuojamos kultūros vertybės, ir kultūros vertybių kilmės šalis yra žinoma.

Šis straipsnis taip pat taikomas kultūros vertybėms, kurios į II priedą įtraukiamos tik importuotos į Sąjungos muitų teritoriją iš kilmės ar trečiosios šalies.

Šis straipsnis taip pat taikomas kultūros vertybėms, kurios į II priedą įtraukiamos tik importuotos į Sąjungos muitų teritoriją iš kilmės ar trečiosios šalies.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Prašymą išduoti importo licenciją prekių turėtojas pateikia
  įvežimo
  valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai. Prie prašymo pridedami patvirtinamieji dokumentai ir informacija, pagrindžiantys, kad atitinkamos kultūros prekės eksportuotos iš kilmės šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.
  Tačiau tais atvejais, kai
  eksporto
  šalis yra 1970 m. lapkričio 14 d. Paryžiuje pasirašytos UNESCO nelegalaus
  kultūros
  vertybių įvežimo, išvežimo
  ir nuosavybės teisės
  perdavimo uždraudimo priemonių konvencijos (toliau – 1970 m. UNESCO konvencija) susitariančioji šalis, prie prašymo pridedami
  patvirtinamieji dokumentai
  ir informacija
  ,
  pagrindžiantys
  ,
  kad kultūros prekės iš tos šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų
  . | 2.   Prašymą išduoti importo licenciją prekių turėtojas pateikia
  pirmos planuojamo importo
  valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai. Prie prašymo pridedami
  reikiami
  patvirtinamieji dokumentai ir informacija, pagrindžiantys, kad atitinkamos kultūros prekės eksportuotos iš kilmės šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų
  , arba įrodantys, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi
  .
  Kartu su prašymu pateikiami: |
| | — | eksporto liudijimai arba eksporto licencijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Prašymą išduoti importo licenciją prekių turėtojas pateikia
  įvežimo
  valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai. Prie prašymo pridedami patvirtinamieji dokumentai ir informacija, pagrindžiantys, kad atitinkamos kultūros prekės eksportuotos iš kilmės šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.
  Tačiau tais atvejais, kai
  eksporto
  šalis yra 1970 m. lapkričio 14 d. Paryžiuje pasirašytos UNESCO nelegalaus
  kultūros
  vertybių įvežimo, išvežimo
  ir nuosavybės teisės
  perdavimo uždraudimo priemonių konvencijos (toliau – 1970 m. UNESCO konvencija) susitariančioji šalis, prie prašymo pridedami
  patvirtinamieji dokumentai
  ir informacija
  ,
  pagrindžiantys
  ,
  kad kultūros prekės iš tos šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų
  .

2.   Prašymą išduoti importo licenciją prekių turėtojas pateikia
  pirmos planuojamo importo
  valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai. Prie prašymo pridedami
  reikiami
  patvirtinamieji dokumentai ir informacija, pagrindžiantys, kad atitinkamos kultūros prekės eksportuotos iš kilmės šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų
  , arba įrodantys, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi
  .
  Kartu su prašymu pateikiami:

—

eksporto liudijimai arba eksporto licencijos;

eksporto liudijimai arba eksporto licencijos;

| — | standartinis dokumentas, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje; |
| --- | --- |

—

standartinis dokumentas, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje;

standartinis dokumentas, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje;

| — | nuosavybės teisės
  liudijimai; |
| --- | --- |

—

nuosavybės teisės
  liudijimai;

liudijimai;

| — | sąskaitos faktūros; |
| --- | --- |

—

sąskaitos faktūros;

sąskaitos faktūros;

| — | pirkimo–pardavimo sutartys; |
| --- | --- |

—

pirkimo–pardavimo sutartys;

pirkimo–pardavimo sutartys;

| — | draudimo dokumentai arba vežimo dokumentai. |
| --- | --- |

—

draudimo dokumentai arba vežimo dokumentai.

draudimo dokumentai arba vežimo dokumentai.

Kai
  patvirtinamieji dokumentai
  neprieinami
  ,
  kartu su prašymu pateikiamas ekspertų vertinimo dokumentas
  ,
  jei, kompetentingos institucijos sprendimu, tai būtina
  .

Kai

neprieinami

kartu su prašymu pateikiamas ekspertų vertinimo dokumentas

jei, kompetentingos institucijos sprendimu, tai būtina

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Neatsižvelgiant į 2 dalį, išimtiniais atvejais, kai: |
| | a) | kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymais arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Neatsižvelgiant į 2 dalį, išimtiniais atvejais, kai:

a)

a)

kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymais arba

kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymais arba

| b) | kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m. ir, prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi, |
| --- | --- |

b)

b)

kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m. ir, prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi,

kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m. ir, prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi,

kartu su prašymu pateikiami tinkami patvirtinamieji dokumentai ir informacija, kuriais pagrindžiama, kad susijusios kultūros vertybės buvo eksportuotos iš trečiosios šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi.

kartu su prašymu pateikiami tinkami patvirtinamieji dokumentai ir informacija, kuriais pagrindžiama, kad susijusios kultūros vertybės buvo eksportuotos iš trečiosios šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi.

Patvirtinamieji dokumentai apima:

Patvirtinamieji dokumentai apima:

| — | eksporto liudijimus arba eksporto licencijas; |
| --- | --- |

—

eksporto liudijimus arba eksporto licencijas;

eksporto liudijimus arba eksporto licencijas;

| — | standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje; |
| --- | --- |

—

standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje;

standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje;

| — | nuosavybės teisės liudijimus; |
| --- | --- |

—

nuosavybės teisės liudijimus;

nuosavybės teisės liudijimus;

| — | sąskaitas faktūras; |
| --- | --- |

—

sąskaitas faktūras;

sąskaitas faktūras;

| — | pirkimo–pardavimo sutartis ir |
| --- | --- |

—

pirkimo–pardavimo sutartis ir

pirkimo–pardavimo sutartis ir

| — | draudimo dokumentus arba vežimo dokumentus. |
| --- | --- |

—

draudimo dokumentus arba vežimo dokumentus.

draudimo dokumentus arba vežimo dokumentus.

Kai patvirtinamieji dokumentai neprieinami, kartu su prašymu pateikiamas ekspertų vertinimo dokumentas, jei, kompetentingos institucijos sprendimu, tai būtina.

Kai patvirtinamieji dokumentai neprieinami, kartu su prašymu pateikiamas ekspertų vertinimo dokumentas, jei, kompetentingos institucijos sprendimu, tai būtina.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Įvežimo
  valstybės narės kompetentinga valdžios institucija patikrina, ar prašymas yra išsamus. Ji paprašo pareiškėjo pateikti bet kokią trūkstamą informaciją
  ar
  dokumentą per
  30 dienų
  nuo prašymo gavimo. | 3.   
  Pirmos planuojamo importo
  valstybės narės kompetentinga valdžios institucija patikrina, ar prašymas yra išsamus. Ji paprašo pareiškėjo pateikti bet kokią trūkstamą
  ar papildomą
  informaciją
  arba
  dokumentą per
  21 dieną
  nuo prašymo gavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Įvežimo
  valstybės narės kompetentinga valdžios institucija patikrina, ar prašymas yra išsamus. Ji paprašo pareiškėjo pateikti bet kokią trūkstamą informaciją
  ar
  dokumentą per
  30 dienų
  nuo prašymo gavimo.

3.   
  Pirmos planuojamo importo
  valstybės narės kompetentinga valdžios institucija patikrina, ar prašymas yra išsamus. Ji paprašo pareiškėjo pateikti bet kokią trūkstamą
  ar papildomą
  informaciją
  arba
  dokumentą per
  21 dieną
  nuo prašymo gavimo.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

4 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Per 90 dienų nuo išsamaus prašymo pateikimo dienos kompetentinga valdžios institucija išnagrinėja prašymą ir priima sprendimą išduoti importo licenciją arba atmesti prašymą.
  Ji gali atmesti
  prašymą dėl šių priežasčių: | 4.   Per 90 dienų nuo išsamaus prašymo pateikimo dienos kompetentinga valdžios institucija išnagrinėja prašymą ir priima sprendimą išduoti importo licenciją arba atmesti prašymą.
  Jei išduodama importo licencija, kompetentinga institucija ją užregistruoja elektroniniu būdu. Kompetentinga institucija atmeta
  prašymą dėl šių priežasčių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Per 90 dienų nuo išsamaus prašymo pateikimo dienos kompetentinga valdžios institucija išnagrinėja prašymą ir priima sprendimą išduoti importo licenciją arba atmesti prašymą.
  Ji gali atmesti
  prašymą dėl šių priežasčių:

4.   Per 90 dienų nuo išsamaus prašymo pateikimo dienos kompetentinga valdžios institucija išnagrinėja prašymą ir priima sprendimą išduoti importo licenciją arba atmesti prašymą.
  Jei išduodama importo licencija, kompetentinga institucija ją užregistruoja elektroniniu būdu. Kompetentinga institucija atmeta
  prašymą dėl šių priežasčių:

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies a punktas

4 straipsnio 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tais atvejais,
  kai
  eksporto šalis nėra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis,
  neįrodyta, kad kultūros vertybės iš kilmės šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

tais atvejais,
  kai
  eksporto šalis nėra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis,
  neįrodyta, kad kultūros vertybės iš kilmės šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų;

tais atvejais,

eksporto šalis nėra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis,

| a) | kai neįrodyta, kad kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos laikantis
  eksporto metu galiojusių
  jos įstatymų ir kitų teisės aktų
  arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai nebuvo taikomi, arba – išimtiniais 4 straipsnio 2a dalyje išvardytais atvejais – kai neįrodyta, kad kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis eksporto metu galiojusių tos trečiosios šalies įstatymų ir kitų teisės aktų arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai nebuvo taikomi; |
| --- | --- |

a)

kai neįrodyta, kad kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos laikantis
  eksporto metu galiojusių
  jos įstatymų ir kitų teisės aktų
  arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai nebuvo taikomi, arba – išimtiniais 4 straipsnio 2a dalyje išvardytais atvejais – kai neįrodyta, kad kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis eksporto metu galiojusių tos trečiosios šalies įstatymų ir kitų teisės aktų arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai nebuvo taikomi;

buvo

eksporto metu galiojusių

arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai nebuvo taikomi, arba – išimtiniais 4 straipsnio 2a dalyje išvardytais atvejais – kai neįrodyta, kad kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis eksporto metu galiojusių tos trečiosios šalies įstatymų ir kitų teisės aktų arba kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai nebuvo taikomi;

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies b punktas

4 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tais atvejais, kai eksporto šalis yra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis, neįrodyta, kad kultūros vertybės iš eksporto šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

tais atvejais, kai eksporto šalis yra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis, neįrodyta, kad kultūros vertybės iš eksporto šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų;

tais atvejais, kai eksporto šalis yra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis, neįrodyta, kad kultūros vertybės iš eksporto šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies c punktas

4 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kompetentinga valdžios institucija
  pagrįstai
  turi
  pagrindo
  manyti, kad prekių turėtojas jas įgijo neteisėtai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kompetentinga valdžios institucija
  pagrįstai
  turi
  pagrindo
  manyti, kad prekių turėtojas jas įgijo neteisėtai.

pagrįstai

pagrindo

| c) | kompetentinga valdžios institucija turi
  pagrįstų ir įrodomų priežasčių
  manyti, kad prekių turėtojas jas įgijo neteisėtai. |
| --- | --- |

c)

kompetentinga valdžios institucija turi
  pagrįstų ir įrodomų priežasčių
  manyti, kad prekių turėtojas jas įgijo neteisėtai.

pagrįstų ir įrodomų priežasčių

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

4 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | jei kitos Sąjungos valstybės narės kompetentingos institucijos anksčiau yra atmetusios prašymą išduoti tos pačios kultūros vertybės importo licenciją ir nebuvo pateikta jokių papildomų įrodymų, kurie jau nebuvo pateikti ryšium su atmestu prašymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

jei kitos Sąjungos valstybės narės kompetentingos institucijos anksčiau yra atmetusios prašymą išduoti tos pačios kultūros vertybės importo licenciją ir nebuvo pateikta jokių papildomų įrodymų, kurie jau nebuvo pateikti ryšium su atmestu prašymu;

jei kitos Sąjungos valstybės narės kompetentingos institucijos anksčiau yra atmetusios prašymą išduoti tos pačios kultūros vertybės importo licenciją ir nebuvo pateikta jokių papildomų įrodymų, kurie jau nebuvo pateikti ryšium su atmestu prašymu;

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies c b punktas (naujas)

4 straipsnio 4 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | kai teisėtas eksportas tiesiai iš kilmės šalies negali būti įrodytas tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais, visų pirma eksporto šalies išduotais eksporto liudijimais ar licencijomis, nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, objekto identifikacijos dokumentu, kai tai įmanoma, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais ir ekspertų vertinimo dokumentais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

kai teisėtas eksportas tiesiai iš kilmės šalies negali būti įrodytas tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais, visų pirma eksporto šalies išduotais eksporto liudijimais ar licencijomis, nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, objekto identifikacijos dokumentu, kai tai įmanoma, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais ir ekspertų vertinimo dokumentais.

kai teisėtas eksportas tiesiai iš kilmės šalies negali būti įrodytas tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais ir įrodymais, visų pirma eksporto šalies išduotais eksporto liudijimais ar licencijomis, nuosavybės teisės liudijimais, sąskaitomis faktūromis, pirkimo–pardavimo sutartimis, objekto identifikacijos dokumentu, kai tai įmanoma, draudimo dokumentais, vežimo dokumentais ir ekspertų vertinimo dokumentais.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kompetentinga institucija gali atmesti prašymą, kai kilmės šalies institucijos teismui yra pateikusios ieškinį dėl grąžinimo arba žalos atlyginimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Kompetentinga institucija gali atmesti prašymą, kai kilmės šalies institucijos teismui yra pateikusios ieškinį dėl grąžinimo arba žalos atlyginimo.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 b dalis (nauja)

4 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Prašymą atmetus, kartu su 4 dalyje nurodytu administraciniu sprendimu pateikiamas priežasčių paaiškinimas, įskaitant informaciją apie skundų nagrinėjimo procedūrą, kuris susijusiam pareiškėjui pateikiamas tuo metu, kai priimamas sprendimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Prašymą atmetus, kartu su 4 dalyje nurodytu administraciniu sprendimu pateikiamas priežasčių paaiškinimas, įskaitant informaciją apie skundų nagrinėjimo procedūrą, kuris susijusiam pareiškėjui pateikiamas tuo metu, kai priimamas sprendimas.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 c dalis (nauja)

4 straipsnio 4 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Kartu su prašymu pateikiama deklaracija, kad iki tol prašymų dėl objektų teikta nebuvo, arba, prašymą anksčiau atmetus, joje išdėstomos šio atmetimo priežastys ir kartu pateikiami papildomi įrodymai, kurie nebuvo prieinami anksčiau svarstant prašymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4c.
     
  Kartu su prašymu pateikiama deklaracija, kad iki tol prašymų dėl objektų teikta nebuvo, arba, prašymą anksčiau atmetus, joje išdėstomos šio atmetimo priežastys ir kartu pateikiami papildomi įrodymai, kurie nebuvo prieinami anksčiau svarstant prašymą.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 d dalis (nauja)

4 straipsnio 4 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Valstybei narei atmetus prašymą, apie šį atmetimą ir priežastis, kuriomis jis grindžiamas, pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Atvejais, kai įtariama neteisėta prekyba, valstybės narės informuoja ir kitas susijusias valdžios institucijas, pvz., Interpolą ir Europolą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4d.
     
  Valstybei narei atmetus prašymą, apie šį atmetimą ir priežastis, kuriomis jis grindžiamas, pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Atvejais, kai įtariama neteisėta prekyba, valstybės narės informuoja ir kitas susijusias valdžios institucijas, pvz., Interpolą ir Europolą.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

4 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės paskiria viešosios valdžios institucijas, kompetentingas išduoti importo licencijas pagal šį straipsnį. Jos pateikia Komisijai duomenis apie šias valdžios institucijas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus. | Valstybės narės
  nedelsdamos
  paskiria viešosios valdžios institucijas, kompetentingas išduoti importo licencijas pagal šį straipsnį. Jos pateikia Komisijai duomenis apie šias valdžios institucijas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės paskiria viešosios valdžios institucijas, kompetentingas išduoti importo licencijas pagal šį straipsnį. Jos pateikia Komisijai duomenis apie šias valdžios institucijas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus.

Valstybės narės
  nedelsdamos
  paskiria viešosios valdžios institucijas, kompetentingas išduoti importo licencijas pagal šį straipsnį. Jos pateikia Komisijai duomenis apie šias valdžios institucijas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus.

nedelsdamos

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas prašymo išduoti importo licenciją šablonas, taip pat tokių prašymų pateikimo ir nagrinėjimo procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 6.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas
  standartinis elektroninis
  prašymo išduoti importo licenciją šablonas, taip pat
  elektroninio
  tokių prašymų
  ir reikiamų patvirtinamųjų dokumentų
  pateikimo ir nagrinėjimo
  elektroninėmis priemonėmis
  procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas prašymo išduoti importo licenciją šablonas, taip pat tokių prašymų pateikimo ir nagrinėjimo procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

6.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas
  standartinis elektroninis
  prašymo išduoti importo licenciją šablonas, taip pat
  elektroninio
  tokių prašymų
  ir reikiamų patvirtinamųjų dokumentų
  pateikimo ir nagrinėjimo
  elektroninėmis priemonėmis
  procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Priedo a, b, e, f, g, i, j, k ir l
   punktuose
  nurodytos
  kultūros
  vertybės išleidžiamos į laisvą apyvartą arba joms įforminama specialioji procedūra, išskyrus tranzitą Sąjungoje, su sąlyga
  ,
  kad įvežimo
  valstybės narės muitinei
  pateiktas
  importuotojo
  patvirtinimas
  . | 1.   
  Į Sąjungos muitų teritoriją importuojant I priedo A dalies 3–14
   punktuose
  nurodytas
  kultūros
  vertybes
  ,
  vertybių turėtojas turi pirmos planuojamo importo
  valstybės narės muitinei
  pateikti elektroninį
  importuotojo
  patvirtinimą
  . |
| | Šis straipsnis taikomas ir A1 bei A2 punktuose nurodytoms kultūros vertybėms, kurių Kombinuotosios nomenklatūros kodai neįtraukti į II priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Priedo a, b, e, f, g, i, j, k ir l
   punktuose
  nurodytos
  kultūros
  vertybės išleidžiamos į laisvą apyvartą arba joms įforminama specialioji procedūra, išskyrus tranzitą Sąjungoje, su sąlyga
  ,
  kad įvežimo
  valstybės narės muitinei
  pateiktas
  importuotojo
  patvirtinimas
  .

1.   
  Į Sąjungos muitų teritoriją importuojant I priedo A dalies 3–14
   punktuose
  nurodytas
  kultūros
  vertybes
  ,
  vertybių turėtojas turi pirmos planuojamo importo
  valstybės narės muitinei
  pateikti elektroninį
  importuotojo
  patvirtinimą
  .

Šis straipsnis taikomas ir A1 bei A2 punktuose nurodytoms kultūros vertybėms, kurių Kombinuotosios nomenklatūros kodai neįtraukti į II priedą.

Šis straipsnis taikomas ir A1 bei A2 punktuose nurodytoms kultūros vertybėms, kurių Kombinuotosios nomenklatūros kodai neįtraukti į II priedą.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Importuotojo
  patvirtinime pateikiama prekių turėtojo pasirašyta deklaracija, kad prekės eksportuotos iš kilmės šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. Tačiau tais atvejais, kai eksporto šalis yra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis, importuotojo patvirtinime pateikiama prekių turėtojo pasirašyta deklaracija, kad prekės iš tos šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. | 2.   Importuotojo
  patvirtinimas užregistruojamas elektroniniu būdu
  .
  Jis apima: |
| | a) | vertybių turėtojo pasirašytą deklaraciją, kurioje pažymima, kad vertybės iš kilmės šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Importuotojo
  patvirtinime pateikiama prekių turėtojo pasirašyta deklaracija, kad prekės eksportuotos iš kilmės šalies laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. Tačiau tais atvejais, kai eksporto šalis yra 1970 m. UNESCO konvencijos susitariančioji šalis, importuotojo patvirtinime pateikiama prekių turėtojo pasirašyta deklaracija, kad prekės iš tos šalies eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.

2.   Importuotojo
  patvirtinimas užregistruojamas elektroniniu būdu
  .
  Jis apima:

a)

a)

vertybių turėtojo pasirašytą deklaraciją, kurioje pažymima, kad vertybės iš kilmės šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi;

vertybių turėtojo pasirašytą deklaraciją, kurioje pažymima, kad vertybės iš kilmės šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi;

| b) | standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje; |
| --- | --- |

b)

b)

standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje;

standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje;

| c) | kilmės šalies išduoti eksporto liudijimai ar licencijos, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. |
| --- | --- |

c)

c)

kilmės šalies išduoti eksporto liudijimai ar licencijos, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.

kilmės šalies išduoti eksporto liudijimai ar licencijos, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Neatsižvelgiant į 2 dalį, išimtiniais atvejais, kai: |
| | a) | kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymu arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Neatsižvelgiant į 2 dalį, išimtiniais atvejais, kai:

a)

a)

kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymu arba

kultūros vertybės kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta, ir kompetentinga institucija šią aplinkybę laiko tinkamai patvirtinta dokumentais ir pagrįsta įrodymu arba

| b) | kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m., ir, prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi, |
| --- | --- |

b)

b)

kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m., ir, prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi,

kultūros vertybės iš kilmės šalies buvo eksportuotos iki 1970 m., ir, prieš jas įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, trečiojoje šalyje buvo laikomos ne laikino naudojimo, tranzito, eksporto ar išsiuntimo, o kitais tikslais, tačiau turėtojas negali pateikti reikiamų dokumentų, nes tuo metu, kai kultūros vertybės buvo eksportuotos iš kilmės šalies, tokie dokumentai nebuvo taikomi,

importuotojo patvirtinimas apima:

importuotojo patvirtinimas apima:

| a) | vertybių turėtojo pasirašytą deklaraciją, kurioje pažymima, kad vertybės iš trečiosios šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi; |
| --- | --- |

a)

a)

vertybių turėtojo pasirašytą deklaraciją, kurioje pažymima, kad vertybės iš trečiosios šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi;

vertybių turėtojo pasirašytą deklaraciją, kurioje pažymima, kad vertybės iš trečiosios šalies eksportuojamos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų, arba įrodoma, kad tokie įstatymai ir kiti teisės aktai netaikomi;

| b) | standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje, ir |
| --- | --- |

b)

b)

standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje, ir

standartinį dokumentą, kuriame remiamasi objekto identifikacijos standartu ir kuriame susijusios kultūros vertybės aprašomos pakankamai išsamiai, kad galėtų būti atpažintos muitinėje, ir

| c) | trečiosios šalies išduotus eksporto liudijimus ar licencijas, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų. |
| --- | --- |

c)

c)

trečiosios šalies išduotus eksporto liudijimus ar licencijas, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.

trečiosios šalies išduotus eksporto liudijimus ar licencijas, kuriais įrodoma, kad susijusios kultūros vertybės iš trečiosios šalies buvo eksportuotos laikantis jos įstatymų ir kitų teisės aktų.

Kai eksporto licencijų ar liudijimų išdavimas kilmės ar trečiosios šalies įstatymais ir kitais teisės aktais nenumatomas, kartu su importuotojo patvirtinimu pateikiami ir bet kurie kiti tinkami patvirtinamieji dokumentai ir įrodymai, įskaitant nuosavybės teisės liudijimus, sąskaitas faktūras, pirkimo-pardavimo sutartis, draudimo dokumentus ir vežimo dokumentus.

Kai eksporto licencijų ar liudijimų išdavimas kilmės ar trečiosios šalies įstatymais ir kitais teisės aktais nenumatomas, kartu su importuotojo patvirtinimu pateikiami ir bet kurie kiti tinkami patvirtinamieji dokumentai ir įrodymai, įskaitant nuosavybės teisės liudijimus, sąskaitas faktūras, pirkimo-pardavimo sutartis, draudimo dokumentus ir vežimo dokumentus.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas importuotojo patvirtinimo šablonas, taip pat importuotojo patvirtinimo pateikimo ir nagrinėjimo procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 3.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas
  standartinis elektroninis
  importuotojo patvirtinimo šablonas, taip pat importuotojo patvirtinimo
  elektroninio
  pateikimo ir nagrinėjimo procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas importuotojo patvirtinimo šablonas, taip pat importuotojo patvirtinimo pateikimo ir nagrinėjimo procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas
  standartinis elektroninis
  importuotojo patvirtinimo šablonas, taip pat importuotojo patvirtinimo
  elektroninio
  pateikimo ir nagrinėjimo procedūrinės taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a straipsnis (naujas)

5 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a straipsnis




  Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės




  Komisija užtikrina, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės naudotųsi derama technine ir finansine pagalba – įskaitant nacionalinių informacijos centrų veiklos skatinimą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir specialios interneto svetainės, kurioje būtų skelbiama visa reikiama informacija, sukūrimą – be to, ji skatina labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių ir susijusių nacionalinių informacijos centrų informacijos mainus, kai gaunamos užklausos, siekiant veiksmingo šio reglamento įgyvendinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a straipsnis

Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės

Komisija užtikrina, kad labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės naudotųsi derama technine ir finansine pagalba – įskaitant nacionalinių informacijos centrų veiklos skatinimą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir specialios interneto svetainės, kurioje būtų skelbiama visa reikiama informacija, sukūrimą – be to, ji skatina labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių ir susijusių nacionalinių informacijos centrų informacijos mainus, kai gaunamos užklausos, siekiant veiksmingo šio reglamento įgyvendinimo.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b straipsnis (naujas)

5 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b straipsnis |
| | Elektroninės sistemos naudojimas |
| | 1.
     
  Visi kompetentingų institucijų ir deklarantų informacijos mainai pagal 4 ir 5 straipsnius, pvz., keitimasis deklaracijomis, prašymais ar sprendimais, vyksta elektroninėmis priemonėmis. |
| | 2.
     
  Komisija sukuria 1 dalyje nurodytą elektroninę sistemą. Ji priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato: |
| | — | 1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros tvarką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b straipsnis

5b straipsnis

Elektroninės sistemos naudojimas

Elektroninės sistemos naudojimas

1.
     
  Visi kompetentingų institucijų ir deklarantų informacijos mainai pagal 4 ir 5 straipsnius, pvz., keitimasis deklaracijomis, prašymais ar sprendimais, vyksta elektroninėmis priemonėmis.

2.
     
  Komisija sukuria 1 dalyje nurodytą elektroninę sistemą. Ji priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato:

—

1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros tvarką;

1 dalyje nurodytos elektroninės sistemos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros tvarką;

| — | išsamias taisykles, susijusias su informacijos pateikimu, tvarkymu, saugojimu ir keitimusi ja tarp valstybių narių kompetentingų institucijų naudojantis elektronine sistema; |
| --- | --- |

—

išsamias taisykles, susijusias su informacijos pateikimu, tvarkymu, saugojimu ir keitimusi ja tarp valstybių narių kompetentingų institucijų naudojantis elektronine sistema;

išsamias taisykles, susijusias su informacijos pateikimu, tvarkymu, saugojimu ir keitimusi ja tarp valstybių narių kompetentingų institucijų naudojantis elektronine sistema;

Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija kuriant, prižiūrint ir naudojant 1 dalyje nurodytą elektroninę sistemą bei saugant informaciją, kaip nustatyta šiame reglamente.

Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija kuriant, prižiūrint ir naudojant 1 dalyje nurodytą elektroninę sistemą bei saugant informaciją, kaip nustatyta šiame reglamente.

3.
     
  Kalbant apie asmens duomenų tvarkymą taikant šį reglamentą, deklarantai ir kompetentingos institucijos savo užduotis turėtų atlikti vadovaudamosi

   (1a)

  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679 ir Reglamentu (ES) .../...

   (*1)

  .

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | Išbraukta. |
| Muitinis tikrinimas ir patikrinimai | |
| 1.   
  Atitinkamai 4 straipsnyje nurodyta importo licencija arba 5 straipsnyje nurodytas importuotojo patvirtinimas pateikiami muitinės įstaigai, kuri yra kompetentinga kultūros vertybes išleisti į laisvą apyvartą arba joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą. | |
| 2.
     
  Tais atvejais, kai kultūros vertybėms įvežti į Sąjungos muitų teritoriją turi būti išduota importo licencija, muitinė patikrina, ar importo licencija atitinka pateiktas prekes. Tuo tikslu ji gali atlikti fizinį kultūros vertybių patikrinimą, įskaitant jų ekspertizę. | |
| 3.
     
  Tais atvejais, kai kultūros vertybėms įvežti į Sąjungos muitų teritoriją turi būti pateiktas importuotojo patvirtinimas, muitinė patikrina, ar importuotojo patvirtinimas atitinka 5 straipsnyje arba pagal jį nustatytus reikalavimus ir pateiktas prekes. Tuo tikslu ji gali reikalauti, kad deklarantas pateiktų papildomos informacijos, ir atlikti fizinį kultūros vertybių patikrinimą, įskaitant jų ekspertizę. Ji užregistruoja importuotojo patvirtinimą suteikdama jam eilės numerį bei nurodydama registracijos datą ir išleisdama prekes deklarantui įteikia užregistruoto importuotojo patvirtinimo kopiją. | |
| 4.   
  Pateikiant deklaraciją kultūros vertybių išleidimo į laisvą apyvartą procedūrai įforminti ar specialiajai procedūrai, išskyrus tranzitą, joms įforminti, nurodomas produktų kiekis priede nurodytais papildomais matavimo vienetais. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Muitinis tikrinimas ir patikrinimai

Muitinis tikrinimas ir patikrinimai

1.   
  Atitinkamai 4 straipsnyje nurodyta importo licencija arba 5 straipsnyje nurodytas importuotojo patvirtinimas pateikiami muitinės įstaigai, kuri yra kompetentinga kultūros vertybes išleisti į laisvą apyvartą arba joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą.

2.
     
  Tais atvejais, kai kultūros vertybėms įvežti į Sąjungos muitų teritoriją turi būti išduota importo licencija, muitinė patikrina, ar importo licencija atitinka pateiktas prekes. Tuo tikslu ji gali atlikti fizinį kultūros vertybių patikrinimą, įskaitant jų ekspertizę.

3.
     
  Tais atvejais, kai kultūros vertybėms įvežti į Sąjungos muitų teritoriją turi būti pateiktas importuotojo patvirtinimas, muitinė patikrina, ar importuotojo patvirtinimas atitinka 5 straipsnyje arba pagal jį nustatytus reikalavimus ir pateiktas prekes. Tuo tikslu ji gali reikalauti, kad deklarantas pateiktų papildomos informacijos, ir atlikti fizinį kultūros vertybių patikrinimą, įskaitant jų ekspertizę. Ji užregistruoja importuotojo patvirtinimą suteikdama jam eilės numerį bei nurodydama registracijos datą ir išleisdama prekes deklarantui įteikia užregistruoto importuotojo patvirtinimo kopiją.

4.   
  Pateikiant deklaraciją kultūros vertybių išleidimo į laisvą apyvartą procedūrai įforminti ar specialiajai procedūrai, išskyrus tranzitą, joms įforminti, nurodomas produktų kiekis priede nurodytais papildomais matavimo vienetais.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tais atvejais, kai valstybės
  narės
  nustato ribotą skaičių
  muitinės įstaigų,
  kurios yra kompetentingos
  kultūros
  vertybes išleisti į laisvą apyvartą arba joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą
  , jos pateikia Komisijai duomenis apie tas muitinės įstaigas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus. | Valstybės
  narės
  gali apriboti
  muitinės įstaigų,
  kompetentingų leisti vykdyti
  kultūros
  vertybių importą, skaičių. Tais atvejais, kai valstybės narės taiko šį apribojimą
  , jos pateikia Komisijai duomenis apie tas muitinės įstaigas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tais atvejais, kai valstybės
  narės
  nustato ribotą skaičių
  muitinės įstaigų,
  kurios yra kompetentingos
  kultūros
  vertybes išleisti į laisvą apyvartą arba joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą
  , jos pateikia Komisijai duomenis apie tas muitinės įstaigas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus.

Tais atvejais, kai valstybės

nustato ribotą skaičių

kurios yra kompetentingos

vertybes išleisti į laisvą apyvartą arba joms įforminti specialiąją procedūrą, išskyrus tranzitą

Valstybės
  narės
  gali apriboti
  muitinės įstaigų,
  kompetentingų leisti vykdyti
  kultūros
  vertybių importą, skaičių. Tais atvejais, kai valstybės narės taiko šį apribojimą
  , jos pateikia Komisijai duomenis apie tas muitinės įstaigas ir bet kokius tų duomenų pakeitimus.

Valstybės

gali apriboti

kompetentingų leisti vykdyti

vertybių importą, skaičių. Tais atvejais, kai valstybės narės taiko šį apribojimą

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Muitinė
  sulaiko ir laikinai paima
  į Sąjungos muitų teritoriją įvežtas
  kultūros vertybes
  tais atvejais
  ,
  kai atitinkamos prekės
  į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežtos
  nesilaikant 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų. | 1.   
  Kompetentingos institucijos
  sulaiko ir laikinai paima kultūros vertybes, į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežtas
  nesilaikant 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.
  Kultūros vertybių paėmimo atveju deramos išsaugojimo sąlygos užtikrinamos laikantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 147 straipsnyje išdėstytų laikino vertybių saugojimo sąlygų ir atsakomybės nuostatų, deramai atsižvelgiant į ypatingą vertybių pobūdį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Muitinė
  sulaiko ir laikinai paima
  į Sąjungos muitų teritoriją įvežtas
  kultūros vertybes
  tais atvejais
  ,
  kai atitinkamos prekės
  į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežtos
  nesilaikant 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.

1.   
  Kompetentingos institucijos
  sulaiko ir laikinai paima kultūros vertybes, į Sąjungos muitų teritoriją
  įvežtas
  nesilaikant 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.
  Kultūros vertybių paėmimo atveju deramos išsaugojimo sąlygos užtikrinamos laikantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 147 straipsnyje išdėstytų laikino vertybių saugojimo sąlygų ir atsakomybės nuostatų, deramai atsižvelgiant į ypatingą vertybių pobūdį.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje
  nurodytas administracinis sprendimas kartu su išdėstytais motyvais pateikiamas deklarantui; dėl sprendimo gali būti
  taikomos
  veiksmingos teisių gynimo priemonės laikantis nacionalinėje teisėje nustatytų procedūrų
  . | 2.   1 dalyje
  nurodytam administraciniam sprendimui
  taikomos
  Reglamento (ES) Nr. 952/2013 22 straipsnio 7 dalies nuostatos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje
  nurodytas administracinis sprendimas kartu su išdėstytais motyvais pateikiamas deklarantui; dėl sprendimo gali būti
  taikomos
  veiksmingos teisių gynimo priemonės laikantis nacionalinėje teisėje nustatytų procedūrų
  .

2.   1 dalyje
  nurodytam administraciniam sprendimui
  taikomos
  Reglamento (ES) Nr. 952/2013 22 straipsnio 7 dalies nuostatos
  .

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Laikino paėmimo laikotarpis negali viršyti laiko, reikalingo muitinei arba kitoms teisėsaugos institucijoms nustatyti, ar, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, yra pagrindo laikinai paimti prekes pagal kitas Sąjungos arba nacionalinės teisės nuostatas. Maksimalus šiame straipsnyje nurodyto laikino paėmimo laikotarpis yra 6 mėnesiai. Jeigu per šį laikotarpį nepriimamas sprendimas dėl ilgesnio kultūros vertybių paėmimo laiko arba priimamas sprendimas, kad, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, paimti kultūros vertybių ilgesniam laikui nėra pagrindo, jos nedelsiant grąžinamos deklarantui. | 3.   Laikino paėmimo laikotarpis negali viršyti laiko, reikalingo muitinei arba kitoms teisėsaugos institucijoms nustatyti, ar, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, yra pagrindo laikinai paimti prekes pagal kitas Sąjungos arba nacionalinės teisės nuostatas. Maksimalus šiame straipsnyje nurodyto laikino paėmimo laikotarpis yra 6 mėnesiai
  su galimybe tą laikotarpį pratęsti dar trims mėnesiams pagrįstu muitinės sprendimu
  . Jeigu per šį laikotarpį nepriimamas sprendimas dėl ilgesnio kultūros vertybių paėmimo laiko arba priimamas sprendimas, kad, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, paimti kultūros vertybių ilgesniam laikui nėra pagrindo, jos nedelsiant grąžinamos deklarantui.
  Valstybių narių valdžios institucijos užtikrina, kad kultūros vertybių restitucijos kilmės šaliai metu kilmės šalyje nebūtų kilusi ginkluota krizė, dėl kurios nebūtų įmanoma užtikrinti kultūros vertybės saugumo. Tokios krizės atveju kultūros vertybė lieka Sąjungoje, kol padėtis kilmės šalyje stabilizuosis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Laikino paėmimo laikotarpis negali viršyti laiko, reikalingo muitinei arba kitoms teisėsaugos institucijoms nustatyti, ar, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, yra pagrindo laikinai paimti prekes pagal kitas Sąjungos arba nacionalinės teisės nuostatas. Maksimalus šiame straipsnyje nurodyto laikino paėmimo laikotarpis yra 6 mėnesiai. Jeigu per šį laikotarpį nepriimamas sprendimas dėl ilgesnio kultūros vertybių paėmimo laiko arba priimamas sprendimas, kad, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, paimti kultūros vertybių ilgesniam laikui nėra pagrindo, jos nedelsiant grąžinamos deklarantui.

3.   Laikino paėmimo laikotarpis negali viršyti laiko, reikalingo muitinei arba kitoms teisėsaugos institucijoms nustatyti, ar, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, yra pagrindo laikinai paimti prekes pagal kitas Sąjungos arba nacionalinės teisės nuostatas. Maksimalus šiame straipsnyje nurodyto laikino paėmimo laikotarpis yra 6 mėnesiai
  su galimybe tą laikotarpį pratęsti dar trims mėnesiams pagrįstu muitinės sprendimu
  . Jeigu per šį laikotarpį nepriimamas sprendimas dėl ilgesnio kultūros vertybių paėmimo laiko arba priimamas sprendimas, kad, atsižvelgiant į konkrečiu atveju susiklosčiusias aplinkybes, paimti kultūros vertybių ilgesniam laikui nėra pagrindo, jos nedelsiant grąžinamos deklarantui.
  Valstybių narių valdžios institucijos užtikrina, kad kultūros vertybių restitucijos kilmės šaliai metu kilmės šalyje nebūtų kilusi ginkluota krizė, dėl kurios nebūtų įmanoma užtikrinti kultūros vertybės saugumo. Tokios krizės atveju kultūros vertybė lieka Sąjungoje, kol padėtis kilmės šalyje stabilizuosis.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 a dalis (nauja)

8 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Priėmusios 1 dalyje nurodytą sprendimą, muitinės nedelsdamos informuoja kilmės arba – atvejais, kai kultūros vertybių kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta – trečiąją šalį bei galimai Europolą ir Interpolą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Priėmusios 1 dalyje nurodytą sprendimą, muitinės nedelsdamos informuoja kilmės arba – atvejais, kai kultūros vertybių kilmės šalis negali būti patikimai nustatyta – trečiąją šalį bei galimai Europolą ir Interpolą.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 b dalis (nauja)

8 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kompetentingoms institucijoms turint pagrįstų priežasčių manyti, kad kultūros vertybės, vežamos tranzitu per Sąjungos muitų teritoriją, galėjo būti eksportuotos pažeidžiant kilmės šalies taisykles ir teisės aktus, jos paveda muitinėms tas vertybes laikinai sulaikyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Kompetentingoms institucijoms turint pagrįstų priežasčių manyti, kad kultūros vertybės, vežamos tranzitu per Sąjungos muitų teritoriją, galėjo būti eksportuotos pažeidžiant kilmės šalies taisykles ir teisės aktus, jos paveda muitinėms tas vertybes laikinai sulaikyti.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio pavadinimas

9 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Administracinis bendradarbiavimas | Administracinis bendradarbiavimas
  ir elektroninės sistemos naudojimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Administracinis bendradarbiavimas

Administracinis bendradarbiavimas
  ir elektroninės sistemos naudojimas

ir elektroninės sistemos naudojimas

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šio reglamento įgyvendinimo tikslais valstybės narės užtikrina
  3
   straipsnio
  4
   dalyje nurodytų jų kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimą. | 1.   Šio reglamento įgyvendinimo tikslais valstybės narės užtikrina
  4
   straipsnio
  5
   dalyje nurodytų jų kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimą
  ir keitimąsi informacija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šio reglamento įgyvendinimo tikslais valstybės narės užtikrina
  3
   straipsnio
  4
   dalyje nurodytų jų kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimą.

1.   Šio reglamento įgyvendinimo tikslais valstybės narės užtikrina
  4
   straipsnio
  5
   dalyje nurodytų jų kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimą
  ir keitimąsi informacija
  .

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Gali būti sukurta
  elektroninė sistema, skirta valstybių narių valdžios institucijų informacijai
  , visų pirma apie importuotojų patvirtinimus ir importo licencijas,
  saugoti ir ja keistis. | 2.   
  Sukuriama
  elektroninė sistema, skirta valstybių narių valdžios institucijų informacijai saugoti ir ja keistis
  vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 952/2013
  .
  Taikant bet kokią tokią sistemą priimama, tvarkoma, saugoma informacija, visų pirma apie importuotojų patvirtinimus ir importo licencijas, ir ja keičiamasi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Gali būti sukurta
  elektroninė sistema, skirta valstybių narių valdžios institucijų informacijai
  , visų pirma apie importuotojų patvirtinimus ir importo licencijas,
  saugoti ir ja keistis.

2.   
  Sukuriama
  elektroninė sistema, skirta valstybių narių valdžios institucijų informacijai saugoti ir ja keistis
  vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 952/2013
  .
  Taikant bet kokią tokią sistemą priimama, tvarkoma, saugoma informacija, visų pirma apie importuotojų patvirtinimus ir importo licencijas, ir ja keičiamasi.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės gali naudotis 2 dalyje nurodyta elektronine sistema nagrinėdamos prašymus, pateiktus ryšium su eksporto licencijomis, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 116/2009. Tokiuose prašymuose gali būti pateikiamos tiesioginės nuorodos į elektroninėje sistemoje saugomą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės gali naudotis 2 dalyje nurodyta elektronine sistema nagrinėdamos prašymus, pateiktus ryšium su eksporto licencijomis, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 116/2009. Tokiuose prašymuose gali būti pateikiamos tiesioginės nuorodos į elektroninėje sistemoje saugomą informaciją.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

9 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma: | Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma:

gali priimti

Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma:

priima

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos procedūros. | Tie deleguotieji aktai priimami
  iki... [šeši mėnesiai iki šio reglamento įsigaliojimo datos],
  laikantis 13 straipsnyje nurodytos procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnyje nurodytos procedūros.

Tie deleguotieji aktai priimami
  iki... [šeši mėnesiai iki šio reglamento įsigaliojimo datos],
  laikantis 13 straipsnyje nurodytos procedūros.

iki... [šeši mėnesiai iki šio reglamento įsigaliojimo datos],

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą vykdomas tik siekiant užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo kultūros vertybių praradimo, išsaugoti žmonijos kultūros paveldą ir užkirsti kelią teroristų finansavimui pagrobtą kultūros paveldą parduodant Sąjungoje esantiems pirkėjams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą vykdomas tik siekiant užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo kultūros vertybių praradimo, išsaugoti žmonijos kultūros paveldą ir užkirsti kelią teroristų finansavimui pagrobtą kultūros paveldą parduodant Sąjungoje esantiems pirkėjams.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 b dalis (nauja)

9 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Pasiekti ir tvarkyti visus pagal 4, 5 ir 9 straipsnius gautus asmens duomenis gali tik deramai įgalioti institucijų darbuotojai, ir šie duomenys tinkamai saugomi nuo neleistinos prieigos arba perdavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Pasiekti ir tvarkyti visus pagal 4, 5 ir 9 straipsnius gautus asmens duomenis gali tik deramai įgalioti institucijų darbuotojai, ir šie duomenys tinkamai saugomi nuo neleistinos prieigos arba perdavimo.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų už 3, 4 ir 5 straipsnių pažeidimus, visų pirma už
  melagingus pareiškimus ir
  melagingos informacijos pateikimą siekiant gauti leidimą
  įvežti
  kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją
  , ir
  imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad
  jos
  būtų įgyvendintos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas taisykles ne vėliau kaip per
  18
   mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir nedelsdamos praneša jai apie bet kokius vėlesnius su jomis susijusius pakeitimus. | Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų už 3, 4 ir 5 straipsnių pažeidimus, visų pirma už melagingos informacijos pateikimą siekiant gauti leidimą
  importuoti
  kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją
  . Valstybės narės
  imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad
  šios taisyklės
  būtų įgyvendintos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Siekdamos užtikrinti vienodas sąlygas ir nuoseklų požiūrį, valstybės narės taiko panašaus pobūdžio ir poveikio sankcijas.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie tas taisykles ne vėliau kaip per
  12
   mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir nedelsdamos praneša jai apie bet kokius vėlesnius su jomis susijusius pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų už 3, 4 ir 5 straipsnių pažeidimus, visų pirma už
  melagingus pareiškimus ir
  melagingos informacijos pateikimą siekiant gauti leidimą
  įvežti
  kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją
  , ir
  imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad
  jos
  būtų įgyvendintos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas taisykles ne vėliau kaip per
  18
   mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir nedelsdamos praneša jai apie bet kokius vėlesnius su jomis susijusius pakeitimus.

melagingus pareiškimus ir

įvežti

, ir

jos

18

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų už 3, 4 ir 5 straipsnių pažeidimus, visų pirma už melagingos informacijos pateikimą siekiant gauti leidimą
  importuoti
  kultūros vertybes į Sąjungos muitų teritoriją
  . Valstybės narės
  imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad
  šios taisyklės
  būtų įgyvendintos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Siekdamos užtikrinti vienodas sąlygas ir nuoseklų požiūrį, valstybės narės taiko panašaus pobūdžio ir poveikio sankcijas.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie tas taisykles ne vėliau kaip per
  12
   mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir nedelsdamos praneša jai apie bet kokius vėlesnius su jomis susijusius pakeitimus.

importuoti

. Valstybės narės

šios taisyklės

Siekdamos užtikrinti vienodas sąlygas ir nuoseklų požiūrį, valstybės narės taiko panašaus pobūdžio ir poveikio sankcijas.

12

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio - 1 dalis (nauja)

11 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Atlikdamos parengiamuosius darbus šiam reglamentui įgyvendinti, Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., su UNESCO, Interpolu, Europolu, Pasaulio muitinių organizacija (PMO), Tarptautiniu kultūros vertybių išsaugojimo ir restauravimo centru (ICCROM) ir Tarptautine muziejų taryba, kad būtų užtikrintas veiksmingas mokymas, gebėjimų stiprinimo veikla ir informavimo kampanijos, o prireikus – užsakoma atlikti susijusius mokslinius tyrimus ir sukurti reikiamus standartus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atlikdamos parengiamuosius darbus šiam reglamentui įgyvendinti, Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., su UNESCO, Interpolu, Europolu, Pasaulio muitinių organizacija (PMO), Tarptautiniu kultūros vertybių išsaugojimo ir restauravimo centru (ICCROM) ir Tarptautine muziejų taryba, kad būtų užtikrintas veiksmingas mokymas, gebėjimų stiprinimo veikla ir informavimo kampanijos, o prireikus – užsakoma atlikti susijusius mokslinius tyrimus ir sukurti reikiamus standartus.

Atlikdamos parengiamuosius darbus šiam reglamentui įgyvendinti, Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., su UNESCO, Interpolu, Europolu, Pasaulio muitinių organizacija (PMO), Tarptautiniu kultūros vertybių išsaugojimo ir restauravimo centru (ICCROM) ir Tarptautine muziejų taryba, kad būtų užtikrintas veiksmingas mokymas, gebėjimų stiprinimo veikla ir informavimo kampanijos, o prireikus – užsakoma atlikti susijusius mokslinius tyrimus ir sukurti reikiamus standartus.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdamos užtikrinti
  ,
  kad atitinkamos valdžios institucijos veiksmingai įgyvendintų šį reglamentą
  ,
  valstybės narės
  organizuoja mokymo ir gebėjimų stiprinimo veiklą.
  Jos taip pat gali vykdyti
  informavimo kampanijas
  visų pirma
  kultūros vertybių
  pirkėjų sąmoningumui skatinti
  . | Komisija
  ,
  bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis
  , organizuoja: |
| | i) | mokymų ir gebėjimų stiprinimo veiklą
  bei informavimo
  kampanijas
  valdžios institucijų, nacionalinių informacijos centru darbuotojams ir susijusiems specialistams, kad būtų užtikrintas veiksmingas šio reglamento įgyvendinimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekdamos užtikrinti
  ,
  kad atitinkamos valdžios institucijos veiksmingai įgyvendintų šį reglamentą
  ,
  valstybės narės
  organizuoja mokymo ir gebėjimų stiprinimo veiklą.
  Jos taip pat gali vykdyti
  informavimo kampanijas
  visų pirma
  kultūros vertybių
  pirkėjų sąmoningumui skatinti
  .

Siekdamos užtikrinti

kad atitinkamos valdžios institucijos veiksmingai įgyvendintų šį reglamentą

valstybės narės

Jos taip pat gali vykdyti

visų pirma

pirkėjų sąmoningumui skatinti

Komisija
  ,
  bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis
  , organizuoja:

Komisija

bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis

i)

i)

mokymų ir gebėjimų stiprinimo veiklą
  bei informavimo
  kampanijas
  valdžios institucijų, nacionalinių informacijos centru darbuotojams ir susijusiems specialistams, kad būtų užtikrintas veiksmingas šio reglamento įgyvendinimas
  ;

bei informavimo

valdžios institucijų, nacionalinių informacijos centru darbuotojams ir susijusiems specialistams, kad būtų užtikrintas veiksmingas šio reglamento įgyvendinimas

| ii) | veiksmus efektyviam kilmės šalių bendradarbiavimui skatinti ir |
| --- | --- |

ii)

ii)

veiksmus efektyviam kilmės šalių bendradarbiavimui skatinti ir

veiksmus efektyviam kilmės šalių bendradarbiavimui skatinti ir

| iii) | geriausios praktikos mainus, siekiant skatinti vienodą šio reglamento įgyvendinimą, ypač tinkamą valstybių narių, kuriose galioja nacionaliniai teisės aktai dėl
  kultūros vertybių
  importo, praktiką iki įsigaliojant šiam reglamentui
  . |
| --- | --- |

iii)

iii)

geriausios praktikos mainus, siekiant skatinti vienodą šio reglamento įgyvendinimą, ypač tinkamą valstybių narių, kuriose galioja nacionaliniai teisės aktai dėl
  kultūros vertybių
  importo, praktiką iki įsigaliojant šiam reglamentui
  .

geriausios praktikos mainus, siekiant skatinti vienodą šio reglamento įgyvendinimą, ypač tinkamą valstybių narių, kuriose galioja nacionaliniai teisės aktai dėl

importo, praktiką iki įsigaliojant šiam reglamentui

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

11 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ta veikla, kampanijos ir veiksmai grindžiami esamų programų – įskaitant tas, kurias skatina PMO ir Komisija – patirtimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ta veikla, kampanijos ir veiksmai grindžiami esamų programų – įskaitant tas, kurias skatina PMO ir Komisija – patirtimi.

Ta veikla, kampanijos ir veiksmai grindžiami esamų programų – įskaitant tas, kurias skatina PMO ir Komisija – patirtimi.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11 a straipsnis




  Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis




  Komisija skatina techninį ir operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą klausimais, kurie patenka į jos veiklos sritį, ir tokiu mastu, koks yra būtina jos užduotims pagal šį reglamentą vykdyti.




  Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis, gali organizuoti mokymo veiklą jų teritorijoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 a straipsnis

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

Komisija skatina techninį ir operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą klausimais, kurie patenka į jos veiklos sritį, ir tokiu mastu, koks yra būtina jos užduotims pagal šį reglamentą vykdyti.

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis, gali organizuoti mokymo veiklą jų teritorijoje.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   2 
  straipsnio 2 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo ... [šio
  akto
  įsigaliojimo
  datą įrašo Leidinių biuras
  ]. | 2.   2 
  straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo ... [šio
  reglamento
  įsigaliojimo
  data
  ].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki ... metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   2 
  straipsnio 2 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  neribotam
  laikotarpiui nuo ... [šio
  akto
  įsigaliojimo
  datą įrašo Leidinių biuras
  ].

2.   2 
  straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
  penkerių metų
  laikotarpiui nuo ... [šio
  reglamento
  įsigaliojimo
  data
  ].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki ... metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

14 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informacija apie šio reglamento pažeidimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informacija apie šio reglamento pažeidimus;

| b) | informacija apie šio reglamento pažeidimus
  ir taikomas sankcijas
  ; |
| --- | --- |

b)

informacija apie šio reglamento pažeidimus
  ir taikomas sankcijas
  ;

ir taikomas sankcijas

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

14 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo tikslu Komisija valstybėms narėms pateikia atitinkamus klausimynus. Valstybės narės prašomą informaciją Komisijai pateikia per 6 mėnesius. | Šiuo tikslu Komisija valstybėms narėms pateikia atitinkamus klausimynus. Valstybės narės prašomą informaciją Komisijai pateikia per 6 mėnesius
  nuo klausimyno gavimo dienos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiuo tikslu Komisija valstybėms narėms pateikia atitinkamus klausimynus. Valstybės narės prašomą informaciją Komisijai pateikia per 6 mėnesius.

Šiuo tikslu Komisija valstybėms narėms pateikia atitinkamus klausimynus. Valstybės narės prašomą informaciją Komisijai pateikia per 6 mėnesius
  nuo klausimyno gavimo dienos
  .

nuo klausimyno gavimo dienos

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

14 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių atsakymus į 1 dalyje nurodytų klausimynų klausimus, gali paprašyti valstybių narių pateikti papildomą informaciją apie prašymų suteikti importo licenciją nagrinėjimą. Valstybės narės prašomą informaciją suteikia kuo greičiau. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių atsakymus į 1 dalyje nurodytų klausimynų klausimus, gali paprašyti valstybių narių pateikti papildomą informaciją apie prašymų suteikti importo licenciją nagrinėjimą. Valstybės narės prašomą informaciją suteikia kuo greičiau.

Komisija, atsižvelgdama į valstybių narių atsakymus į 1 dalyje nurodytų klausimynų klausimus, gali paprašyti valstybių narių pateikti papildomą informaciją apie prašymų suteikti importo licenciją nagrinėjimą. Valstybės narės prašomą informaciją suteikia kuo greičiau.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Praėjus
  trejiems
  metams nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, o vėliau – kas
  penkerius
  metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. | 2.   Praėjus
  dvejiems
  metams nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, o vėliau – kas
  ketverius
  metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.
  Ataskaita turėtų būti skelbiama viešai. Joje turėtų būti apžvelgtas praktinis įgyvendinimas, įskaitant poveikį Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Ataskaitoje palyginamas įgyvendinimas valstybėse narėse, įskaitant įvertinimą, kokiu mastu reglamentas taikomas vienodai nuo tada, kai buvo parengta ankstesnioji ataskaita. Šiame įvertinime taip pat apžvelgiamos nuostatos, pagal kurias apibrėžiamos ir taikomos sankcijos, ir tai, kokiu mastu jomis užtikrinamos vienodos sąlygos valstybėse narėse. Prireikus į ataskaitą gali būti įtraukiamos rekomendacijos dėl veiksmų, kai valstybės narės šį reglamentą įgyvendina netinkamai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Praėjus
  trejiems
  metams nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, o vėliau – kas
  penkerius
  metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.

2.   Praėjus
  dvejiems
  metams nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos, o vėliau – kas
  ketverius
  metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.
  Ataskaita turėtų būti skelbiama viešai. Joje turėtų būti apžvelgtas praktinis įgyvendinimas, įskaitant poveikį Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Ataskaitoje palyginamas įgyvendinimas valstybėse narėse, įskaitant įvertinimą, kokiu mastu reglamentas taikomas vienodai nuo tada, kai buvo parengta ankstesnioji ataskaita. Šiame įvertinime taip pat apžvelgiamos nuostatos, pagal kurias apibrėžiamos ir taikomos sankcijos, ir tai, kokiu mastu jomis užtikrinamos vienodos sąlygos valstybėse narėse. Prireikus į ataskaitą gali būti įtraukiamos rekomendacijos dėl veiksmų, kai valstybės narės šį reglamentą įgyvendina netinkamai.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 a dalis (nauja)

14 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  2 dalyje nurodytoje ataskaitoje atsižvelgiama į šio reglamento poveikį vietoje, įskaitant jo poveikį Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams – taip pat ir labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Ataskaitoje pateikiama skirtingų nacionalinių veiklos rezultatų įrodymų, į ją įtraukiamas įvertinimas, ar vienodai šis reglamentas buvo įgyvendinamas ir taikomas susijusiu laikotarpiu, bei rekomendacijos dėl veiksmų, kai jis valstybėse narėse įgyvendinamas nepakankamai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  2 dalyje nurodytoje ataskaitoje atsižvelgiama į šio reglamento poveikį vietoje, įskaitant jo poveikį Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams – taip pat ir labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Ataskaitoje pateikiama skirtingų nacionalinių veiklos rezultatų įrodymų, į ją įtraukiamas įvertinimas, ar vienodai šis reglamentas buvo įgyvendinamas ir taikomas susijusiu laikotarpiu, bei rekomendacijos dėl veiksmų, kai jis valstybėse narėse įgyvendinamas nepakankamai.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 paantraštė

I priedo 3 paantraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kultūros vertybės, kurioms
  taikoma
  2 straipsnio 1 
  dalis | Kultūros vertybės, kurioms
  taikomas
  2 straipsnio 1 
  dalies a punktas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kultūros vertybės, kurioms
  taikoma
  2 straipsnio 1 
  dalis

taikoma

dalis

Kultūros vertybės, kurioms
  taikomas
  2 straipsnio 1 
  dalies a punktas

taikomas

dalies a punktas

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I a priedas (naujas)

I a priedas (naujas)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

| 1. | Senesni nei 100 metų archeologijos objektai, kurie yra: | |
| --- | --- | --- |
| | — | iškasenos ir sausumos arba povandeniniai radiniai |

1.

1.

Senesni nei 100 metų archeologijos objektai, kurie yra:

Senesni nei 100 metų archeologijos objektai, kurie yra:

—

iškasenos ir sausumos arba povandeniniai radiniai

iškasenos ir sausumos arba povandeniniai radiniai

9705 00 00

9705 00 00

| — | archeologinių vietovių radiniai |
| --- | --- |

—

archeologinių vietovių radiniai

archeologinių vietovių radiniai

9706 00 00

9706 00 00

| — | archeologinių kolekcijų objektai |
| --- | --- |

—

archeologinių kolekcijų objektai

archeologinių kolekcijų objektai

2.

2.

Senesni nei 100 metų elementai, kurie yra neatskiriamos išardytų meno, istorijos ar religijos monumentų dalys

Senesni nei 100 metų elementai, kurie yra neatskiriamos išardytų meno, istorijos ar religijos monumentų dalys

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

Išimtinai rankų darbo paveikslai ir tapybos kūriniai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 4 arba 5 kategorijai, sukurti bet kuriomis priemonėmis ir ant bet kurios medžiagos

   (1a)

Išimtinai rankų darbo paveikslai ir tapybos kūriniai, išskyrus tuos, kurie priskiriami 4 arba 5 kategorijai, sukurti bet kuriomis priemonėmis ir ant bet kurios medžiagos

1a

9701

9701

4.

4.

Išimtinai rankų darbo akvarelės, guašo ir pastelės technika atlikti kūriniai, sukurti ant bet kurios medžiagos

   (1a)

Išimtinai rankų darbo akvarelės, guašo ir pastelės technika atlikti kūriniai, sukurti ant bet kurios medžiagos

1a

9701

9701

5.

5.

Išimtinai rankų darbo mozaikos, sukurtos naudojant bet kurią medžiagą, išskyrus tas, kurios priskiriamos 1 arba 2 kategorijai, ir priešiniai, sukurti bet kuriomis priemonėmis ir ant bet kurios medžiagos

   (1a)

Išimtinai rankų darbo mozaikos, sukurtos naudojant bet kurią medžiagą, išskyrus tas, kurios priskiriamos 1 arba 2 kategorijai, ir priešiniai, sukurti bet kuriomis priemonėmis ir ant bet kurios medžiagos

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Originalios graviūros, originalūs estampai ir šilkografijos bei litografijos kūriniai, įskaitant atitinkamus jų trafaretus, ir originalūs plakatai

   (1a)

Originalios graviūros, originalūs estampai ir šilkografijos bei litografijos kūriniai, įskaitant atitinkamus jų trafaretus, ir originalūs plakatai

1a

49 skyrius

49 skyrius

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

Originalios skulptūros arba statulos bei kopijos, sukurtos pagal tą patį procesą, kaip ir originalas, išskyrus tas

   (1a)

  , kurios priskiriamos 1 kategorijai

Originalios skulptūros arba statulos bei kopijos, sukurtos pagal tą patį procesą, kaip ir originalas, išskyrus tas

1a

, kurios priskiriamos 1 kategorijai

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fotografijos, kino juostos ir jų negatyvai

   (1a)

Fotografijos, kino juostos ir jų negatyvai

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Inkunabulai ir rankraščiai, įskaitant žemėlapius ir muzikos partitūras (pavieniai arba jų kolekcijos)

   (1a)

Inkunabulai ir rankraščiai, įskaitant žemėlapius ir muzikos partitūras (pavieniai arba jų kolekcijos)

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

Senesnės nei 100 metų knygos (pavienės arba jų kolekcijos)

Senesnės nei 100 metų knygos (pavienės arba jų kolekcijos)

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

Senesni nei 200 metų spausdinti žemėlapiai

Senesni nei 200 metų spausdinti žemėlapiai

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

Archyvai ir bet kurie jų elementai nepriklausomai nuo pobūdžio ar laikmenos, kurie yra senesni nei 50 metų

Archyvai ir bet kurie jų elementai nepriklausomai nuo pobūdžio ar laikmenos, kurie yra senesni nei 50 metų

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| a) | Zoologijos, botanikos, mineralogijos ar anatomijos kolekcijos

   (1b)

  ir šių kolekcijų pavyzdžiai |
| --- | --- |

a)

a)

Zoologijos, botanikos, mineralogijos ar anatomijos kolekcijos

   (1b)

  ir šių kolekcijų pavyzdžiai

Zoologijos, botanikos, mineralogijos ar anatomijos kolekcijos

1b

ir šių kolekcijų pavyzdžiai

9705 00 00

9705 00 00

| b) | Istorinės, paleontologinės

   (1b)

  , etnografinės ar numizmatinės svarbos kolekcijos |
| --- | --- |

b)

b)

Istorinės, paleontologinės

   (1b)

  , etnografinės ar numizmatinės svarbos kolekcijos

Istorinės, paleontologinės

1b

, etnografinės ar numizmatinės svarbos kolekcijos

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

Senesnės nei 75 metų transporto priemonės

Senesnės nei 75 metų transporto priemonės

9705 00 00

9705 00 00

86 –89 skyriai

86 –89 skyriai

15.

15.

Bet kurie kiti antikvariniai objektai, nepriskirti A.1–A.14 kategorijoms

Bet kurie kiti antikvariniai objektai, nepriskirti A.1–A.14 kategorijoms

| a) | 50–100 metų senumo |
| --- | --- |

a)

a)

50–100 metų senumo

50–100 metų senumo

žaislai, žaidimai

žaislai, žaidimai

95 skyrius

95 skyrius

stiklo dirbiniai

stiklo dirbiniai

7013

7013

juvelyriniai aukso arba sidabro dirbiniai

juvelyriniai aukso arba sidabro dirbiniai

7114

7114

baldai

baldai

94 skyrius

94 skyrius

optikos, fotografijos ir kinematografo aparatai

optikos, fotografijos ir kinematografo aparatai

90 skyrius

90 skyrius

muzikos instrumentai

muzikos instrumentai

92 skyrius

92 skyrius

laikrodžiai ir rankiniai laikrodžiai bei jų dalys

laikrodžiai ir rankiniai laikrodžiai bei jų dalys

91 skyrius

91 skyrius

medžio dirbiniai

medžio dirbiniai

44 skyrius

44 skyrius

keramika

keramika

69 skyrius

69 skyrius

gobelenai

gobelenai

5805 00 00

5805 00 00

kilimai

kilimai

57 skyrius

57 skyrius

popieriniai sienų apmušalai

popieriniai sienų apmušalai

4814

4814

ginklai

ginklai

93 skyrius

93 skyrius

| b) | senesni nei 100 metų |
| --- | --- |

b)

b)

senesni nei 100 metų

senesni nei 100 metų

9706 00 00

9706 00 00

A.1–A.15 kategorijų kultūros objektus šis reglamentas apima tik jeigu jų vertė atitinka B dalyje nurodytas finansines ribas arba jas viršija.

A.1–A.15 kategorijų kultūros objektus šis reglamentas apima tik jeigu jų vertė atitinka B dalyje nurodytas finansines ribas arba jas viršija.

| B. | Finansinės ribos, taikomos kai kurioms A dalies kategorijoms (nurodyta eurais). |
| --- | --- |

B.

B.

Finansinės ribos, taikomos kai kurioms A dalies kategorijoms (nurodyta eurais).

Vertė:

Vertė:

Bet kuri vertė:

Bet kuri vertė:

—

1 (archeologijos objektai)

1 (archeologijos objektai)

—

2 (išardyti monumentai)

2 (išardyti monumentai)

—

9 (inkunabulai ir rankraščiai)

9 (inkunabulai ir rankraščiai)

—

12 (archyvai)

12 (archyvai)

15 000

15 000

—

5 (mozaikos ir piešiniai)

5 (mozaikos ir piešiniai)

—

6 (graviūros)

6 (graviūros)

—

8 (fotografijos)

8 (fotografijos)

—

11 (spausdinti žemėlapiai)

11 (spausdinti žemėlapiai)

30 000

30 000

—

4 (akvarele, guašu ir pastele nutapyti kūriniai)

4 (akvarele, guašu ir pastele nutapyti kūriniai)

50 000

50 000

—

7 (statulos)

7 (statulos)

—

10 (knygos)

10 (knygos)

—

13 (kolekcijos)

13 (kolekcijos)

—

14 (transporto priemonės)

14 (transporto priemonės)

—

15 (visi kiti objektai)

15 (visi kiti objektai)

150 000

150 000

—

3 (paveikslai)

3 (paveikslai)

Tai, ar tenkinamos su finansine verte susijusios sąlygos, turi būti įvertinta tada, kai pateikiamas prašymas išduoti eksporto licenciją. Finansinė vertė – tai kultūros objekto finansinė vertė tarptautinėje rinkoje.

Tai, ar tenkinamos su finansine verte susijusios sąlygos, turi būti įvertinta tada, kai pateikiamas prašymas išduoti eksporto licenciją. Finansinė vertė – tai kultūros objekto finansinė vertė tarptautinėje rinkoje.

Vertės, I priede išreikštos eurais, konvertuojamos ir išreiškiamos nacionalinėmis valiutomis laikantis 2001 m. gruodžio 31 d. valiutos kurso, paskelbto Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis vertės nacionalinėmis valiutomis ekvivalentas peržiūrimas kas dvejus metus, pradedant 2001 m. gruodžio 31 d. Šio vertės ekvivalento apskaičiavimas grindžiamas šių valiutų vidutine dienos verte, išreikšta eurais, 24 mėnesių laikotarpiu, kuris baigiasi paskutiniąją rugpjūčio mėn. dieną prieš peržiūrą, pradedamą vykdyti nuo gruodžio 31 d. Komisijos siūlymu, šį skaičiavimo metodą – iš principo praėjus dvejiems metams nuo tada, kai jis buvo pirmą kartą pritaikytas – peržiūri patariamasis komitetas kultūros vertybių klausimais. Kiekvienos peržiūros atveju eurais išreikštos vertės ir jų ekvivalentai nacionalinėmis valiutomis pirmosiomis lapkričio mėn., einančio prieš peržiūros pradžios datą, dienomis periodiškai paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Vertės, I priede išreikštos eurais, konvertuojamos ir išreiškiamos nacionalinėmis valiutomis laikantis 2001 m. gruodžio 31 d. valiutos kurso, paskelbto Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis vertės nacionalinėmis valiutomis ekvivalentas peržiūrimas kas dvejus metus, pradedant 2001 m. gruodžio 31 d. Šio vertės ekvivalento apskaičiavimas grindžiamas šių valiutų vidutine dienos verte, išreikšta eurais, 24 mėnesių laikotarpiu, kuris baigiasi paskutiniąją rugpjūčio mėn. dieną prieš peržiūrą, pradedamą vykdyti nuo gruodžio 31 d. Komisijos siūlymu, šį skaičiavimo metodą – iš principo praėjus dvejiems metams nuo tada, kai jis buvo pirmą kartą pritaikytas – peržiūri patariamasis komitetas kultūros vertybių klausimais. Kiekvienos peržiūros atveju eurais išreikštos vertės ir jų ekvivalentai nacionalinėmis valiutomis pirmosiomis lapkričio mėn., einančio prieš peržiūros pradžios datą, dienomis periodiškai paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I b priedas (naujas)

I b priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0500.

24

(25)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6).

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6).

25

(1a)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

1a

2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

(27)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

27

(27)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

27

(28)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

28

(28)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

28

(29)  COM(2014)0527: Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano.

29

(29)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl ES muitinės rizikos valdymo strategijos ir veiksmų plano (COM(2014)0527).

29

(1a)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33.).

1a

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33.).

(1a)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

1a

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(*1)  
  OL: tekste prašom įrašyti dokumente 2017/0003(COD) pateiktą reglamento numerį.

*1

OL: tekste prašom įrašyti dokumente 2017/0003(COD) pateiktą reglamento numerį.

(1a)  
  Kuriems daugiau nei 50 metų ir kurie nepriklauso savo kūrėjams.

1a

Kuriems daugiau nei 50 metų ir kurie nepriklauso savo kūrėjams.

(1b)  
  Remiantis Teisingumo Teismo sprendime 252/84 pateikta apibrėžtimi: „Kaip pažymima Bendrojo muitų tarifo skyriuje Nr. 97.05, kolekcionuojami objektai – tai objektai, pasižymintys savybėmis, kurios būtinos jiems į kolekciją įtraukti, t. y. šie objektai sąlyginai reti, paprastai nenaudojami pagal savo pradinę paskirtį, jų atžvilgiu taikomi specialūs sandoriai, kurių neapima įprasta prekyba panašiais naudoti skirtais objektais, ir jie yra didelės vertės“.

1b

Remiantis Teisingumo Teismo sprendime 252/84 pateikta apibrėžtimi: „Kaip pažymima Bendrojo muitų tarifo skyriuje Nr. 97.05, kolekcionuojami objektai – tai objektai, pasižymintys savybėmis, kurios būtinos jiems į kolekciją įtraukti, t. y. šie objektai sąlyginai reti, paprastai nenaudojami pagal savo pradinę paskirtį, jų atžvilgiu taikomi specialūs sandoriai, kurių neapima įprasta prekyba panašiais naudoti skirtais objektais, ir jie yra didelės vertės“.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimas ir priežiūra ***I

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0557),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir 168 straipsnio 4 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija Parlamentui pateikė pasiūlymą (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir 168 straipsnio 4 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija Parlamentui pateikė pasiūlymą (C8-0142/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 13 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 13 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0035/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 242, 2015 7 23, p. 39.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2016 m. kovo 10 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą, Reglamentas (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų ir Direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/5.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Veterinariniai vaistai ***I

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0558),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0164/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0164/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje: pacientų saugumo didinimas ir kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje: pacientų saugumo didinimas ir kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms“ (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 13 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. birželio 13 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0046/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0046/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 242, 2015 7 23, p. 54.

(2)  OL C 353, 2016 9 27, p. 12.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2016 m. kovo 10 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/6.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

Vaistinių pašarų gamyba, pateikimas rinkai ir naudojimas ***I

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0556),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 43 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8–0143/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 43 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8–0143/2014),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gegužės 8 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gegužės 8 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0075/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0075/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 242, 2015 7 23, p. 54.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl vaistinių pašarų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005 ir panaikinama Tarybos direktyva 90/167/EEB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/4.)

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

Sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimas už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra ***I

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0275),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0171/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Austrijos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Austrijos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0202/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 81, 2018 3 2, p. 188.

(2)  OL C 176, 2018 5 23, p. 66.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/... , kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | pažanga siekiant tikslo, kurį Komisija nustatė 2011 m. kovo 28 d. Baltojoje knygoje (4), t. y. siekti, kad principai „naudotojas moka“ ir „teršėjas moka“ būtų taikomi visapusiškai siekiant gauti pajamų ir užtikrinti būsimų investicijų į transportą finansavimą, iki šiol buvo lėta, o kelių infrastruktūros apmokestinimas skirtingose valstybėse narėse vis dar nesuderintas; |
| --- | --- |

(1)

pažanga siekiant tikslo, kurį Komisija nustatė 2011 m. kovo 28 d. Baltojoje knygoje (4), t. y. siekti, kad principai „naudotojas moka“ ir „teršėjas moka“ būtų taikomi visapusiškai siekiant gauti pajamų ir užtikrinti būsimų investicijų į transportą finansavimą, iki šiol buvo lėta, o kelių infrastruktūros apmokestinimas skirtingose valstybėse narėse vis dar nesuderintas;

| (1a) | toje baltojoje knygoje Komisija nustatė 2020 m. kaip terminą, iki kurio reikia „privaloma tvarka pradėti internalizuoti visas kelių ir geležinkelių transporto išorės sąnaudas (įskaitant triukšmo, vietos taršos ir spūsčių, šalia privalomo dėvėjimosi sąnaudų padengimo)“; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

toje baltojoje knygoje Komisija nustatė 2020 m. kaip terminą, iki kurio reikia „privaloma tvarka pradėti internalizuoti visas kelių ir geležinkelių transporto išorės sąnaudas (įskaitant triukšmo, vietos taršos ir spūsčių, šalia privalomo dėvėjimosi sąnaudų padengimo)“; [1 pakeit.]

| (1b) | dėl krovininių ir keleivinių transporto priemonių judėjimo į orą išmetamas didelis kiekis teršalų. Tokie teršalai, kurie turi labai neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir dėl kurių blogėja oro ir aplinkos kokybė Europoje, be kita ko, yra kietosios dalelės PM2,5, NO2 ir O3. Remiantis 2017 m. Europos aplinkos agentūros duomenimis, 2014 m. šie trys teršalai sukėlė atitinkamai 399 000, 75 000 ir 13 600 ankstyvų mirčių dėl jų ilgalaikio poveikio Sąjungos teritorijoje; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1b)

dėl krovininių ir keleivinių transporto priemonių judėjimo į orą išmetamas didelis kiekis teršalų. Tokie teršalai, kurie turi labai neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir dėl kurių blogėja oro ir aplinkos kokybė Europoje, be kita ko, yra kietosios dalelės PM2,5, NO2 ir O3. Remiantis 2017 m. Europos aplinkos agentūros duomenimis, 2014 m. šie trys teršalai sukėlė atitinkamai 399 000, 75 000 ir 13 600 ankstyvų mirčių dėl jų ilgalaikio poveikio Sąjungos teritorijoje; [2 pakeit.]

| (1c) | pasak Pasaulio sveikatos organizacijos, vien kelių eismo triukšmas yra antras pagal kenksmingumą stresą keliantis aplinkos veiksnys Europoje po oro taršos. Bent 9 000 ankstyvų mirčių per metus galima susieti su eismo triukšmo sukeltomis širdies ligomis; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(1c)

pasak Pasaulio sveikatos organizacijos, vien kelių eismo triukšmas yra antras pagal kenksmingumą stresą keliantis aplinkos veiksnys Europoje po oro taršos. Bent 9 000 ankstyvų mirčių per metus galima susieti su eismo triukšmo sukeltomis širdies ligomis; [3 pakeit.]

| (1d) | primindamas, kad remiantis Europos aplinkos agentūros parengta 2017 m. oro kokybės Europoje ataskaita, 2015 m. kelių transporto sektorius pirmavo pagal išmetamo NOx kiekį ir buvo antroje vietoje pagal suodžių taršos kiekį; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(1d)

primindamas, kad remiantis Europos aplinkos agentūros parengta 2017 m. oro kokybės Europoje ataskaita, 2015 m. kelių transporto sektorius pirmavo pagal išmetamo NOx kiekį ir buvo antroje vietoje pagal suodžių taršos kiekį; [4 pakeit.]

| (2) | Komunikate dėl Europos mažataršio judumo strategijos (5) Komisija paskelbė, kad ketina peržiūrėti direktyvą dėl sunkvežimių apmokestinimo, kad būtų galima apmokestinimą diferencijuoti pagal išmetamą anglies dioksido kiekį, o kai kuriuos jos principus taikyti ir vietos bei tolimojo susisiekimo autobusams ir lengviesiems automobiliams bei furgonams; |
| --- | --- |

(2)

Komunikate dėl Europos mažataršio judumo strategijos (5) Komisija paskelbė, kad ketina peržiūrėti direktyvą dėl sunkvežimių apmokestinimo, kad būtų galima apmokestinimą diferencijuoti pagal išmetamą anglies dioksido kiekį, o kai kuriuos jos principus taikyti ir vietos bei tolimojo susisiekimo autobusams ir lengviesiems automobiliams bei furgonams;

| (3) | visos sunkiosios transporto priemonės daro didelį poveikį kelių infrastruktūrai ir prisideda prie oro taršos, o lengvosios transporto priemonės yra daugelio neigiamų kelių transporto taršos ir grūsčių

  spūsčių
  padarinių aplinkai ir visuomenei šaltinis. Vienodų sąlygų ir sąžiningos konkurencijos sumetimais turėtų būti užtikrinta, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/62/EB (6) nustatyta rinkliavų ir naudotojo mokesčių sistema būtų pradėta taikyti ir toms transporto priemonės, kurioms iki šiol ji taikoma nebuvo. Todėl į tos direktyvos taikymo sritį turėtų būti įtrauktos ne tik dabar į ją įeinančios krovinius gabenančios sunkiosios transporto priemonės, bet ir kitos sunkiosios transporto priemonės, taip pat lengvosios transporto priemonės, įskaitant lengvuosius automobilius

  ir lengvieji automobiliai. Lengviesiems automobiliams taikomų mokesčių dydis galėtų būti diferencijuojamas, kad dažniems naudotojams netektų pernelyg didelė našta. Siekiant sudaryti vienodas sąlygas mokesčiai turėtų būti taikomi nediskriminuojant, atsižvelgiant į transporto priemonių kategoriją, ir jie turėtų būti skirtingi atsižvelgiant į transporto priemonių poveikį infrastruktūrai, aplinkai ir visuomenei, taip pat atsižvelgiant į tam tikrų naudotojų, kurie, neturėdami kito pasirinkimo, priversti naudotis keliu, kad pasiektų savo darbo vietą, konkrečią socialinę ir ekonominę padėtį
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

visos sunkiosios transporto priemonės daro didelį poveikį kelių infrastruktūrai ir prisideda prie oro taršos, o lengvosios transporto priemonės yra daugelio neigiamų kelių transporto taršos ir grūsčių

  spūsčių
  padarinių aplinkai ir visuomenei šaltinis. Vienodų sąlygų ir sąžiningos konkurencijos sumetimais turėtų būti užtikrinta, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/62/EB (6) nustatyta rinkliavų ir naudotojo mokesčių sistema būtų pradėta taikyti ir toms transporto priemonės, kurioms iki šiol ji taikoma nebuvo. Todėl į tos direktyvos taikymo sritį turėtų būti įtrauktos ne tik dabar į ją įeinančios krovinius gabenančios sunkiosios transporto priemonės, bet ir kitos sunkiosios transporto priemonės, taip pat lengvosios transporto priemonės, įskaitant lengvuosius automobilius

  ir lengvieji automobiliai. Lengviesiems automobiliams taikomų mokesčių dydis galėtų būti diferencijuojamas, kad dažniems naudotojams netektų pernelyg didelė našta. Siekiant sudaryti vienodas sąlygas mokesčiai turėtų būti taikomi nediskriminuojant, atsižvelgiant į transporto priemonių kategoriją, ir jie turėtų būti skirtingi atsižvelgiant į transporto priemonių poveikį infrastruktūrai, aplinkai ir visuomenei, taip pat atsižvelgiant į tam tikrų naudotojų, kurie, neturėdami kito pasirinkimo, priversti naudotis keliu, kad pasiektų savo darbo vietą, konkrečią socialinę ir ekonominę padėtį
  ; [5 pakeit.]

| (3a) | siekiant sukurti kelių transporto vidaus rinką, kurioje būtų sudarytos sąžiningos konkurencijos sąlygos, būtina vienodai taikyti taisykles. Vienas iš pagrindinių šios direktyvos tikslų – pašalinti naudotojų konkurencijos iškraipymus. Todėl į sunkiosioms transporto priemonėms taikomų mokesčių sritį reikėtų įtraukti krovinius keliais gabenančius furgonus; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

siekiant sukurti kelių transporto vidaus rinką, kurioje būtų sudarytos sąžiningos konkurencijos sąlygos, būtina vienodai taikyti taisykles. Vienas iš pagrindinių šios direktyvos tikslų – pašalinti naudotojų konkurencijos iškraipymus. Todėl į sunkiosioms transporto priemonėms taikomų mokesčių sritį reikėtų įtraukti krovinius keliais gabenančius furgonus; [6 pakeit.]

| (3b) | siekiant, kad tokia priemonė būtų proporcinga, svarbu apmokestinti tik furgonus, kurie naudojami krovinių gabenimo keliais veiklai, reglamentuojamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1071/2009
   (7)

  ir (EB) Nr.o1072/2009
   (8)

  , taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 165/2014
   (9)
  ; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(3b)

siekiant, kad tokia priemonė būtų proporcinga, svarbu apmokestinti tik furgonus, kurie naudojami krovinių gabenimo keliais veiklai, reglamentuojamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1071/2009
   (7)

  ir (EB) Nr.o1072/2009
   (8)

  , taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 165/2014
   (9)
  ; [7 pakeit.]

| (4) | pagal laiką skaičiuojami naudotojo mokesčiai dėl savo pobūdžio netiksliai atspindi faktiškai patiriamus infrastruktūros kaštus ir dėl panašių priežasčių nėra veiksmingi skatinant diegti švaresnes ir veiksmingesnes operacijas ar mažinant grūstis

  spūstis
  . Todėl jie

  sunkiosioms transporto priemonėms
  turėtų būti palaipsniui pakeisti atstumu grindžiamais mokesčiais, kurie yra ne tokie diskriminaciniai, veiksmingesni ir efektyvesni; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

pagal laiką skaičiuojami naudotojo mokesčiai dėl savo pobūdžio netiksliai atspindi faktiškai patiriamus infrastruktūros kaštus ir dėl panašių priežasčių nėra veiksmingi skatinant diegti švaresnes ir veiksmingesnes operacijas ar mažinant grūstis

  spūstis
  . Todėl jie

  sunkiosioms transporto priemonėms
  turėtų būti palaipsniui pakeisti atstumu grindžiamais mokesčiais, kurie yra ne tokie diskriminaciniai, veiksmingesni ir efektyvesni; [8 pakeit.]

| (4a) | siekiant neleisti, kad laipsniškas pagal laiką skaičiuojamų mokesčių keitimas pagal atstumą skaičiuojamais mokesčiais taptų dar viena kliūtimi patekti į pagrindines Europos rinkas vežėjams iš periferinių šalių ir regionų, reikėtų kuo greičiau nustatyti kompensacijų sistemą siekiant kompensuoti papildomas sąnaudas ir taip užtikrinti, kad dėl to smarkiai nesumažėtų konkurencingumas; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

siekiant neleisti, kad laipsniškas pagal laiką skaičiuojamų mokesčių keitimas pagal atstumą skaičiuojamais mokesčiais taptų dar viena kliūtimi patekti į pagrindines Europos rinkas vežėjams iš periferinių šalių ir regionų, reikėtų kuo greičiau nustatyti kompensacijų sistemą siekiant kompensuoti papildomas sąnaudas ir taip užtikrinti, kad dėl to smarkiai nesumažėtų konkurencingumas; [10 pakeit.]

| (4b) | siekdamos neleisti, kad eismas nukryptų į nemokamus kelius – tai labai paveiktų kelių eismo saugumą ir optimalų kelių naudojimą – valstybės narės privalo turėti galimybę rinkti rinkliavas visuose tiesiogiai su transeuropiniais tinklais konkuruojančiuose keliuose; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(4b)

siekdamos neleisti, kad eismas nukryptų į nemokamus kelius – tai labai paveiktų kelių eismo saugumą ir optimalų kelių naudojimą – valstybės narės privalo turėti galimybę rinkti rinkliavas visuose tiesiogiai su transeuropiniais tinklais konkuruojančiuose keliuose; [11 pakeit.]

| (4c) | taikant laiku pagrįstus naudotojų mokesčius vinjetės galiojimo laikotarpiu vairuotojai skatinami važiuoti daugiau ir taip neteisingai taikomi principai „teršėjas moka“ ir „naudotojas moka“; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(4c)

taikant laiku pagrįstus naudotojų mokesčius vinjetės galiojimo laikotarpiu vairuotojai skatinami važiuoti daugiau ir taip neteisingai taikomi principai „teršėjas moka“ ir „naudotojas moka“; [12 pakeit.]

| (4d) | kad ši direktyva būtų tinkamai taikoma, sutarčių sistemomis, kuriomis reguliuojamos kelių mokesčių rinkimo koncesijos sutartys, turėtų būti palengvinamas minėtų sutarčių pritaikymas, atsižvelgiant į Sąjungos reglamentavimo sistemos pokyčius, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(4d)

kad ši direktyva būtų tinkamai taikoma, sutarčių sistemomis, kuriomis reguliuojamos kelių mokesčių rinkimo koncesijos sutartys, turėtų būti palengvinamas minėtų sutarčių pritaikymas, atsižvelgiant į Sąjungos reglamentavimo sistemos pokyčius, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES; [13 pakeit.]

| (4e) | atsižvelgiant į tai, reikėtų išnagrinėti galimybę kompensuoti dėl periferinės padėties patiriamas papildomas išlaidas sudarant lengvatų naudojantis efektyviau energiją vartojančių transporto priemonių parku ir prioritetine tvarka įrengiant išskirtinę infrastruktūrą arba įdiegti technologijas, pvz., elektroninius greitkelius. Tos kompensuojamosios lengvatos galėtų būti po 2020 m. taikomos Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) dalis; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(4e)

atsižvelgiant į tai, reikėtų išnagrinėti galimybę kompensuoti dėl periferinės padėties patiriamas papildomas išlaidas sudarant lengvatų naudojantis efektyviau energiją vartojančių transporto priemonių parku ir prioritetine tvarka įrengiant išskirtinę infrastruktūrą arba įdiegti technologijas, pvz., elektroninius greitkelius. Tos kompensuojamosios lengvatos galėtų būti po 2020 m. taikomos Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) dalis; [14 pakeit.]

| (5) | siekiant užtikrinti, kad naudotojai palankiai vertintų būsimas kelių apmokestinimo schemas, valstybėms narėms reikėtų leisti adekvačias mokesčių rinkimo sistemas įvesti kaip platesnio judumo paslaugų priemonių rinkinio dalį. Tokios sistemos turėtų užtikrinti sąžiningą infrastruktūros kaštų paskirstymą ir atitikti principą „teršėjas moka“
  ir pagal jas turėtų būti apribojami pajamų, gaunamų iš naudotojų mokesčių, panaudojimo tikslai. Todėl valstybės narės gali rinkti kelių mokesčius ir keliuose, nepriklausančiuose pagrindiniam kelių tinklui.
  Visos tokią sistemą įsivedančios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ji atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/52/EB (10) nuostatas; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad naudotojai palankiai vertintų būsimas kelių apmokestinimo schemas, valstybėms narėms reikėtų leisti adekvačias mokesčių rinkimo sistemas įvesti kaip platesnio judumo paslaugų priemonių rinkinio dalį. Tokios sistemos turėtų užtikrinti sąžiningą infrastruktūros kaštų paskirstymą ir atitikti principą „teršėjas moka“
  ir pagal jas turėtų būti apribojami pajamų, gaunamų iš naudotojų mokesčių, panaudojimo tikslai. Todėl valstybės narės gali rinkti kelių mokesčius ir keliuose, nepriklausančiuose pagrindiniam kelių tinklui.
  Visos tokią sistemą įsivedančios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ji atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/52/EB (10) nuostatas; [15 pakeit.]

| (5a) | taikydamos tokias kelių infrastruktūros apmokestinimo sistemas lengviesiems automobiliams valstybės narės turėtų būti skatinamos atsižvelgti į socialinius ir ekonominius veiksnius; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

taikydamos tokias kelių infrastruktūros apmokestinimo sistemas lengviesiems automobiliams valstybės narės turėtų būti skatinamos atsižvelgti į socialinius ir ekonominius veiksnius; [16 pakeit.]

| (5b) | plataus masto kelių naudojimo mokesčių rinkimas elektroninėmis priemonėmis susijęs su masiniu asmens duomenų rinkimu ir saugojimu; iš jų taip pat galima susidaryti išsamų vaizdą apie judėjimo būdus. Įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės ir Komisija turėtų nuolat atsižvelgti į tikslų apribojimo ir duomenų kiekio mažinimo principus. Dėl to techniniai kelių naudojimo mokesčių duomenų rinkimo sprendimai turėtų apimti anonimizuoto, šifruoto arba išankstinio mokėjimo galimybes; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(5b)

plataus masto kelių naudojimo mokesčių rinkimas elektroninėmis priemonėmis susijęs su masiniu asmens duomenų rinkimu ir saugojimu; iš jų taip pat galima susidaryti išsamų vaizdą apie judėjimo būdus. Įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės ir Komisija turėtų nuolat atsižvelgti į tikslų apribojimo ir duomenų kiekio mažinimo principus. Dėl to techniniai kelių naudojimo mokesčių duomenų rinkimo sprendimai turėtų apimti anonimizuoto, šifruoto arba išankstinio mokėjimo galimybes; [17 pakeit.]

| (5c) | transporto priemonių mokesčiai galėtų tapti kliūtimi rinkliavoms nustatyti. Siekiant remti rinkliavų nustatymą, valstybėms narėms reikia suteikti daugiau galimybių skubiai mažinti transporto priemonių mokesčius, t. y. kuo greičiau sumažinti Direktyvoje 1999/62/EB nustatytas minimalias apmokestinimo normas; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(5c)

transporto priemonių mokesčiai galėtų tapti kliūtimi rinkliavoms nustatyti. Siekiant remti rinkliavų nustatymą, valstybėms narėms reikia suteikti daugiau galimybių skubiai mažinti transporto priemonių mokesčius, t. y. kuo greičiau sumažinti Direktyvoje 1999/62/EB nustatytas minimalias apmokestinimo normas; [18 pakeit.]

| (5d) | itin svarbu, kad valstybės narės nustatytų teisingą mokesčių sistemą, kuri nepakenktų kaimo vietovėse, sunkiai pasiekiamose arba izoliuotose teritorijose gyvenantiems lengvųjų automobilių naudotojams, kurie priversti reguliariai naudotis keliais, kuriems taikomi mokesčiai. Vykdydamos teritorijų plėtros politiką valstybės narės turėtų tokiose teritorijose gyvenantiems naudotojams taikyti mokesčių lengvatas; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(5d)

itin svarbu, kad valstybės narės nustatytų teisingą mokesčių sistemą, kuri nepakenktų kaimo vietovėse, sunkiai pasiekiamose arba izoliuotose teritorijose gyvenantiems lengvųjų automobilių naudotojams, kurie priversti reguliariai naudotis keliais, kuriems taikomi mokesčiai. Vykdydamos teritorijų plėtros politiką valstybės narės turėtų tokiose teritorijose gyvenantiems naudotojams taikyti mokesčių lengvatas; [20 pakeit.]

| (6) | kaip ir sunkiųjų transporto priemonių atveju, svarbu, kad
  jei valstybės narės nustato
  lengvosioms transporto priemonėms taikomi mokesčiai

  pagal laiką taikomus mokesčius, jie
  būtų proporcingi, taip pat ir tuomet, kai naudojimo laikotarpis trumpesnis nei vieneri metai. Šiuo požiūriu turi būti atsižvelgiama į tai, kad lengvųjų transporto priemonių naudojimo modelis skiriasi nuo sunkiųjų transporto priemonių. Proporcingi pagal laiką skaičiuojami mokesčiai galėtų būti nustatomi remiantis turimais tipinių kelionių duomenimis
  , jei užtikrinamas nediskriminavimas
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

kaip ir sunkiųjų transporto priemonių atveju, svarbu, kad
  jei valstybės narės nustato
  lengvosioms transporto priemonėms taikomi mokesčiai

  pagal laiką taikomus mokesčius, jie
  būtų proporcingi, taip pat ir tuomet, kai naudojimo laikotarpis trumpesnis nei vieneri metai. Šiuo požiūriu turi būti atsižvelgiama į tai, kad lengvųjų transporto priemonių naudojimo modelis skiriasi nuo sunkiųjų transporto priemonių. Proporcingi pagal laiką skaičiuojami mokesčiai galėtų būti nustatomi remiantis turimais tipinių kelionių duomenimis
  , jei užtikrinamas nediskriminavimas
  ; [21 pakeit.]

| (7) | remiantis Direktyva 1999/62/EB, nustatytas išorinių kaštų mokesčio lygis gali

  , atitinkantis principą „teršėjas moka“, turėtų
  būti artimas atitinkamos transporto priemonės naudojimo socialiniams ribiniams kaštams. Tas metodas pasirodė esąs nešališkiausias ir veiksmingiausias būdas atsižvelgti į sunkiųjų transporto priemonių keliamos oro taršos ir triukšmo neigiamą poveikį aplinkai ir sveikatai, kuris užtikrintų tinkamą sunkiųjų transporto priemonių sektoriaus indėlį siekiant įgyvendinti ES oro taršos standartus (11) ir visus taikomus triukšmo apribojimus ir tikslinius rodiklius. Todėl tokių mokesčių taikymą reikėtų palengvinti; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

remiantis Direktyva 1999/62/EB, nustatytas išorinių kaštų mokesčio lygis gali

  , atitinkantis principą „teršėjas moka“, turėtų
  būti artimas atitinkamos transporto priemonės naudojimo socialiniams ribiniams kaštams. Tas metodas pasirodė esąs nešališkiausias ir veiksmingiausias būdas atsižvelgti į sunkiųjų transporto priemonių keliamos oro taršos ir triukšmo neigiamą poveikį aplinkai ir sveikatai, kuris užtikrintų tinkamą sunkiųjų transporto priemonių sektoriaus indėlį siekiant įgyvendinti ES oro taršos standartus (11) ir visus taikomus triukšmo apribojimus ir tikslinius rodiklius. Todėl tokių mokesčių taikymą reikėtų palengvinti; [22 pakeit.]

| (8) | šiuo tikslu
  reikėtų numatyti galimybę tinkluose, kuriuose netaikomas infrastruktūros mokestis, taikyti išorinių sąnaudų mokestį, o
  maksimalus išorinių kaštų mokesčio svertinis vidurkis turėtų būti pakeistas lengvai taikomomis pamatinėmis

  mažiausiomis
  vertėmis, atnaujinamomis atsižvelgiant į infliaciją, kelių transporto išorinių kaštų vertinimo srityje padarytą mokslo pažangą ir transporto priemonių parko sudėties pokyčius; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

šiuo tikslu
  reikėtų numatyti galimybę tinkluose, kuriuose netaikomas infrastruktūros mokestis, taikyti išorinių sąnaudų mokestį, o
  maksimalus išorinių kaštų mokesčio svertinis vidurkis turėtų būti pakeistas lengvai taikomomis pamatinėmis

  mažiausiomis
  vertėmis, atnaujinamomis atsižvelgiant į infliaciją, kelių transporto išorinių kaštų vertinimo srityje padarytą mokslo pažangą ir transporto priemonių parko sudėties pokyčius; [23 pakeit.]

| (8a) | siekiant prisidėti prie Transporto baltosios knygos tikslo visapusiškai taikyti principą „teršėjas moka“, reikia tinklų, kuriuose taikomas infrastruktūros mokestis, sistemoje sunkiosioms transporto priemonėms ir krovinius keliais gabenantiems furgonams taikyti išorinių sąnaudų mokestį; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

siekiant prisidėti prie Transporto baltosios knygos tikslo visapusiškai taikyti principą „teršėjas moka“, reikia tinklų, kuriuose taikomas infrastruktūros mokestis, sistemoje sunkiosioms transporto priemonėms ir krovinius keliais gabenantiems furgonams taikyti išorinių sąnaudų mokestį; [24 pakeit.]

| (8b) | siekiant užtikrinti tinkamą pakartotinį pajamų, gautų iš išorinių sąnaudų mokesčio, panaudojimą būtų tinkama reinvestuoti tas pajamas į kelių infrastruktūros sektorių, kad būtų skatinami tvaresni ir mažesnį poveikį aplinkai turintys transporto būdai; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(8b)

siekiant užtikrinti tinkamą pakartotinį pajamų, gautų iš išorinių sąnaudų mokesčio, panaudojimą būtų tinkama reinvestuoti tas pajamas į kelių infrastruktūros sektorių, kad būtų skatinami tvaresni ir mažesnį poveikį aplinkai turintys transporto būdai; [25 pakeit.]

| (9) | infrastruktūros mokesčių diferencijavimas pagal EURO emisijos klasę paskatino naudoti švaresnių technologijų automobilius. Tačiau atnaujinus transporto priemonių parkus tarpmiestiniam tinklui taikomų mokesčių diferencijavimas tokiu pagrindu 2020 m. pabaigoje greičiausiai jau bus atgyvenęs

  ne toks veiksmingas
  ir todėl iki to laiko turėtų būti palaipsniui panaikintas. Nuo to paties laiko taško

  laikotarpio
  turėtų būti sistemingiau taikomas išorinių kaštų apmokestinimas, kuris bus tikslinga priemonė išoriniams kaštams susigrąžinti tose situacijose, kuriose to labiausiai reikės; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

infrastruktūros mokesčių diferencijavimas pagal EURO emisijos klasę paskatino naudoti švaresnių technologijų automobilius. Tačiau atnaujinus transporto priemonių parkus tarpmiestiniam tinklui taikomų mokesčių diferencijavimas tokiu pagrindu 2020 m. pabaigoje greičiausiai jau bus atgyvenęs

  ne toks veiksmingas
  ir todėl iki to laiko turėtų būti palaipsniui panaikintas. Nuo to paties laiko taško

  laikotarpio
  turėtų būti sistemingiau taikomas išorinių kaštų apmokestinimas, kuris bus tikslinga priemonė išoriniams kaštams susigrąžinti tose situacijose, kuriose to labiausiai reikės; [27 pakeit.]

| (10) | sunkiosioms transporto priemonėms tenka vis didesnė dalis bendro išmetamo CO2 kiekio. Infrastruktūros mokesčių diferencijavimas pagal šį parametrą gali padėti daryti pažangą šioje srityje ir todėl turėtų būti įvestas; |
| --- | --- |

(10)

sunkiosioms transporto priemonėms tenka vis didesnė dalis bendro išmetamo CO2 kiekio. Infrastruktūros mokesčių diferencijavimas pagal šį parametrą gali padėti daryti pažangą šioje srityje ir todėl turėtų būti įvestas;

| (11) | lengvosios transporto priemonės lemia du trečdalius neigiamo kelių transporto poveikio aplinkai ir sveikatai. Todėl svarbu skatinti naudoti švariausių ir veiksmingiausių technologijų transporto priemones diferencijuojant kelių mokesčius pagal Komisijos reglamentuose (ES) 2016/427 (12), (ES) 2016/646 (13) ir (ES) 2017/xxx (14) apibrėžtus atitikties koeficientus; |
| --- | --- |

(11)

lengvosios transporto priemonės lemia du trečdalius neigiamo kelių transporto poveikio aplinkai ir sveikatai. Todėl svarbu skatinti naudoti švariausių ir veiksmingiausių technologijų transporto priemones diferencijuojant kelių mokesčius pagal Komisijos reglamentuose (ES) 2016/427 (12), (ES) 2016/646 (13) ir (ES) 2017/xxx (14) apibrėžtus atitikties koeficientus;

| (12) | siekdamos skatinti naudoti švariausių ir veiksmingiausių

  veiksmingesnių
  technologijų transporto priemones, valstybės narės joms turėtų taikyti smarkiai sumažintas kelių rinkliavas ir naudotojo mokesčius
  . Siekiant palengvinti ir pagreitinti tokios tvarkos nustatymą, reikia taikyti tokį sumažinimą, neatsižvelgiant į Komisijos reglamento (ES) .../..., kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų sertifikavimo įsigaliojimą. Netaršioms transporto priemonėms neturėtų būti taikomas joks su oro tarša susijusių išorinių sąnaudų mokestis;
  ; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekdamos skatinti naudoti švariausių ir veiksmingiausių

  veiksmingesnių
  technologijų transporto priemones, valstybės narės joms turėtų taikyti smarkiai sumažintas kelių rinkliavas ir naudotojo mokesčius
  . Siekiant palengvinti ir pagreitinti tokios tvarkos nustatymą, reikia taikyti tokį sumažinimą, neatsižvelgiant į Komisijos reglamento (ES) .../..., kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų sertifikavimo įsigaliojimą. Netaršioms transporto priemonėms neturėtų būti taikomas joks su oro tarša susijusių išorinių sąnaudų mokestis;
  ; [28 pakeit.]

| (12a) | tranzitas per Alpes atitinkamiems regionams sukelia ypač didelę naštą dėl triukšmo ir oro taršos, taip pat infrastruktūros nusidėvėjimo; ši našta dar labiau padidėja dėl kainų konkurencijos su aplink esančiais koridoriais. Todėl atitinkamiems regionams ir valstybėms narėms turi būti suteikta daug lankstumo nustatant mokesčius pagal išorines sąnaudas ir taikant eismo valdymo priemones, be kita ko, siekiant išvengti nepageidaujamo perkėlimo poveikio ir eismo aplinkkeliais tarp koridorių; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

tranzitas per Alpes atitinkamiems regionams sukelia ypač didelę naštą dėl triukšmo ir oro taršos, taip pat infrastruktūros nusidėvėjimo; ši našta dar labiau padidėja dėl kainų konkurencijos su aplink esančiais koridoriais. Todėl atitinkamiems regionams ir valstybėms narėms turi būti suteikta daug lankstumo nustatant mokesčius pagal išorines sąnaudas ir taikant eismo valdymo priemones, be kita ko, siekiant išvengti nepageidaujamo perkėlimo poveikio ir eismo aplinkkeliais tarp koridorių; [29 pakeit.]

| (13) | kelių grūsčių

  spūsčių
  , prie kurių skirtingomis proporcijomis prisideda visos motorinės transporto priemonės, kaštai atitinka maždaug 1 % BVP. Didelė šių kaštų dalis gali būti priskirta tarpmiestinėms grūstims

  spūstims
  . Todėl turėtų būti leista taikyti specialų grūsčių

  spūsčių
  mokestį, su sąlyga, kad

  jei
  jis taikomas visų kategorijų transporto priemonėms. Kad mokestis būtų veiksmingas
  , proporcingas
  ir proporcingas

  nediskriminacinis
  , jį reikia apskaičiuoti remiantis ribiniais grūsčių

  spūsčių
  kaštais ir diferencijuoti pagal vietą, laiką ir transporto priemonės kategoriją.
  Taip pat turi būti rastas pusiausvyros užtikrinimo ir kompensavimo mechanizmas, kurį taikant nebūtų diskriminuojami priemiesčiuose gyvenantys darbininkai, kuriems jau ir taip teks tiek infrastruktūros mokesčių, tiek rinkliavos našta.
  Siekiant maksimaliai padidinti teigiamą grūsčių

  spūsčių
  mokesčių poveikį atitinkamos pajamos turėtų būti skiriamos projektams, kuriais siekiama panaikinti problemos priežastis; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

kelių grūsčių

  spūsčių
  , prie kurių skirtingomis proporcijomis prisideda visos motorinės transporto priemonės, kaštai atitinka maždaug 1 % BVP. Didelė šių kaštų dalis gali būti priskirta tarpmiestinėms grūstims

  spūstims
  . Todėl turėtų būti leista taikyti specialų grūsčių

  spūsčių
  mokestį, su sąlyga, kad

  jei
  jis taikomas visų kategorijų transporto priemonėms. Kad mokestis būtų veiksmingas
  , proporcingas
  ir proporcingas

  nediskriminacinis
  , jį reikia apskaičiuoti remiantis ribiniais grūsčių

  spūsčių
  kaštais ir diferencijuoti pagal vietą, laiką ir transporto priemonės kategoriją.
  Taip pat turi būti rastas pusiausvyros užtikrinimo ir kompensavimo mechanizmas, kurį taikant nebūtų diskriminuojami priemiesčiuose gyvenantys darbininkai, kuriems jau ir taip teks tiek infrastruktūros mokesčių, tiek rinkliavos našta.
  Siekiant maksimaliai padidinti teigiamą grūsčių

  spūsčių
  mokesčių poveikį atitinkamos pajamos turėtų būti skiriamos projektams, kuriais siekiama panaikinti problemos priežastis; [30 pakeit.]

| (13a) | siekdamos išsaugoti Sąjungos automobilių paveldą valstybės narės turėtų priskirti specialią istorinę vertę turinčias transporto priemones atskirai kategorijai, kad būtų galima diferencijuoti įvairių mokesčių, mokamų pagal šią direktyvą, dydį; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

siekdamos išsaugoti Sąjungos automobilių paveldą valstybės narės turėtų priskirti specialią istorinę vertę turinčias transporto priemones atskirai kategorijai, kad būtų galima diferencijuoti įvairių mokesčių, mokamų pagal šią direktyvą, dydį; [31 pakeit.]

| (14) | grūsčių mokesčiai turėtų proporcingai atspindėti faktinius kaštus, kuriuos kiekviena transporto priemonė lemia tiesiogiai kitiems kelių naudotojams ir netiesiogiai plačiajai visuomenei. Siekiant, kad tie mokesčiai neproporcingai nekliudytų laisvam žmonių ir prekių judėjimui, jie turėtų būti apriboti iki tam tikrų sumų, atspindinčių ribinius grūsčių kaštus, patiriamus beveik viso pajėgumo sąlygomis, t. y. kai eismo apimtis priartėja prie kelio pralaidumo ribos; |
| --- | --- |

(14)

grūsčių mokesčiai turėtų proporcingai atspindėti faktinius kaštus, kuriuos kiekviena transporto priemonė lemia tiesiogiai kitiems kelių naudotojams ir netiesiogiai plačiajai visuomenei. Siekiant, kad tie mokesčiai neproporcingai nekliudytų laisvam žmonių ir prekių judėjimui, jie turėtų būti apriboti iki tam tikrų sumų, atspindinčių ribinius grūsčių kaštus, patiriamus beveik viso pajėgumo sąlygomis, t. y. kai eismo apimtis priartėja prie kelio pralaidumo ribos;

| (15) | pajamų atžvilgiu neutralus sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms taikomų infrastruktūros mokesčių diferencijavimas, kuris nepakankamai padeda mažinti grūstis, turėtų būti laipsniškai panaikintas; |
| --- | --- |

(15)

pajamų atžvilgiu neutralus sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms taikomų infrastruktūros mokesčių diferencijavimas, kuris nepakankamai padeda mažinti grūstis, turėtų būti laipsniškai panaikintas;

| (15a) | atsižvelgiant į išaugusias išorines sąnaudas dėl avarijų, siekiančias dešimtis milijardų eurų per metus, ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/96/EB
   (15)

  nuostatas dėl vidutinių kiekvieno eismo įvykio, kuriame žuvo žmonių, ir kiekvieno eismo įvykio, kuriame žmonės buvo sunkiai sužaloti, socialinių sąnaudų apskaičiavimo, reikėtų suteikti galimybę valstybėms narėms geriau internacionalizuoti sąnaudas, kurių nepadengia draudimas. Dalis tų sąnaudų, pavyzdžiui, viešųjų paslaugų, tam tikrų medicinos paslaugų administravimo sąnaudos, taip pat sąnaudos, susijusios su žmogiškojo kapitalo praradimu ir fizinės bei psichologinės žalos atlyginimu, tenka socialinės apsaugos sistemai arba visai visuomenei; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

atsižvelgiant į išaugusias išorines sąnaudas dėl avarijų, siekiančias dešimtis milijardų eurų per metus, ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/96/EB
   (15)

  nuostatas dėl vidutinių kiekvieno eismo įvykio, kuriame žuvo žmonių, ir kiekvieno eismo įvykio, kuriame žmonės buvo sunkiai sužaloti, socialinių sąnaudų apskaičiavimo, reikėtų suteikti galimybę valstybėms narėms geriau internacionalizuoti sąnaudas, kurių nepadengia draudimas. Dalis tų sąnaudų, pavyzdžiui, viešųjų paslaugų, tam tikrų medicinos paslaugų administravimo sąnaudos, taip pat sąnaudos, susijusios su žmogiškojo kapitalo praradimu ir fizinės bei psichologinės žalos atlyginimu, tenka socialinės apsaugos sistemai arba visai visuomenei; [32 pakeit.]

| (16) | infrastruktūros mokesčio padidinimas ne tik kalnuotose vietovėse taip pat galėtų padėti tinkamai spręsti problemas, susijusias su didele tam tikrų kelių naudojimo žala aplinkai arba grūstimis

  spūstimis
  . Todėl reikėtų
  palengvinti mokesčių didinimą ir
  panaikinti dabartinę nuostatą mokesčių padidinimą

  dabartines nuostatas padidintus mokesčius
  taikyti tik kalnuotose vietovėse
  ir juos skirti transeuropinio transporto tinklo pagrindinio tinklo projektams
  . Siekiant išvengti dvigubo naudotojų apmokestinimo,
  didesnių
  mokesčių padidinimo

  taikymas
  turėtų būti neleidžiama taikyti

  griežčiau ribojamas
  tose kelio atkarpose, kuriose taikomas grūsčių

  spūsčių
  mokestis
  . Taip pat reikėtų suderinti didžiausio skirtingais atvejais taikytino mokesčio dydį
  ; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

infrastruktūros mokesčio padidinimas ne tik kalnuotose vietovėse taip pat galėtų padėti tinkamai spręsti problemas, susijusias su didele tam tikrų kelių naudojimo žala aplinkai arba grūstimis

  spūstimis
  . Todėl reikėtų
  palengvinti mokesčių didinimą ir
  panaikinti dabartinę nuostatą mokesčių padidinimą

  dabartines nuostatas padidintus mokesčius
  taikyti tik kalnuotose vietovėse
  ir juos skirti transeuropinio transporto tinklo pagrindinio tinklo projektams
  . Siekiant išvengti dvigubo naudotojų apmokestinimo,
  didesnių
  mokesčių padidinimo

  taikymas
  turėtų būti neleidžiama taikyti

  griežčiau ribojamas
  tose kelio atkarpose, kuriose taikomas grūsčių

  spūsčių
  mokestis
  . Taip pat reikėtų suderinti didžiausio skirtingais atvejais taikytino mokesčio dydį
  ; [33 pakeit.]

| (17) | jei valstybė narė įsivedusi kelių apmokestinimo sistemą skiria kompensacijas, jos, priklausomai nuo atvejo, gali lemti tų kelių naudotojų, kuri nėra rezidentai, diskriminavimą. Todėl galimybė tokiais atvejais skirti kompensacijas turėtų būti panaikinta naudotojo mokesčių atveju ir suteikiama tik rinkliavų atveju; |
| --- | --- |

(17)

jei valstybė narė įsivedusi kelių apmokestinimo sistemą skiria kompensacijas, jos, priklausomai nuo atvejo, gali lemti tų kelių naudotojų, kuri nėra rezidentai, diskriminavimą. Todėl galimybė tokiais atvejais skirti kompensacijas turėtų būti panaikinta naudotojo mokesčių atveju ir suteikiama tik rinkliavų atveju;

| (17a) | kaip ir lengvųjų krovininių automobilių atveju, svarbu užtikrinti, kad šios direktyvos nuostatomis nebūtų kliudoma laisvam gyventojų judėjimui. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti nuolaidas ir lengvatas, kai dėl geografinių ar socialinių priežasčių kelių naudotojams mokesčiai daro neproporcingai didelį poveikį; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(17a)

kaip ir lengvųjų krovininių automobilių atveju, svarbu užtikrinti, kad šios direktyvos nuostatomis nebūtų kliudoma laisvam gyventojų judėjimui. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti nuolaidas ir lengvatas, kai dėl geografinių ar socialinių priežasčių kelių naudotojams mokesčiai daro neproporcingai didelį poveikį; [34 pakeit.]

| (18) | siekdama išnaudoti potencialią esamų kelių apmokestinimo sistemų sinergiją veiklos sąnaudoms sumažinti, Komisija turėtų visapusiškai dalyvauti bendradarbiaujant valstybėms narėms, norinčioms diegti bendras
  ir sąveikias
  kelių apmokestinimo schemas; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

siekdama išnaudoti potencialią esamų kelių apmokestinimo sistemų sinergiją veiklos sąnaudoms sumažinti, Komisija turėtų visapusiškai dalyvauti bendradarbiaujant valstybėms narėms, norinčioms diegti bendras
  ir sąveikias
  kelių apmokestinimo schemas; [35 pakeit.]

| (19) | kelių mokesčiai gali padėti

  padeda
  sutelkti išteklius, kurie padeda finansuoti

  iš kurių teikiamas finansavimas ir kryžminis finansavimas alternatyviems transporto infrastruktūros projektams ir
  aukštos kokybės transporto infrastruktūros priežiūrą

  ir paslaugų priežiūrai
  ir plėtrą

  plėtrai
  . Todėl
  būtų
  tikslinga skatinti valstybes nares

  valstybėms narėms
  kelių apmokestinimo pajamas naudoti atitinkamoms reikmėms ir šiuo tikslu reikalauti, kad jos teiktų tinkamas

  atitinkamas
  tų pajamų naudojimo ataskaitas.
  Todėl pajamos iš infrastruktūros mokesčio ir išorinių sąnaudų mokesčio turėtų būti reinvestuotos į transporto sektorių
  . Tai visų pirma turėtų padėti nustatyti galimas finansavimo spragas ir padidinti visuomenės palankumą kelių apmokestinimui; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

kelių mokesčiai gali padėti

  padeda
  sutelkti išteklius, kurie padeda finansuoti

  iš kurių teikiamas finansavimas ir kryžminis finansavimas alternatyviems transporto infrastruktūros projektams ir
  aukštos kokybės transporto infrastruktūros priežiūrą

  ir paslaugų priežiūrai
  ir plėtrą

  plėtrai
  . Todėl
  būtų
  tikslinga skatinti valstybes nares

  valstybėms narėms
  kelių apmokestinimo pajamas naudoti atitinkamoms reikmėms ir šiuo tikslu reikalauti, kad jos teiktų tinkamas

  atitinkamas
  tų pajamų naudojimo ataskaitas.
  Todėl pajamos iš infrastruktūros mokesčio ir išorinių sąnaudų mokesčio turėtų būti reinvestuotos į transporto sektorių
  . Tai visų pirma turėtų padėti nustatyti galimas finansavimo spragas ir padidinti visuomenės palankumą kelių apmokestinimui; [36 pakeit.]

| (20) | šios direktyvos tikslo, t. y. visų pirma užtikrinti, kad kitoms transporto priemonėms nei sunkiasvorės krovininės transporto priemonės taikomos nacionalinės kainų nustatymo schemos būtų taikomos pagal nuoseklią sistemą, kuri užtikrintų vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti pačios ir to tikslo dėl tarpvalstybinio kelių transporto pobūdžio ir šioje direktyvoje įvardytų problemų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali tvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(20)

šios direktyvos tikslo, t. y. visų pirma užtikrinti, kad kitoms transporto priemonėms nei sunkiasvorės krovininės transporto priemonės taikomos nacionalinės kainų nustatymo schemos būtų taikomos pagal nuoseklią sistemą, kuri užtikrintų vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti pačios ir to tikslo dėl tarpvalstybinio kelių transporto pobūdžio ir šioje direktyvoje įvardytų problemų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, todėl, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali tvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (21) | būtina užtikrinti, kad išorinių kaštų mokesčiai ir toliau kuo tiksliau atspindėtų sunkiųjų transporto priemonių keliamos oro taršos ir triukšmo kaštus pernelyg neapsunkinant apmokestinimo schemos, taip pat būtina skatinti naudoti efektyviausiai degalus naudojančias transporto priemones ir palaikyti paskatų veiksmingumą bei reguliariai atnaujinti kelių mokesčių diferencijavimą. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais pagal mokslo pažangą pritaikomos išorinių kaštų apmokestinimo pamatinės

  minimalios
  vertės, apibrėžiamos pajamų atžvilgiu neutralaus sunkiosioms transporto priemonėms taikomų infrastruktūros mokesčių diferencijavimo pagal jų išmetamą CO2 kiekį sąlygos ir pagal technikos pažangą pritaikomos lengvosioms transporto priemonėms taikomų infrastruktūros mokesčių diferencijavimo sąlygos. Ypač svarbu, kad Komisija atlikdama parengiamąjį darbą rengtų deramas

  Komisija tinkamai konsultuotųsi
  ,
  taip pat ir su ekspertais,

  įskaitant ekspertų lygmens, konsultacijas ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (16) nustatytus principus. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, užsiimančių deleguotųjų aktų rengimu, posėdžiuose; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

būtina užtikrinti, kad išorinių kaštų mokesčiai ir toliau kuo tiksliau atspindėtų sunkiųjų transporto priemonių keliamos oro taršos ir triukšmo kaštus pernelyg neapsunkinant apmokestinimo schemos, taip pat būtina skatinti naudoti efektyviausiai degalus naudojančias transporto priemones ir palaikyti paskatų veiksmingumą bei reguliariai atnaujinti kelių mokesčių diferencijavimą. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais pagal mokslo pažangą pritaikomos išorinių kaštų apmokestinimo pamatinės

  minimalios
  vertės, apibrėžiamos pajamų atžvilgiu neutralaus sunkiosioms transporto priemonėms taikomų infrastruktūros mokesčių diferencijavimo pagal jų išmetamą CO2 kiekį sąlygos ir pagal technikos pažangą pritaikomos lengvosioms transporto priemonėms taikomų infrastruktūros mokesčių diferencijavimo sąlygos. Ypač svarbu, kad Komisija atlikdama parengiamąjį darbą rengtų deramas

  Komisija tinkamai konsultuotųsi
  ,
  taip pat ir su ekspertais,

  įskaitant ekspertų lygmens, konsultacijas ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (16) nustatytus principus. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, užsiimančių deleguotųjų aktų rengimu, posėdžiuose; [37 pakeit.]

| (21a) | ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija pateikia visuotinai taikytiną, skaidrią ir suprantamą aplinkos, spūsčių ir sveikatos išorinių sąnaudų internalizavimo sistemą, kuria remiantis ateityje būtų apskaičiuojami infrastruktūros mokesčiai. Šiuo klausimu Komisija turėtų pasiūlyti tokį modelį, kurį taikant drauge būtų atliekama išorinių sąnaudų internalizavimo poveikio visoms transporto rūšims analizė. Siekiant užtikrinti proporcingumą, apmokestinant išorines sąnaudas turi būti atsižvelgiama į visas transporto rūšis; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija pateikia visuotinai taikytiną, skaidrią ir suprantamą aplinkos, spūsčių ir sveikatos išorinių sąnaudų internalizavimo sistemą, kuria remiantis ateityje būtų apskaičiuojami infrastruktūros mokesčiai. Šiuo klausimu Komisija turėtų pasiūlyti tokį modelį, kurį taikant drauge būtų atliekama išorinių sąnaudų internalizavimo poveikio visoms transporto rūšims analizė. Siekiant užtikrinti proporcingumą, apmokestinant išorines sąnaudas turi būti atsižvelgiama į visas transporto rūšis; [38 pakeit.]

| (21b) | skaidrumo sumetimais būtų tinkama, jei valstybės narės paskelbtų naudotojams, kokių rezultatų pasiekta reinvestavus iš infrastruktūros mokesčių, išorinių sąnaudų ir spūsčių mokesčio surinktas lėšas. Todėl jos turėtų atkreipti dėmesį į gautą naudą saugumo keliuose, sumažinto poveikio aplinkai ir sumažintų spūsčių keliuose požiūriu; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(21b)

skaidrumo sumetimais būtų tinkama, jei valstybės narės paskelbtų naudotojams, kokių rezultatų pasiekta reinvestavus iš infrastruktūros mokesčių, išorinių sąnaudų ir spūsčių mokesčio surinktas lėšas. Todėl jos turėtų atkreipti dėmesį į gautą naudą saugumo keliuose, sumažinto poveikio aplinkai ir sumažintų spūsčių keliuose požiūriu; [39 pakeit.]

| (22) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos atitinkamų nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Priimant įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas suderintas kelių tinklų kokybės vertinimo rodiklių rinkinys, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (17); |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos atitinkamų nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Priimant įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas suderintas kelių tinklų kokybės vertinimo rodiklių rinkinys, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (17);

| (23) | Todėl Direktyva 1999/62/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(23)

Todėl Direktyva 1999/62/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 1999/62/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | pavadinimas pakeičiamas taip:
  „1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl transporto priemonių
  atstumu grindžiamo
  apmokestinimo už naudojimąsi kelių infrastruktūra“; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl transporto priemonių
  atstumu grindžiamo
  apmokestinimo už naudojimąsi kelių infrastruktūra“; [40 pakeit.]

| 2) | 1 ir 2 straipsniai pakeičiami taip:

  „1 straipsnis

  1.   Ši direktyva taikoma:






  a) | sunkiosioms transporto priemonėms taikomiems transporto priemonių mokesčiams, |
| --- | --- | --- |

2)

1 ir 2 straipsniai pakeičiami taip:

„1 straipsnis

1.   Ši direktyva taikoma:

a)

sunkiosioms transporto priemonėms taikomiems transporto priemonių mokesčiams,

| b) | transporto priemonėms taikomoms rinkliavoms ir naudotojo mokesčiams. |
| --- | --- |

b)

transporto priemonėms taikomoms rinkliavoms ir naudotojo mokesčiams.

2.   Ši direktyva netaikoma transporto priemonėms, kuriomis transporto operacijos vykdomos tik valstybių narių neeuropinėse teritorijose.

3.   Ši direktyva netaikoma Kanarų salose, Seutoje ir Meliloje, Azoruose ar Madeiroje registruotoms transporto priemonėms, kuriomis transporto operacijos yra vykdomos tik tose teritorijose arba tarp tų teritorijų ir atitinkamai Ispanijos ir Portugalijos žemyninės dalies.

2 straipsnis

Šioje direktyvoje:

| 1) | transeuropinis kelių tinklas yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (*1) II skyriaus 3 skirsnyje nurodyta kelių transporto infrastruktūra, vaizduojama to reglamento I priede pateiktuose žemėlapiuose; |
| --- | --- |

1)

transeuropinis kelių tinklas yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (*1) II skyriaus 3 skirsnyje nurodyta kelių transporto infrastruktūra, vaizduojama to reglamento I priede pateiktuose žemėlapiuose;

| 2) | statybos kaštai yra su statyba susiję kaštai, prireikus įskaitant vienus iš šių finansavimo kaštų:






  a) | naujos infrastruktūros ar naujos infrastruktūros patobulinimų, įskaitant didelius konstrukcijų remontus
  ar alternatyvią transporto infrastruktūrą siekiant pereiti prie kitų transporto rūšių
  ; [41 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

2)

statybos kaštai yra su statyba susiję kaštai, prireikus įskaitant vienus iš šių finansavimo kaštų:

a)

naujos infrastruktūros ar naujos infrastruktūros patobulinimų, įskaitant didelius konstrukcijų remontus
  ar alternatyvią transporto infrastruktūrą siekiant pereiti prie kitų transporto rūšių
  ; [41 pakeit.]

| b) | infrastruktūros ar infrastruktūros patobulinimų, įskaitant didelius konstrukcijų remontus, užbaigtų ne anksčiau kaip likus 30 metų iki 2008 m. birželio 10 d., jeigu iki 2008 m. birželio 10 d. rinkliavų tvarka jau buvo nustatyta, arba užbaigtų ne anksčiau kaip likus 30 metų prieš nustatant naują rinkliavų tvarką, įvestą po 2008 m. birželio 10 d.; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros ar infrastruktūros patobulinimų, įskaitant didelius konstrukcijų remontus, užbaigtų ne anksčiau kaip likus 30 metų iki 2008 m. birželio 10 d., jeigu iki 2008 m. birželio 10 d. rinkliavų tvarka jau buvo nustatyta, arba užbaigtų ne anksčiau kaip likus 30 metų prieš nustatant naują rinkliavų tvarką, įvestą po 2008 m. birželio 10 d.;

| c) | infrastruktūros ar infrastruktūros patobulinimų, užbaigtų prieš 2008 m. birželio 10 d., jei






  i) | valstybė narė, sudarydama sutartį su rinkliavų sistemos operatoriumi arba priimdama kitus lygiaverčio poveikio teisinius aktus, kurie įsigaliojo iki 2008 m. birželio 10 d., nustatė rinkliavų sistemą, kurioje numatytas šių kaštų susigrąžinimas, arba |
| --- | --- | --- |

c)

infrastruktūros ar infrastruktūros patobulinimų, užbaigtų prieš 2008 m. birželio 10 d., jei

i)

valstybė narė, sudarydama sutartį su rinkliavų sistemos operatoriumi arba priimdama kitus lygiaverčio poveikio teisinius aktus, kurie įsigaliojo iki 2008 m. birželio 10 d., nustatė rinkliavų sistemą, kurioje numatytas šių kaštų susigrąžinimas, arba

| ii) | valstybė narė gali įrodyti, kad atitinkamą infrastruktūrą leista statyti su sąlyga, kad jos projekte numatytas eksploatavimo laikotarpis viršytų 30 metų; |
| --- | --- |

ii)

valstybė narė gali įrodyti, kad atitinkamą infrastruktūrą leista statyti su sąlyga, kad jos projekte numatytas eksploatavimo laikotarpis viršytų 30 metų;

| 3) | finansavimo kaštai yra paskolų palūkanos ir akcininkų įnešto viso nuosavo kapitalo grąža; |
| --- | --- |

3)

finansavimo kaštai yra paskolų palūkanos ir akcininkų įnešto viso nuosavo kapitalo grąža;

| 4) | dideli konstrukcijų remontai yra konstrukcijų remontai, išskyrus remontus, kurie nebeturi aktualios naudos kelių naudotojams, visų pirma jeigu vietoje remontų vykdomas tolesnis naujos kelio dangos klojimas ar kiti statybos darbai; |
| --- | --- |

4)

dideli konstrukcijų remontai yra konstrukcijų remontai, išskyrus remontus, kurie nebeturi aktualios naudos kelių naudotojams, visų pirma jeigu vietoje remontų vykdomas tolesnis naujos kelio dangos klojimas ar kiti statybos darbai;

| 5) | greitkelis yra specialiai automobilių eismui suprojektuotas ir nutiestas kelias, nenaudojamas šalia esančiai nuosavybei aptarnauti ir atitinkantis šiuos kriterijus:






  a) | išskyrus specialiose vietose ar tam tikru laikotarpiu, turi abiems eismo kryptims atskiras juostas, viena nuo kitos atskirtas eismui neskirta skiriamąja juosta arba išimtiniais atvejais kitu būdu; |
| --- | --- | --- |

5)

greitkelis yra specialiai automobilių eismui suprojektuotas ir nutiestas kelias, nenaudojamas šalia esančiai nuosavybei aptarnauti ir atitinkantis šiuos kriterijus:

a)

išskyrus specialiose vietose ar tam tikru laikotarpiu, turi abiems eismo kryptims atskiras juostas, viena nuo kitos atskirtas eismui neskirta skiriamąja juosta arba išimtiniais atvejais kitu būdu;

| b) | tame pačiame lygyje nesikerta su jokiu kitu keliu, geležinkeliu, tramvajų keliu arba dviračių ar pėsčiųjų taku; |
| --- | --- |

b)

tame pačiame lygyje nesikerta su jokiu kitu keliu, geležinkeliu, tramvajų keliu arba dviračių ar pėsčiųjų taku;

| c) | yra specialiai pažymėtas kaip greitkelis; |
| --- | --- |

c)

yra specialiai pažymėtas kaip greitkelis;

| 6) | rinkliava yra nustatyto dydžio suma, apskaičiuojama pagal atitinkama infrastruktūra nuvažiuotą atstumą ir transporto priemonės tipą, kurią sumokėjus įgyjama teisė ta transporto priemone naudotis atitinkama infrastruktūra ir kurią sudaro infrastruktūros mokestis ir atitinkamais atvejais grūsčių

  vienas ar keli iš šių mokesčių: infrastruktūros mokestis, spūsčių
  mokestis arba išorinių kaštų mokestis, arba abu; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

6)

rinkliava yra nustatyto dydžio suma, apskaičiuojama pagal atitinkama infrastruktūra nuvažiuotą atstumą ir transporto priemonės tipą, kurią sumokėjus įgyjama teisė ta transporto priemone naudotis atitinkama infrastruktūra ir kurią sudaro infrastruktūros mokestis ir atitinkamais atvejais grūsčių

  vienas ar keli iš šių mokesčių: infrastruktūros mokestis, spūsčių
  mokestis arba išorinių kaštų mokestis, arba abu; [42 pakeit.]

| 7) | infrastruktūros mokestis yra mokestis, renkamas valstybėje narėje patirtiems infrastruktūros statybos, priežiūros, eksploatavimo ir plėtros kaštams susigrąžinti; |
| --- | --- |

7)

infrastruktūros mokestis yra mokestis, renkamas valstybėje narėje patirtiems infrastruktūros statybos, priežiūros, eksploatavimo ir plėtros kaštams susigrąžinti;

| 8) | išorinių kaštų mokestis yra mokestis, renkamas valstybėje narėje patirtiems kaštams, susijusiems su eismo oro tarša arba eismo akustine tarša, arba abiem, susigrąžinti; |
| --- | --- |

8)

išorinių kaštų mokestis yra mokestis, renkamas valstybėje narėje patirtiems kaštams, susijusiems su eismo oro tarša arba eismo akustine tarša, arba abiem, susigrąžinti;

| 9) | spūstis yra situacija, kai eismo srautas priartėja prie kelio pralaidumo ribos arba ją viršija; |
| --- | --- |

9)

spūstis yra situacija, kai eismo srautas priartėja prie kelio pralaidumo ribos arba ją viršija;

| 10) | spūsčių mokestis yra transporto priemonėms taikomas mokestis, renkamas valstybėje narėje patirtiems grūsčių kaštams susigrąžinti ir grūstims mažinti; |
| --- | --- |

10)

spūsčių mokestis yra transporto priemonėms taikomas mokestis, renkamas valstybėje narėje patirtiems grūsčių kaštams susigrąžinti ir grūstims mažinti;

| 11) | eismo oro taršos kaštai yra kaštai, patirti dėl kietųjų dalelių ir ozono pirmtakų, pvz., azoto oksido ir lakiųjų organinių junginių, išsiskiriančių veikiant transporto priemonei,
  žmonių sveikatai ir aplinkai
  daromos žalos; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

11)

eismo oro taršos kaštai yra kaštai, patirti dėl kietųjų dalelių ir ozono pirmtakų, pvz., azoto oksido ir lakiųjų organinių junginių, išsiskiriančių veikiant transporto priemonei,
  žmonių sveikatai ir aplinkai
  daromos žalos; [43 pakeit.]

| 12) | eismo akustinės taršos kaštai yra kaštai, patirti dėl triukšmo, kurį kelia transporto priemonės arba kuris kyla joms riedant kelio danga, daromos žalos
  žmonių sveikatai ir aplinkai
  ; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

12)

eismo akustinės taršos kaštai yra kaštai, patirti dėl triukšmo, kurį kelia transporto priemonės arba kuris kyla joms riedant kelio danga, daromos žalos
  žmonių sveikatai ir aplinkai
  ; [44 pakeit.]

| 13) | infrastruktūros mokesčio svertinis vidurkis yra per atitinkamą laikotarpį iš infrastruktūros mokesčio gautų pajamų bendra suma, padalinta iš kilometrų, kuriuos sunkioji transporto priemonė nuvažiavo per tą laikotarpį apmokestintomis kelio atkarpomis, skaičiaus; |
| --- | --- |

13)

infrastruktūros mokesčio svertinis vidurkis yra per atitinkamą laikotarpį iš infrastruktūros mokesčio gautų pajamų bendra suma, padalinta iš kilometrų, kuriuos sunkioji transporto priemonė nuvažiavo per tą laikotarpį apmokestintomis kelio atkarpomis, skaičiaus;

| 14) | naudotojo mokestis yra nustatyto dydžio mokestis, kurį sumokėjus suteikiama teisė tam tikrą laikotarpį naudoti transporto priemonę 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytose infrastruktūrose; |
| --- | --- |

14)

naudotojo mokestis yra nustatyto dydžio mokestis, kurį sumokėjus suteikiama teisė tam tikrą laikotarpį naudoti transporto priemonę 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytose infrastruktūrose;

| 15) | transporto priemonė yra keturių ar daugiau ratų motorinė transporto priemonė arba sekcijomis sujungiama transporto priemonė, skirta naudoti arba naudojama keleiviams arba kroviniams vežti keliais; |
| --- | --- |

15)

transporto priemonė yra keturių ar daugiau ratų motorinė transporto priemonė arba sekcijomis sujungiama transporto priemonė, skirta naudoti arba naudojama keleiviams arba kroviniams vežti keliais;

| 16) | sunkioji transporto priemonė yra sunkiasvorė krovininė transporto priemonė arba vietos ar tolimojo susisiekimo autobusas; |
| --- | --- |

16)

sunkioji transporto priemonė yra sunkiasvorė krovininė transporto priemonė arba vietos ar tolimojo susisiekimo autobusas;

| 17) | sunkiasvorė krovininė transporto priemonė yra kroviniams vežti skirta transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė didesnė kaip 3,5 tonos; |
| --- | --- |

17)

sunkiasvorė krovininė transporto priemonė yra kroviniams vežti skirta transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė didesnė kaip 3,5 tonos;

| 18) | tolimojo arba vietos susisiekimo autobusas yra daugiau kaip aštuoniems keleiviams, neskaitant vairuotojo, vežti skirta transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė didesnė kaip 3,5 tonos; |
| --- | --- |

18)

tolimojo arba vietos susisiekimo autobusas yra daugiau kaip aštuoniems keleiviams, neskaitant vairuotojo, vežti skirta transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė didesnė kaip 3,5 tonos;

| 18a) | lengvoji transporto priemonė yra lengvasis krovininis automobilis arba lengvasis automobilis; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

18a)

lengvoji transporto priemonė yra lengvasis krovininis automobilis arba lengvasis automobilis; [46 pakeit.]

| 19) | „lengvoji transporto priemonė“

  lengvasis krovininis automobilis
  yra lengvasis automobilis

  mikroautobusas
  , mikroautobusas

  furgonas
  arba furgonas
  kroviniams vežti
  ; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

19)

„lengvoji transporto priemonė“

  lengvasis krovininis automobilis
  yra lengvasis automobilis

  mikroautobusas
  , mikroautobusas

  furgonas
  arba furgonas
  kroviniams vežti
  ; [47 pakeit.]

| 20) | lengvasis automobilis yra ne daugiau kaip aštuoniems keleiviams, neskaitant vairuotojo, vežti skirta keturių ratų transporto priemonė; |
| --- | --- |

20)

lengvasis automobilis yra ne daugiau kaip aštuoniems keleiviams, neskaitant vairuotojo, vežti skirta keturių ratų transporto priemonė;

| 20a) | istorinės vertės transporto priemonė yra istorinės vertės transporto priemonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/47/ES 3 straipsnio 7 dalyje

   (*2)
  ; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

20a)

istorinės vertės transporto priemonė yra istorinės vertės transporto priemonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/47/ES 3 straipsnio 7 dalyje

   (*2)
  ; [48 pakeit.]

| 21) | mikroautobusas yra daugiau kaip aštuoniems keleiviams, neskaitant vairuotojo, vežti skirta transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė ne didesnė kaip 3,5 tonos; |
| --- | --- |

21)

mikroautobusas yra daugiau kaip aštuoniems keleiviams, neskaitant vairuotojo, vežti skirta transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė ne didesnė kaip 3,5 tonos;

| 22) | furgonas yra kroviniams vežti skirta

  ne keleivinė
  transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė ne didesnė kaip 3,5 tonos; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

22)

furgonas yra kroviniams vežti skirta

  ne keleivinė
  transporto priemonė, kurios didžiausioji leidžiamoji masė ne didesnė kaip 3,5 tonos; [49 pakeit.]

| 22a) | furgonas kroviniams vežti yra transporto priemonė, kuri priklauso profesine vežimo kelių transportu veikla užsiimančiai įmonei, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009

   (*3)

  , kurios didžiausioji leidžiama pakrautos transporto priemonės masė yra 2,4–3,5 tonos ir kuri yra daugiau kaip 2 metrų aukščio; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

22a)

furgonas kroviniams vežti yra transporto priemonė, kuri priklauso profesine vežimo kelių transportu veikla užsiimančiai įmonei, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009

   (*3)

  , kurios didžiausioji leidžiama pakrautos transporto priemonės masė yra 2,4–3,5 tonos ir kuri yra daugiau kaip 2 metrų aukščio; [50 pakeit.]

| 22b) | netaršus veikimas reiškia, kad patikrinamu būdu veikianti transporto priemonė per išmetimo vamzdį neišskiria išmetamųjų teršalų visame kelių tinkle; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

22b)

netaršus veikimas reiškia, kad patikrinamu būdu veikianti transporto priemonė per išmetimo vamzdį neišskiria išmetamųjų teršalų visame kelių tinkle; [51 pakeit.]

| 23) | netarši transporto priemonė yra jokių išmetamųjų teršalų nepaliekanti transporto priemonė; |
| --- | --- |

23)

netarši transporto priemonė yra jokių išmetamųjų teršalų nepaliekanti transporto priemonė;

| 23a) | motociklas yra dviratė transporto priemonė su priekaba arba be jos, taip pat visos Reglamente (ES) Nr. 168/2013 nurodytos L3e, L4e, L5e, L6e ir L7e kategorijų triratės ir keturratės transporto priemonės; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

23a)

motociklas yra dviratė transporto priemonė su priekaba arba be jos, taip pat visos Reglamente (ES) Nr. 168/2013 nurodytos L3e, L4e, L5e, L6e ir L7e kategorijų triratės ir keturratės transporto priemonės; [52 pakeit.]

| 24) | vežėjas yra krovinius arba keleivius keliais vežanti įmonė; |
| --- | --- |

24)

vežėjas yra krovinius arba keleivius keliais vežanti įmonė;

| 25) | „EURO 0“, „EURO I“, „EURO II“, „EURO III“, „EURO IV“, „EURO V“, „EURO VI“ kategorijų transporto priemonė yra sunkioji transporto priemonė, kuri atitinka 0 priede nustatytas emisijos ribas; |
| --- | --- |

25)

„EURO 0“, „EURO I“, „EURO II“, „EURO III“, „EURO IV“, „EURO V“, „EURO VI“ kategorijų transporto priemonė yra sunkioji transporto priemonė, kuri atitinka 0 priede nustatytas emisijos ribas;

| 26) | transporto priemonės tipas yra kategorija, kuriai priskiriama sunkioji transporto priemonė pagal ašių skaičių, jos dydį ar svorį, ar pagal kitus žalą keliams atspindinčius transporto priemonių klasifikacijos faktorius, pvz., IV priede nustatytos kategorijos pagal žalą keliams, jeigu naudojama klasifikavimo sistema yra grindžiama tokiomis transporto priemonės savybėmis, kurios nurodytos visose valstybėse narėse naudojamuose dokumentuose arba yra aiškiai matomos; |
| --- | --- |

26)

transporto priemonės tipas yra kategorija, kuriai priskiriama sunkioji transporto priemonė pagal ašių skaičių, jos dydį ar svorį, ar pagal kitus žalą keliams atspindinčius transporto priemonių klasifikacijos faktorius, pvz., IV priede nustatytos kategorijos pagal žalą keliams, jeigu naudojama klasifikavimo sistema yra grindžiama tokiomis transporto priemonės savybėmis, kurios nurodytos visose valstybėse narėse naudojamuose dokumentuose arba yra aiškiai matomos;

| 27) | koncesijos sutartis yra viešojo darbų pirkimo sutartis,

  koncesija, kaip
  apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24

  2014/23/
  ES (*4)

  5 straipsnio
  1 straipsnyje

  dalyje
  ; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

27)

koncesijos sutartis yra viešojo darbų pirkimo sutartis,

  koncesija, kaip
  apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24

  2014/23/
  ES (*4)

  5 straipsnio
  1 straipsnyje

  dalyje
  ; [53 pakeit.]

| 28) | koncesijos rinkliava yra rinkliava, kurią koncesininkas ima pagal koncesijos sutartį; |
| --- | --- |

28)

koncesijos rinkliava yra rinkliava, kurią koncesininkas ima pagal koncesijos sutartį;

| 29) | iš esmės pakeista rinkliavos arba apmokestinimo tvarka yra rinkliavos arba apmokestinimo tvarka, kuri iš dalies pakeista taip, kad kaštai arba pajamos pakinta bent 5

  15
   %, palyginti su ankstesniais metais, po koregavimo dėl infliacijos, matuojamos pagal ES suderinto vartotojų kainų indekso pakeitimus, ir neįskaitant energijos ir neperdirbtų maisto produktų, kaip paskelbė Komisija (Eurostatas).
  Koncesijos sutartyse pakeitimai, kurie atitinka Direktyvos 2014/23/ES 43 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus kriterijus, nelaikomi esminiais. [54 pakeit.] |
| --- | --- |

29)

iš esmės pakeista rinkliavos arba apmokestinimo tvarka yra rinkliavos arba apmokestinimo tvarka, kuri iš dalies pakeista taip, kad kaštai arba pajamos pakinta bent 5

  15
   %, palyginti su ankstesniais metais, po koregavimo dėl infliacijos, matuojamos pagal ES suderinto vartotojų kainų indekso pakeitimus, ir neįskaitant energijos ir neperdirbtų maisto produktų, kaip paskelbė Komisija (Eurostatas).
  Koncesijos sutartyse pakeitimai, kurie atitinka Direktyvos 2014/23/ES 43 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus kriterijus, nelaikomi esminiais. [54 pakeit.]

| 29a) | kryžminis finansavimas – veiksmingų alternatyvių transporto infrastruktūros projektų finansavimas iš pajamų, gaunamų iš rinkliavų ir esamos transporto infrastruktūros mokesčių; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

29a)

kryžminis finansavimas – veiksmingų alternatyvių transporto infrastruktūros projektų finansavimas iš pajamų, gaunamų iš rinkliavų ir esamos transporto infrastruktūros mokesčių; [55 pakeit.]

| 29b) | valstybės narės – visos valstybių narių institucijos – centrinės valdžios institucijos, federacinės valstybės valdžios institucijos ar kitos teritorinės valdžios institucijos, – kurios pagal savo kompetenciją privalo užtikrinti Sąjungos teisės normų laikymąsi. [56 pakeit.]

  Taikant 2 punktą:






  a) | visais atvejais statybos kaštų, į kuriuos reikia atsižvelgti, dalis neviršija projekte numatyto dabartinio eksploatavimo laikotarpio dalies tų infrastruktūros komponentų, kurie dar veiks 2008 m. birželio 10 d. arba naujos rinkliavų tvarkos nustatymo dieną, jei ji yra vėlesnė; |
| --- | --- | --- |

29b)

valstybės narės – visos valstybių narių institucijos – centrinės valdžios institucijos, federacinės valstybės valdžios institucijos ar kitos teritorinės valdžios institucijos, – kurios pagal savo kompetenciją privalo užtikrinti Sąjungos teisės normų laikymąsi. [56 pakeit.]

Taikant 2 punktą:

a)

visais atvejais statybos kaštų, į kuriuos reikia atsižvelgti, dalis neviršija projekte numatyto dabartinio eksploatavimo laikotarpio dalies tų infrastruktūros komponentų, kurie dar veiks 2008 m. birželio 10 d. arba naujos rinkliavų tvarkos nustatymo dieną, jei ji yra vėlesnė;

| b) | į infrastruktūros arba infrastruktūros patobulinimų kaštus galima įtraukti konkrečius infrastruktūros kaštus, skirtus

  įskaitant tuos, kurie patiriami priėmus naujus reglamentavimo reikalavimus
  triukšmo poveikiui sumažinti ar

  , inovatyviems technologiniams sprendimams įdiegti arba
  kelių eismo saugumui pagerinti, bei

  taip pat
  faktinius infrastruktūros operatoriaus mokėjimus, susijusius su objektyviais aplinkos apsaugos elementais, pavyzdžiui, apsauga nuo dirvožemio taršos. [57 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

į infrastruktūros arba infrastruktūros patobulinimų kaštus galima įtraukti konkrečius infrastruktūros kaštus, skirtus

  įskaitant tuos, kurie patiriami priėmus naujus reglamentavimo reikalavimus
  triukšmo poveikiui sumažinti ar

  , inovatyviems technologiniams sprendimams įdiegti arba
  kelių eismo saugumui pagerinti, bei

  taip pat
  faktinius infrastruktūros operatoriaus mokėjimus, susijusius su objektyviais aplinkos apsaugos elementais, pavyzdžiui, apsauga nuo dirvožemio taršos. [57 pakeit.]

(*1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (OL L 348, 2013 12 20, p. 1)."

*1

(*2)  
  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).
  "

*2

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).

(*3)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).
  "

*3

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

(*4)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).
  “;"

*4

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

| 2a) | 6 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:










  „ba) | istorinės vertės transporto priemonėms“; [58 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

6 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

6 straipsnio 2 dalis papildoma šiuo punktu:

„ba)

„ba)

istorinės vertės transporto priemonėms“; [58 pakeit.]

istorinės vertės transporto priemonėms“;

| 3) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:

  „7 straipsnis

  1.   Nedarant poveikio 9 straipsnio 1 dalies a punktui, valstybės narės gali palikti galioti arba nustatyti rinkliavas ir naudotojo mokesčius transeuropiniame kelių tinkle arba tam tikrose to tinklo atkarpose ir kitose papildomose savo greitkelių tinklo atkarpose, kurios nėra transeuropinio kelių tinklo dalis, jeigu laikomasi šio straipsnio 3–9 dalyse bei 7a–7k straipsniuose nustatytų sąlygų.


  2.   1 dalis nedaro poveikio valstybių narių teisei laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo taikyti rinkliavas ir naudotojo mokesčius kituose keliuose, jeigu taikant rinkliavas ir naudotojo mokesčius tokiuose kituose keliuose nediskriminuojami tarptautinio eismo dalyviai ir neiškreipiama operatorių konkurencija. Keliams, kurie nepriklauso transeuropiniam kelių tinklui ir kurie nėra greitkeliai, taikomos rinkliavos ir naudotojo mokesčiai atitinka šio straipsnio 3 ir 4 dalyse, 7a straipsnyje ir 7j straipsnio 1, 2 ir 4 dalyse nustatytas sąlygas.


  3.   Valstybės narės jokios kategorijos transporto priemonei už naudojimąsi ta pačia kelio atkarpa netaiko kartu ir rinkliavų, ir naudotojo mokesčių. Vis dėlto savo tinkle naudotojo mokestį imanti valstybė narė taip pat gali imti rinkliavas už naudojimąsi tiltais, tuneliais ir kalnų pervažomis.


  4.   Renkant rinkliavas ir naudotojo mokesčius negali būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama dėl kelių naudotojo pilietybės, dėl valstybės narės ar trečiosios valstybės, kurioje įsisteigęs vežėjas ar įregistruota transporto priemonė, arba dėl transporto operacijos pradžios ar paskirties vietos.


  5.   Valstybės narės gali numatyti mažesnes rinkliavas ar naudotojo mokesčius arba atleisti nuo pareigos mokėti rinkliavas ar naudotojo mokesčius už sunkiąsias transporto priemones, kurioms netaikomas reikalavimas įdiegti ir naudoti tachografus, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 165/2014 (*5), ir šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nustatytas sąlygas atitinkančiais atvejais.


  6.   Nepažeidžiant 9 dalies, nuo 2018 m. sausio 1 d. ...
  [šios direktyvos įsigaliojimo data]
  valstybės narės nebegali įvesti naudotojo mokesčių
  krovinius gabenančioms
  sunkiosioms transporto priemonėms
  ir furgonams
  . Iki tos datos įvesti naudotojo mokesčiai gali likti galioti iki 2023

  2022
   m. gruodžio 31 d.
  , o nuo 2023 m. sausio 1 d. kelių tinkle, kuriam taikoma ši direktyva, juos turi pakeisti infrastruktūros mokesčiai. [59 pakeit.]



  7.   Nuo [šios direktyvos įsigaliojimo data] valstybės narės nebegali įvesti naudotojo mokesčių lengvosioms transporto priemonėms. Prieš tą datą įvesti naudotojo mokesčiai palaipsniui panaikinami iki 2027 m. gruodžio 31 d.


  8.   Sunkiųjų transporto priemonių atveju iki 2019 m. gruodžio 31 d. valstybė narė gali nuspręsti taikyti rinkliavas arba naudotojo mokesčius tik toms transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris yra ne mažesnis kaip 12 tonų, jei ji mano, kad jų taikymas transporto priemonėms, kurių svoris yra mažesnis kaip 12 tonų:






  a) | dėl eismo nukreipimo darytų didelį neigiamą poveikį laisvam eismo srautui, aplinkai, triukšmo lygiui, grūstims, sveikatai arba kelių eismo saugai; |
| --- | --- | --- |

3)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

1.   Nedarant poveikio 9 straipsnio 1 dalies a punktui, valstybės narės gali palikti galioti arba nustatyti rinkliavas ir naudotojo mokesčius transeuropiniame kelių tinkle arba tam tikrose to tinklo atkarpose ir kitose papildomose savo greitkelių tinklo atkarpose, kurios nėra transeuropinio kelių tinklo dalis, jeigu laikomasi šio straipsnio 3–9 dalyse bei 7a–7k straipsniuose nustatytų sąlygų.

2.   1 dalis nedaro poveikio valstybių narių teisei laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo taikyti rinkliavas ir naudotojo mokesčius kituose keliuose, jeigu taikant rinkliavas ir naudotojo mokesčius tokiuose kituose keliuose nediskriminuojami tarptautinio eismo dalyviai ir neiškreipiama operatorių konkurencija. Keliams, kurie nepriklauso transeuropiniam kelių tinklui ir kurie nėra greitkeliai, taikomos rinkliavos ir naudotojo mokesčiai atitinka šio straipsnio 3 ir 4 dalyse, 7a straipsnyje ir 7j straipsnio 1, 2 ir 4 dalyse nustatytas sąlygas.

3.   Valstybės narės jokios kategorijos transporto priemonei už naudojimąsi ta pačia kelio atkarpa netaiko kartu ir rinkliavų, ir naudotojo mokesčių. Vis dėlto savo tinkle naudotojo mokestį imanti valstybė narė taip pat gali imti rinkliavas už naudojimąsi tiltais, tuneliais ir kalnų pervažomis.

4.   Renkant rinkliavas ir naudotojo mokesčius negali būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama dėl kelių naudotojo pilietybės, dėl valstybės narės ar trečiosios valstybės, kurioje įsisteigęs vežėjas ar įregistruota transporto priemonė, arba dėl transporto operacijos pradžios ar paskirties vietos.

5.   Valstybės narės gali numatyti mažesnes rinkliavas ar naudotojo mokesčius arba atleisti nuo pareigos mokėti rinkliavas ar naudotojo mokesčius už sunkiąsias transporto priemones, kurioms netaikomas reikalavimas įdiegti ir naudoti tachografus, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 165/2014 (*5), ir šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nustatytas sąlygas atitinkančiais atvejais.

6.   Nepažeidžiant 9 dalies, nuo 2018 m. sausio 1 d. ...
  [šios direktyvos įsigaliojimo data]
  valstybės narės nebegali įvesti naudotojo mokesčių
  krovinius gabenančioms
  sunkiosioms transporto priemonėms
  ir furgonams
  . Iki tos datos įvesti naudotojo mokesčiai gali likti galioti iki 2023

  2022
   m. gruodžio 31 d.
  , o nuo 2023 m. sausio 1 d. kelių tinkle, kuriam taikoma ši direktyva, juos turi pakeisti infrastruktūros mokesčiai. [59 pakeit.]

7.   Nuo [šios direktyvos įsigaliojimo data] valstybės narės nebegali įvesti naudotojo mokesčių lengvosioms transporto priemonėms. Prieš tą datą įvesti naudotojo mokesčiai palaipsniui panaikinami iki 2027 m. gruodžio 31 d.

8.   Sunkiųjų transporto priemonių atveju iki 2019 m. gruodžio 31 d. valstybė narė gali nuspręsti taikyti rinkliavas arba naudotojo mokesčius tik toms transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris yra ne mažesnis kaip 12 tonų, jei ji mano, kad jų taikymas transporto priemonėms, kurių svoris yra mažesnis kaip 12 tonų:

a)

dėl eismo nukreipimo darytų didelį neigiamą poveikį laisvam eismo srautui, aplinkai, triukšmo lygiui, grūstims, sveikatai arba kelių eismo saugai;

| b) | sudarytų administracinių kaštų, viršijančių 30 % papildomų pajamų, kurios būtų gautos rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius taikant transporto priemonėms, kurių svoris yra mažesnis kaip 12 tonų. |
| --- | --- |

b)

sudarytų administracinių kaštų, viršijančių 30 % papildomų pajamų, kurios būtų gautos rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius taikant transporto priemonėms, kurių svoris yra mažesnis kaip 12 tonų.

Valstybės narės, kurios nusprendžia taikyti rinkliavas arba naudotojo mokesčius, arba abu tik toms transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris yra ne mažesnis kaip 12 tonų, apie savo sprendimą ir jo motyvus praneša Komisijai.

9.   Nuo 2020 m. sausio 1 d. sunkiosioms transporto priemonėms taikomos rinkliavos ir naudotojo mokesčiai taikomi visoms sunkiosioms transporto priemonėms
  ir kroviniams vežti skirtiems furgonams
  . [61 pakeit.]

10.   Sunkiosioms

  Iki 2022 m. gruodžio 31 d. sunkiosioms
  transporto priemonėms
  ir kroviniams vežti skirtiems furgonams
  taikomos rinkliavos ir naudotojo mokesčiai ir lengvosioms transporto priemonėms
  , kurios nėra kroviniams vežti skirti furgonai,
  taikomos rinkliavos bei naudotojo mokesčiai gali būti įvedami arba paliekami galioti nepriklausomai vieni nuo kitų. [62 pakeit.]

(*5)  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).“;"

*5

| 4) | 7a straipsnis pakeičiamas taip:

  „7a straipsnis

  1.   Naudotojo mokesčiai yra proporcingi naudojimosi infrastruktūra trukmei.


  2.   Taikant naudotojo mokesčius sunkiosioms transporto priemonėms, infrastruktūra leidžiama naudotis bent šiuos laikotarpius: dieną, savaitę, mėnesį ir metus. Mėnesio tarifas turi būti ne didesnis kaip 10 % metų tarifo, savaitės tarifas turi būti ne didesnis kaip 5 % metų tarifo, o dienos tarifas turi būti ne didesnis kaip 2 % metų tarifo.
  Valstybė narė joje registruotoms transporto priemonėms gali taikyti tik metinius mokesčio tarifus.
  Valstybės narės už visų kategorijų sunkiąsias transporto priemones nustato tokio dydžio naudotojo mokesčius (įskaitant administracinius kaštus), kurie neviršija II priede nustatytų maksimalių tarifų.


  3.   Taikant naudotojo mokesčius lengviesiems automobiliams, infrastruktūra leidžiama naudotis bent šiuos laikotarpius:
  dieną; savaitę;
  10 dienų; mėnesį arba du mėnesius, arba abu šiuos laikotarpius; metus. Dviejų mėnesių tarifas turi būti ne didesnis kaip 30 % metų tarifo, mėnesio tarifas turi būti ne didesnis kaip 18 % metų tarifo, o 10 dienų
  , savaitės ir dienos
  tarifas turi būti ne didesnis kaip 8 % metų tarifo. [63 pakeit.]

  Valstybės narės gali leisti naudotis infrastruktūra ir kitus laikotarpius. Tokiais atvejais valstybės narės taiko vienodų sąlygų užtikrinimo naudotojams principu grindžiamus tarifus atsižvelgdamos į visus aktualius veiksnius, visų pirma metų tarifą ir kitų pirmoje pastraipoje nurodytų laikotarpių tarifus, vyraujančius naudojimo modelius ir administracinius kaštus.
  Iki 2017 m. gegužės 31 d. priimtų naudotojo mokesčių schemų atveju valstybės narės gali palikti iki tos datos galiojusius tarifus, viršijančius pirmoje pastraipoje nurodytas ribas, ir atitinkamus didesnius kitų naudojimo laikotarpių tarifus laikydamosi vienodų sąlygų užtikrinimo principo. Tačiau kai tik įsigalioja iš esmės pakeista rinkliavos arba apmokestinimo tvarka ir ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d. jos turi laikytis pirmoje pastraipoje nurodytų ribų ir antros pastraipos.


  4.   Mikroautobusų
  , furgonų
  ir
  kroviniams vežti skirtų
  furgonų atveju valstybės narės laikosi arba 2, arba 3 dalies. Tačiau ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d. valstybės narės mikroautobusams
  , furgonams
  ir
  kroviniams vežti skirtiems
  furgonams taiko didesnius naudotojo mokesčius nei lengviesiems automobiliams. [64 pakeit.]





  4a.
     
  Siekiant užtikrinti proporcingą kelių apmokestinimą galima atsižvelgti į transporto operacijų, pradėtų Sąjungos pakraštyje esančioje šalyje, ypatumus.“; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

4)

7a straipsnis pakeičiamas taip:

„7a straipsnis

1.   Naudotojo mokesčiai yra proporcingi naudojimosi infrastruktūra trukmei.

2.   Taikant naudotojo mokesčius sunkiosioms transporto priemonėms, infrastruktūra leidžiama naudotis bent šiuos laikotarpius: dieną, savaitę, mėnesį ir metus. Mėnesio tarifas turi būti ne didesnis kaip 10 % metų tarifo, savaitės tarifas turi būti ne didesnis kaip 5 % metų tarifo, o dienos tarifas turi būti ne didesnis kaip 2 % metų tarifo.

Valstybė narė joje registruotoms transporto priemonėms gali taikyti tik metinius mokesčio tarifus.

Valstybės narės už visų kategorijų sunkiąsias transporto priemones nustato tokio dydžio naudotojo mokesčius (įskaitant administracinius kaštus), kurie neviršija II priede nustatytų maksimalių tarifų.

3.   Taikant naudotojo mokesčius lengviesiems automobiliams, infrastruktūra leidžiama naudotis bent šiuos laikotarpius:
  dieną; savaitę;
  10 dienų; mėnesį arba du mėnesius, arba abu šiuos laikotarpius; metus. Dviejų mėnesių tarifas turi būti ne didesnis kaip 30 % metų tarifo, mėnesio tarifas turi būti ne didesnis kaip 18 % metų tarifo, o 10 dienų
  , savaitės ir dienos
  tarifas turi būti ne didesnis kaip 8 % metų tarifo. [63 pakeit.]

Valstybės narės gali leisti naudotis infrastruktūra ir kitus laikotarpius. Tokiais atvejais valstybės narės taiko vienodų sąlygų užtikrinimo naudotojams principu grindžiamus tarifus atsižvelgdamos į visus aktualius veiksnius, visų pirma metų tarifą ir kitų pirmoje pastraipoje nurodytų laikotarpių tarifus, vyraujančius naudojimo modelius ir administracinius kaštus.

Iki 2017 m. gegužės 31 d. priimtų naudotojo mokesčių schemų atveju valstybės narės gali palikti iki tos datos galiojusius tarifus, viršijančius pirmoje pastraipoje nurodytas ribas, ir atitinkamus didesnius kitų naudojimo laikotarpių tarifus laikydamosi vienodų sąlygų užtikrinimo principo. Tačiau kai tik įsigalioja iš esmės pakeista rinkliavos arba apmokestinimo tvarka ir ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d. jos turi laikytis pirmoje pastraipoje nurodytų ribų ir antros pastraipos.

4.   Mikroautobusų
  , furgonų
  ir
  kroviniams vežti skirtų
  furgonų atveju valstybės narės laikosi arba 2, arba 3 dalies. Tačiau ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d. valstybės narės mikroautobusams
  , furgonams
  ir
  kroviniams vežti skirtiems
  furgonams taiko didesnius naudotojo mokesčius nei lengviesiems automobiliams. [64 pakeit.]

4a.
     
  Siekiant užtikrinti proporcingą kelių apmokestinimą galima atsižvelgti į transporto operacijų, pradėtų Sąjungos pakraštyje esančioje šalyje, ypatumus.“; [65 pakeit.]

| 4a) | 7b straipsnis papildomas šia dalimi:





  „2a.
     
  Greitkelių atkarpose, kuriose taikomas infrastruktūros mokestis, yra reikiama infrastruktūra, kad būtų užtikrintas saugus visų naudotojų eismas, taip pat gali būti įrengtos saugios visoms oro sąlygoms pritaikytos stovėjimo aikštelės pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. .../..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamente (EB) Nr. 561/2006 nustatyti būtiniausi reikalavimai dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių ir Reglamente (ES) Nr. 165/2014 nustatyti reikalavimai dėl vietos nustatymo tachografais (2017/0122(COD)).“ [66 pakeit.] |
| --- | --- |

4a)

4a)

7b straipsnis papildomas šia dalimi:

7b straipsnis papildomas šia dalimi:

„2a.
     
  Greitkelių atkarpose, kuriose taikomas infrastruktūros mokestis, yra reikiama infrastruktūra, kad būtų užtikrintas saugus visų naudotojų eismas, taip pat gali būti įrengtos saugios visoms oro sąlygoms pritaikytos stovėjimo aikštelės pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. .../..., kuriuo iš dalies keičiami Reglamente (EB) Nr. 561/2006 nustatyti būtiniausi reikalavimai dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių ir Reglamente (ES) Nr. 165/2014 nustatyti reikalavimai dėl vietos nustatymo tachografais (2017/0122(COD)).“ [66 pakeit.]

| 5) | 7c straipsnis pakeičiamas taip:

  „7c straipsnis

  1.   Valstybės narės gali palikti galioti arba įvesti išorinių kaštų mokestį, susijusį su eismo oro taršos arba akustinės taršos, arba abiejų kaštais.


  Kelių tinklo atkarpose, kuriose netaikomi infrastruktūros mokesčiai, gali būti nustatomi arba paliekami galioti išorinių sąnaudų mokesčiai.



  Sunkiųjų transporto priemonių atveju

  Eismo oro taršos arba akustinės taršos
  išorinių kaštų mokestis diferencijuojamas ir nustatomas laikantis būtiniausių reikalavimų ir metodų, nurodytų IIIa priede, ir turi atitikti
  bent
  IIIb priede nustatytas pamatines

  minimalias
  vertes. [67 pakeit.]



  2.   Įskaičiuojami kaštai turi būti susiję su tinklu arba tinklo dalimi, už kurį (kurią) imami išorinių kaštų mokesčiai, ir su transporto priemonėmis, kurioms jie taikomi. Valstybės narės gali nuspręsti susigrąžinti tik tam tikrą tų kaštų procentinę dalį.


  3.   Su eismo oro tarša susijęs išorinių kaštų mokestis netaikomas griežčiausius EURO emisijos standartus atitinkančioms sunkiosioms transporto priemonėms.
  Pirma pastraipa nustoja galioti praėjus ketveriems metams po datos, kurią pradėtos taikyti taisyklės, kuriomis įvesti tie standartai.


  4.   Išorinių kaštų mokesčio sumą nustato atitinkama valstybė narė. Jei valstybė narė paveda tai atlikti tam tikrai institucijai, ši institucija turi būti teisiškai ir finansiškai nepriklausoma nuo organizacijos, kuriai pavesta administruoti ar rinkti visą mokestį ar jo dalį.


  5.   Nuo 2021 m. sausio 1 d. rinkliavas taikančios valstybės narės taiko išorinių

  eismo oro taršos arba akustinės taršos šorinių
  kaštų mokestį sunkiosioms transporto priemonėms bent toje

  ir kroviniams vežti skirtiems furgonams visose
  7 straipsnio 1 dalyje nurodyto

  nurodytose
  tinklo dalyje

  dalyse
  , kurioje sunkiųjų transporto priemonių daroma žala aplinkai yra didesnė nei vidutinė šių priemonių žala aplinkai, atsižvelgdamos į IIIa priede nurodytus atitinkamus atskaitomybės reikalavimus.“

  kuriose taikomas infrastruktūros mokestis
  . [68 pakeit.]





  5a.
     
  Nuo 2026 m. sausio 1 d. bet kurioje 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje kelių tinklo atkarpoje nustatytas išorinių sąnaudų mokestis nediskriminuojant taikomas visų kategorijų transporto priemonėms. [69 pakeit.]





  5b.
     
  Valstybės narės gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, suteikiančias galimybę reguliuoti išorinių sąnaudų mokesčių senovinėms transporto priemonėms tarifą.“; [70 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

7c straipsnis pakeičiamas taip:

„7c straipsnis

1.   Valstybės narės gali palikti galioti arba įvesti išorinių kaštų mokestį, susijusį su eismo oro taršos arba akustinės taršos, arba abiejų kaštais.

Kelių tinklo atkarpose, kuriose netaikomi infrastruktūros mokesčiai, gali būti nustatomi arba paliekami galioti išorinių sąnaudų mokesčiai.

Sunkiųjų transporto priemonių atveju

  Eismo oro taršos arba akustinės taršos
  išorinių kaštų mokestis diferencijuojamas ir nustatomas laikantis būtiniausių reikalavimų ir metodų, nurodytų IIIa priede, ir turi atitikti
  bent
  IIIb priede nustatytas pamatines

  minimalias
  vertes. [67 pakeit.]

2.   Įskaičiuojami kaštai turi būti susiję su tinklu arba tinklo dalimi, už kurį (kurią) imami išorinių kaštų mokesčiai, ir su transporto priemonėmis, kurioms jie taikomi. Valstybės narės gali nuspręsti susigrąžinti tik tam tikrą tų kaštų procentinę dalį.

3.   Su eismo oro tarša susijęs išorinių kaštų mokestis netaikomas griežčiausius EURO emisijos standartus atitinkančioms sunkiosioms transporto priemonėms.

Pirma pastraipa nustoja galioti praėjus ketveriems metams po datos, kurią pradėtos taikyti taisyklės, kuriomis įvesti tie standartai.

4.   Išorinių kaštų mokesčio sumą nustato atitinkama valstybė narė. Jei valstybė narė paveda tai atlikti tam tikrai institucijai, ši institucija turi būti teisiškai ir finansiškai nepriklausoma nuo organizacijos, kuriai pavesta administruoti ar rinkti visą mokestį ar jo dalį.

5.   Nuo 2021 m. sausio 1 d. rinkliavas taikančios valstybės narės taiko išorinių

  eismo oro taršos arba akustinės taršos šorinių
  kaštų mokestį sunkiosioms transporto priemonėms bent toje

  ir kroviniams vežti skirtiems furgonams visose
  7 straipsnio 1 dalyje nurodyto

  nurodytose
  tinklo dalyje

  dalyse
  , kurioje sunkiųjų transporto priemonių daroma žala aplinkai yra didesnė nei vidutinė šių priemonių žala aplinkai, atsižvelgdamos į IIIa priede nurodytus atitinkamus atskaitomybės reikalavimus.“

  kuriose taikomas infrastruktūros mokestis
  . [68 pakeit.]

5a.
     
  Nuo 2026 m. sausio 1 d. bet kurioje 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje kelių tinklo atkarpoje nustatytas išorinių sąnaudų mokestis nediskriminuojant taikomas visų kategorijų transporto priemonėms. [69 pakeit.]

5b.
     
  Valstybės narės gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, suteikiančias galimybę reguliuoti išorinių sąnaudų mokesčių senovinėms transporto priemonėms tarifą.“; [70 pakeit.]

| 6) | įterpiamas šis 7da straipsnis:

  „7da straipsnis

  1.   Valstybės narės gali laikydamosi V priede išdėstytų reikalavimų įvesti grūsčių mokestį bet kurioje jų kelių tinklo atkarpoje, kurioje susidaro grūstys. Grūsčių mokestis gali būti taikomas tik tose kelio atkarpose, kuriose grūstys susidaro nuolat, ir tik tais laikotarpiais, kai jos paprastai susidaro.


  2.   Valstybės narės nustato 1 dalyje nurodytas kelių atkarpas ir laikotarpius remdamosi objektyviais su grūsčių tuose keliuose ir jų apylinkėse lygiu susijusiais kriterijais, pvz., vidutiniu vėlavimu arba eilių ilgiu.


  3.   Bet kuriai kelių tinklo atkarpai nustatytas grūsčių

  spūsčių
  mokestis taikomas be diskriminavimo visų kategorijų transporto priemonėms laikantis V priede pateiktų standartinių ekvivalentiškumo koeficientų.
  Tačiau valstybės narės, siekdamos skatinti visuomeninį transportą, socialinę ir ekonominę plėtrą ir teritorinę sanglaudą, gali nuspręsti šio mokesčio netaikyti autobusams ir tolimojo susisiekimo autobusams. [72 pakeit.]



  4.   Grūsčių mokestis atspindi kaštus, kurie dėl transporto priemonės susidarė kitiems kelių naudotojams ir netiesiogiai plačiajai visuomenei, bet jokių tipų keliuose negali viršyti VI priede nurodytų maksimalių dydžių.


  5.   Valstybės narės įdiegia tinkamus mechanizmus grūsčių mokesčių poveikiui stebėti ir mokesčių dydžiui peržiūrėti. Jos reguliariai – bent kas trejus metus – peržiūri mokesčių dydį siekdamos užtikrinti, kad jie nebūtų didesni nei jų patiriami grūsčių kaštai, susidarantys tose kelių atkarpose, kuriose taikomi grūsčių mokesčiai.“; |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šis 7da straipsnis:

„7da straipsnis

1.   Valstybės narės gali laikydamosi V priede išdėstytų reikalavimų įvesti grūsčių mokestį bet kurioje jų kelių tinklo atkarpoje, kurioje susidaro grūstys. Grūsčių mokestis gali būti taikomas tik tose kelio atkarpose, kuriose grūstys susidaro nuolat, ir tik tais laikotarpiais, kai jos paprastai susidaro.

2.   Valstybės narės nustato 1 dalyje nurodytas kelių atkarpas ir laikotarpius remdamosi objektyviais su grūsčių tuose keliuose ir jų apylinkėse lygiu susijusiais kriterijais, pvz., vidutiniu vėlavimu arba eilių ilgiu.

3.   Bet kuriai kelių tinklo atkarpai nustatytas grūsčių

  spūsčių
  mokestis taikomas be diskriminavimo visų kategorijų transporto priemonėms laikantis V priede pateiktų standartinių ekvivalentiškumo koeficientų.
  Tačiau valstybės narės, siekdamos skatinti visuomeninį transportą, socialinę ir ekonominę plėtrą ir teritorinę sanglaudą, gali nuspręsti šio mokesčio netaikyti autobusams ir tolimojo susisiekimo autobusams. [72 pakeit.]

4.   Grūsčių mokestis atspindi kaštus, kurie dėl transporto priemonės susidarė kitiems kelių naudotojams ir netiesiogiai plačiajai visuomenei, bet jokių tipų keliuose negali viršyti VI priede nurodytų maksimalių dydžių.

5.   Valstybės narės įdiegia tinkamus mechanizmus grūsčių mokesčių poveikiui stebėti ir mokesčių dydžiui peržiūrėti. Jos reguliariai – bent kas trejus metus – peržiūri mokesčių dydį siekdamos užtikrinti, kad jie nebūtų didesni nei jų patiriami grūsčių kaštai, susidarantys tose kelių atkarpose, kuriose taikomi grūsčių mokesčiai.“;

| 7) | 7f ir 7 g straipsniai pakeičiami taip:

  „7f straipsnis

  1.   Informavusi Komisiją valstybė narė infrastruktūros mokestį, taikomą konkrečiose kelio atkarpose, kuriose nuolat susidaro grūstys arba kuriomis važiuodamos transporto priemonės daro didelę žalą aplinkai, gali padidinti, jeigu laikomasi šių sąlygų:






  a) | iš padidinimo gautos pajamos investuojamos į pagrindinio tinklo, identifikuoto pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių, transporto infrastruktūros, kuri tiesiogiai padėtų sumažinti grūstis arba žalą aplinkai ir kuri

  transporto paslaugų, kurios
  yra tame pačiame koridoriuje, kaip ir kelio atkarpa, kuriai taikomas mokesčio padidinimas, statybos finansavimą; [75 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

7)

7f ir 7 g straipsniai pakeičiami taip:

„7f straipsnis

1.   Informavusi Komisiją valstybė narė infrastruktūros mokestį, taikomą konkrečiose kelio atkarpose, kuriose nuolat susidaro grūstys arba kuriomis važiuodamos transporto priemonės daro didelę žalą aplinkai, gali padidinti, jeigu laikomasi šių sąlygų:

a)

iš padidinimo gautos pajamos investuojamos į pagrindinio tinklo, identifikuoto pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyrių, transporto infrastruktūros, kuri tiesiogiai padėtų sumažinti grūstis arba žalą aplinkai ir kuri

  transporto paslaugų, kurios
  yra tame pačiame koridoriuje, kaip ir kelio atkarpa, kuriai taikomas mokesčio padidinimas, statybos finansavimą; [75 pakeit.]

| b) | mokesčio padidinimas neviršija 15 % infrastruktūros mokesčio svertinio vidurkio, apskaičiuoto pagal 7b straipsnio 1 dalį ir 7e straipsnį, išskyrus atvejus, kai gautos pajamos investuojamos į pagrindinio tinklo koridorių tarpvalstybines atkarpas

  atkarpas kalnuotose vietovėse, kuriose infrastruktūros sąnaudos ir žala aplinkai didesnės
  ; tokiu atveju mokesčio padidinimas negali viršyti 25

  50
   %; [76 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

mokesčio padidinimas neviršija 15 % infrastruktūros mokesčio svertinio vidurkio, apskaičiuoto pagal 7b straipsnio 1 dalį ir 7e straipsnį, išskyrus atvejus, kai gautos pajamos investuojamos į pagrindinio tinklo koridorių tarpvalstybines atkarpas

  atkarpas kalnuotose vietovėse, kuriose infrastruktūros sąnaudos ir žala aplinkai didesnės
  ; tokiu atveju mokesčio padidinimas negali viršyti 25

  50
   %; [76 pakeit.]

| c) | padidinus mokestį, negali susidaryti diskriminacinės sąlygos komerciniam transportui, palyginti su kitais kelių naudotojais; |
| --- | --- |

c)

padidinus mokestį, negali susidaryti diskriminacinės sąlygos komerciniam transportui, palyginti su kitais kelių naudotojais;

| d) | tikslios vietos, kuriai bus taikomas padidintas mokestis, apibūdinimas ir sprendimo finansuoti a punkte nurodytų pagrindinio tinklo koridorių statybą

  nurodytą transporto infrastruktūrą arba transporto paslaugas
  įrodymai pateikiami Komisijai iki mokesčio padidinimo; [77 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

tikslios vietos, kuriai bus taikomas padidintas mokestis, apibūdinimas ir sprendimo finansuoti a punkte nurodytų pagrindinio tinklo koridorių statybą

  nurodytą transporto infrastruktūrą arba transporto paslaugas
  įrodymai pateikiami Komisijai iki mokesčio padidinimo; [77 pakeit.]

| e) | laikotarpis, kuriuo bus taikomas padidintas mokestis, nustatomas ir apribojamas iš anksto ir, atsižvelgiant į planuojamas gauti pajamas, jis atitinka projektų, kurie bendrai finansuojami iš mokesčio padidinimo pajamų, finansinius planus ir ekonominės naudos analizę. |
| --- | --- |

e)

laikotarpis, kuriuo bus taikomas padidintas mokestis, nustatomas ir apribojamas iš anksto ir, atsižvelgiant į planuojamas gauti pajamas, jis atitinka projektų, kurie bendrai finansuojami iš mokesčio padidinimo pajamų, finansinius planus ir ekonominės naudos analizę.

1a.   Naujų tarpvalstybinių projektų atveju mokestis gali būti padidinamas tik jei tam pritaria visos tame projekte dalyvaujančios valstybės narės. [78 ir 164 pakeit.]

2.   Mokesčio padidinimas gali būti taikomas pagal 7 g arba 7ga straipsnį diferencijuojamam infrastruktūros mokesčiui.

3.   Gavusi iš valstybės narės, ketinančios padidinti mokestį, reikiamą informaciją, Komisija pateikia ją 9c straipsnyje nurodyto komiteto nariams. Jei Komisija mano, kad planuojamas mokesčio padidinimas neatitinka 1 dalyje nustatytų sąlygų arba kad planuojamas mokesčio padidinimas padarys didelį neigiamą poveikį periferinių regionų ekonominiam vystymuisi, ji gali įgyvendinimo aktais atmesti arba prašyti pakeisti atitinkamos valstybės narės pateiktus apmokestinimo planus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 9c straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
  7e straipsnio 3 dalyje nurodytoms rinkliavų sistemoms taikomas mokesčio padidinimas pagal šią direktyvą nelaikomas esminiu pakeitimu. [79 pakeit.]

4.   Mokesčio padidinimo suma išskaičiuojama iš išorinių kaštų mokesčio sumos, apskaičiuotos pagal 7c straipsnį, išskyrus EURO emisijos 0, I ir II klasių transporto priemones nuo 2011 m. spalio 15 d., III ir IV klasių – nuo 2015 m. sausio 1 d., V klasės – nuo 2019 m. sausio 1 d. ir VI klasės – nuo 2023 m. sausio mėn. Visos pajamos, gautos tuo pačiu metu taikant mokesčio padidinimą ir išorinių kaštų mokesčius, investuojamos į Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 I priedo I dalyje išvardytų pagrindinio tinklo koridorių statybos finansavimą. [80 pakeit.]

5.   Mokesčio padidinimas negali būti taikomas toms kelių atkarpoms, kuriose taikomas grūsčių mokestis.

7 g straipsnis

1.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. infrastruktūros mokestis gali būti diferencijuojamas siekiant sumažinti grūstis, kuo labiau sumažinti žalą infrastruktūrai ir optimizuoti naudojimąsi atitinkama infrastruktūra arba remti kelių eismo saugumą, jeigu laikomasi šių sąlygų:

| a) | diferencijavimas yra skaidrus, skelbiamas viešai ir taikomas vienodomis sąlygomis visiems naudotojams; |
| --- | --- |

a)

diferencijavimas yra skaidrus, skelbiamas viešai ir taikomas vienodomis sąlygomis visiems naudotojams;

| b) | diferencijuojama pagal paros metą, dienos tipą arba metų laiką; |
| --- | --- |

b)

diferencijuojama pagal paros metą, dienos tipą arba metų laiką;

| c) | joks infrastruktūros mokestis daugiau kaip 175 % neviršija maksimalaus infrastruktūros mokesčio svertinio vidurkio, nurodyto 7b straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

joks infrastruktūros mokestis daugiau kaip 175 % neviršija maksimalaus infrastruktūros mokesčio svertinio vidurkio, nurodyto 7b straipsnyje;

| d) | piko metas, per kurį, siekiant sumažinti transporto grūstis

  spūstis
  , taikomi aukštesni infrastruktūros mokesčiai, neviršija penkių valandų per dieną
  arba valandų, per kurias spūsčių santykis viršija 100 % pajėgumų, skaičiaus
  ; [81 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

piko metas, per kurį, siekiant sumažinti transporto grūstis

  spūstis
  , taikomi aukštesni infrastruktūros mokesčiai, neviršija penkių valandų per dieną
  arba valandų, per kurias spūsčių santykis viršija 100 % pajėgumų, skaičiaus
  ; [81 pakeit.]

| e) | diferencijavimas nustatomas ir taikomas skaidriai ir pajamų atžvilgiu neutraliai, kelio atkarpoje, kurioje yra grūsčių, imant mažesnes rinkliavas iš vežėjų, kurie keliauja ne piko metu, ir didesnes rinkliavas iš vežėjų, kurie keliauja ta pačia kelio atkarpa piko valandomis.
  Valstybė narė, pageidaujanti pradėti taikyti tokį diferencijavimą arba pakeisti taikomą diferencijavimą, praneša apie tai Komisijai ir pateikia jai informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar laikomasi nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

e)

diferencijavimas nustatomas ir taikomas skaidriai ir pajamų atžvilgiu neutraliai, kelio atkarpoje, kurioje yra grūsčių, imant mažesnes rinkliavas iš vežėjų, kurie keliauja ne piko metu, ir didesnes rinkliavas iš vežėjų, kurie keliauja ta pačia kelio atkarpa piko valandomis.

Valstybė narė, pageidaujanti pradėti taikyti tokį diferencijavimą arba pakeisti taikomą diferencijavimą, praneša apie tai Komisijai ir pateikia jai informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar laikomasi nustatytų sąlygų.

2.   Iki 2020 m. gruodžio 31 d. valstybės narės sunkiosioms transporto priemonėms diferencijuoja infrastruktūros mokestį pagal transporto priemonės EURO emisijos klasę taip, kad joks infrastruktūros mokestis daugiau kaip 100 % neviršytų to paties mokesčio, taikomo griežčiausius emisijos standartus atitinkančioms lygiavertėms transporto priemonėms. Jau esamoms koncesijos sutartims šis reikalavimas gali būti netaikomas iki jų pratęsimo.

Vis dėlto valstybė narė gali nukrypti nuo reikalavimo diferencijuoti infrastruktūros mokestį, jeigu egzistuoja bet kuri iš šių aplinkybių:

| i) | reikalavimo taikymas rimtai pakenktų jos teritorijoje taikomų rinkliavų sistemų nuoseklumui; |
| --- | --- |

i)

reikalavimo taikymas rimtai pakenktų jos teritorijoje taikomų rinkliavų sistemų nuoseklumui;

| ii) | tokio diferencijavimo nebūtų įmanoma techniškai taikyti atitinkamoje rinkliavų sistemoje; |
| --- | --- |

ii)

tokio diferencijavimo nebūtų įmanoma techniškai taikyti atitinkamoje rinkliavų sistemoje;

| iii) | taikant šį reikalavimą būtų nukreiptas labiausiai taršių transporto priemonių eismas, ir tai darytų neigiamą poveikį kelių eismo saugumui ir visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

iii)

taikant šį reikalavimą būtų nukreiptas labiausiai taršių transporto priemonių eismas, ir tai darytų neigiamą poveikį kelių eismo saugumui ir visuomenės sveikatai;

| iv) | į rinkliavą yra įskaičiuotas išorinių kaštų mokestis. |
| --- | --- |

iv)

į rinkliavą yra įskaičiuotas išorinių kaštų mokestis.

Apie visas tokias nukrypti leidžiančias nuostatas arba mokesčio netaikymą pranešama Komisijai.

3.   Kai patikrinimo metu vairuotojas arba, atitinkamais atvejais, vežėjas negali pateikti

  nesinaudoja elektronine rinkliavos sistema, neturi galiojančios registracijos arba jo
  transporto priemonės dokumentų, reikalingų

  priemonėje nėra sumontuotos kelių rinkliavų operatoriaus patvirtintos įrangos
  ,
  reikalingos
  transporto priemonės emisijos klasei nustatyti 2 dalies taikymo tikslais, valstybės narės gali taikyti didžiausio tarifo rinkliavas. [82 pakeit.]

4.   Per vienerius metus nuo tada, kai pagal Reglamentą (ES) .../... (*6) paskelbia oficialius išmetamo CO2 duomenis, Komisija pagal 9e straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriame apibrėžia išmetamo CO2 kiekio pamatines vertes kartu nustatydama atitinkamas sunkiųjų transporto priemonių kategorijas
  , atsižvelgdama į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo technologijas
  . [83 pakeit.]

Per vienerius metus nuo to deleguotojo akto įsigaliojimo valstybės narės diferencijuoja infrastruktūros mokestį atsižvelgdamos į išmetamo CO2 kiekio pamatines vertes ir atitinkamas transporto priemonių kategorijas. Mokesčiai diferencijuojami taip, kad joks infrastruktūros mokestis negalėtų daugiau kaip 100 % viršyti to paties mokesčio, taikomo lygiavertėms transporto priemonėms, išmetančioms mažiausią, bet ne nulinį, CO2 kiekį. Netaršioms transporto priemonėms taikomas infrastruktūros mokestis sumažinamas 75 %, palyginti su didžiausiu tarifu.
  [84 pakeit.]

4a.
     
  Nuo ... [šios direktyvos įsigaliojimo data] netaršioms lengvosioms transporto priemonėms taikomas infrastruktūros mokestis sumažinamas 50 %, palyginti su mažiausiu tarifu. Netaršiam veikimui taikomas toks pat sumažinimas, jeigu galima įrodyti, kad toks veikimas netaršus. [85 pakeit.]

4b.
     
  Komisija ne vėliau kaip ... [penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos] parengia vertinimo ataskaitą, kurioje nustatoma netaršių transporto priemonių ir netaršaus veikimo užimama rinkos dalis. Komisijai pagal 9e straipsnį suteikiami įgaliojimai, jei tinkama, priimti deleguotuosius aktus, kuriuose perskaičiuojama netaršioms transporto priemonėms taikoma nuolaida, palyginti su didžiausiu infrastruktūros mokesčio tarifu. [86 pakeit.]

5.   1, 2 ir 4 dalyse nurodytas diferencijavimas nėra skirtas papildomoms pajamoms iš rinkliavų gauti. Neplanuotas pajamų padidėjimas kompensuojamas pakeičiant diferencijavimo struktūrą – tai padaroma per dvejus metus nuo ataskaitinių metų, kuriais buvo gauta papildomų pajamų, pabaigos.

(*6)  XXX Komisijos reglamentas (ES) .../..., kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų sertifikavimo ir iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (OL L ..., ..., p. ...).“;"

*6

2

| 8) | įterpiamas 7ga straipsnis:

  „7ga straipsnis

  1.   Lengvųjų transporto priemonių atveju iki 2021 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali diferencijuoti rinkliavas pagal transporto priemonės aplinkosauginį veiksmingumą. [87 pakeit. Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas]



  2.   Nuo 2022 m. sausio 1 d. valstybės narės diferencijuoja rinkliavas ir, jei taikomi naudotojo mokesčiai, bent jau metinius mokesčius pagal transporto priemonių išmetamą CO2 ir kitų teršalų kiekį laikydamosi VII priede išdėstytų taisyklių.




  2a.
     
  Valstybės narės gali atsižvelgti į transporto priemonės aplinkosauginio veiksmingumo, susijusio su jos pertvarkymu į alternatyviuosius degalus naudojančią transporto priemonę, didinimą. Nuolatinė abonentinė sistema arba bet kokia kita rinkliavos sistemos operatoriaus patvirtinta sistema turėtų suteikti naudotojams galimybę naudotis diferencijuotais tarifais, kuriais būtų atlyginama už transporto priemonės geresnį aplinkosauginį veiksmingumą ją pertvarkius. [88 pakeit.]



  3.   Kai patikrinimo metu vairuotojas arba, atitinkamais atvejais, vežėjas
  neturi abonemento arba nenaudoja kokios nors kitos operatoriaus patvirtintos sistemos, arba
  negali pateikti transporto priemonės dokumentų, pagal Komisijos reglamentą (ES) .../... (*7) reikalingų transporto priemonės išmetamų teršalų kiekiui patvirtinti (atitikties sertifikato), valstybės narės gali taikyti didžiausio tarifo rinkliavas arba metinius naudotojo mokesčius.
  Vėliau pateikus atitinkamus dokumentus, kuriais įrodomas transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekis, grąžinamas bet koks taikytų rinkliavų ar mokesčių ir atitinkamos transporto priemonei taikytinos rinkliavos ar mokesčio skirtumas. [89 pakeit.]





  3a.
     
  Valstybės narės gali priimti išskirtines priemones istorinės vertės transporto priemonių apmokestinimo tikslu. [90 pakeit.]



  4.   Komisijai pagal 9e straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas VII priedas, siekiant priede nurodytas sąlygas suderinti su technikos pažanga
  ir atsižvelgti į sudedamųjų dalių vaidmenį tiek didinant kelių eismo saugumą, tiek mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro
  . [91 pakeit.]




  (*7)  xxx Komisijos reglamentas (ES) 2017/xxx, kuriuo papildomas 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 ir Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L xxx), ir 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).“;" |
| --- | --- |

8)

įterpiamas 7ga straipsnis:

„7ga straipsnis

1.   Lengvųjų transporto priemonių atveju iki 2021 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali diferencijuoti rinkliavas pagal transporto priemonės aplinkosauginį veiksmingumą. [87 pakeit. Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas]

2.   Nuo 2022 m. sausio 1 d. valstybės narės diferencijuoja rinkliavas ir, jei taikomi naudotojo mokesčiai, bent jau metinius mokesčius pagal transporto priemonių išmetamą CO2 ir kitų teršalų kiekį laikydamosi VII priede išdėstytų taisyklių.

2a.
     
  Valstybės narės gali atsižvelgti į transporto priemonės aplinkosauginio veiksmingumo, susijusio su jos pertvarkymu į alternatyviuosius degalus naudojančią transporto priemonę, didinimą. Nuolatinė abonentinė sistema arba bet kokia kita rinkliavos sistemos operatoriaus patvirtinta sistema turėtų suteikti naudotojams galimybę naudotis diferencijuotais tarifais, kuriais būtų atlyginama už transporto priemonės geresnį aplinkosauginį veiksmingumą ją pertvarkius. [88 pakeit.]

3.   Kai patikrinimo metu vairuotojas arba, atitinkamais atvejais, vežėjas
  neturi abonemento arba nenaudoja kokios nors kitos operatoriaus patvirtintos sistemos, arba
  negali pateikti transporto priemonės dokumentų, pagal Komisijos reglamentą (ES) .../... (*7) reikalingų transporto priemonės išmetamų teršalų kiekiui patvirtinti (atitikties sertifikato), valstybės narės gali taikyti didžiausio tarifo rinkliavas arba metinius naudotojo mokesčius.
  Vėliau pateikus atitinkamus dokumentus, kuriais įrodomas transporto priemonės išmetamųjų teršalų kiekis, grąžinamas bet koks taikytų rinkliavų ar mokesčių ir atitinkamos transporto priemonei taikytinos rinkliavos ar mokesčio skirtumas. [89 pakeit.]

3a.
     
  Valstybės narės gali priimti išskirtines priemones istorinės vertės transporto priemonių apmokestinimo tikslu. [90 pakeit.]

4.   Komisijai pagal 9e straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas VII priedas, siekiant priede nurodytas sąlygas suderinti su technikos pažanga
  ir atsižvelgti į sudedamųjų dalių vaidmenį tiek didinant kelių eismo saugumą, tiek mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro
  . [91 pakeit.]

(*7)  xxx Komisijos reglamentas (ES) 2017/xxx, kuriuo papildomas 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 ir Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L xxx), ir 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).“;"

*7

| 9) | 7h straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip:
  „Likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki infrastruktūros mokesčiams padengti skirtos naujos arba iš esmės pakeistos rinkliavų tvarkos įgyvendinimo, valstybės narės Komisijai pateikia:“; |
| --- | --- | --- |

9)

7h straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies įžanginė formuluotė pakeičiama taip:

„Likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki infrastruktūros mokesčiams padengti skirtos naujos arba iš esmės pakeistos rinkliavų tvarkos įgyvendinimo, valstybės narės Komisijai pateikia:“;

| aa) | 7h straipsnio 1 dalies a punktas papildoma šia įtrauka:










  „— | aiškią informaciją apie transporto priemonėse sumontuotos mokesčių ir rinkliavų mokėjimo įrangos, sąveikumą; valstybė narė nurodo, dėl kokių priežasčių pagal šią rinkliavų tvarką naudotojai negali naudotis kitose valstybėse narėse naudojama sumontuota įranga.“; [92 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

7h straipsnio 1 dalies a punktas papildoma šia įtrauka:

7h straipsnio 1 dalies a punktas papildoma šia įtrauka:

„—

„—

aiškią informaciją apie transporto priemonėse sumontuotos mokesčių ir rinkliavų mokėjimo įrangos, sąveikumą; valstybė narė nurodo, dėl kokių priežasčių pagal šią rinkliavų tvarką naudotojai negali naudotis kitose valstybėse narėse naudojama sumontuota įranga.“; [92 pakeit.]

aiškią informaciją apie transporto priemonėse sumontuotos mokesčių ir rinkliavų mokėjimo įrangos, sąveikumą; valstybė narė nurodo, dėl kokių priežasčių pagal šią rinkliavų tvarką naudotojai negali naudotis kitose valstybėse narėse naudojama sumontuota įranga.“;

| ab) | įterpiama ši dalis:





  „1a.
     
  Sutarčių sistema, kuria reglamentuojami licenciaro ir koncesininko santykiai, siekiama suteikti galimybę pritaikyti koncesijų sutartis atsižvelgiant į Sąjungos arba nacionalinės reglamentavimo sistemos pokyčius, susijusius su 7c, 7da, 7 g ir 7ga straipsniuose nustatytais įpareigojimais.“; [93 pakeit.] |
| --- | --- |

ab)

ab)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Sutarčių sistema, kuria reglamentuojami licenciaro ir koncesininko santykiai, siekiama suteikti galimybę pritaikyti koncesijų sutartis atsižvelgiant į Sąjungos arba nacionalinės reglamentavimo sistemos pokyčius, susijusius su 7c, 7da, 7 g ir 7ga straipsniuose nustatytais įpareigojimais.“; [93 pakeit.]

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Prieš įgyvendindamos naują arba iš esmės pakeistą išorinių kaštų mokesčiams padengti skirtą rinkliavų tvarką valstybės narės informuoja Komisiją apie atitinkamą tinklą, numatytus tarifus pagal transporto priemonių kategorijas ir emisijos klases.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Prieš įgyvendindamos naują arba iš esmės pakeistą išorinių kaštų mokesčiams padengti skirtą rinkliavų tvarką valstybės narės informuoja Komisiją apie atitinkamą tinklą, numatytus tarifus pagal transporto priemonių kategorijas ir emisijos klases.“;

| c) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

4 dalis išbraukiama;

| 10) | 7i straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | 2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:



  „2.   
  Sunkiųjų transporto priemonių ir kroviniams vežti skirtų furgonų atveju
  valstybės narės gali numatyti infrastruktūros mokesčio nuolaidas ar sumažinimus, jeigu:“; [94 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

10)

7i straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

-a)

2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„2.   
  Sunkiųjų transporto priemonių ir kroviniams vežti skirtų furgonų atveju
  valstybės narės gali numatyti infrastruktūros mokesčio nuolaidas ar sumažinimus, jeigu:“; [94 pakeit.]

| a) | 2 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:






  „b) | šios nuolaidos ar sumažinimai atspindi faktinį skirtumą tarp administracinių kaštų, susijusių su dažnais naudotojais, ir administracinių kaštų, susijusių su nenuolatiniais naudotojais; |
| --- | --- | --- |

a)

2 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:

„b)

šios nuolaidos ar sumažinimai atspindi faktinį skirtumą tarp administracinių kaštų, susijusių su dažnais naudotojais, ir administracinių kaštų, susijusių su nenuolatiniais naudotojais;

| c) | šios nuolaidos ar sumažinimai neviršija 13

  20
   % infrastruktūros mokesčio už lygiavertes

  , kurį moka lygiavertės
  transporto priemones

  priemonės
  , kurioms nuolaida ar sumažinimas netaikomi
  , ir viešojo transporto arba įprastos transporto priemonės
  .“; [95 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

šios nuolaidos ar sumažinimai neviršija 13

  20
   % infrastruktūros mokesčio už lygiavertes

  , kurį moka lygiavertės
  transporto priemones

  priemonės
  , kurioms nuolaida ar sumažinimas netaikomi
  , ir viešojo transporto arba įprastos transporto priemonės
  .“; [95 pakeit.]

13

20

už lygiavertes

, kurį moka lygiavertės

priemones

priemonės

, ir viešojo transporto arba įprastos transporto priemonės

[95 pakeit.]

| aa) | įterpiama ši dalis:





  „2a.
     
  Lengvosioms transporto priemonėms, ypač dažniems naudotojams išsibarsčiusių gyvenviečių teritorijose ir miestų pakraščiuose, valstybės narės gali taikyti infrastruktūros mokesčio nuolaidas arba sumažinimus, jeigu:










  a) | taikant infrastruktūros mokesčio nuolaidas ar sumažinimus susidariusi apmokestinimo struktūra yra proporcinga, viešai skelbiama, prieinama naudotojams vienodomis sąlygomis ir dėl to kitiems naudotojams neatsiranda papildomų sąnaudų mokant didesnes rinkliavas; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Lengvosioms transporto priemonėms, ypač dažniems naudotojams išsibarsčiusių gyvenviečių teritorijose ir miestų pakraščiuose, valstybės narės gali taikyti infrastruktūros mokesčio nuolaidas arba sumažinimus, jeigu:

a)

taikant infrastruktūros mokesčio nuolaidas ar sumažinimus susidariusi apmokestinimo struktūra yra proporcinga, viešai skelbiama, prieinama naudotojams vienodomis sąlygomis ir dėl to kitiems naudotojams neatsiranda papildomų sąnaudų mokant didesnes rinkliavas;

| b) | tokios nuolaidos ir sumažinimai padeda užtikrinti










  i) | socialinę sanglaudą ir (arba) |
| --- | --- | --- |

b)

tokios nuolaidos ir sumažinimai padeda užtikrinti

i)

socialinę sanglaudą ir (arba)

| ii) | judumą periferiniuose ir (arba) atokiuose regionuose;“; [96 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

judumą periferiniuose ir (arba) atokiuose regionuose;“; [96 pakeit.]

| ab) | įterpiama ši dalis:





  „2b.
     
  Valstybės narės arba kompetentingos institucijos gali taikyti fiksuoto dydžio mokesčio lengvatą už konkrečia kelio atkarpa nuvažiuotą kilometrą, atsižvelgdamos į periferinių regionų judumo modelius ir ekonominę šių regionų svarbą, jeigu tokia apmokestinimo struktūra yra proporcinga, viešai skelbiama, prieinama naudotojams vienodomis sąlygomis ir dėl to kitiems naudotojams neatsiranda papildomų sąnaudų mokant didesnes rinkliavas;“; [97 pakeit.] |
| --- | --- |

ab)

ab)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2b.
     
  Valstybės narės arba kompetentingos institucijos gali taikyti fiksuoto dydžio mokesčio lengvatą už konkrečia kelio atkarpa nuvažiuotą kilometrą, atsižvelgdamos į periferinių regionų judumo modelius ir ekonominę šių regionų svarbą, jeigu tokia apmokestinimo struktūra yra proporcinga, viešai skelbiama, prieinama naudotojams vienodomis sąlygomis ir dėl to kitiems naudotojams neatsiranda papildomų sąnaudų mokant didesnes rinkliavas;“; [97 pakeit.]

| b) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:

  „3.   Kai įgyvendinami specifiniai ypač svarbūs Europos intereso projektai, išvardyti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 I priede, 7 g straipsnio 1 dalies b punkte ir 5 dalyje nustatytomis sąlygomis rinkliavų tarifus galima diferencijuoti kitais būdais, siekiant užtikrinti tokių projektų komercinį perspektyvumą, kai jie tiesiogiai konkuruoja su kitų rūšių transportu. Dėl to susidariusi apmokestinimo struktūra turi būti linijinė, proporcinga, viešai skelbiama, prieinama visiems naudotojams vienodomis sąlygomis, ir dėl jos kitiems naudotojams neturi kilti papildomų kaštų mokant didesnes rinkliavas.“; [98 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

„3.   Kai įgyvendinami specifiniai ypač svarbūs Europos intereso projektai, išvardyti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 I priede, 7 g straipsnio 1 dalies b punkte ir 5 dalyje nustatytomis sąlygomis rinkliavų tarifus galima diferencijuoti kitais būdais, siekiant užtikrinti tokių projektų komercinį perspektyvumą, kai jie tiesiogiai konkuruoja su kitų rūšių transportu. Dėl to susidariusi apmokestinimo struktūra turi būti linijinė, proporcinga, viešai skelbiama, prieinama visiems naudotojams vienodomis sąlygomis, ir dėl jos kitiems naudotojams neturi kilti papildomų kaštų mokant didesnes rinkliavas.“; [98 pakeit.]

| ba) | įterpiama ši dalis:





  „3a.
     
  Kalnuotose vietovėse ir periferiniuose regionuose valstybės narės arba kompetentingos institucijos, siekdamos sumažinti socialinį ir ekonominį poveikį, gali diferencijuoti rinkliavų tarifus sunkiosioms transporto priemonėms pagal jomis nuvažiuotą atstumą, jeigu:










  a) | diferencijuojant rinkliavų tarifus pagal nuvažiuotą atstumą atsižvelgiama į skirtingus gabenimo nedideliais ir dideliais atstumais ypatumus, ypač į turimas galimybes pereiti prie kitų transporto rūšių; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Kalnuotose vietovėse ir periferiniuose regionuose valstybės narės arba kompetentingos institucijos, siekdamos sumažinti socialinį ir ekonominį poveikį, gali diferencijuoti rinkliavų tarifus sunkiosioms transporto priemonėms pagal jomis nuvažiuotą atstumą, jeigu:

a)

diferencijuojant rinkliavų tarifus pagal nuvažiuotą atstumą atsižvelgiama į skirtingus gabenimo nedideliais ir dideliais atstumais ypatumus, ypač į turimas galimybes pereiti prie kitų transporto rūšių;

| b) | diferencijavimas taikomas nediskriminuojant; |
| --- | --- |

b)

diferencijavimas taikomas nediskriminuojant;

| c) | naudojant techninę įrangą tarpvalstybiniu mastu galima nustatyti transporto priemonės įvažiavimo ir išvažiavimo vietas.“ [99 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

naudojant techninę įrangą tarpvalstybiniu mastu galima nustatyti transporto priemonės įvažiavimo ir išvažiavimo vietas.“ [99 pakeit.]

| 11) | 7j straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Dėl to valstybės narės bendradarbiauja nustatydamos būdus sudaryti kelių naudotojams sąlygas mokėti rinkliavas ir naudotojo mokesčius visą parą bent pagrindinėse

  pasienyje arba bet kurioje
  prekybos vietose

  vietoje, kuri gali išduoti kvitą,
  atsiskaitant įprastais mokėjimo būdais
  (įskaitant elektroninius mokėjimus)
  tiek tose valstybėse narėse, kuriose šie mokesčiai yra imami, tiek už jų ribų.“; [100 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

11)

7j straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:

„Dėl to valstybės narės bendradarbiauja nustatydamos būdus sudaryti kelių naudotojams sąlygas mokėti rinkliavas ir naudotojo mokesčius visą parą bent pagrindinėse

  pasienyje arba bet kurioje
  prekybos vietose

  vietoje, kuri gali išduoti kvitą,
  atsiskaitant įprastais mokėjimo būdais
  (įskaitant elektroninius mokėjimus)
  tiek tose valstybėse narėse, kuriose šie mokesčiai yra imami, tiek už jų ribų.“; [100 pakeit.]

bent pagrindinėse

pasienyje arba bet kurioje

vietose

vietoje, kuri gali išduoti kvitą,

(įskaitant elektroninius mokėjimus)

[100 pakeit.]

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Jeigu valstybė narė už transporto priemonę ima rinkliavą, bendra rinkliavos suma, infrastruktūros mokesčio suma, išorinių kaštų mokesčio suma ir grūsčių

  spūsčių
  mokesčio suma, jei taikoma, nurodoma kelių naudotojui
  paprašius
  pateikiamame kvite, jeigu tik įmanoma, elektroninėmis priemonėmis.“; [101 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Jeigu valstybė narė už transporto priemonę ima rinkliavą, bendra rinkliavos suma, infrastruktūros mokesčio suma, išorinių kaštų mokesčio suma ir grūsčių

  spūsčių
  mokesčio suma, jei taikoma, nurodoma kelių naudotojui
  paprašius
  pateikiamame kvite, jeigu tik įmanoma, elektroninėmis priemonėmis.“; [101 pakeit.]

| c) | 4 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Kai tai ekonomiškai įmanoma, valstybės narės išorinių kaštų mokesčius ir grūsčių mokesčius taiko ir renka naudodamos Direktyvos 2004/52/EB 2 straipsnio 1 dalies reikalavimus atitinkančią elektroninę sistemą.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:

„Kai tai ekonomiškai įmanoma, valstybės narės išorinių kaštų mokesčius ir grūsčių mokesčius taiko ir renka naudodamos Direktyvos 2004/52/EB 2 straipsnio 1 dalies reikalavimus atitinkančią elektroninę sistemą.“;

| 12) | 7k straipsnis pakeičiamas taip:

  „7k straipsnis
  Nepažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsniams, šia direktyva nedaromas poveikis valstybių narių, kurios įveda rinkliavų sistemą, teisei numatyti atitinkamas kompensacijas.“; |
| --- | --- |

12)

7k straipsnis pakeičiamas taip:

„7k straipsnis

Nepažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsniams, šia direktyva nedaromas poveikis valstybių narių, kurios įveda rinkliavų sistemą, teisei numatyti atitinkamas kompensacijas.“;

| 13) | 8 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | a punkte nuoroda „7 straipsnio 7 dalyje“ pakeičiama nuoroda „7a straipsnyje“; |
| --- | --- | --- |

13)

8 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punkte nuoroda „7 straipsnio 7 dalyje“ pakeičiama nuoroda „7a straipsnyje“;

| b) | b punkte po žodžių „pagal 7 straipsnio 1“ įterpiama „ir 2“; |
| --- | --- |

b)

b punkte po žodžių „pagal 7 straipsnio 1“ įterpiama „ir 2“;

| 13a) | įterpiamas šis straipsnis:





  „8a straipsnis




  Stebėsena ir ataskaitų teikimas





  1.
     
  Kiekviena valstybė narė skiria nepriklausomą infrastruktūros mokesčių priežiūros instituciją, atsakingą už tai, kad būtų laikomasi šios direktyvos.






  2.
     
  Priežiūros institucija užtikrina ekonominę ir finansinę koncesijos sutarčių kontrolę, pirmiausia siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 7b straipsnio.






  3.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai apie priežiūros institucijos paskyrimą.“; [103 pakeit.] |
| --- | --- |

13a)

13a)

įterpiamas šis straipsnis:

įterpiamas šis straipsnis:

„8a straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.
     
  Kiekviena valstybė narė skiria nepriklausomą infrastruktūros mokesčių priežiūros instituciją, atsakingą už tai, kad būtų laikomasi šios direktyvos.

2.
     
  Priežiūros institucija užtikrina ekonominę ir finansinę koncesijos sutarčių kontrolę, pirmiausia siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 7b straipsnio.

3.
     
  Valstybės narės praneša Komisijai apie priežiūros institucijos paskyrimą.“; [103 pakeit.]

| 14) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | 9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:



  „2.   Valstybės narės nustato, kaip naudojamos pajamos, gautos įgyvendinant šią direktyvą. Siekiant išplėtoti visą transporto tinklą, iš infrastruktūros ir išorinių kaštų mokesčių gautos pajamos arba šių pajamų vertės finansinis atitikmuo turėtų būti naudojami transporto sektoriaus reikmėms

  naudojami kelių tinklų techninei priežiūrai ir išlaikymui atlikti
  ir visai transporto sistemai optimizuoti. Visų pirma, iš išorinių kaštų mokesčių gautos pajamos arba šių pajamų vertės finansinis atitikmuo turėtų būti naudojami siekiant didinti transporto tvarumą, įskaitant vieną ar daugiau iš toliau išvardytų:“; [104 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

14)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

-a)

9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės nustato, kaip naudojamos pajamos, gautos įgyvendinant šią direktyvą. Siekiant išplėtoti visą transporto tinklą, iš infrastruktūros ir išorinių kaštų mokesčių gautos pajamos arba šių pajamų vertės finansinis atitikmuo turėtų būti naudojami transporto sektoriaus reikmėms

  naudojami kelių tinklų techninei priežiūrai ir išlaikymui atlikti
  ir visai transporto sistemai optimizuoti. Visų pirma, iš išorinių kaštų mokesčių gautos pajamos arba šių pajamų vertės finansinis atitikmuo turėtų būti naudojami siekiant didinti transporto tvarumą, įskaitant vieną ar daugiau iš toliau išvardytų:“; [104 pakeit.]

| -aa) | 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:










  „b
  ) | kelių transporto taršos mažinimą jos susidarymo šaltinyje

  oro ir triukšmo taršos mažinimą
  ;“; [105 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b
  )

„b

kelių transporto taršos mažinimą jos susidarymo šaltinyje

  oro ir triukšmo taršos mažinimą
  ;“; [105 pakeit.]

taršos mažinimą jos susidarymo šaltinyje

oro ir triukšmo taršos mažinimą

“; [105 pakeit.]

| -ab) | 2 dalis papildoma šiuo punktu:










  „ba) | finansuoti kolektyvinio ir tvaraus transporto rūšis;“ [106 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-ab)

-ab)

2 dalis papildoma šiuo punktu:

2 dalis papildoma šiuo punktu:

„ba)

„ba)

finansuoti kolektyvinio ir tvaraus transporto rūšis;“ [106 pakeit.]

finansuoti kolektyvinio ir tvaraus transporto rūšis;“

| -ac) | 2 dalies e punktas keičiamas taip:










  „e
  ) | alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtojimą pagal Direktyvą 2014/94/ES ir alternatyvių paslaugų transporto naudotojams
  kūrimą ir (arba) esamų pajėgumų didinimą;“; [107 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-ac)

-ac)

2 dalies e punktas keičiamas taip:

2 dalies e punktas keičiamas taip:

„e
  )

„e

alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtojimą pagal Direktyvą 2014/94/ES ir alternatyvių paslaugų transporto naudotojams
  kūrimą ir (arba) esamų pajėgumų didinimą;“; [107 pakeit.]

alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtojimą pagal Direktyvą 2014/94/ES ir alternatyvių paslaugų transporto naudotojams

“; [107 pakeit.]

| -ad) | 2 dalies f punktas pakeičiamas taip:








  „f) | paramą transeuropiniam transporto tinklui
  ir trukdžių šalinimą
  ;“; [108 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-ad)

-ad)

2 dalies f punktas pakeičiamas taip:

2 dalies f punktas pakeičiamas taip:

„f)

paramą transeuropiniam transporto tinklui
  ir trukdžių šalinimą
  ;“; [108 pakeit.]

ir trukdžių šalinimą

[108 pakeit.]

| -ae) | 2 dalyje h punktas pakeičiamas taip:








  „h) | kelių
  eismo
  saugumo didinimą; ir
  saugios kelių infrastruktūros gerinimą, taip pat;“; [109 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-ae)

-ae)

2 dalyje h punktas pakeičiamas taip:

2 dalyje h punktas pakeičiamas taip:

„h)

kelių
  eismo
  saugumo didinimą; ir
  saugios kelių infrastruktūros gerinimą, taip pat;“; [109 pakeit.]

eismo

saugios kelių infrastruktūros gerinimą, taip pat;“;

| -af) | 2 dalies i punktas pakeičiamas taip:








  „i) | saugių
  ir saugomų
  automobilių stovėjimo aikštelių užtikrinimą;“; [110 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

-af)

-af)

2 dalies i punktas pakeičiamas taip:

2 dalies i punktas pakeičiamas taip:

„i)

saugių
  ir saugomų
  automobilių stovėjimo aikštelių užtikrinimą;“; [110 pakeit.]

ir saugomų

;“; [110 pakeit.]

| a) | 2 dalies antra pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

a)

2 dalies antra pastraipa išbraukiama;

| b) | straipsnis papildomas šia 3 dalimi:

  „3.   Iš grūsčių

  spūsčių
  mokesčių gautos pajamos arba šių pajamų finansinės vertės atitikmuo naudojamas grūsčių

  spūsčių
  problemai spręsti, visų pirma

  pavyzdžiui,
  tokiomis priemonėmis: [111 pakeit.]







  a) | remiant kolektyvinę transporto infrastruktūrą ir paslaugas; |
| --- | --- | --- |

b)

straipsnis papildomas šia 3 dalimi:

„3.   Iš grūsčių

  spūsčių
  mokesčių gautos pajamos arba šių pajamų finansinės vertės atitikmuo naudojamas grūsčių

  spūsčių
  problemai spręsti, visų pirma

  pavyzdžiui,
  tokiomis priemonėmis: [111 pakeit.]

a)

remiant kolektyvinę transporto infrastruktūrą ir paslaugas;

| b) | šalinant
  valstybių narių kelių tinkluose, visur, kur taikomas mokestis, ir
  transeuropiniame transporto tinkle susidarančių grūsčių

  spūsčių
  veiksnius
  ir netinkamas jungtis
  ; [112 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

šalinant
  valstybių narių kelių tinkluose, visur, kur taikomas mokestis, ir
  transeuropiniame transporto tinkle susidarančių grūsčių

  spūsčių
  veiksnius
  ir netinkamas jungtis
  ; [112 pakeit.]

| c) | kuriant alternatyvią infrastruktūrą
  ir daugiarūšio transporto mazgus
  transporto naudotojams.“; [113 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kuriant alternatyvią infrastruktūrą
  ir daugiarūšio transporto mazgus
  transporto naudotojams.“; [113 pakeit.]

| ba) | įterpiama ši dalis:





  „3a.
     
  Iš infrastruktūros mokesčių gautos pajamos ir pajamos iš išorinių sąnaudų mokesčių naudojamos kelio atkarpos, kurioje taikomi mokesčiai, teritorijoje.“; [114 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

ba)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Iš infrastruktūros mokesčių gautos pajamos ir pajamos iš išorinių sąnaudų mokesčių naudojamos kelio atkarpos, kurioje taikomi mokesčiai, teritorijoje.“; [114 pakeit.]

| 15) | 9d ir 9e straipsniai pakeičiami taip:

  „9d straipsnis
  Komisijai pagal 9e straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 0 priedas, IIIb priedo 1 ir 2 lentelių sumos ir IIIa priedo 4.1 ir 4.2 skirsnių formulės, siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga.


  9e straipsnis

  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.


  2.   7 g straipsnio 4 dalyje, 7ga straipsnio 4 dalyje ir 9d straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [šios direktyvos įsigaliojimo diena].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.[115 pakeit.]



  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 g straipsnio 4 dalyje, 7ga straipsnio 4 dalyje ir 9d straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.


  4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.


  5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  6.   Pagal 7 g straipsnio 4 dalį, 7ga straipsnio 4 dalį ir 9d straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“; |
| --- | --- |

15)

9d ir 9e straipsniai pakeičiami taip:

„9d straipsnis

Komisijai pagal 9e straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 0 priedas, IIIb priedo 1 ir 2 lentelių sumos ir IIIa priedo 4.1 ir 4.2 skirsnių formulės, siekiant juos suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

9e straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 g straipsnio 4 dalyje, 7ga straipsnio 4 dalyje ir 9d straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [šios direktyvos įsigaliojimo diena].
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.[115 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 g straipsnio 4 dalyje, 7ga straipsnio 4 dalyje ir 9d straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 7 g straipsnio 4 dalį, 7ga straipsnio 4 dalį ir 9d straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“;

| 16) | 9f ir 9 g straipsniai išbraukiami. |
| --- | --- |

16)

9f ir 9 g straipsniai išbraukiami.

| 17) | 10a straipsnis pakeičiamas taip:

  „1.   Siekiant atsižvelgti į ES mastu suderinto vartotojų kainų indekso, neįskaitant energijos ir neperdirbto maisto produktų, kurį skelbia Komisija (Eurostatas), pakeitimus, II priede eurais nurodytos sumos ir IIIb priedo 1 ir 2 lentelėse centais nurodytos sumos tikslinamos kas dvejus metus. Pirmasis patikslinimas atliekamas iki [metai, einantys po antrų metų po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] kovo 31 d.
  Sumos patikslinamos automatiškai, padidinus bazinę sumą eurais arba centais tame indekse nurodytu procentiniu pokyčio dydžiu. Gautos sumos suapvalinamos iki euro II priedo atveju ir iki cento dešimtosios dalies IIIb priedo atveju.


  2.   Komisija 1 dalyje nurodytas patikslintas sumas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia iki metų, kurie eina po dvejų metų, nurodytų 1 dalyje, pabaigos, kovo 31 d. Tos patikslintos sumos įsigalioja pirmą mėnesio po paskelbimo dieną.“; |
| --- | --- |

17)

10a straipsnis pakeičiamas taip:

„1.   Siekiant atsižvelgti į ES mastu suderinto vartotojų kainų indekso, neįskaitant energijos ir neperdirbto maisto produktų, kurį skelbia Komisija (Eurostatas), pakeitimus, II priede eurais nurodytos sumos ir IIIb priedo 1 ir 2 lentelėse centais nurodytos sumos tikslinamos kas dvejus metus. Pirmasis patikslinimas atliekamas iki [metai, einantys po antrų metų po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] kovo 31 d.

Sumos patikslinamos automatiškai, padidinus bazinę sumą eurais arba centais tame indekse nurodytu procentiniu pokyčio dydžiu. Gautos sumos suapvalinamos iki euro II priedo atveju ir iki cento dešimtosios dalies IIIb priedo atveju.

2.   Komisija 1 dalyje nurodytas patikslintas sumas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia iki metų, kurie eina po dvejų metų, nurodytų 1 dalyje, pabaigos, kovo 31 d. Tos patikslintos sumos įsigalioja pirmą mėnesio po paskelbimo dieną.“;

| 18) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis



  -1.
     
  Valstybės narės arba kompetentingos institucijos pateikia kuo skaidresnę ir aiškesnę informaciją, kaip naudojamos iš kelių naudotojų gaunamos pajamos. [116 pakeit.]



  1.   Kasmet valstybės narės paskelbia suvestinę ataskaitą apie jų teritorijose taikomas rinkliavas ir naudotojo mokesčius, įskaitant informaciją apie pajamų panaudojimą ir kelių, kuriems taikomos rinkliavos arba naudotojo mokestis, kokybę, kaip nurodyta 2 ir 3 dalyse.


  2.   Pagal 1 dalį paskelbtoje ataskaitoje pateikiama informacija apie:






  a) | išorinių kaštų mokestį, renkamą už kiekvieną transporto priemonės klasės, kelio tipo ir laikotarpio derinį; |
| --- | --- | --- |

18)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

-1.
     
  Valstybės narės arba kompetentingos institucijos pateikia kuo skaidresnę ir aiškesnę informaciją, kaip naudojamos iš kelių naudotojų gaunamos pajamos. [116 pakeit.]

1.   Kasmet valstybės narės paskelbia suvestinę ataskaitą apie jų teritorijose taikomas rinkliavas ir naudotojo mokesčius, įskaitant informaciją apie pajamų panaudojimą ir kelių, kuriems taikomos rinkliavos arba naudotojo mokestis, kokybę, kaip nurodyta 2 ir 3 dalyse.

2.   Pagal 1 dalį paskelbtoje ataskaitoje pateikiama informacija apie:

a)

išorinių kaštų mokestį, renkamą už kiekvieną transporto priemonės klasės, kelio tipo ir laikotarpio derinį;

| b) | infrastruktūros mokesčių diferencijavimą pagal transporto priemonės tipą; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros mokesčių diferencijavimą pagal transporto priemonės tipą;

| c) | infrastruktūros kaštų mokesčio svertinį vidurkį ir iš infrastruktūros mokesčio gautas visas pajamas nurodant visus galimus nuokrypius nuo faktinių infrastruktūros kaštų, susidarančius dėl infrastruktūros mokesčio diferencijavimo; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros kaštų mokesčio svertinį vidurkį ir iš infrastruktūros mokesčio gautas visas pajamas nurodant visus galimus nuokrypius nuo faktinių infrastruktūros kaštų, susidarančius dėl infrastruktūros mokesčio diferencijavimo;

| d) | iš išorinių kaštų mokesčio gautas visas pajamas; |
| --- | --- |

d)

iš išorinių kaštų mokesčio gautas visas pajamas;

| e) | iš grūsčių mokesčio gautas visas pajamas; |
| --- | --- |

e)

iš grūsčių mokesčio gautas visas pajamas;

| ea) | visas pajamas, gautas padidinus mokesčius, ir kelių atkarpas, kuriose šie padidinti mokesčiai buvo taikomi; [117 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

visas pajamas, gautas padidinus mokesčius, ir kelių atkarpas, kuriose šie padidinti mokesčiai buvo taikomi; [117 pakeit.]

| f) | iš rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčio gautas visas pajamas; |
| --- | --- |

f)

iš rinkliavų ir (arba) naudotojo mokesčio gautas visas pajamas;

| g) | pajamų, gautų taikant šią direktyvą, panaudojimą ir tai, kaip toks panaudojimas padėjo valstybei narei siekti 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų tikslų; |
| --- | --- |

g)

pajamų, gautų taikant šią direktyvą, panaudojimą ir tai, kaip toks panaudojimas padėjo valstybei narei siekti 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų tikslų;

| h) | objektyviais kriterijais grindžiamą kelių infrastruktūros priežiūros būklės valstybės narės teritorijoje ir jos raidos nuo paskutinės ataskaitos įvertinimą; |
| --- | --- |

h)

objektyviais kriterijais grindžiamą kelių infrastruktūros priežiūros būklės valstybės narės teritorijoje ir jos raidos nuo paskutinės ataskaitos įvertinimą;

| i) | tinkle, kuriam taikoma rinkliava, susidarančių grūsčių piko valandomis lygio įvertinimą, grindžiamą realaus eismo stebėjimu, kuris atliekamas reprezentatyviame skaičiuje atitinkamo tinklo kelių atkarpų, kuriose susidaro grūstys, ir to lygio raidą nuo paskutinės ataskaitos. |
| --- | --- |

i)

tinkle, kuriam taikoma rinkliava, susidarančių grūsčių piko valandomis lygio įvertinimą, grindžiamą realaus eismo stebėjimu, kuris atliekamas reprezentatyviame skaičiuje atitinkamo tinklo kelių atkarpų, kuriose susidaro grūstys, ir to lygio raidą nuo paskutinės ataskaitos.

3.   Vertindamos tų kelių tinklo dalių, kuriose taikomos rinkliavos arba naudotojo mokesčiai, kokybę valstybės narės naudoja pagrindinius rezultatų rodiklius. Tie rodikliai susiję su šiais būtiniausiais aspektais:

| a) | kelio paviršiaus kokybe; |
| --- | --- |

a)

kelio paviršiaus kokybe;

| b) | kelių eismo saugumu; |
| --- | --- |

b)

kelių eismo saugumu;

| c) | grūsčių lygiu. |
| --- | --- |

c)

grūsčių lygiu.

3a.
     
  Valstybės narės viešai skelbia rezultatus, pasiektus reinvestuojant iš infrastruktūros mokesčių ir išorinių sąnaudų mokesčių gautas pajamas, ir pažymi gautą naudą dėl padidėjusio kelių eismo saugumo, mažesnio poveikio aplinkai ir mažesnių eismo spūsčių. [118 pakeit.]

4.   Per trejus metus nuo [peržiūrėtos direktyvos įsigaliojimo data] Komisija pagal 9c straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas suderintas rodiklių rinkinys.

5.   Per šešerius metus nuo [peržiūrėtos direktyvos įsigaliojimo data] Komisija paskelbia ataskaitą, grindžiamą 4 dalyje nurodytų rodiklių taikymu valstybėse narėse.

5a.
     
  Per penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija pateikia netaršių transporto priemonių rinkos pokyčių ataskaitą ir prireikus persvarsto netaršioms transporto priemonėms taikomą sumažinto dydžio mokestį.
  “; [119 pakeit.]

| 19) | priedai iš dalies keičiami taip:






  a) | 0, IIIa, IIIb ir IV priedai iš dalies keičiami, kaip išdėstyta šios direktyvos priede; |
| --- | --- | --- |

19)

priedai iš dalies keičiami taip:

a)

0, IIIa, IIIb ir IV priedai iš dalies keičiami, kaip išdėstyta šios direktyvos priede;

| b) | V, VI ir VII priedai pridedami, kaip išdėstyta šios direktyvos priede. |
| --- | --- |

b)

V, VI ir VII priedai pridedami, kaip išdėstyta šios direktyvos priede.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [...]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ... ,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 81, 2018 3 2, p. 188.

1

(2)  OL C 176, 2018 5 23, p. 66.

2

(3)  2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2011 m. kovo 28 d. Baltoji knyga „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144).

4

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 187, 1999 7 20, p. 42).

6

(7)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

7

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

(8)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72).

8

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72).

(9)  
  2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

9

2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

(10)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (OL L 166, 2004 4 30, p. 124).

10

(11)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

11

(12)  2016 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/427, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 dėl išmetamųjų teršalų kiekio iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 6) (OL L 82, 2016 3 31, p. 1).

12

(13)  2016 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/646, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 dėl išmetamųjų teršalų kiekio iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 6) (OL L 109, 2016 4 26, p. 1).

13

(14)  ...

14

(15)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59).

15

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59).

(16)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

16

(17)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

17

---

PRIEDAS

| 1) | 0, III, IIIa, IIIb ir IV priedai iš dalies keičiami taip:






  a) | 0 priedo 3 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  i) | antraštė pakeičiama taip:






  „3. | „EURO III“/„EURO IV“/„EURO V“ transporto priemonės“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

0, III, IIIa, IIIb ir IV priedai iš dalies keičiami taip:

a)

0 priedo 3 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

i)

antraštė pakeičiama taip:

„3.

| ii) | „EEV“ transporto priemonėms skirta lentelės eilutė išbraukiama; |
| --- | --- |

ii)

„EEV“ transporto priemonėms skirta lentelės eilutė išbraukiama;

| iii) | įterpiamas toks tekstas:
  „„EURO VI“ emisijos ribos | Ribinės vertės |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | Bendras angliavandenilių kiekis
  (mg/kWh) | Angliavandeniliai, išskyrus metaną
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Kietųjų dalelių masė
  (mg/kWh) | Kietųjų dalelių skaičius
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Pastaba.
  PI = priverstinis uždegimas.
  CI = kompresinis uždegimas. |

iii)

įterpiamas toks tekstas:

„„EURO VI“ emisijos ribos

Ribinės vertės

CO

(mg/kWh)

Bendras angliavandenilių kiekis

(mg/kWh)

Angliavandeniliai, išskyrus metaną

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
   (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Kietųjų dalelių masė

(mg/kWh)

Kietųjų dalelių skaičius

(#/kWh)

WHSC (CI)

1500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Pastaba.

PI = priverstinis uždegimas.

CI = kompresinis uždegimas.

| b) | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  i) | 2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  — | 2.1 punkto šešta įtrauka pakeičiama taip:






  „— | Kaštai sunkiosioms

  visų tipų
  transporto priemonėms paskirstomi objektyviai ir skaidriai atsižvelgiant į tai, kokią tinklo eismo dalį sudaro šios

  šių tipų
  transporto priemonės, ir į su tuo susijusius kaštus. Sunkiųjų transporto priemonių nuvažiuotų kilometrų skaičius šiuo tikslu gali būti koreguojamas pagal objektyviai pagrįstus ekvivalentiškumo koeficientus, pvz., nustatytuosius 4 punkte (*1). [120 pakeit.] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

III priedas iš dalies keičiamas taip:

i)

2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

—

2.1 punkto šešta įtrauka pakeičiama taip:

„—

Kaštai sunkiosioms

  visų tipų
  transporto priemonėms paskirstomi objektyviai ir skaidriai atsižvelgiant į tai, kokią tinklo eismo dalį sudaro šios

  šių tipų
  transporto priemonės, ir į su tuo susijusius kaštus. Sunkiųjų transporto priemonių nuvažiuotų kilometrų skaičius šiuo tikslu gali būti koreguojamas pagal objektyviai pagrįstus ekvivalentiškumo koeficientus, pvz., nustatytuosius 4 punkte (*1). [120 pakeit.]

| — | 2.2 punkto antra įtrauka pakeičiama taip:






  „— | Tokie kaštai sunkiosioms transporto priemonėms ir kitoms

  lengvosioms
  transporto priemonėms paskirstomi remiantis faktiškai nuvažiuotų ir prognozuojamų nuvažiuoti kilometrų skaičiumi ir gali būti koreguojami pagal objektyviai pagrįstus ekvivalentiškumo koeficientus, pvz., nustatytuosius 4 punkte.“; [121 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

—

2.2 punkto antra įtrauka pakeičiama taip:

„—

Tokie kaštai sunkiosioms transporto priemonėms ir kitoms

  lengvosioms
  transporto priemonėms paskirstomi remiantis faktiškai nuvažiuotų ir prognozuojamų nuvažiuoti kilometrų skaičiumi ir gali būti koreguojami pagal objektyviai pagrįstus ekvivalentiškumo koeficientus, pvz., nustatytuosius 4 punkte.“; [121 pakeit.]

| ii) | 4 skirsnio pavadinimas ir pirma įtrauka pakeičiami taip:






  „4. | SUNKIŲJŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ EISMO DALIS, EKVIVALENTIŠKUMO KOEFICIENTAI IR KOREGAVIMO MECHANIZMAS






  — | Rinkliavų apskaičiavimas grindžiamas faktinėmis arba prognozuojamomis dalimis, kurias sudaro sunkiųjų transporto priemonių nuvažiuoti kilometrai, jeigu pageidaujama, pakoreguoti taikant ekvivalentiškumo koeficientus, kad būtų tinkamai atsižvelgta į šių transporto priemonių naudojimui skirtos infrastruktūros statybos ir remonto padidėjusius kaštus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

4 skirsnio pavadinimas ir pirma įtrauka pakeičiami taip:

„4.

—

Rinkliavų apskaičiavimas grindžiamas faktinėmis arba prognozuojamomis dalimis, kurias sudaro sunkiųjų transporto priemonių nuvažiuoti kilometrai, jeigu pageidaujama, pakoreguoti taikant ekvivalentiškumo koeficientus, kad būtų tinkamai atsižvelgta į šių transporto priemonių naudojimui skirtos infrastruktūros statybos ir remonto padidėjusius kaštus.“;

| c) | IIIa priedas pakeičiamas taip:
  „IIIa PRIEDAS
  BŪTINIAUSI IŠORINIŲ KAŠTŲ MOKESČIO TAIKYMO REIKALAVIMAI
  Šiame priede nustatomi būtiniausi reikalavimai, kurių turi būti laikomasi taikant išorinių kaštų mokestį ir, jei taikoma, apskaičiuojant maksimalų išorinių kaštų mokestį.
  1.   Atitinkamos kelių tinklo dalys
  Valstybė narė tiksliai nurodo jos kelių tinklo dalį arba dalis, kuriose ketinama taikyti išorinių kaštų mokestį.

  Kai valstybė narė ketina taikyti išorinių kaštų mokestį tik vienoje arba keliose kelių tinklo, kurį sudaro transeuropiniam tinklui priklausanti jos dalis ir jos greitkeliai, dalyse, ta dalis arba dalys pasirenkamos atlikus įvertinimą, kurio metu nustatyta, kad:







  — | žala aplinkai, daroma transporto priemonėms naudojant kelius, kuriuose taikomas išorinių kaštų mokestis, yra didesnė nei vidutiniška daroma žala, vertinant pagal oro kokybės ataskaitas, nacionalinę išmetamų teršalų apskaitą, eismo apimtį, o triukšmą vertinant pagal Direktyvą 2002/49/EB, arba |
| --- | --- | --- |

c)

IIIa priedas pakeičiamas taip:

„IIIa PRIEDAS

BŪTINIAUSI IŠORINIŲ KAŠTŲ MOKESČIO TAIKYMO REIKALAVIMAI

Šiame priede nustatomi būtiniausi reikalavimai, kurių turi būti laikomasi taikant išorinių kaštų mokestį ir, jei taikoma, apskaičiuojant maksimalų išorinių kaštų mokestį.

1.   Atitinkamos kelių tinklo dalys

Valstybė narė tiksliai nurodo jos kelių tinklo dalį arba dalis, kuriose ketinama taikyti išorinių kaštų mokestį.

Kai valstybė narė ketina taikyti išorinių kaštų mokestį tik vienoje arba keliose kelių tinklo, kurį sudaro transeuropiniam tinklui priklausanti jos dalis ir jos greitkeliai, dalyse, ta dalis arba dalys pasirenkamos atlikus įvertinimą, kurio metu nustatyta, kad:

—

žala aplinkai, daroma transporto priemonėms naudojant kelius, kuriuose taikomas išorinių kaštų mokestis, yra didesnė nei vidutiniška daroma žala, vertinant pagal oro kokybės ataskaitas, nacionalinę išmetamų teršalų apskaitą, eismo apimtį, o triukšmą vertinant pagal Direktyvą 2002/49/EB, arba

| — | išorinių kaštų mokesčio įvedimas kitose taip sudaryto kelių tinklo dalyse galėtų turėti neigiamą poveikį aplinkai ar kelių saugai, arba išorinių kaštų mokesčio taikymas ir surinkimas jose sąlygotų neproporcingai dideles išlaidas. [122 pakeit.] |
| --- | --- |

—

išorinių kaštų mokesčio įvedimas kitose taip sudaryto kelių tinklo dalyse galėtų turėti neigiamą poveikį aplinkai ar kelių saugai, arba išorinių kaštų mokesčio taikymas ir surinkimas jose sąlygotų neproporcingai dideles išlaidas. [122 pakeit.]

2.   Transporto priemonės, keliai ir laikotarpiai

Jei valstybė narė ketina taikyti didesnius išorinių kaštų mokesčius nei IIIb priede nurodytos pamatinės vertės, ji Komisijai praneša transporto priemonių klasifikaciją, pagal kurią diferencijuojamas išorinių kaštų mokestis. Ji taip pat informuoja Komisiją apie tai, kur yra keliai, kuriems taikomi didesni išorinių kaštų mokesčiai (toliau – priemiestiniai keliai (įskaitant greitkelius)), ir keliai, kuriems taikomi mažesni išorinių kaštų mokesčiai (toliau – tarpmiestiniai keliai (įskaitant greitkelius)).

Atitinkamais atvejais ji taip pat informuoja Komisiją apie tikslius laikotarpius, atitinkančius nakties metą, kuriais gali būti taikomas didesnis išorinių triukšmo kaštų mokestis, atspindintis didesnius triukšmo keliamus nepatogumus.

Kelių klasifikavimas į priemiestinius kelius (įskaitant greitkelius) ir tarpmiestinius kelius (įskaitant greitkelius) ir laikotarpių apibrėžimas grindžiami objektyviais kriterijais, susijusiais su taršos poveikiu keliams ir jų apylinkėms, pvz., gyventojų tankumu, metine vidutine oro tarša (visų pirma KD10 ir NO2) ir dienų (KD10 atveju) bei valandų (NO2 atveju), kuriomis viršijamos pagal Direktyvą 2008/50/EB nustatytos vertės, skaičiumi. Naudoti kriterijai nurodomi pranešime. [123 pakeit.]

3.   Mokesčio suma

Šis skirsnis taikomas, kai valstybė narė ketina taikyti didesnius išorinių kaštų mokesčius nei IIIb priede nurodytos pamatinės vertės.

Valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija kiekvienai transporto priemonės klasei, kelio tipui ir laikotarpiui nustato vieną konkrečią sumą. Tokia apmokestinimo struktūra turi būti skaidri, skelbiama viešai ir visiems naudotojams taikoma vienodomis sąlygomis. Informacija turėtų būti skelbiama likus pakankamai laiko iki įgyvendinimo. Visi parametrai, duomenys ir kita informacija, reikalingi norint suprasti, kaip skaičiuojami įvairūs išorinių kaštų elementai, skelbiami viešai.

Nustatydama mokesčius, valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija vadovaujasi efektyvios kainodaros principu, pagal kurį kaina yra artima apmokestinamos transporto priemonės naudojimo socialiniams ribiniams kaštams.

Mokestis nustatomas atsižvelgus į eismo nukreipimo riziką ir visą kitą neigiamą poveikį kelių eismo saugai, aplinkai bei grūstims ir į priemones, kuriomis galima šią riziką sumažinti.

Valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija stebi apmokestinimo schemos veiksmingumą mažinant kelių transporto daromą žalą aplinkai. Prireikus ji kas dvejus metus koreguoja apmokestinimo struktūrą ir atitinkamai transporto priemonių klasei, kelio tipui ir laikotarpiui nustatytą konkrečią mokesčio sumą atsižvelgdama į transporto pasiūlos ir paklausos pokyčius.

4.   Išorinių kaštų elementai

4.1.   Eismo oro taršos kaštai

Jei valstybė narė ketina taikyti didesnius išorinių kaštų mokesčius nei IIIb priede nurodytos pamatinės vertės, ta valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija apskaičiuoja apmokestinamus eismo oro taršos kaštus pagal šią formulę:

Image 1

čia:

| — | PCVij | = | i klasės transporto priemonės oro taršos kaštai j tipo kelyje (EUR/transporto priemonės km) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | k teršalo ir i klasės transporto priemonės išmetamųjų teršalų koeficientas (g/transporto priemonės km) |
| — | PCjk | = | k teršalo kaštai pinigine išraiška j tipo kelyje (EUR/g) |

—

PCVij

=

i klasės transporto priemonės oro taršos kaštai j tipo kelyje (EUR/transporto priemonės km)

—

EFik

=

k teršalo ir i klasės transporto priemonės išmetamųjų teršalų koeficientas (g/transporto priemonės km)

—

PCjk

=

k teršalo kaštai pinigine išraiška j tipo kelyje (EUR/g)

Išmetamųjų teršalų koeficientai yra tokie patys kaip ir tie, kuriuos valstybės narės naudoja rengdamos nacionalinę išmetamųjų teršalų apskaitą, numatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (*2) (pagal kurią reikalaujama naudoti EMEP/EEA gaires dėl į atmosferą išmetamų teršalų inventorizavimo) (*3). Teršalų kaštų piniginę išraišką apskaičiuoja valstybė narė arba atitinkamais atvejais 7c straipsnio 4 dalyje nurodyta nepriklausoma institucija, naudodama moksliškai patvirtintus metodus.

Valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija apskaičiuodama oro taršos kaštų vertę gali taikyti alternatyvius moksliškai pagrįstus metodus, panaudodama oro teršalų matavimo duomenis ir oro taršos kaštų vietinės vertės piniginę išraišką.

4.2.   Eismo akustinės taršos kaštai

Jei valstybės narės numatyti taikyti išorinių kaštų mokesčiai yra didesni nei IIIb priede nurodytos pamatinės vertės, ta valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija apskaičiuoja apmokestinamus eismo akustinės taršos kaštus pagal šias formules:

Image 2

čia:

| — | NCVj = | vienos sunkiasvorių krovinių transporto priemonės triukšmo kaštai j tipo kelyje (EUR/transporto priemonės km) |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk = | vienam asmeniui tenkantys triukšmo kaštai j tipo kelyje esant k lygio triukšmui (EUR/asmeniui) |
| — | POPk = | gyventojų, kasdien patiriančių k lygio triukšmą, skaičius viename kilometre (asmenų/km) |
| — | WADT = | dienos eismo svertinis vidurkis (lengvųjų automobilių ekvivalentu) |
| — | a ir b | yra svertiniai koeficientai, kuriuos valstybė narė nustato taip, kad gautas triukšmo mokesčio svertinis vidurkis už transporto priemonės kilometrą atitiktų NCVj (kasdien). |

—

NCVj =

vienos sunkiasvorių krovinių transporto priemonės triukšmo kaštai j tipo kelyje (EUR/transporto priemonės km)

—

NCjk =

vienam asmeniui tenkantys triukšmo kaštai j tipo kelyje esant k lygio triukšmui (EUR/asmeniui)

—

POPk =

gyventojų, kasdien patiriančių k lygio triukšmą, skaičius viename kilometre (asmenų/km)

—

WADT =

dienos eismo svertinis vidurkis (lengvųjų automobilių ekvivalentu)

—

a ir b

yra svertiniai koeficientai, kuriuos valstybė narė nustato taip, kad gautas triukšmo mokesčio svertinis vidurkis už transporto priemonės kilometrą atitiktų NCVj (kasdien).

Eismo akustinė tarša siejama su triukšmo poveikiu netoli kelio esantiems piliečiams.

k lygio triukšmą patiriančių gyventojų skaičius imamas iš strateginių triukšmo žemėlapių, parengtų pagal Direktyvos 2002/49/EB (*4) 7 straipsnį.

Vienam asmeniui tenkančius kaštus esant k lygio triukšmui apskaičiuoja valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija moksliškai patvirtintais metodais.

Dienos eismo svertiniam vidurkiui nustatyti naudojamas sunkiasvorių krovinių transporto priemonių ir lengvųjų automobilių ekvivalentiškumo koeficientas „e“, gaunamas remiantis vidutinio automobilio ir vidutinės sunkiasvorių krovinių transporto priemonės skleidžiamo triukšmo lygiu ir atsižvelgiant į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 540/2014 dėl variklinių transporto priemonių ir keičiamųjų triukšmo slopinimo sistemų garso lygio, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB bei panaikinama Direktyva 70/157/EEB.

Valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija gali nustatyti skirtingus triukšmo mokesčius, siekdama skatinti naudoti tylesnes transporto priemones, jeigu dėl to nediskriminuojamos užsienio transporto priemonės.

(*2)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1)."

(*3)  Europos aplinkos agentūros metodika http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016"

(*4)  2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12).“;"

| d) | IIIb priedas pakeičiamas taip:
  „IIIb PRIEDAS
  IŠORINIŲ KAŠTŲ MOKESČIO PAMATINĖS

  MINIMALIOS
  VERTĖS
  Šiame priede nustatomos išorinių kaštų mokesčio, įskaitant oro taršos ir triukšmo kaštus, pamatinės

  minimalios
  vertės. [126 pakeit.]

  1 lentelė. Dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių patiriamų išorinių kaštų pamatinės

  minimalios
  vertės [127 pakeit.]









  Transporto priemonių klasė | Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km | Priemiestiniai rajonai (2) | Tarpmiestiniai rajonai (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra mažesnis kaip 14 tonų arba kurios turi dvi ašis | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Mažiau taršios nei EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra 14–28 tonos arba kurios turi tris ašis | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Mažiau taršios nei EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra 28–40 tonų arba kurios turi keturias ašis | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Mažiau taršios nei EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra didesnis kaip 40 tonų arba kurios turi penkias ar daugiau ašių | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Mažiau taršios nei EURO VI | 2,5 | 0,3 |

d)

IIIb priedas pakeičiamas taip:

„IIIb PRIEDAS

IŠORINIŲ KAŠTŲ MOKESČIO PAMATINĖS

  MINIMALIOS
  VERTĖS

Šiame priede nustatomos išorinių kaštų mokesčio, įskaitant oro taršos ir triukšmo kaštus, pamatinės

  minimalios
  vertės. [126 pakeit.]

1 lentelė. Dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių patiriamų išorinių kaštų pamatinės

  minimalios
  vertės [127 pakeit.]

Transporto priemonių klasė

Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km

Priemiestiniai rajonai (2)

Tarpmiestiniai rajonai (3)

Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra mažesnis kaip 14 tonų arba kurios turi dvi ašis

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Mažiau taršios nei EURO VI

2,5

0,3

Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra 14–28 tonos arba kurios turi tris ašis

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Mažiau taršios nei EURO VI

2,5

0,3

Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra 28–40 tonų arba kurios turi keturias ašis

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Mažiau taršios nei EURO VI

2,5

0,3

Sunkiasvorių krovinių transporto priemonės, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra didesnis kaip 40 tonų arba kurios turi penkias ar daugiau ašių

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Mažiau taršios nei EURO VI

2,5

0,3

2 lentelė. Dėl tolimojo susisiekimo autobusų patiriamų išorinių kaštų pamatinės

  minimalios
  vertės [128 pakeit.]

| Transporto priemonių klasė | Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km | Priemiestiniai rajonai (4) | Tarpmiestiniai rajonai (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolimojo susisiekimo autobusai, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra 18 tonų arba kurie turi dvi ašis | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Mažiau taršūs nei EURO VI | 1,4 | 0,2 |
| Tolimojo susisiekimo autobusai, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra didesnis nei 18 tonų arba kurie turi tris ar daugiau ašių | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Mažiau taršūs nei EURO VI | 1,4 | 0,2 |

Transporto priemonių klasė

Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km

Priemiestiniai rajonai (4)

Tarpmiestiniai rajonai (5)

Tolimojo susisiekimo autobusai, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra 18 tonų arba kurie turi dvi ašis

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Mažiau taršūs nei EURO VI

1,4

0,2

Tolimojo susisiekimo autobusai, kurių didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris yra didesnis nei 18 tonų arba kurie turi tris ar daugiau ašių

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Mažiau taršūs nei EURO VI

1,4

0,2

Kalnuotose vietovėse ir aplink aglomeracijas 1 ir 2 lentelėse pateiktas vertes galima dauginti iš
  pamatinio
  koeficiento, kuris yra mažesnis arba lygus 2

  4
  , jeigu tai pateisinama mažesne sklaida, kelių nuolydžiu, aukščiu virš jūros lygio arba temperatūros inversija
  . Jeigu yra mokslinių įrodymų, kad esama didesnio kalnų ar aglomeracijos koeficiento, šią pamatinę vertę galima padidinti remiantis išsamiu pagrindimu
  .“; [129 pakeit.]

3 lentelė. Transporto priemonių patiriamų išorinių sąnaudų pamatinės vertės (€ ct/vkm):

| Transporto priemonė | Variklis | EURO klasė | Priemiestinė | Tarpmiestinė |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Automobilinis dyzelinas | < 1,4 l | Euro 2 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,6 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,3 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | 1,4 –2,0  l | Euro 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,8 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | > 2,0  l | Euro 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| Automobilinis benzinas | < 1,4  l | Euro 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,5 | 0,2 |
| | 1,4 –2,0  l | Euro 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,1 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |
| | > 2,0  l | Euro 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,5 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |

Transporto priemonė

Variklis

EURO klasė

Priemiestinė

Tarpmiestinė

Automobilinis dyzelinas

< 1,4 l

Euro 2

1,9

0,9

Euro 3

1,6

0,9

Euro 4

1,3

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

1,4 –2,0  l

Euro 0

3,6

1,0

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,8

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

> 2,0  l

Euro 0

3,9

1,3

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,9

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

Automobilinis benzinas

< 1,4  l

Euro 0

3,7

2,4

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,5

0,2

Euro 6

0,5

0,2

1,4 –2,0  l

Euro 0

3,9

3,0

Euro 1

1,1

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

> 2,0  l

Euro 0

4,0

3,0

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,5

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

[124 pakeit.]

4 lentelė. Lengvųjų transporto priemonių patiriamų išorinių sąnaudų minimalios vertės (€ ct/vkm):

| Transporto priemonė | EURO klasė | Priemiestinė | Tarpmiestinė |
| --- | --- | --- | --- |
| Lengvųjų transporto priemonių benzinas | Euro 1 | 2,4 | 0,7 |
| | Euro 2 | 1,9 | 0,4 |
| | Euro 3 | 1,8 | 0,4 |
| | Euro 4 | 1,7 | 0,3 |
| | Euro 5 | 1,6 | 0,3 |
| | Euro 6 | 1,6 | 0,3 |
| Lengvųjų transporto priemonių dyzelinas | Euro 1 | 4,0 | 1,7 |
| | Euro 2 | 4,1 | 1,7 |
| | Euro 3 | 3,5 | 1,3 |
| | Euro 4 | 3,0 | 1,1 |
| | Euro 5 | 2,2 | 0,8 |
| | Euro 6 | 1,9 | 0,5 |

Transporto priemonė

EURO klasė

Priemiestinė

Tarpmiestinė

Lengvųjų transporto priemonių benzinas

Euro 1

2,4

0,7

Euro 2

1,9

0,4

Euro 3

1,8

0,4

Euro 4

1,7

0,3

Euro 5

1,6

0,3

Euro 6

1,6

0,3

Lengvųjų transporto priemonių dyzelinas

Euro 1

4,0

1,7

Euro 2

4,1

1,7

Euro 3

3,5

1,3

Euro 4

3,0

1,1

Euro 5

2,2

0,8

Euro 6

1,9

0,5

[125 pakeit.]

| e) | IV priedo lentelė pavadinimu „Transporto priemonių junginiai (sujungtos transporto priemonės ir autotraukiniai)“ pakeičiama taip:
  „TRANSPORTO PRIEMONIŲ JUNGINIAI (SUJUNGTOSIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS IR AUTOTRAUKINIAI)









  Varomosios ašys su pneumatine pakaba arba lygiaverte pripažįstama pakaba | Kitos varomosios ašies pakabos sistemos | Žalos klasė |
| --- | --- | --- | --- |
| Ašių skaičius ir didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris (tonomis) | Ašių skaičius ir didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris (tonomis) | |
| Ne mažiau kaip | Mažiau kaip | Ne mažiau kaip | Mažiau kaip | |
| 2 + 1 ašys | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 ašys | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 ašys | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 ašys | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 ašys | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 ašys |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 arba 9 ašys |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III“; |

e)

IV priedo lentelė pavadinimu „Transporto priemonių junginiai (sujungtos transporto priemonės ir autotraukiniai)“ pakeičiama taip:

„TRANSPORTO PRIEMONIŲ JUNGINIAI (SUJUNGTOSIOS TRANSPORTO PRIEMONĖS IR AUTOTRAUKINIAI)

Varomosios ašys su pneumatine pakaba arba lygiaverte pripažįstama pakaba

Kitos varomosios ašies pakabos sistemos

Žalos klasė

Ašių skaičius ir didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris (tonomis)

Ašių skaičius ir didžiausias leidžiamas pakrautos transporto priemonės bendrasis svoris (tonomis)

Ne mažiau kaip

Mažiau kaip

Ne mažiau kaip

Mažiau kaip

2 + 1 ašys

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 ašys

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 ašys

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 ašys

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 ašys

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 ašys

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 arba 9 ašys

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III“;

| ea) | IV priedas papildomas šiuo punktu:




  „Visų motorinių alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių maksimali leistina masė padidinama tiek, kiek reikia dėl alternatyviųjų degalų technologijos, bet ne daugiau kaip viena tona.“; [130 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

IV priedas papildomas šiuo punktu:

„Visų motorinių alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių maksimali leistina masė padidinama tiek, kiek reikia dėl alternatyviųjų degalų technologijos, bet ne daugiau kaip viena tona.“; [130 pakeit.]

| (2) | Pridedami šie V, VI ir VII priedai:
  „V PRIEDAS
  BŪTINIAUSI SPŪSČIŲ MOKESČIO TAIKYMO REIKALAVIMAI
  Šiame priede nustatomi būtiniausi reikalavimai, kurių turi būti laikomasi taikant spūsčių mokestį.








  1. | Tinklo dalys, kurioms taikomas spūsčių mokestis, atitinkamos transporto priemonės ir laikotarpiai
  Valstybės narės tiksliai nurodo:






  a) | 7 straipsnio 1 dalyje nurodyto kelių tinklo, kurį sudaro transeuropiniam tinklui priklausanti jos dalis ir jos greitkeliai, dalį arba dalis, kuriose ketinama taikyti spūsčių mokestį pagal 7da straipsnio 1 ir 3 dalis; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Pridedami šie V, VI ir VII priedai:

„V PRIEDAS

BŪTINIAUSI SPŪSČIŲ MOKESČIO TAIKYMO REIKALAVIMAI

Šiame priede nustatomi būtiniausi reikalavimai, kurių turi būti laikomasi taikant spūsčių mokestį.

1.

Valstybės narės tiksliai nurodo:

a)

7 straipsnio 1 dalyje nurodyto kelių tinklo, kurį sudaro transeuropiniam tinklui priklausanti jos dalis ir jos greitkeliai, dalį arba dalis, kuriose ketinama taikyti spūsčių mokestį pagal 7da straipsnio 1 ir 3 dalis;

| b) | ar tinklo atkarpos, kuriose ketinama taikyti spūsčių mokestį, priklauso metropoliniams ar nemetropoliniams keliams. Klasifikuodamos kiekvieną kelio atkarpą valstybės narės remiasi 1 lentelėje pateiktais kriterijais;
  1 lentelė. a punkte nurodyto tinklo kelių klasifikavimo į metropolinius ir nemetropolinius kriterijai







  Kelio kategorija | Klasifikavimo kriterijus |
| --- | --- | --- |
| Metropoliniai | Tinklo atkarpos, esančios aglomeracijose, kuriose gyvena 250 000 ar daugiau gyventojų. |
| Nemetropoliniai | Tinklo atkarpos, nepriskiriamos metropoliniams keliams. |

b)

ar tinklo atkarpos, kuriose ketinama taikyti spūsčių mokestį, priklauso metropoliniams ar nemetropoliniams keliams. Klasifikuodamos kiekvieną kelio atkarpą valstybės narės remiasi 1 lentelėje pateiktais kriterijais;

1 lentelė. a punkte nurodyto tinklo kelių klasifikavimo į metropolinius ir nemetropolinius kriterijai

Kelio kategorija

Klasifikavimo kriterijus

Metropoliniai

Tinklo atkarpos, esančios aglomeracijose, kuriose gyvena 250 000 ar daugiau gyventojų.

Nemetropoliniai

Tinklo atkarpos, nepriskiriamos metropoliniams keliams.

| c) | mokesčio taikymo kiekviename atskirame segmente laikotarpius. Jei per apmokestinimo laikotarpį taikomi skirtingo dydžio mokesčiai, valstybės narės aiškiai nurodo kiekvieno konkretaus dydžio mokesčio taikymo pradžią ir pabaigą. |
| --- | --- |

c)

mokesčio taikymo kiekviename atskirame segmente laikotarpius. Jei per apmokestinimo laikotarpį taikomi skirtingo dydžio mokesčiai, valstybės narės aiškiai nurodo kiekvieno konkretaus dydžio mokesčio taikymo pradžią ir pabaigą.

Nustatydamos skirtingų kategorijų transporto priemonėms taikomų mokesčio dydžių proporciją valstybės narės naudoja 2 lentelėje pateiktus ekvivalentiškumo koeficientus.

2 lentelė. Ekvivalentiškumo koeficientai, naudojami nustatant skirtingų kategorijų transporto priemonėms taikomų spūsčių mokesčio dydžių proporciją

| Transporto priemonių kategorija | Ekvivalentiškumo koeficientas |
| --- | --- |
| Lengvosios transporto priemonės | 1 |
| Vientisos sunkiasvorės krovininės transporto priemonės | 1,9 |
| Vietos ir tarpmiestiniai autobusai | 2,5

  1,5 |
| Sujungtosios sunkiasvorės krovininės transporto priemonės | 2,9 |

Transporto priemonių kategorija

Ekvivalentiškumo koeficientas

Lengvosios transporto priemonės

1

Vientisos sunkiasvorės krovininės transporto priemonės

1,9

Vietos ir tarpmiestiniai autobusai

2,5

  1,5

Sujungtosios sunkiasvorės krovininės transporto priemonės

2,9

[131 pakeit.]

| 2. | Mokesčio suma
  Kiekvienai transporto priemonių kategorijai, kelio segmentui ir laikotarpiui valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija nustato vieną konkrečią sumą laikydamasi šio priedo 1 skirsnio nuostatų ir atsižvelgdama į VI priedo lentelėje nurodytą atitinkamą maksimalią vertę. Tokia apmokestinimo struktūra turi būti skaidri, skelbiama viešai ir visiems naudotojams taikoma vienodomis sąlygomis.
  Likus pakankamai laiko iki spūsčių mokesčio įvedimo valstybė narė paskelbia abu šiuos elementus:






  a) | visus parametrus, duomenis ir kitą informaciją, būtinus norint suprasti, kaip nustatyta kelių ir transporto priemonių klasifikacija ir kaip apibrėžiami mokesčio taikymo laikotarpiai; |
| --- | --- | --- |

2.

Kiekvienai transporto priemonių kategorijai, kelio segmentui ir laikotarpiui valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija nustato vieną konkrečią sumą laikydamasi šio priedo 1 skirsnio nuostatų ir atsižvelgdama į VI priedo lentelėje nurodytą atitinkamą maksimalią vertę. Tokia apmokestinimo struktūra turi būti skaidri, skelbiama viešai ir visiems naudotojams taikoma vienodomis sąlygomis.

Likus pakankamai laiko iki spūsčių mokesčio įvedimo valstybė narė paskelbia abu šiuos elementus:

a)

visus parametrus, duomenis ir kitą informaciją, būtinus norint suprasti, kaip nustatyta kelių ir transporto priemonių klasifikacija ir kaip apibrėžiami mokesčio taikymo laikotarpiai;

| b) | išsamų kiekvienai transporto priemonių kategorijai, kelio atkarpai ir laikotarpiui taikomo spūsčių mokesčio aprašymą. |
| --- | --- |

b)

išsamų kiekvienai transporto priemonių kategorijai, kelio atkarpai ir laikotarpiui taikomo spūsčių mokesčio aprašymą.

Valstybės narės pateikia Komisijai visą informaciją, skelbtiną pagal a ir b punktus.

Mokestis nustatomas tik atsižvelgus į eismo nukreipimo riziką ir jo neigiamą poveikį kelių eismo saugai, aplinkai bei grūstims ir į sprendimus, kuriais galima šią riziką sumažinti.

Valstybė narė arba atitinkamais atvejais nepriklausoma institucija stebi apmokestinimo schemos veiksmingumą mažinant grūstis. Prireikus ji kasmet koreguoja apmokestinimo struktūrą, apmokestinimo laikotarpį (-ius) ir konkrečią mokesčio sumą, nustatytą kiekvienai transporto priemonių kategorijai, kelio tipui ir laikotarpiui, atsižvelgdama į transporto pasiūlos ir paklausos pokyčius.

VI PRIEDAS

SPŪSČIŲ MOKESČIO MAKSIMALUSIS DYDIS

Šiame priede nustatomas maksimalus spūsčių mokesčio dydis.

Lentelėje pateikti maksimalieji dydžiai taikomi lengvosioms transporto priemonėms. Mokesčiai kitų kategorijų transporto priemonėms nustatomi lengvosioms transporto priemonėms taikomą mokestį dauginant iš V priedo lentelėje pateikto ekvivalentiškumo koeficiento.

Lentelė. Lengvosioms transporto priemonėms taikomo spūsčių mokesčio maksimalusis dydis

| Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km | Metropoliniai keliai | Nemetropoliniai keliai |
| --- | --- | --- |
| Greitkeliai | 67 | 34 |
| Pagrindiniai keliai | 198 | 66 |

Centų už transporto priemonės nuvažiuotus km

Metropoliniai keliai

Nemetropoliniai keliai

Greitkeliai

67

34

Pagrindiniai keliai

198

66

VII PRIEDAS

LANGVOSIOMS TRANSPORTO PRIEMONĖMS TAIKOMŲ RINKLIAVŲ IRNAUDOTOJO MOKESČIŲ DIFERENCIJAVIMAS

Šiame priede nustatomos kategorijos pagal išmetamų teršalų kiekį, kuriomis remiantis diferencijuojamos rinkliavos ir naudotojo mokesčiai.

Išmetamų teršalų kiekis matuojamas pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. .../... (*5).

Mažiausi tarifai taikomi lengviesiems automobiliams ir lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, išmetančioms pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (*6) išmatuotą konkretų CO2 kiekį, kuris yra mažesnis už kiekį, atitinkantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 443/2009 (*7) ir (ES) Nr. 510/2011 (*8) nustatytus visam ES transporto priemonių parkui taikomus tikslus.

Lentelė. Lengvųjų transporto priemonių kategorijos pagal išmetamų teršalų kiekį

| Atitikties koeficientas | 1,5 -2,1 | 1-1,5 | Mažiau nei 1 | Netaršios transporto priemonės |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mokestis už km | 10 % mažesnis už didžiausią tarifą | 20 % mažesnis už didžiausią tarifą | 30 % mažesnis už didžiausią tarifą | 75 % mažesnis už didžiausią tarifą |

Atitikties koeficientas

1,5 -2,1

1-1,5

Mažiau nei 1

Netaršios transporto priemonės

Mokestis už km

10 % mažesnis už didžiausią tarifą

20 % mažesnis už didžiausią tarifą

30 % mažesnis už didžiausią tarifą

75 % mažesnis už didžiausią tarifą

(*5)  XXX Komisijos reglamentas (ES) Nr. .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2017/xxx ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB dėl išmetamųjų teršalų kiekio iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 6), [RDE 3] (OL L ..., 2017 ..., p. ...)."

(*6)  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1)."

(*7)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 140, 2009 6 5, p. 1)."

(*8)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO 2 kiekį (OL L 145, 2011 5 31, p. 1).“."

---

(*1)  Taikydamos ekvivalentiškumo koeficientus valstybės narės gali atsižvelgti į kelių statybą, kuri plėtojama laipsniškai arba pagal ilgo gyvavimo ciklo modelį.“;

(*2)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

(*3)  Europos aplinkos agentūros metodika http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016

(*4)  2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12).“;

(*5)  XXX Komisijos reglamentas (ES) Nr. .../..., kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2017/xxx ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB dėl išmetamųjų teršalų kiekio iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 6), [RDE 3] (OL L ..., 2017 ..., p. ...).

(*6)  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 6 29, p. 1).

(*7)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 140, 2009 6 5, p. 1).

(*8)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO 2 kiekį (OL L 145, 2011 5 31, p. 1).“.“

---

(1)  Vėliau NOx ribinėje vertėje gali būti nustatytas leidžiamas NO2 komponento lygis.“;

(2)  Priemiestiniai rajonai – rajonai, kuriuose gyventojų tankumas yra 150–900 gyventojų/km2 (vidutinis gyventojų tankis – 300 gyventojų/km2).

(3)  Tarpmiestiniai rajonai – rajonai, kuriuose gyventojų tankis mažesnis nei 150 gyventojų/km2.

(4)  Priemiestiniai rajonai – rajonai, kuriuose gyventojų tankis yra 150–900 gyventojų/km2 (vidutinis gyventojų tankis – 300 gyventojų/km2).

(5)  Tarpmiestiniai rajonai – rajonai, kuriuose gyventojų tankis mažesnis nei 150 gyventojų/km2.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

Skatinimas naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones ***I

2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/50)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Europos mažataršio judumo strategijoje (21) Komisija paskelbė, kad, norint įvykdyti 2015 m. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje prisiimtus Sąjungos įsipareigojimus, būtina sparčiau mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir tvirtai siekti, kad iki šimtmečio vidurio transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų kiekis taptų nulinis. Be to, būtina nedelsiant labai sumažinti transporto sektoriuje išmetamų sveikatai kenksmingų oro teršalų kiekį. Tai galima pasiekti įgyvendinant įvairias politikos iniciatyvas, įskaitant netaršių transporto priemonių viešąjį pirkimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Europos mažataršio judumo strategijoje (21) Komisija paskelbė, kad, norint įvykdyti 2015 m. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje prisiimtus Sąjungos įsipareigojimus, būtina sparčiau mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir tvirtai siekti, kad iki šimtmečio vidurio transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų kiekis taptų nulinis. Be to, būtina nedelsiant labai sumažinti transporto sektoriuje išmetamų sveikatai kenksmingų oro teršalų kiekį. Tai galima pasiekti įgyvendinant įvairias politikos iniciatyvas, įskaitant netaršių transporto priemonių viešąjį pirkimą;

| (2) | Europos mažataršio judumo strategijoje (21) Komisija paskelbė, kad, norint įvykdyti 2015 m. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje prisiimtus Sąjungos įsipareigojimus, būtina sparčiau mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir tvirtai siekti, kad iki šimtmečio vidurio transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų kiekis taptų nulinis. Be to, būtina nedelsiant labai sumažinti transporto sektoriuje išmetamų sveikatai
  ir aplinkai
  kenksmingų oro teršalų kiekį. Tai galima pasiekti įgyvendinant įvairias politikos iniciatyvas, įskaitant
  perėjimo prie viešojo transporto rėmimo priemones ir
  netaršių transporto priemonių viešąjį pirkimą; |
| --- | --- |

(2)

Europos mažataršio judumo strategijoje (21) Komisija paskelbė, kad, norint įvykdyti 2015 m. Paryžiuje vykusioje 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje prisiimtus Sąjungos įsipareigojimus, būtina sparčiau mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir tvirtai siekti, kad iki šimtmečio vidurio transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų kiekis taptų nulinis. Be to, būtina nedelsiant labai sumažinti transporto sektoriuje išmetamų sveikatai
  ir aplinkai
  kenksmingų oro teršalų kiekį. Tai galima pasiekti įgyvendinant įvairias politikos iniciatyvas, įskaitant
  perėjimo prie viešojo transporto rėmimo priemones ir
  netaršių transporto priemonių viešąjį pirkimą;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | kaip buvo paskelbta Komisijos komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ (23), šis pasiūlymas yra dalis antrojo pasiūlymų rinkinio, kuriuo bus prisidėta prie mažataršio judumo Sąjungoje įgyvendinimo. Šiame dokumentų rinkinyje, pristatytame Komisijos komunikate „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, numatytas rinkinys į pasiūlą ir paklausą orientuotų priemonių, kuriomis siekiama nukreipti Europos Sąjungą mažataršio judumo įgyvendinimo linkme ir kartu didinti jos judumo ekosistemos konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

kaip buvo paskelbta Komisijos komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ (23), šis pasiūlymas yra dalis antrojo pasiūlymų rinkinio, kuriuo bus prisidėta prie mažataršio judumo Sąjungoje įgyvendinimo. Šiame dokumentų rinkinyje, pristatytame Komisijos komunikate „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, numatytas rinkinys į pasiūlą ir paklausą orientuotų priemonių, kuriomis siekiama nukreipti Europos Sąjungą mažataršio judumo įgyvendinimo linkme ir kartu didinti jos judumo ekosistemos konkurencingumą;

| (4) | kaip buvo paskelbta Komisijos komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ (23), šis pasiūlymas yra dalis antrojo pasiūlymų rinkinio, kuriuo bus prisidėta prie mažataršio judumo Sąjungoje įgyvendinimo. Šiame dokumentų rinkinyje, pristatytame Komisijos komunikate „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, numatytas rinkinys į pasiūlą ir paklausą orientuotų priemonių, kuriomis siekiama nukreipti Europos Sąjungą mažataršio judumo įgyvendinimo linkme ir kartu didinti jos judumo ekosistemos konkurencingumą. Tvarių transporto priemonių skatinimas turėtų būti atliekamas kartu su tolesne viešojo transporto plėtra, nes tai greičiausias ir ekonomiškai veiksmingiausias būdas mažinti kelių transporto priemonių skaičių ir taip pagerinti oro kokybę ir sumažinti išmetamuosius teršalus; |
| --- | --- |

(4)

kaip buvo paskelbta Komisijos komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ (23), šis pasiūlymas yra dalis antrojo pasiūlymų rinkinio, kuriuo bus prisidėta prie mažataršio judumo Sąjungoje įgyvendinimo. Šiame dokumentų rinkinyje, pristatytame Komisijos komunikate „Mažataršio judumo įgyvendinimas. Planetą sauganti, vartotojams galių suteikianti ir pramonę bei darbuotojus ginanti Europos Sąjunga“, numatytas rinkinys į pasiūlą ir paklausą orientuotų priemonių, kuriomis siekiama nukreipti Europos Sąjungą mažataršio judumo įgyvendinimo linkme ir kartu didinti jos judumo ekosistemos konkurencingumą. Tvarių transporto priemonių skatinimas turėtų būti atliekamas kartu su tolesne viešojo transporto plėtra, nes tai greičiausias ir ekonomiškai veiksmingiausias būdas mažinti kelių transporto priemonių skaičių ir taip pagerinti oro kokybę ir sumažinti išmetamuosius teršalus;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | naujų technologijų inovacijos padeda mažinti transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, taigi ir mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tikėtina, kad vis labiau plintant mažataršėms ir nulinės taršos kelių transporto priemonėms mažės išmetamo CO2 ir tam tikrų kitų teršalų (kietųjų dalelių, azoto oksidų ir nemetaninių angliavandenilių) kiekis ir bus skatinamas Europos pramonės konkurencingumas ir augimas vis didėjančiose pasaulio mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių rinkose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

naujų technologijų inovacijos padeda mažinti transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, taigi ir mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tikėtina, kad vis labiau plintant mažataršėms ir nulinės taršos kelių transporto priemonėms mažės išmetamo CO2 ir tam tikrų kitų teršalų (kietųjų dalelių, azoto oksidų ir nemetaninių angliavandenilių) kiekis ir bus skatinamas Europos pramonės konkurencingumas ir augimas vis didėjančiose pasaulio mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių rinkose;

| (5) | naujų technologijų inovacijos padeda mažinti transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį
  ir triukšmą
  , taigi ir mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tikėtina, kad vis labiau plintant mažataršėms ir nulinės taršos kelių transporto priemonėms mažės išmetamo CO2 ir tam tikrų kitų teršalų (kietųjų dalelių, azoto oksidų ir nemetaninių angliavandenilių) kiekis ir
  atitinkamai gerės oro kokybė miestuose bei kitose užterštose teritorijose, o sykiu
  bus skatinamas Europos pramonės konkurencingumas ir augimas vis didėjančiose pasaulio mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių rinkose
  ir užtikrinama alternatyvaus kuro infrastruktūros plėtra. Be to, technologinio neutralumo principas turi būti pagrindinis principas atliekant visus veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti ir skatinti konkurencinę aplinką ir tolesnius mokslinius tyrimus bei naujoves šioje srityje. Siekiant sumažinti oro ir triukšmo taršą ir laikytis ES oro kokybės standartų miestuose ir kaimo vietovėse, reikalingos konkrečios ir plataus užmojo politikos kryptys ir priemonės, įskaitant netaršių transporto priemonių viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

(5)

naujų technologijų inovacijos padeda mažinti transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį
  ir triukšmą
  , taigi ir mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tikėtina, kad vis labiau plintant mažataršėms ir nulinės taršos kelių transporto priemonėms mažės išmetamo CO2 ir tam tikrų kitų teršalų (kietųjų dalelių, azoto oksidų ir nemetaninių angliavandenilių) kiekis ir
  atitinkamai gerės oro kokybė miestuose bei kitose užterštose teritorijose, o sykiu
  bus skatinamas Europos pramonės konkurencingumas ir augimas vis didėjančiose pasaulio mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių rinkose
  ir užtikrinama alternatyvaus kuro infrastruktūros plėtra. Be to, technologinio neutralumo principas turi būti pagrindinis principas atliekant visus veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti ir skatinti konkurencinę aplinką ir tolesnius mokslinius tyrimus bei naujoves šioje srityje. Siekiant sumažinti oro ir triukšmo taršą ir laikytis ES oro kokybės standartų miestuose ir kaimo vietovėse, reikalingos konkrečios ir plataus užmojo politikos kryptys ir priemonės, įskaitant netaršių transporto priemonių viešuosius pirkimus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | vertinama, kad transporto priemonių su vidaus degimo varikliu ir elektrinių transporto priemonių su baterijomis kainos susilygins apie 2020–2028 metus. Be to, keletas pirminės įrangos gamintojų pateikė pavyzdžių, kad kai kurių naujų modelių kainos galėtų susilyginti 2020 m. Kadangi elektrinių transporto priemonių su baterijomis veikimo sąnaudos mažesnės, bendrų eksploatavimo sąnaudų lygybė bus pasiekta prieš pasiekiant pirkimo kainų lygybę – paprastai per 2-6 metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

vertinama, kad transporto priemonių su vidaus degimo varikliu ir elektrinių transporto priemonių su baterijomis kainos susilygins apie 2020–2028 metus. Be to, keletas pirminės įrangos gamintojų pateikė pavyzdžių, kad kai kurių naujų modelių kainos galėtų susilyginti 2020 m. Kadangi elektrinių transporto priemonių su baterijomis veikimo sąnaudos mažesnės, bendrų eksploatavimo sąnaudų lygybė bus pasiekta prieš pasiekiant pirkimo kainų lygybę – paprastai per 2-6 metus;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | remiantis rinkos prognozėmis, netaršių transporto priemonių, pvz., visiškai elektra varomų automobilių, kaina trečiąjį dešimtmetį žymiai sumažės ir jos taps labai konkurencingos ir net pigesnės nei įprastinės transporto priemonės, ypač atsižvelgiant į bendras eksploatavimo sąnaudas, nes sumažės baterijų kainos, be to, sumažės ir kitos sąnaudos dėl mažesnių degalų sąnaudų ir mažesnių eksploatavimo išlaidų, susijusių su elektra varomos transporto priemonės naudojimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

remiantis rinkos prognozėmis, netaršių transporto priemonių, pvz., visiškai elektra varomų automobilių, kaina trečiąjį dešimtmetį žymiai sumažės ir jos taps labai konkurencingos ir net pigesnės nei įprastinės transporto priemonės, ypač atsižvelgiant į bendras eksploatavimo sąnaudas, nes sumažės baterijų kainos, be to, sumažės ir kitos sąnaudos dėl mažesnių degalų sąnaudų ir mažesnių eksploatavimo išlaidų, susijusių su elektra varomos transporto priemonės naudojimu;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | nors Sąjunga yra vienas iš pirmaujančių regionų mokslinių tyrimų ir didelės vertės ekologinių inovacijų srityse, didžiausi autobusų ir baterijų gamintojai yra įsisteigę Azijos ir Ramiojo vandenyno regione. Be to, elektrinių transporto priemonių su baterijomis pasaulinės rinkos pokyčius skatina Kinijos ir Jungtinių Valstijų rinkos, kurios kartu sudaro apie 60 proc. pasaulinės rinkos, palyginti su 28 proc., tenkančiais ES. Todėl reikia plataus užmojo ES politikos sistemos, kad būtų skatinamos inovacijos ir toliau skatinamas Europos pramonės konkurencingumas ir augimas stiprėjančiose pasaulinėse netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų infrastruktūros rinkose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

nors Sąjunga yra vienas iš pirmaujančių regionų mokslinių tyrimų ir didelės vertės ekologinių inovacijų srityse, didžiausi autobusų ir baterijų gamintojai yra įsisteigę Azijos ir Ramiojo vandenyno regione. Be to, elektrinių transporto priemonių su baterijomis pasaulinės rinkos pokyčius skatina Kinijos ir Jungtinių Valstijų rinkos, kurios kartu sudaro apie 60 proc. pasaulinės rinkos, palyginti su 28 proc., tenkančiais ES. Todėl reikia plataus užmojo ES politikos sistemos, kad būtų skatinamos inovacijos ir toliau skatinamas Europos pramonės konkurencingumas ir augimas stiprėjančiose pasaulinėse netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų infrastruktūros rinkose;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5d) | Sąjunga turi didinti paskatas, kuriomis remiama tvarių ir perdirbamų baterijų, kurios turėtų būti gaminamos atsižvelgiant į būtinybę kuo labiau sumažinti jų poveikį aplinkai, technologinė plėtra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5d)

Sąjunga turi didinti paskatas, kuriomis remiama tvarių ir perdirbamų baterijų, kurios turėtų būti gaminamos atsižvelgiant į būtinybę kuo labiau sumažinti jų poveikį aplinkai, technologinė plėtra;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5e) | siekiant nuoseklumo su tvarumo tikslais, baterijos turėtų būti gaminamos darant minimalų poveikį aplinkai Europos Sąjungoje ir už jos ribų, visų pirma atsižvelgiant į baterijų gamyboje naudojamos medžiagos gavybos procesą. Reikėtų atsižvelgti į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą per visą gamybos procesą. Atsižvelgiant į Direktyvos 2006/66/EB persvarstymą, Komisija turėtų pateikti plačių užmojų tikslus, susijusius su baterijų perdirbimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5e)

siekiant nuoseklumo su tvarumo tikslais, baterijos turėtų būti gaminamos darant minimalų poveikį aplinkai Europos Sąjungoje ir už jos ribų, visų pirma atsižvelgiant į baterijų gamyboje naudojamos medžiagos gavybos procesą. Reikėtų atsižvelgti į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą per visą gamybos procesą. Atsižvelgiant į Direktyvos 2006/66/EB persvarstymą, Komisija turėtų pateikti plačių užmojų tikslus, susijusius su baterijų perdirbimu;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | valdžios
  įstaigos, vykdydamos savo viešojo pirkimo politiką, gali sukurti ir remti naujoviškų prekių ir paslaugų rinkas. Direktyvose 2014/24/ES (24) ir 2014/25/ES (25) nustatytos būtinosios suderintos viešojo pirkimo taisyklės, kuriomis suderintas valdžios įstaigų ir tam tikrų viešųjų komunalinių paslaugų teikėjų vykdomas prekių, darbų ir paslaugų pirkimas. Visų pirma, jose nustatomos bendros sutarčių apimties ribinės vertės, nuo kurių joms taikomi Sąjungos teisės aktai, taigi ir Netaršių transporto priemonių direktyva; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

valdžios
  įstaigos, vykdydamos savo viešojo pirkimo politiką, gali sukurti ir remti naujoviškų prekių ir paslaugų rinkas. Direktyvose 2014/24/ES (24) ir 2014/25/ES (25) nustatytos būtinosios suderintos viešojo pirkimo taisyklės, kuriomis suderintas valdžios įstaigų ir tam tikrų viešųjų komunalinių paslaugų teikėjų vykdomas prekių, darbų ir paslaugų pirkimas. Visų pirma, jose nustatomos bendros sutarčių apimties ribinės vertės, nuo kurių joms taikomi Sąjungos teisės aktai, taigi ir Netaršių transporto priemonių direktyva;

| (6) | atsižvelgiant į tai, kad valdžios sektoriaus išlaidos prekėms, darbams ir paslaugoms sudaro apie 14 proc. BVP arba apytiksliai 1,8  trln. EUR per metus, valdžios
  įstaigos, vykdydamos savo viešojo pirkimo politiką, gali sukurti ir remti naujoviškų prekių ir paslaugų rinkas. Direktyvose 2014/24/ES (24) ir 2014/25/ES (25) nustatytos būtinosios suderintos viešojo pirkimo taisyklės, kuriomis suderintas valdžios įstaigų ir tam tikrų viešųjų komunalinių paslaugų teikėjų vykdomas prekių, darbų ir paslaugų pirkimas
  , laikantis įsigytų prekių (įskaitant transporto priemones) aplinkosauginių reikalavimų
  . Visų pirma, jose nustatomos bendros sutarčių apimties ribinės vertės, nuo kurių joms taikomi Sąjungos teisės aktai, taigi ir Netaršių transporto priemonių direktyva
  . Norint pasiekti šį tikslą, direktyvoje turi būti pateikti aiškūs ir skaidrūs reikalavimais ir nustatytas paprastas viešųjų pirkimų tikslų apskaičiavimo metodas; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į tai, kad valdžios sektoriaus išlaidos prekėms, darbams ir paslaugoms sudaro apie 14 proc. BVP arba apytiksliai 1,8  trln. EUR per metus, valdžios
  įstaigos, vykdydamos savo viešojo pirkimo politiką, gali sukurti ir remti naujoviškų prekių ir paslaugų rinkas. Direktyvose 2014/24/ES (24) ir 2014/25/ES (25) nustatytos būtinosios suderintos viešojo pirkimo taisyklės, kuriomis suderintas valdžios įstaigų ir tam tikrų viešųjų komunalinių paslaugų teikėjų vykdomas prekių, darbų ir paslaugų pirkimas
  , laikantis įsigytų prekių (įskaitant transporto priemones) aplinkosauginių reikalavimų
  . Visų pirma, jose nustatomos bendros sutarčių apimties ribinės vertės, nuo kurių joms taikomi Sąjungos teisės aktai, taigi ir Netaršių transporto priemonių direktyva
  . Norint pasiekti šį tikslą, direktyvoje turi būti pateikti aiškūs ir skaidrūs reikalavimais ir nustatytas paprastas viešųjų pirkimų tikslų apskaičiavimo metodas;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros prieinamumas yra būtina sąlyga bet kokiai transporto operacijai su alternatyviaisiais degalais varomomis transporto priemonėmis, įskaitant viešąjį transportą. Todėl direktyvoje 2014/94/ES turėtų būti stiprinami viešojo transporto alternatyviųjų degalų infrastruktūros skatinimo aspektai. Neatlikus persvarstymo, Komisija parengia viešojo transporto infrastruktūros veiksmų planą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros prieinamumas yra būtina sąlyga bet kokiai transporto operacijai su alternatyviaisiais degalais varomomis transporto priemonėmis, įskaitant viešąjį transportą. Todėl direktyvoje 2014/94/ES turėtų būti stiprinami viešojo transporto alternatyviųjų degalų infrastruktūros skatinimo aspektai. Neatlikus persvarstymo, Komisija parengia viešojo transporto infrastruktūros veiksmų planą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | valstybėms narėms turėtų būti leidžiama įgalioti skirstymo sistemų operatorius turėti nuosavybės teise, plėtoti, valdyti ir eksploatuoti minimalią kritinę įkrovimo prieigų masę viešojoje srityje suteikiant laisvą prieigą visiems elektros energijos tiekėjams, kad būtų užtikrintas pakankamas įkrovimo prieigų prieinamumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

valstybėms narėms turėtų būti leidžiama įgalioti skirstymo sistemų operatorius turėti nuosavybės teise, plėtoti, valdyti ir eksploatuoti minimalią kritinę įkrovimo prieigų masę viešojoje srityje suteikiant laisvą prieigą visiems elektros energijos tiekėjams, kad būtų užtikrintas pakankamas įkrovimo prieigų prieinamumas;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6c) | valstybės narės turėtų būti skatinamos ištirti galimybes remti itin mažataršių transporto priemonių naudojimą viešųjų paslaugų sektoriuje ir mažinti tokių transporto priemonių eksploatavimo išlaidas, pvz., taikant leidžiančias nukrypti nuostatas arba sumažintus energijos mokesčius itin mažataršėms transporto priemonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6c)

valstybės narės turėtų būti skatinamos ištirti galimybes remti itin mažataršių transporto priemonių naudojimą viešųjų paslaugų sektoriuje ir mažinti tokių transporto priemonių eksploatavimo išlaidas, pvz., taikant leidžiančias nukrypti nuostatas arba sumažintus energijos mokesčius itin mažataršėms transporto priemonėms;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | atliktame poveikio vertinime pabrėžiama netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo bendrųjų valdymo principų pakeitimo Sąjungos lygmeniu nauda. Nustačius būtinuosius viešojo pirkimo tikslus gali būti veiksmingai paveiktas netaršių transporto priemonių plitimas rinkoje, palyginti su išorės sąnaudų internalizavimo poveikiu viešojo pirkimo sprendimams apskritai, o kartu atkreipiamas dėmesys į tai, kad į aplinkosaugos aspektus svarbu atsižvelgti priimant visus viešojo pirkimo sprendimus. Nauda Europos piliečiams ir įmonėms visiškai pateisina šį principą, jei nereikalaujama, kad perkančiosios organizacijos, subjektai ir veiklos vykdytojai naudotų konkrečią technologiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

atliktame poveikio vertinime pabrėžiama netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo bendrųjų valdymo principų pakeitimo Sąjungos lygmeniu nauda. Nustačius būtinuosius viešojo pirkimo tikslus gali būti veiksmingai paveiktas netaršių transporto priemonių plitimas rinkoje, palyginti su išorės sąnaudų internalizavimo poveikiu viešojo pirkimo sprendimams apskritai, o kartu atkreipiamas dėmesys į tai, kad į aplinkosaugos aspektus svarbu atsižvelgti priimant visus viešojo pirkimo sprendimus. Nauda Europos piliečiams ir įmonėms visiškai pateisina šį principą, jei nereikalaujama, kad perkančiosios organizacijos, subjektai ir veiklos vykdytojai naudotų konkrečią technologiją;

| (8) | atliktame poveikio vertinime pabrėžiama netaršių
  ir efektyviai energiją vartojančių
  transporto priemonių viešojo pirkimo bendrųjų valdymo principų pakeitimo Sąjungos lygmeniu nauda. Nustačius būtinuosius viešojo pirkimo tikslus gali būti veiksmingai paveiktas netaršių transporto priemonių plitimas rinkoje, palyginti su išorės sąnaudų internalizavimo poveikiu viešojo pirkimo sprendimams apskritai, o kartu atkreipiamas dėmesys į tai, kad į aplinkosaugos aspektus svarbu atsižvelgti priimant visus viešojo pirkimo sprendimus. Nauda Europos piliečiams ir įmonėms visiškai pateisina šį principą, jei nereikalaujama, kad perkančiosios organizacijos, subjektai ir veiklos vykdytojai naudotų konkrečią technologiją; |
| --- | --- |

(8)

atliktame poveikio vertinime pabrėžiama netaršių
  ir efektyviai energiją vartojančių
  transporto priemonių viešojo pirkimo bendrųjų valdymo principų pakeitimo Sąjungos lygmeniu nauda. Nustačius būtinuosius viešojo pirkimo tikslus gali būti veiksmingai paveiktas netaršių transporto priemonių plitimas rinkoje, palyginti su išorės sąnaudų internalizavimo poveikiu viešojo pirkimo sprendimams apskritai, o kartu atkreipiamas dėmesys į tai, kad į aplinkosaugos aspektus svarbu atsižvelgti priimant visus viešojo pirkimo sprendimus. Nauda Europos piliečiams ir įmonėms visiškai pateisina šį principą, jei nereikalaujama, kad perkančiosios organizacijos, subjektai ir veiklos vykdytojai naudotų konkrečią technologiją;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | išplėtus Direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų tokią praktiką, kaip transporto priemonių išperkamoji nuoma, nuoma ir pirkimas išsimokėtinai, automobilių kelių transporto viešųjų paslaugų, specialios paskirties automobilių kelių transporto keleivių vežimo paslaugų, nereguliaraus keleivinio transporto paslaugų bei miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuomos su vairuotoju paslaugų sutartys, taip pat specialias pašto ir pasiuntinių (kurjerių) paslaugas ir atliekų išvežimo paslaugas, užtikrinama, kad ji būtų taikoma visai svarbiai viešojo pirkimo praktikai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

išplėtus Direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų tokią praktiką, kaip transporto priemonių išperkamoji nuoma, nuoma ir pirkimas išsimokėtinai, automobilių kelių transporto viešųjų paslaugų, specialios paskirties automobilių kelių transporto keleivių vežimo paslaugų, nereguliaraus keleivinio transporto paslaugų bei miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuomos su vairuotoju paslaugų sutartys, taip pat specialias pašto ir pasiuntinių (kurjerių) paslaugas ir atliekų išvežimo paslaugas, užtikrinama, kad ji būtų taikoma visai svarbiai viešojo pirkimo praktikai;

| (9) | išplėtus Direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų tokią praktiką, kaip transporto priemonių išperkamoji nuoma, nuoma ir pirkimas išsimokėtinai,
  transporto priemonių modifikavimas, taip pat
  automobilių kelių transporto viešųjų paslaugų, specialios paskirties automobilių kelių transporto keleivių vežimo paslaugų, nereguliaraus keleivinio transporto paslaugų bei miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuomos su vairuotoju paslaugų sutartys, taip pat specialias pašto ir pasiuntinių (kurjerių) paslaugas ir atliekų išvežimo paslaugas, užtikrinama, kad ji būtų taikoma visai svarbiai viešojo pirkimo praktikai
  , tačiau galiojančioms sutartims ši direktyva atgaline data neturėtų būti taikoma
  .
  Be to, Komisija turėtų ištirti galimybes ekologiškus viešuosius pirkimus taikyti ir kitoms transporto rūšims; |
| --- | --- |

(9)

išplėtus Direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų tokią praktiką, kaip transporto priemonių išperkamoji nuoma, nuoma ir pirkimas išsimokėtinai,
  transporto priemonių modifikavimas, taip pat
  automobilių kelių transporto viešųjų paslaugų, specialios paskirties automobilių kelių transporto keleivių vežimo paslaugų, nereguliaraus keleivinio transporto paslaugų bei miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuomos su vairuotoju paslaugų sutartys, taip pat specialias pašto ir pasiuntinių (kurjerių) paslaugas ir atliekų išvežimo paslaugas, užtikrinama, kad ji būtų taikoma visai svarbiai viešojo pirkimo praktikai
  , tačiau galiojančioms sutartims ši direktyva atgaline data neturėtų būti taikoma
  .
  Be to, Komisija turėtų ištirti galimybes ekologiškus viešuosius pirkimus taikyti ir kitoms transporto rūšims;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | atsižvelgdamos į reikalavimus mažinti
  lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir
  kitų
  oro teršalų
  kiekį, dauguma pagrindinių suinteresuotųjų šalių pritaria netaršių transporto priemonių apibrėžčiai
  . Siekiant užtikrinti, kad būtų pakankamai paskatų
  paplisti
  rinkoje
  mažataršėms ir
  nulinės taršos transporto priemonėms
  Sąjungoje
  , šiuo pakeitimu nustatomos jų viešojo pirkimo nuostatos turėtų būti suderintos su Sąjungos teisės aktų dėl lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio normų laikotarpiui po 2020 m. (26) nuostatomis. Veiksmais, kurių bus imtasi pagal
  iš dalies pakeistą
  Direktyvą, bus prisidėta prie šių standartų reikalavimų laikymosi. Platesnio užmojo požiūris į viešąjį pirkimą
  gali duoti
  svarbią papildomą paskatą rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

atsižvelgdamos į reikalavimus mažinti
  lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir
  kitų
  oro teršalų
  kiekį, dauguma pagrindinių suinteresuotųjų šalių pritaria netaršių transporto priemonių apibrėžčiai
  . Siekiant užtikrinti, kad būtų pakankamai paskatų
  paplisti
  rinkoje
  mažataršėms ir
  nulinės taršos transporto priemonėms
  Sąjungoje
  , šiuo pakeitimu nustatomos jų viešojo pirkimo nuostatos turėtų būti suderintos su Sąjungos teisės aktų dėl lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio normų laikotarpiui po 2020 m. (26) nuostatomis. Veiksmais, kurių bus imtasi pagal
  iš dalies pakeistą
  Direktyvą, bus prisidėta prie šių standartų reikalavimų laikymosi. Platesnio užmojo požiūris į viešąjį pirkimą
  gali duoti
  svarbią papildomą paskatą rinkai;

| (10) | iš dalies pakeista direktyva turėtų būti prisidedama prie
  lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų
  kiekio mažinimo
  . Siekiant užtikrinti, kad būtų pakankamai paskatų
  Sąjungos
  rinkoje
  paplisti
  nulinės taršos
  ir mažataršėms
  transporto priemonėms, šiuo pakeitimu nustatomos jų viešojo pirkimo nuostatos turėtų būti suderintos su Sąjungos teisės aktų dėl lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio normų laikotarpiui po 2020 m. (26) nuostatomis. Veiksmais, kurių bus imtasi pagal
  šią
  Direktyvą,
  taip pat
  bus prisidėta prie šių standartų reikalavimų laikymosi
  ir suteikta daugiau galimybių diegti susijusią įkrovimo infrastruktūrą
  . Platesnio užmojo požiūris į viešąjį pirkimą
  duos
  svarbią papildomą paskatą rinkai; |
| --- | --- |

(10)

iš dalies pakeista direktyva turėtų būti prisidedama prie
  lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų
  kiekio mažinimo
  . Siekiant užtikrinti, kad būtų pakankamai paskatų
  Sąjungos
  rinkoje
  paplisti
  nulinės taršos
  ir mažataršėms
  transporto priemonėms, šiuo pakeitimu nustatomos jų viešojo pirkimo nuostatos turėtų būti suderintos su Sąjungos teisės aktų dėl lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio normų laikotarpiui po 2020 m. (26) nuostatomis. Veiksmais, kurių bus imtasi pagal
  šią
  Direktyvą,
  taip pat
  bus prisidėta prie šių standartų reikalavimų laikymosi
  ir suteikta daugiau galimybių diegti susijusią įkrovimo infrastruktūrą
  . Platesnio užmojo požiūris į viešąjį pirkimą
  duos
  svarbią papildomą paskatą rinkai;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | siekiant pagerinti oro kokybę savivaldybėse, itin svarbu atnaujinti transporto parką, kad jis atitiktų netaršių transporto priemonių standartą. Be to, tam, kad būtų laikomasi žiedinės ekonominės principų, reikia prailginti produktų naudojimo trukmę. Todėl transporto priemonių modifikavimas, kad jos atitiktų netaršių transporto priemonių standartą, taip pat gali būti įtrauktas vertinant, kokiu mastu pasiekti būtinieji viešojo pirkimo tikslai, nustatyti priedo 4 ir 5 lentelėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

siekiant pagerinti oro kokybę savivaldybėse, itin svarbu atnaujinti transporto parką, kad jis atitiktų netaršių transporto priemonių standartą. Be to, tam, kad būtų laikomasi žiedinės ekonominės principų, reikia prailginti produktų naudojimo trukmę. Todėl transporto priemonių modifikavimas, kad jos atitiktų netaršių transporto priemonių standartą, taip pat gali būti įtrauktas vertinant, kokiu mastu pasiekti būtinieji viešojo pirkimo tikslai, nustatyti priedo 4 ir 5 lentelėse;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | transporto priemonės, neišmetančios jokių teršalų per išmetimo vamzdį, taip pat gali palikti didelį aplinkosauginį pėdsaką dėl sudėtinių dalių gamybos proceso ir perdirbamumo masto arba degalų gamybos proceso veiksmingumo. Todėl technologijų, kuriomis sprendžiama ši problema, pvz., tvarios ir perdirbamos baterijos, rėmimo lygis turėtų būti didesnis, siekiant būtinųjų viešojo pirkimo tikslų, išdėstytų priedo 4 ir 5 lentelėse. Tų technologijų moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra taip pat turėtų būti skatinami ir kitų sričių Sąjungos politikoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

transporto priemonės, neišmetančios jokių teršalų per išmetimo vamzdį, taip pat gali palikti didelį aplinkosauginį pėdsaką dėl sudėtinių dalių gamybos proceso ir perdirbamumo masto arba degalų gamybos proceso veiksmingumo. Todėl technologijų, kuriomis sprendžiama ši problema, pvz., tvarios ir perdirbamos baterijos, rėmimo lygis turėtų būti didesnis, siekiant būtinųjų viešojo pirkimo tikslų, išdėstytų priedo 4 ir 5 lentelėse. Tų technologijų moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra taip pat turėtų būti skatinami ir kitų sričių Sąjungos politikoje;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10c) | išmetamo CO2 kiekio apskaita turėtų būti grindžiama principu „nuo gręžinio iki transporto priemonės“, siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai atsižvelgiama į visą degalų tiekimo grandinę nuo išgavimo etapo iki išmetimo vamzdžio. Tai padės tiksliau apskaičiuoti konkrečios transporto priemonės išmetamą teršalų kiekį. Todėl Komisija turėtų nustatyti teršalų, išmetamų „nuo gręžinio iki transporto priemonės“, registravimo metodiką ne vėliau kaip iki 2022 m. gruodžio 31 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10c)

išmetamo CO2 kiekio apskaita turėtų būti grindžiama principu „nuo gręžinio iki transporto priemonės“, siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai atsižvelgiama į visą degalų tiekimo grandinę nuo išgavimo etapo iki išmetimo vamzdžio. Tai padės tiksliau apskaičiuoti konkrečios transporto priemonės išmetamą teršalų kiekį. Todėl Komisija turėtų nustatyti teršalų, išmetamų „nuo gręžinio iki transporto priemonės“, registravimo metodiką ne vėliau kaip iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | lengvosios
  ir sunkiosios transporto priemonės naudojamos skirtingais tikslais ir skiriasi jų rinkos brandos lygis, todėl būtų naudinga, jei šie skirtumai būtų pripažįstami viešojo pirkimo nuostatose.
  Poveikio vertinimas parodė, kad papildomos naudos duotų alternatyviųjų degalų naudojimu grindžiami principai, kol Sąjungos lygmeniu bus nustatyti technologijų atžvilgiu neutralūs sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimai, kuriuos Komisija ketina pasiūlyti ateityje.
  Be to,
  poveikio vertinime pripažįstama
  , kad
  mažataršiams
  ir nulinės taršos miesto autobusams
  būdinga didesnė rinkos branda
  , o mažataršiai ir nulinės taršos sunkvežimiai yra
  ankstyvesniame
  rinkos plėtros etape; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

lengvosios
  ir sunkiosios transporto priemonės naudojamos skirtingais tikslais ir skiriasi jų rinkos brandos lygis, todėl būtų naudinga, jei šie skirtumai būtų pripažįstami viešojo pirkimo nuostatose.
  Poveikio vertinimas parodė, kad papildomos naudos duotų alternatyviųjų degalų naudojimu grindžiami principai, kol Sąjungos lygmeniu bus nustatyti technologijų atžvilgiu neutralūs sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio reikalavimai, kuriuos Komisija ketina pasiūlyti ateityje.
  Be to,
  poveikio vertinime pripažįstama
  , kad
  mažataršiams
  ir nulinės taršos miesto autobusams
  būdinga didesnė rinkos branda
  , o mažataršiai ir nulinės taršos sunkvežimiai yra
  ankstyvesniame
  rinkos plėtros etape;

| (11) | dviratės ir triratės transporto priemonės, lengvosios
  ir sunkiosios transporto priemonės naudojamos skirtingais tikslais ir skiriasi jų rinkos brandos lygis, todėl būtų naudinga, jei šie skirtumai būtų pripažįstami viešojo pirkimo nuostatose. Be to,
  turėtų būti pripažinta
  , kad
  mažataršiai
  ir nulinės taršos miesto autobusams
  pastaruoju metu buvo būdinga pažanga
  , o mažataršiai ir nulinės taršos sunkvežimiai yra
  pradiniame
  rinkos plėtros etape; |
| --- | --- |

(11)

dviratės ir triratės transporto priemonės, lengvosios
  ir sunkiosios transporto priemonės naudojamos skirtingais tikslais ir skiriasi jų rinkos brandos lygis, todėl būtų naudinga, jei šie skirtumai būtų pripažįstami viešojo pirkimo nuostatose. Be to,
  turėtų būti pripažinta
  , kad
  mažataršiai
  ir nulinės taršos miesto autobusams
  pastaruoju metu buvo būdinga pažanga
  , o mažataršiai ir nulinės taršos sunkvežimiai yra
  pradiniame
  rinkos plėtros etape;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | galimybė sumažinti išmetamą teršalų kiekį vien tik naudojant viešąjį pirkimą yra ribota, o viešasis transportas sudaro tik nedidelę dalį transporto sektoriaus išmetamų teršalų. Todėl valstybės narės turėtų būti skatinamos reguliavimo priemonėmis siekti, kad kitų automobilių parkų, pavyzdžiui, taksi, automobilių nuomos ir važiavimo viena mašina bendrovių, savininkai įsigytų netaršias transporto priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

galimybė sumažinti išmetamą teršalų kiekį vien tik naudojant viešąjį pirkimą yra ribota, o viešasis transportas sudaro tik nedidelę dalį transporto sektoriaus išmetamų teršalų. Todėl valstybės narės turėtų būti skatinamos reguliavimo priemonėmis siekti, kad kitų automobilių parkų, pavyzdžiui, taksi, automobilių nuomos ir važiavimo viena mašina bendrovių, savininkai įsigytų netaršias transporto priemones;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | nustačius
  būtinuosius netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo iki 2025 m. ir iki 2030 m. 
  tikslus valstybių narių lygmeniu
  , politika rinkose, kuriose
  investicijos
  į mažataršį ir nulinės taršos judumą
  yra pateisinamos
  , turėtų tapti aiškesnė. Būtinieji tikslai padės kurti rinką visoje Sąjungoje. Jais numatoma laiko viešojo pirkimo procesams pritaikyti ir duodamas aiškus rinkos signalas. Poveikio vertinime atkreipiamas dėmesys į tai, kad valstybės narės vis dažniau nustato tikslus, atsižvelgdamos į savo ekonominį pajėgumą ir problemos sunkumą. Skirtingoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyti skirtingi tikslai, priklausomai nuo jų ekonominio pajėgumo (bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui) ir taršos poveikio (miesto gyventojų tankio). Būtinieji viešojo pirkimo tikslai turėtų būti papildyti įpareigojimu perkančiosioms organizacijoms, subjektams ir veiklos vykdytojams visose savo viešojo pirkimo procedūrose atsižvelgti į svarbius energijos suvartojimo ir aplinkos apsaugos aspektus. Šios iš dalies pakeistos direktyvos teritorinio poveikio vertinimas parodė, kad poveikis Sąjungos regionuose bus tolygus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

nustačius
  būtinuosius netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo iki 2025 m. ir iki 2030 m. 
  tikslus valstybių narių lygmeniu
  , politika rinkose, kuriose
  investicijos
  į mažataršį ir nulinės taršos judumą
  yra pateisinamos
  , turėtų tapti aiškesnė. Būtinieji tikslai padės kurti rinką visoje Sąjungoje. Jais numatoma laiko viešojo pirkimo procesams pritaikyti ir duodamas aiškus rinkos signalas. Poveikio vertinime atkreipiamas dėmesys į tai, kad valstybės narės vis dažniau nustato tikslus, atsižvelgdamos į savo ekonominį pajėgumą ir problemos sunkumą. Skirtingoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyti skirtingi tikslai, priklausomai nuo jų ekonominio pajėgumo (bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui) ir taršos poveikio (miesto gyventojų tankio). Būtinieji viešojo pirkimo tikslai turėtų būti papildyti įpareigojimu perkančiosioms organizacijoms, subjektams ir veiklos vykdytojams visose savo viešojo pirkimo procedūrose atsižvelgti į svarbius energijos suvartojimo ir aplinkos apsaugos aspektus. Šios iš dalies pakeistos direktyvos teritorinio poveikio vertinimas parodė, kad poveikis Sąjungos regionuose bus tolygus;

| (12) | valstybių narių lygmeniu nustačius
  būtinuosius netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo
  tikslus, kurie turi būti pasiekti
  iki 2025 m. ir iki 2030 m., politika rinkose, kuriose
  reikia investicijų
  į mažataršį ir nulinės taršos judumą, turėtų tapti aiškesnė. Būtinieji tikslai padės kurti rinką visoje Sąjungoje. Jais numatoma laiko viešojo pirkimo procesams pritaikyti ir duodamas aiškus rinkos signalas. Poveikio vertinime atkreipiamas dėmesys į tai, kad valstybės narės vis dažniau nustato tikslus, atsižvelgdamos į savo ekonominį pajėgumą ir problemos sunkumą. Skirtingoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyti skirtingi tikslai, priklausomai nuo jų ekonominio pajėgumo (bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui) ir taršos poveikio (miesto gyventojų tankio). Būtinieji viešojo pirkimo tikslai turėtų būti papildyti įpareigojimu perkančiosioms organizacijoms, subjektams ir veiklos vykdytojams visose savo viešojo pirkimo procedūrose atsižvelgti į svarbius energijos suvartojimo ir aplinkos apsaugos aspektus. Šios iš dalies pakeistos direktyvos teritorinio poveikio vertinimas parodė, kad poveikis Sąjungos regionuose bus tolygus; |
| --- | --- |

(12)

valstybių narių lygmeniu nustačius
  būtinuosius netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo
  tikslus, kurie turi būti pasiekti
  iki 2025 m. ir iki 2030 m., politika rinkose, kuriose
  reikia investicijų
  į mažataršį ir nulinės taršos judumą, turėtų tapti aiškesnė. Būtinieji tikslai padės kurti rinką visoje Sąjungoje. Jais numatoma laiko viešojo pirkimo procesams pritaikyti ir duodamas aiškus rinkos signalas. Poveikio vertinime atkreipiamas dėmesys į tai, kad valstybės narės vis dažniau nustato tikslus, atsižvelgdamos į savo ekonominį pajėgumą ir problemos sunkumą. Skirtingoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyti skirtingi tikslai, priklausomai nuo jų ekonominio pajėgumo (bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui) ir taršos poveikio (miesto gyventojų tankio). Būtinieji viešojo pirkimo tikslai turėtų būti papildyti įpareigojimu perkančiosioms organizacijoms, subjektams ir veiklos vykdytojams visose savo viešojo pirkimo procedūrose atsižvelgti į svarbius energijos suvartojimo ir aplinkos apsaugos aspektus. Šios iš dalies pakeistos direktyvos teritorinio poveikio vertinimas parodė, kad poveikis Sąjungos regionuose bus tolygus;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | savo 2017 m. balandžio 4 d. rekomendacijoje Tarybai ir Komisijai, pateiktoje atlikus išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje tyrimą

   (10a)

  , Europos Parlamentas paragino valstybes nares skatinti žaliojo viešojo pirkimo politiką ir valdžios institucijoms savo automobilių parkams pirkti nulinės taršos ir itin mažataršes transporto priemones arba panaudoti minėtas transporto priemones (pusiau) viešosiose dalijimosi automobiliais programose ir iki 2035 m. visiškai atsisakyti naujų CO2 išmetančių automobilių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

savo 2017 m. balandžio 4 d. rekomendacijoje Tarybai ir Komisijai, pateiktoje atlikus išmetamųjų teršalų matavimų automobilių sektoriuje tyrimą

   (10a)

  , Europos Parlamentas paragino valstybes nares skatinti žaliojo viešojo pirkimo politiką ir valdžios institucijoms savo automobilių parkams pirkti nulinės taršos ir itin mažataršes transporto priemones arba panaudoti minėtas transporto priemones (pusiau) viešosiose dalijimosi automobiliais programose ir iki 2035 m. visiškai atsisakyti naujų CO2 išmetančių automobilių;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | didžiausią poveikį galima pasiekti, jei netaršių transporto priemonių viešasis pirkimas bus tikslingai vykdomas vietovėse, kuriose yra santykinai
  didelis
  oro
  užterštumas
  . Valstybių narių valdžios institucijos, siekdamos savo būtinųjų vidaus tikslų, į tas sritis turėtų atkreipti ypatingą dėmesį ir nurodyti susijusius veiksmus savo ataskaitose, teikiamose pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

didžiausią poveikį galima pasiekti, jei netaršių transporto priemonių viešasis pirkimas bus tikslingai vykdomas vietovėse, kuriose yra santykinai
  didelis
  oro
  užterštumas
  . Valstybių narių valdžios institucijos, siekdamos savo būtinųjų vidaus tikslų, į tas sritis turėtų atkreipti ypatingą dėmesį ir nurodyti susijusius veiksmus savo ataskaitose, teikiamose pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą;

| (13) | didžiausią poveikį galima pasiekti, jei netaršių transporto priemonių viešasis pirkimas bus tikslingai vykdomas vietovėse, kuriose yra santykinai
  didelė
  oro
  ir triukšmo tarša
  . Valstybių narių valdžios institucijos, siekdamos savo būtinųjų vidaus tikslų, į tas sritis turėtų atkreipti ypatingą dėmesį ir nurodyti susijusius veiksmus savo ataskaitose, teikiamose pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą
  . Siekiant išvengti neproporcingos naštos ir optimizuoti galimus šios direktyvos rezultatus, valdžios institucijoms turėtų būti teikiama tinkama techninė pagalba; |
| --- | --- |

(13)

didžiausią poveikį galima pasiekti, jei netaršių transporto priemonių viešasis pirkimas bus tikslingai vykdomas vietovėse, kuriose yra santykinai
  didelė
  oro
  ir triukšmo tarša
  . Valstybių narių valdžios institucijos, siekdamos savo būtinųjų vidaus tikslų, į tas sritis turėtų atkreipti ypatingą dėmesį ir nurodyti susijusius veiksmus savo ataskaitose, teikiamose pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą
  . Siekiant išvengti neproporcingos naštos ir optimizuoti galimus šios direktyvos rezultatus, valdžios institucijoms turėtų būti teikiama tinkama techninė pagalba;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | šia iš dalies pakeista direktyva turėtų būti padedama sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų kiekį ir skatinti naudoti netaršų viešąjį automobilių kelių transportą. Ja neturėtų būti sudaroma kliūčių netaršaus ne kelių transporto, pavyzdžiui, tramvajų ir metro, plėtojimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

šia iš dalies pakeista direktyva turėtų būti padedama sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų kiekį ir skatinti naudoti netaršų viešąjį automobilių kelių transportą. Ja neturėtų būti sudaroma kliūčių netaršaus ne kelių transporto, pavyzdžiui, tramvajų ir metro, plėtojimui;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | pasiekti šioje direktyvoje nustatytas ribines vertes bus sunku, jei nebus kuriami paklausūs ir techniškai brandūs produktai. Siekiant užtikrinti, kad nuolat būtų atnaujinama su pažanga susijusi informacija, Komisijai turėtų būti pavedama kas dvejus metus pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertinama, ar sukurta rinkai tinkamų netaršių transporto priemonių sprendimų. Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų teikti didesnių finansinių ir ne finansinių paskatų, kad tokios netaršios transporto priemonės būtų greičiau pateiktos rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

pasiekti šioje direktyvoje nustatytas ribines vertes bus sunku, jei nebus kuriami paklausūs ir techniškai brandūs produktai. Siekiant užtikrinti, kad nuolat būtų atnaujinama su pažanga susijusi informacija, Komisijai turėtų būti pavedama kas dvejus metus pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertinama, ar sukurta rinkai tinkamų netaršių transporto priemonių sprendimų. Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų teikti didesnių finansinių ir ne finansinių paskatų, kad tokios netaršios transporto priemonės būtų greičiau pateiktos rinkai;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13c) | atsižvelgiant į tai, kad finansų požiūriu privatūs transportavimo veiklos vykdytojai turi skirtingas galimybes naudoti potencialiai brangesnes alternatyviaisiais degalais varomas transporto priemones, turi būti prieinami mechanizmai, kuriais būtų užtikrintos vienodos viešųjų ir privačių transportavimo veiklos vykdytojų dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose ir konkursuose sąlygos, o išlaidos, susijusios su būtinųjų šioje direktyvoje patvirtintų viešųjų pirkimų tikslų laikymusi nebūtų perkeltos vietos valdžios institucijoms, ypač mažesnėms savivaldybėms ir nesukeltų išlaidų eksternalizavimo padidinant bilietų kainas, vietos mokesčius arba apribojant viešojo transporto paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13c)

atsižvelgiant į tai, kad finansų požiūriu privatūs transportavimo veiklos vykdytojai turi skirtingas galimybes naudoti potencialiai brangesnes alternatyviaisiais degalais varomas transporto priemones, turi būti prieinami mechanizmai, kuriais būtų užtikrintos vienodos viešųjų ir privačių transportavimo veiklos vykdytojų dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose ir konkursuose sąlygos, o išlaidos, susijusios su būtinųjų šioje direktyvoje patvirtintų viešųjų pirkimų tikslų laikymusi nebūtų perkeltos vietos valdžios institucijoms, ypač mažesnėms savivaldybėms ir nesukeltų išlaidų eksternalizavimo padidinant bilietų kainas, vietos mokesčius arba apribojant viešojo transporto paslaugas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą teikiamos viešojo pirkimo ataskaitos turėtų padėti susidaryti aiškų rinkos vaizdą ir taip užtikrinti veiksmingo stebėjimo ir įgyvendinimo galimybę. Pirmiausia turėtų
  būti teikiama tarpinė ataskaita 2023 m.
  , po to – pirma išsami būtinųjų tikslų įgyvendinimo ataskaita 2026 m., o vėliau – kas trejus metus. Siekiant sumažinti administracinę naštą pavienėms valdžios įstaigoms ir užtikrinti galimybę veiksmingai apžvelgti rinką, turėtų būti sudarytos sąlygos teikti paprastas ataskaitas.
  Bendro Sąjungos viešųjų pirkimų žodyno kontekste Komisija užtikrins, kad ataskaitos apimtų visas mažataršes, nulinės taršos ir kitas alternatyviaisiais degalais varomas transporto priemones. Specialūs kodai Bendrajame viešųjų pirkimų žodyne padės vykdyti registraciją ir stebėjimą „Tenders Electronic Daily“ duomenų bazėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą teikiamos viešojo pirkimo ataskaitos turėtų padėti susidaryti aiškų rinkos vaizdą ir taip užtikrinti veiksmingo stebėjimo ir įgyvendinimo galimybę. Pirmiausia turėtų
  būti teikiama tarpinė ataskaita 2023 m.
  , po to – pirma išsami būtinųjų tikslų įgyvendinimo ataskaita 2026 m., o vėliau – kas trejus metus. Siekiant sumažinti administracinę naštą pavienėms valdžios įstaigoms ir užtikrinti galimybę veiksmingai apžvelgti rinką, turėtų būti sudarytos sąlygos teikti paprastas ataskaitas.
  Bendro Sąjungos viešųjų pirkimų žodyno kontekste Komisija užtikrins, kad ataskaitos apimtų visas mažataršes, nulinės taršos ir kitas alternatyviaisiais degalais varomas transporto priemones. Specialūs kodai Bendrajame viešųjų pirkimų žodyne padės vykdyti registraciją ir stebėjimą „Tenders Electronic Daily“ duomenų bazėje;

| (15) | pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą teikiamos viešojo pirkimo ataskaitos turėtų padėti susidaryti aiškų rinkos vaizdą ir taip užtikrinti veiksmingo stebėjimo ir įgyvendinimo galimybę. Pirmiausia
  valstybės narės 2023 m. Komisijai
  turėtų
  pateikti preliminarią ataskaitą, laikydamosi ataskaitų pagal Sąjungos teisės aktus dėl viešųjų pirkimų ir dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų teikimo tvarkos
  , 2026 m. 
  turėtų būti teikiama
  pirma išsami būtinųjų tikslų įgyvendinimo ataskaita, o vėliau – kas trejus metus. Siekiant sumažinti administracinę naštą pavienėms valdžios įstaigoms ir užtikrinti galimybę veiksmingai apžvelgti rinką, turėtų būti sudarytos sąlygos teikti paprastas ataskaitas. Tose ataskaitose turėtų būti pateikta informacija apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant Direktyvą 2009/33/EB ir kurie atitinka Sąjungos bendrame viešųjų pirkimų žodyne pateiktas kategorijas.
  Komisija turėtų teikti reguliarias ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai apie Direktyvos 2009/33/EB įgyvendinimą. Komisija taip pat turėtų įvertinti, ar į Direktyvos 2009/33/EB taikymo sritį būtų galima įtraukti statybviečių mašinas, ir, jei taip, parengti metodiką „netaršioms statybviečių mašinoms“ apibrėžti; |
| --- | --- |

(15)

pagal šią iš dalies pakeistą direktyvą teikiamos viešojo pirkimo ataskaitos turėtų padėti susidaryti aiškų rinkos vaizdą ir taip užtikrinti veiksmingo stebėjimo ir įgyvendinimo galimybę. Pirmiausia
  valstybės narės 2023 m. Komisijai
  turėtų
  pateikti preliminarią ataskaitą, laikydamosi ataskaitų pagal Sąjungos teisės aktus dėl viešųjų pirkimų ir dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų teikimo tvarkos
  , 2026 m. 
  turėtų būti teikiama
  pirma išsami būtinųjų tikslų įgyvendinimo ataskaita, o vėliau – kas trejus metus. Siekiant sumažinti administracinę naštą pavienėms valdžios įstaigoms ir užtikrinti galimybę veiksmingai apžvelgti rinką, turėtų būti sudarytos sąlygos teikti paprastas ataskaitas. Tose ataskaitose turėtų būti pateikta informacija apie veiksmus, kurių buvo imtasi įgyvendinant Direktyvą 2009/33/EB ir kurie atitinka Sąjungos bendrame viešųjų pirkimų žodyne pateiktas kategorijas.
  Komisija turėtų teikti reguliarias ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai apie Direktyvos 2009/33/EB įgyvendinimą. Komisija taip pat turėtų įvertinti, ar į Direktyvos 2009/33/EB taikymo sritį būtų galima įtraukti statybviečių mašinas, ir, jei taip, parengti metodiką „netaršioms statybviečių mašinoms“ apibrėžti;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | siekiant geriau informuoti būsimus šios sektoriaus sprendimų priėmėjus, suteikiant tikslesnių duomenų apie konkrečios transporto priemonės bendrą išmetamą teršalų kiekį visoje vertės grandinėje, Komisija turėtų pasiūlyti transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio ir „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimo metodiką. Į šiuos kiekius Komisija turėtų atsižvelgti atlikdama Direktyvos 2009/33/EB ir kitų atitinkamų teisės aktų, susijusių su alternatyviaisiais degalais, peržiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

siekiant geriau informuoti būsimus šios sektoriaus sprendimų priėmėjus, suteikiant tikslesnių duomenų apie konkrečios transporto priemonės bendrą išmetamą teršalų kiekį visoje vertės grandinėje, Komisija turėtų pasiūlyti transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio ir „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimo metodiką. Į šiuos kiekius Komisija turėtų atsižvelgti atlikdama Direktyvos 2009/33/EB ir kitų atitinkamų teisės aktų, susijusių su alternatyviaisiais degalais, peržiūrą;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | dar labiau paskatinti netaršių transporto priemonių paplitimą rinkoje galima nustačius tikslines viešosios paramos priemones nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Tai apima geresnį keitimąsi žiniomis ir viešojo pirkimo suderinimą, kad būtų galima imtis veiksmų pakankamai dideliu mastu ir taip sumažinti sąnaudas ir paveikti rinką. Galimybė teikti valstybės paramą siekiant skatinti alternatyviųjų degalų paskirstymo infrastruktūrų plėtrą pripažįstama 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkai ir energetikai gairėse (27). Tačiau tokiai valstybės paramai ir toliau bus taikomos Sutarties, ypač jos 107 ir 108 straipsnių, taisyklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

dar labiau paskatinti netaršių transporto priemonių paplitimą rinkoje galima nustačius tikslines viešosios paramos priemones nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Tai apima geresnį keitimąsi žiniomis ir viešojo pirkimo suderinimą, kad būtų galima imtis veiksmų pakankamai dideliu mastu ir taip sumažinti sąnaudas ir paveikti rinką. Galimybė teikti valstybės paramą siekiant skatinti alternatyviųjų degalų paskirstymo infrastruktūrų plėtrą pripažįstama 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkai ir energetikai gairėse (27). Tačiau tokiai valstybės paramai ir toliau bus taikomos Sutarties, ypač jos 107 ir 108 straipsnių, taisyklės;

| (16) | dar labiau paskatinti netaršių transporto priemonių paplitimą rinkoje galima nustačius tikslines viešosios paramos priemones nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Tai apima geresnį keitimąsi žiniomis ir viešojo pirkimo suderinimą, kad būtų galima imtis veiksmų pakankamai dideliu mastu ir taip sumažinti sąnaudas ir paveikti rinką.
  Taip pat reikia vykdyti regioninius bandomuosius projektus, ypač tuomet, kai siekiama sujungti kaimo ir miesto zonas.
  Galimybė teikti valstybės paramą siekiant skatinti alternatyviųjų degalų paskirstymo infrastruktūrų plėtrą pripažįstama 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkai ir energetikai gairėse (27). Tačiau tokiai valstybės paramai ir toliau bus taikomos Sutarties, ypač jos 107 ir 108 straipsnių, taisyklės; |
| --- | --- |

(16)

dar labiau paskatinti netaršių transporto priemonių paplitimą rinkoje galima nustačius tikslines viešosios paramos priemones nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Tai apima geresnį keitimąsi žiniomis ir viešojo pirkimo suderinimą, kad būtų galima imtis veiksmų pakankamai dideliu mastu ir taip sumažinti sąnaudas ir paveikti rinką.
  Taip pat reikia vykdyti regioninius bandomuosius projektus, ypač tuomet, kai siekiama sujungti kaimo ir miesto zonas.
  Galimybė teikti valstybės paramą siekiant skatinti alternatyviųjų degalų paskirstymo infrastruktūrų plėtrą pripažįstama 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkai ir energetikai gairėse (27). Tačiau tokiai valstybės paramai ir toliau bus taikomos Sutarties, ypač jos 107 ir 108 straipsnių, taisyklės;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | kad būtų dar labiau sumažintas išmetamo anglies dioksido ir oro teršalų kiekis, valstybės narės turėtų būti raginamos taikyti, kai tinkama, įvairias paskatas ir mechanizmus, skatinančius pakeisti transporto priemonių parką sektoriuose, kurie nėra reglamentuojami pagal šią direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

kad būtų dar labiau sumažintas išmetamo anglies dioksido ir oro teršalų kiekis, valstybės narės turėtų būti raginamos taikyti, kai tinkama, įvairias paskatas ir mechanizmus, skatinančius pakeisti transporto priemonių parką sektoriuose, kurie nėra reglamentuojami pagal šią direktyvą;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šioje direktyvoje nustatytų būtinųjų viešojo pirkimo tikslų laikymosi sąnaudos nebūtų perkeltos vietos valdžios institucijoms ir kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turėtų pakankamai finansinių išteklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šioje direktyvoje nustatytų būtinųjų viešojo pirkimo tikslų laikymosi sąnaudos nebūtų perkeltos vietos valdžios institucijoms ir kad perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turėtų pakankamai finansinių išteklių;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16c) | būtinos kryptingos paramos priemonės, skirtos netaršių transporto priemonių viešajam pirkimui skatinti. Kad būtų lengviau pasiekti šios direktyvos tikslus, valstybės narės turi išplėsti savo finansines ir nefinansines paskatas, norėdamos paspartinti netaršių transporto priemonių skverbimąsi į rinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16c)

būtinos kryptingos paramos priemonės, skirtos netaršių transporto priemonių viešajam pirkimui skatinti. Kad būtų lengviau pasiekti šios direktyvos tikslus, valstybės narės turi išplėsti savo finansines ir nefinansines paskatas, norėdamos paspartinti netaršių transporto priemonių skverbimąsi į rinką;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16d) | šia direktyva nustačius lengvųjų transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių būtinuosius viešojo pirkimo tikslus perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės skirti papildomų finansinių išteklių. Todėl vykdant Sąjungos biudžeto ir finansų politiką po 2020 m. turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams reikės skirti pakankamą finansinę paramą. Tai turėtų atsispindėti būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje ir tvarių finansų bei Sąjungos finansinių institucijų taisyklėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16d)

šia direktyva nustačius lengvųjų transporto priemonių ir sunkiųjų transporto priemonių būtinuosius viešojo pirkimo tikslus perkančiosios organizacijos ir perkantieji subjektai turės skirti papildomų finansinių išteklių. Todėl vykdant Sąjungos biudžeto ir finansų politiką po 2020 m. turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad perkančiosioms organizacijoms ir perkantiesiems subjektams reikės skirti pakankamą finansinę paramą. Tai turėtų atsispindėti būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje ir tvarių finansų bei Sąjungos finansinių institucijų taisyklėse;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16e) | siekiant užtikrinti, kad valdžios institucijos būtų skatinamos įsigyti netaršias transporto priemones, o valstybės narės investuotų į alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą, taip pat norint išvengti tokių viešųjų pirkimų, dėl kurių keleiviams padidėtų kainos, perkantiesiems subjektams turėtų būti teikiama parama pagal Sąjungos biudžeto ir finansų politiką po 2020 m. Tai turi atsispindėti būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje ir tvarių finansų bei Sąjungos finansinių institucijų taisyklėse. Be to, valstybės narės turėtų plėsti finansines ir nefinansines paskatas ir numatyti aplinkosaugos auditą, kad paspartintų netaršių transporto priemonių skverbimąsi į rinką. Šios pastangos padės sumažinti pradines dideles investicijas į infrastruktūros pokyčius ir prisidės prie transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16e)

siekiant užtikrinti, kad valdžios institucijos būtų skatinamos įsigyti netaršias transporto priemones, o valstybės narės investuotų į alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą, taip pat norint išvengti tokių viešųjų pirkimų, dėl kurių keleiviams padidėtų kainos, perkantiesiems subjektams turėtų būti teikiama parama pagal Sąjungos biudžeto ir finansų politiką po 2020 m. Tai turi atsispindėti būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje ir tvarių finansų bei Sąjungos finansinių institucijų taisyklėse. Be to, valstybės narės turėtų plėsti finansines ir nefinansines paskatas ir numatyti aplinkosaugos auditą, kad paspartintų netaršių transporto priemonių skverbimąsi į rinką. Šios pastangos padės sumažinti pradines dideles investicijas į infrastruktūros pokyčius ir prisidės prie transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16f) | pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP) Sąjunga turi daug įvairių fondų, skirtų padėti valstybėms narėms, vietos valdžios institucijoms ir susijusiems veiklos vykdytojams pereiti prie tvaraus judumo. 2014–2020 m. laikotarpiu Sąjunga iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų skyrė 13,7  mlrd. EUR judumui mieste finansuoti. Pagal Sąjungos mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ judumui mieste bus skirta maždaug 200 mln. EUR, pažangiesiems miestams – 650 mln. EUR, o pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę apie 200 mln. EUR bus skirta kvietimams teikti paraiškas dėl miestų transporto mazgų. Pagal kitą DFP Komisija ir valstybės narės turėtų toliau remti tvaraus judumo mieste projektus ir stiprinti būtiną įvairių finansavimo šaltinių ir programų sinergiją. Visų pirma būtina stiprinti judumo mieste, naujosios skaitmeninės darbotvarkės ir energetikos sąjungos ryšius, pvz., galimybę pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) finansuoti sinergiją užtikrinančius projektus, numatant papildomą bendro finansavimo dalį transporto projektams, turintiems energijos ir telekomunikacijų elementų, kurie gali būti labai naudingi miestų projektams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16f)

pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP) Sąjunga turi daug įvairių fondų, skirtų padėti valstybėms narėms, vietos valdžios institucijoms ir susijusiems veiklos vykdytojams pereiti prie tvaraus judumo. 2014–2020 m. laikotarpiu Sąjunga iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų skyrė 13,7  mlrd. EUR judumui mieste finansuoti. Pagal Sąjungos mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ judumui mieste bus skirta maždaug 200 mln. EUR, pažangiesiems miestams – 650 mln. EUR, o pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę apie 200 mln. EUR bus skirta kvietimams teikti paraiškas dėl miestų transporto mazgų. Pagal kitą DFP Komisija ir valstybės narės turėtų toliau remti tvaraus judumo mieste projektus ir stiprinti būtiną įvairių finansavimo šaltinių ir programų sinergiją. Visų pirma būtina stiprinti judumo mieste, naujosios skaitmeninės darbotvarkės ir energetikos sąjungos ryšius, pvz., galimybę pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) finansuoti sinergiją užtikrinančius projektus, numatant papildomą bendro finansavimo dalį transporto projektams, turintiems energijos ir telekomunikacijų elementų, kurie gali būti labai naudingi miestų projektams;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 g konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16 g) | turėtų būti skatinama tikslingiau naudoti Sąjungos finansines priemones, kaip antai Europos strateginių investicijų fondą arba Europos investicijų banko švaresnio transporto priemonę, galinčias padėti finansuoti transporto parkus ir įrangą. Tuo tikslu turėtų būti stiprinamas techninių ir finansinių konsultavimo paslaugų teikimas vietos valdžios institucijoms ir veiklos vykdytojams, pvz., per Europos investavimo konsultacijų centrą, JASPERS, JESSICA arba finansinę priemonę „Compass“, siekiant sustiprinti jų institucinius gebėjimus, gerinti projektų rengimą ir įgyvendinimą ir optimaliai naudoti Sąjungos lėšas ir finansines priemones, taip pat mažinti novatoriškų pasiūlymų riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16 g)

turėtų būti skatinama tikslingiau naudoti Sąjungos finansines priemones, kaip antai Europos strateginių investicijų fondą arba Europos investicijų banko švaresnio transporto priemonę, galinčias padėti finansuoti transporto parkus ir įrangą. Tuo tikslu turėtų būti stiprinamas techninių ir finansinių konsultavimo paslaugų teikimas vietos valdžios institucijoms ir veiklos vykdytojams, pvz., per Europos investavimo konsultacijų centrą, JASPERS, JESSICA arba finansinę priemonę „Compass“, siekiant sustiprinti jų institucinius gebėjimus, gerinti projektų rengimą ir įgyvendinimą ir optimaliai naudoti Sąjungos lėšas ir finansines priemones, taip pat mažinti novatoriškų pasiūlymų riziką;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 h konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16h) | valdžios institucijos taip pat turėtų būti skatinamos pirkti transporto priemones remdamosi ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijais, kaip nurodyta Direktyvos 2014/25/ES 82 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonominį efektyvumą per transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį, taip pat į aplinkos ir socialinius aspektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16h)

valdžios institucijos taip pat turėtų būti skatinamos pirkti transporto priemones remdamosi ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijais, kaip nurodyta Direktyvos 2014/25/ES 82 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonominį efektyvumą per transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį, taip pat į aplinkos ir socialinius aspektus;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 i konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16i) | siekiant kuo labiau padidinti investicijų poveikį, reikia geriau koordinuoti judumą ir miestų planavimą, pvz., naudojant tvaraus judumo mieste planus. Tvaraus judumo mieste planai – tai planai, kurie yra rengiami įvairiose politikos srityse ir bendradarbiaujant įvairiais valdymo lygmenimis, derinant skirtingas transporto rūšis, kelių saugą, krovinių vežimą, judumo valdymą ir pažangiąsias transporto sistemas. Tvaraus judumo mieste planai gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant Sąjungos tikslų, susijusių su išmetamo CO2 kiekio, triukšmo ir oro taršos mažinimu. Todėl tvaraus judumo mieste planų taikymas turėtų būti svarbus aspektas, į kurį reikia atsižvelgti finansuojant Sąjungos miesto transporto srities projektus, taip pat įgyvendinant šią iš dalies pakeistą direktyvą. Šiuo atveju Komisija, visapusiškai atsižvelgdama į subsidiarumo principą, turėtų teikti kompetentingoms institucijoms būtinas konsultacijas ir techninę pagalbą kuriant tvaraus judumo mieste planus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16i)

siekiant kuo labiau padidinti investicijų poveikį, reikia geriau koordinuoti judumą ir miestų planavimą, pvz., naudojant tvaraus judumo mieste planus. Tvaraus judumo mieste planai – tai planai, kurie yra rengiami įvairiose politikos srityse ir bendradarbiaujant įvairiais valdymo lygmenimis, derinant skirtingas transporto rūšis, kelių saugą, krovinių vežimą, judumo valdymą ir pažangiąsias transporto sistemas. Tvaraus judumo mieste planai gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant Sąjungos tikslų, susijusių su išmetamo CO2 kiekio, triukšmo ir oro taršos mažinimu. Todėl tvaraus judumo mieste planų taikymas turėtų būti svarbus aspektas, į kurį reikia atsižvelgti finansuojant Sąjungos miesto transporto srities projektus, taip pat įgyvendinant šią iš dalies pakeistą direktyvą. Šiuo atveju Komisija, visapusiškai atsižvelgdama į subsidiarumo principą, turėtų teikti kompetentingoms institucijoms būtinas konsultacijas ir techninę pagalbą kuriant tvaraus judumo mieste planus;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 j konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16j) | viešieji pirkimai ne tik padeda pereiti prie netaršių transporto priemonių, bet ir skatina plėtoti naujų formų judumą. Skatinant naudoti netaršias transporto priemones, bus spartinamas infrastruktūros diegimas miestuose, o skaitmeninimas padidins keleivių ir krovinių vežimo efektyvumą. Įvairiarūšis ir dalijimusi pagrįstas judumas, taip pat integruotieji bilietų pardavimo sprendimai yra labai svarbūs pereinant prie judumo kaip paslaugos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16j)

viešieji pirkimai ne tik padeda pereiti prie netaršių transporto priemonių, bet ir skatina plėtoti naujų formų judumą. Skatinant naudoti netaršias transporto priemones, bus spartinamas infrastruktūros diegimas miestuose, o skaitmeninimas padidins keleivių ir krovinių vežimo efektyvumą. Įvairiarūšis ir dalijimusi pagrįstas judumas, taip pat integruotieji bilietų pardavimo sprendimai yra labai svarbūs pereinant prie judumo kaip paslaugos;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | kad būtų pasiekti šios direktyvos tikslai, Komisijai penkeriems metams, pradedant nuo [Prašome įrašyti įsigaliojimo datą], pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais būtų atnaujinamos nuostatos dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normų. Šis laikotarpis turėtų būti savaime pratęstas tokios pačios trukmės laikotarpiais, jei Europos Parlamentas arba Taryba tam neprieštarauja. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

kad būtų pasiekti šios direktyvos tikslai, Komisijai penkeriems metams, pradedant nuo [Prašome įrašyti įsigaliojimo datą], pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais būtų atnaujinamos nuostatos dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normų. Šis laikotarpis turėtų būti savaime pratęstas tokios pačios trukmės laikotarpiais, jei Europos Parlamentas arba Taryba tam neprieštarauja. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

Išbraukta.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18a) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros

   (1a)

  ypatingą dėmesį reikia skirti Sąjungos teisės aktų poveikiui. Galimų tolesnių veiksmų poveikio vertinimas turėtų būti paremtas Direktyvos 2009/33/EB vertinimu. Todėl Komisija, remdamasi geriausiais ir naujausiais turimais moksliniais įrodymais, turėtų įvertinti, ar reikia paržiūrėti tą direktyvą atsižvelgiant į transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamą CO2 kiekį ir „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ išmetamą CO2 kiekį, siekiant užtikrinti politikos tikslų įgyvendinimo skaidrumą ir atskaitingumą, ir, prireikus, pasiūlyti reikiamų patobulinimų. Jei tinkama, Komisija šiuo aspektu taip pat turėtų peržiūrėti kitus atitinkamus teisės aktus, susijusius su alternatyviaisiais degalais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18a)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros

   (1a)

  ypatingą dėmesį reikia skirti Sąjungos teisės aktų poveikiui. Galimų tolesnių veiksmų poveikio vertinimas turėtų būti paremtas Direktyvos 2009/33/EB vertinimu. Todėl Komisija, remdamasi geriausiais ir naujausiais turimais moksliniais įrodymais, turėtų įvertinti, ar reikia paržiūrėti tą direktyvą atsižvelgiant į transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamą CO2 kiekį ir „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ išmetamą CO2 kiekį, siekiant užtikrinti politikos tikslų įgyvendinimo skaidrumą ir atskaitingumą, ir, prireikus, pasiūlyti reikiamų patobulinimų. Jei tinkama, Komisija šiuo aspektu taip pat turėtų peržiūrėti kitus atitinkamus teisės aktus, susijusius su alternatyviaisiais degalais;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18b) | pagrindinė transporto priemonių viešojo pirkimo dalis yra susijusi su vietos viešojo transporto organizacijoms, kurios paprastai priklauso vietos valdžios institucijoms, turinčioms ribotus finansinius išteklius. Todėl netaršių transporto priemonių pirkimo taisyklės neturėtų sukurti nei papildomos finansinės naštos, nei patiriamų didesnių išlaidų perkelti padidinant bilietų kainas, vietos mokesčius arba sumažinant viešojo transporto paslaugas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18b)

pagrindinė transporto priemonių viešojo pirkimo dalis yra susijusi su vietos viešojo transporto organizacijoms, kurios paprastai priklauso vietos valdžios institucijoms, turinčioms ribotus finansinius išteklius. Todėl netaršių transporto priemonių pirkimo taisyklės neturėtų sukurti nei papildomos finansinės naštos, nei patiriamų didesnių išlaidų perkelti padidinant bilietų kainas, vietos mokesčius arba sumažinant viešojo transporto paslaugas;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18c) | Sąjunga turi apsaugoti ES gamintojus nuo nesąžiningos konkurencijos trečiosiose šalyse, kuriose ES gamintojai neturi galimybių dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose kelių transporto priemonėms pirkti, įsigyti išperkamosios nuomos būdu, išsinuomoti arba pirkti išsimokėtinai. Todėl Komisija turėtų analizuoti nesąžiningos konkurencijos praktiką trečiosiose šalyse ir imtis atitinkamų priemonių, kad būtų užtikrinta Europos pramonės apsauga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18c)

Sąjunga turi apsaugoti ES gamintojus nuo nesąžiningos konkurencijos trečiosiose šalyse, kuriose ES gamintojai neturi galimybių dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose kelių transporto priemonėms pirkti, įsigyti išperkamosios nuomos būdu, išsinuomoti arba pirkti išsimokėtinai. Todėl Komisija turėtų analizuoti nesąžiningos konkurencijos praktiką trečiosiose šalyse ir imtis atitinkamų priemonių, kad būtų užtikrinta Europos pramonės apsauga;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Direktyva 2009/33/EB

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyva 2009/33/
  ES
  dėl skatinimo
  naudoti
  netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą | Direktyva 2009/33/
  EB
  dėl skatinimo
  per viešuosius pirkimus įsigyti
  netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Direktyva 2009/33/
  ES
  dėl skatinimo
  naudoti
  netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą

Direktyva 2009/33/
  EB
  dėl skatinimo
  per viešuosius pirkimus įsigyti
  netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

1 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1a)

Šioje
  direktyvoje nustatomas reikalavimas, kad perkančiosios institucijos, perkantieji subjektai, taip pat tam tikri operatoriai, pirkdami kelių transporto priemones, atsižvelgtų į transporto priemonės eksploatacinio laikotarpio poveikį energetikai ir aplinkai, įskaitant suvartojamą energiją ir išmetamą CO2 ir kai kurių kitų teršalų kiekį, kad būtų skatinama netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių rinka ir didinamas transporto sektoriaus įnašas į 
  Bendrijos
  aplinkos, klimato ir energetikos politiką.

„Šioje
  direktyvoje nustatomas reikalavimas, kad perkančiosios institucijos, perkantieji subjektai, taip pat tam tikri operatoriai, pirkdami
  , išsinuomodami, įsigydami išperkamosios nuomos būdu arba pirkdami išsimokėtinai
  kelių transporto priemones, atsižvelgtų į transporto priemonės eksploatacinio laikotarpio poveikį energetikai ir aplinkai, įskaitant suvartojamą energiją ir išmetamą CO2 ir kai kurių kitų teršalų kiekį, kad būtų skatinama netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių rinka ir didinamas transporto sektoriaus įnašas į 
  Sąjungos
  aplinkos, klimato ir energetikos politiką.“

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 b punktas (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

2 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | 2 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)

1b)

2 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

Valstybės narės gali netaikyti šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų
  sutartims dėl
  Direktyvos 2007/46/EB 2 straipsnio 3 dalyje nurodytų transporto priemonių,
  kurioms
  šių valstybių narių teritorijoje netaikoma tipo patvirtinimo arba individualaus patvirtinimo tvarka
  , pirkimo
  .

sutartims dėl

kurioms

, pirkimo

„Valstybės narės gali netaikyti šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų Direktyvos 2007/46/EB 2 straipsnio 3 dalyje nurodytų
  kelių
  transporto priemonių
  pirkimo
  ,
  išperkamosios nuomos, nuomos ir pirkimo išsimokėtinai sutartims, kai šioms transporto priemonėms
  šių valstybių narių teritorijoje netaikoma tipo patvirtinimo arba individualaus patvirtinimo tvarka.“

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/33/EB

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva taikoma kelių transporto priemonių pirkimo, išperkamosios nuomos, nuomos ir pirkimo išsimokėtinai sutartims, kai tas priemones įsigyja arba nuomojasi: | Ši direktyva taikoma kelių transporto priemonių pirkimo, išperkamosios nuomos, nuomos ir pirkimo išsimokėtinai
  arba modifikavimo
  sutartims, kai tas priemones įsigyja arba nuomojasi: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ši direktyva taikoma kelių transporto priemonių pirkimo, išperkamosios nuomos, nuomos ir pirkimo išsimokėtinai sutartims, kai tas priemones įsigyja arba nuomojasi:

Ši direktyva taikoma kelių transporto priemonių pirkimo, išperkamosios nuomos, nuomos ir pirkimo išsimokėtinai
  arba modifikavimo
  sutartims, kai tas priemones įsigyja arba nuomojasi:

arba modifikavimo

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2009/33/EB

3 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | Europos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

Europos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms.

Europos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Direktyva 2009/33/EB

4 straipsnio 1 dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | netarši transporto priemonė: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

netarši transporto priemonė:

| 4. | netarši transporto priemonė
  – bet kurios kategorijos transporto priemonė, varoma alternatyviaisiais degalais, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/94/ES 2 straipsnio pirmos pastraipos 1 punkte, išskyrus biokurą, kuris negaminamas iš Direktyvos 2018/... (AIED II) IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų arba kuris gaminamas iš alyvpalmių aliejaus

   (*)

  , ir įskaitant hibridines transporto priemones, kuriose elektra naudojama tik transporto priemonės, mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių varymo daliai. Transporto priemonių su vidaus degimo varikliu išmetamų teršalų kiekis realiomis važiavimo sąlygomis

   (**)

  , išreikštas išmetamųjų teršalų kiekio ribų procentine dalimi

   (***)

  , negali viršyti 80 proc. |
| --- | --- |

4.

netarši transporto priemonė
  – bet kurios kategorijos transporto priemonė, varoma alternatyviaisiais degalais, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/94/ES 2 straipsnio pirmos pastraipos 1 punkte, išskyrus biokurą, kuris negaminamas iš Direktyvos 2018/... (AIED II) IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų arba kuris gaminamas iš alyvpalmių aliejaus

   (*)

  , ir įskaitant hibridines transporto priemones, kuriose elektra naudojama tik transporto priemonės, mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių varymo daliai. Transporto priemonių su vidaus degimo varikliu išmetamų teršalų kiekis realiomis važiavimo sąlygomis

   (**)

  , išreikštas išmetamųjų teršalų kiekio ribų procentine dalimi

   (***)

  , negali viršyti 80 proc.

– bet kurios kategorijos transporto priemonė, varoma alternatyviaisiais degalais, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/94/ES 2 straipsnio pirmos pastraipos 1 punkte, išskyrus biokurą, kuris negaminamas iš Direktyvos 2018/... (AIED II) IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų arba kuris gaminamas iš alyvpalmių aliejaus

*

, ir įskaitant hibridines transporto priemones, kuriose elektra naudojama tik transporto priemonės, mažataršių ir nulinės taršos transporto priemonių varymo daliai. Transporto priemonių su vidaus degimo varikliu išmetamų teršalų kiekis realiomis važiavimo sąlygomis

**

, išreikštas išmetamųjų teršalų kiekio ribų procentine dalimi

***

, negali viršyti 80 proc.

| a) | M1 arba M2 klasės transporto priemonė, kurios per išmetimo vamzdį išmetamo CO2 kiekis g/km ir tikrosiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis nesiekia priedo 2 lentelėje nurodytos ribos ir taikomos išmetamų teršalų normos procentinės dalies, arba |
| --- | --- |

a)

a)

M1 arba M2 klasės transporto priemonė, kurios per išmetimo vamzdį išmetamo CO2 kiekis g/km ir tikrosiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis nesiekia priedo 2 lentelėje nurodytos ribos ir taikomos išmetamų teršalų normos procentinės dalies, arba

M1 arba M2 klasės transporto priemonė, kurios per išmetimo vamzdį išmetamo CO2

| b) | N1 klasės transporto priemonė, kurios per išmetimo vamzdį išmetamo CO2 kiekis g/km ir tikrosiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis nesiekia priedo 2 lentelėje nurodytos ribos ir taikomos išmetamų teršalų normos procentinės dalies, arba |
| --- | --- |

b)

b)

N1 klasės transporto priemonė, kurios per išmetimo vamzdį išmetamo CO2 kiekis g/km ir tikrosiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis nesiekia priedo 2 lentelėje nurodytos ribos ir taikomos išmetamų teršalų normos procentinės dalies, arba

N1 klasės transporto priemonė, kurios per išmetimo vamzdį išmetamo CO2

| c) | M3, N2 arba N3 klasės transporto priemonė, kaip apibrėžta priedo 3 lentelėje. |
| --- | --- |

c)

c)

M3, N2 arba N3 klasės transporto priemonė, kaip apibrėžta priedo 3 lentelėje.

M3, N2 arba N3 klasės transporto priemonė, kaip apibrėžta priedo 3 lentelėje.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Direktyva 2009/33/EB

4 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | nulinės taršos transporto priemonė – transporto priemonė, per išmetimo vamzdį neišmetanti CO2, NOx ir kietųjų dalelių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

nulinės taršos transporto priemonė – transporto priemonė, per išmetimo vamzdį neišmetanti CO2

x

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Direktyva 2009/33/EB

4 straipsnio 1 dalies 4 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b. | mažataršė transporto priemonė – transporto priemonė, kurios didžiausias išmetamų teršalų kiekis nurodytas priedo 2 lentelėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.

4b.

mažataršė transporto priemonė – transporto priemonė, kurios didžiausias išmetamų teršalų kiekis nurodytas priedo 2 lentelėje;

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Direktyva 2009/33/EB

4 straipsnio 1 dalies 4 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4c. | transporto priemonė, modifikuota taip, kad atitiktų netaršios transporto priemonės standartą – transporto priemonė, kurios variklis modifikuotas taip, kad atitinka netaršios transporto priemonės, apibrėžtos šio straipsnio pirmos dalies 4 punkte, standartą. Modifikuoto variklio, kuriame naudojami biodegalai, apibrėžti Direktyvos 2009/28/EB 2 straipsnio antros pastraipos i punkte, sintetiniai degalai arba parafininiai degalai, atveju transporto priemonė turi atitikti naujausią EURO standartą arba vėlesnės klasės standartus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4c.

4c.

transporto priemonė, modifikuota taip, kad atitiktų netaršios transporto priemonės standartą – transporto priemonė, kurios variklis modifikuotas taip, kad atitinka netaršios transporto priemonės, apibrėžtos šio straipsnio pirmos dalies 4 punkte, standartą. Modifikuoto variklio, kuriame naudojami biodegalai, apibrėžti Direktyvos 2009/28/EB 2 straipsnio antros pastraipos i punkte, sintetiniai degalai arba parafininiai degalai, atveju transporto priemonė turi atitikti naujausią EURO standartą arba vėlesnės klasės standartus.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 2009/33/EB

4a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | įrašomas 4a straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

4)

įrašomas 4a straipsnis:

Išbraukta.

Išbraukta.

„4a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisija įgaliojama pagal 8a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais bus atnaujintos priedo 3 lentelėje nustatytos sunkiųjų transporto priemonių per išmetimo vamzdį išmetamo CO2 ir kitų oro teršalų kiekio ribinės vertės, kai Sąjungos lygmeniu įsigalios atitinkamos sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 normos.“

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Direktyva 2009/33/EB

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad perkant, įsigyjant išperkamosios nuomos būdu, išsinuomojant
  arba
  perkant išsimokėtinai kelių transporto priemones ir sudarant viešųjų paslaugų sutartis dėl viešojo keleivinio geležinkelių ir kelių transporto paslaugų, taip pat viešųjų paslaugų sutartis, kaip nurodyta šios direktyvos 3 straipsnyje, būtų laikomasi priedo 4 lentelėje nurodytų lengvųjų transporto priemonių ir priedo 5 lentelėje nurodytų sunkiųjų transporto priemonių būtinųjų viešojo pirkimo tikslų. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad perkant, įsigyjant išperkamosios nuomos būdu, išsinuomojant, perkant išsimokėtinai kelių transporto priemones
  arba modifikuojant jas pagal netaršių transporto priemonių standartus
  ir sudarant viešųjų paslaugų sutartis dėl viešojo keleivinio geležinkelių ir kelių transporto paslaugų, taip pat viešųjų paslaugų sutartis, kaip nurodyta šios direktyvos 3 straipsnyje, būtų laikomasi priedo 4 lentelėje nurodytų
  netaršių
  lengvųjų transporto priemonių ir priedo 5 lentelėje nurodytų sunkiųjų transporto priemonių būtinųjų viešojo pirkimo tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad perkant, įsigyjant išperkamosios nuomos būdu, išsinuomojant
  arba
  perkant išsimokėtinai kelių transporto priemones ir sudarant viešųjų paslaugų sutartis dėl viešojo keleivinio geležinkelių ir kelių transporto paslaugų, taip pat viešųjų paslaugų sutartis, kaip nurodyta šios direktyvos 3 straipsnyje, būtų laikomasi priedo 4 lentelėje nurodytų lengvųjų transporto priemonių ir priedo 5 lentelėje nurodytų sunkiųjų transporto priemonių būtinųjų viešojo pirkimo tikslų.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad perkant, įsigyjant išperkamosios nuomos būdu, išsinuomojant, perkant išsimokėtinai kelių transporto priemones
  arba modifikuojant jas pagal netaršių transporto priemonių standartus
  ir sudarant viešųjų paslaugų sutartis dėl viešojo keleivinio geležinkelių ir kelių transporto paslaugų, taip pat viešųjų paslaugų sutartis, kaip nurodyta šios direktyvos 3 straipsnyje, būtų laikomasi priedo 4 lentelėje nurodytų
  netaršių
  lengvųjų transporto priemonių ir priedo 5 lentelėje nurodytų sunkiųjų transporto priemonių būtinųjų viešojo pirkimo tikslų.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Direktyva 2009/33/EB

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Apskaičiuojant būtinuosius viešojo pirkimo tikslus, viešojo pirkimo data, į kurią reikia atsižvelgti, – tai viešojo pirkimo procedūros užbaigimo pasirašant sutartį. |
| | Būtinieji viešojo pirkimo tikslai apskaičiuojami kaip vidurkis visų sutarčių, pasirašytų nuo kitos dienos po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos iki 2024 m. gruodžio 31 d. pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu ir nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. antruoju ataskaitiniu laikotarpiu. |
| | Jeigu nauji ataskaitinio laikotarpio po 2030 m. sausio 1 d. tikslai nepriimami laiku, toliau lieka galioti 2030 metams nustatyti tikslai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Apskaičiuojant būtinuosius viešojo pirkimo tikslus, viešojo pirkimo data, į kurią reikia atsižvelgti, – tai viešojo pirkimo procedūros užbaigimo pasirašant sutartį.

Būtinieji viešojo pirkimo tikslai apskaičiuojami kaip vidurkis visų sutarčių, pasirašytų nuo kitos dienos po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos iki 2024 m. gruodžio 31 d. pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu ir nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. antruoju ataskaitiniu laikotarpiu.

Būtinieji viešojo pirkimo tikslai apskaičiuojami kaip vidurkis visų sutarčių, pasirašytų nuo kitos dienos po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos iki 2024 m. gruodžio 31 d. pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu ir nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. antruoju ataskaitiniu laikotarpiu.

Jeigu nauji ataskaitinio laikotarpio po 2030 m. sausio 1 d. tikslai nepriimami laiku, toliau lieka galioti 2030 metams nustatyti tikslai.

Jeigu nauji ataskaitinio laikotarpio po 2030 m. sausio 1 d. tikslai nepriimami laiku, toliau lieka galioti 2030 metams nustatyti tikslai.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Direktyva 2009/33/EB

5 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kad pasiektų viešųjų pirkimų tikslus, perkantieji subjektai grindžia sutarčių sudarymą ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, kaip nurodyta Direktyvos 2014/25/ES 82 straipsnyje. Konkurso specifikacijos turėtų būti apibrėžtos ne tik atsižvelgiant į bendras eksploatavimo sąnaudas, bet ir į kitas transporto priemonės charakteristikas, pvz., prieinamumą, įtraukimą į miesto aplinką, triukšmo lygį, energijos vartojimo efektyvumą, baterijų ir transporto priemonių sudedamųjų dalių perdirbamumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Kad pasiektų viešųjų pirkimų tikslus, perkantieji subjektai grindžia sutarčių sudarymą ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, kaip nurodyta Direktyvos 2014/25/ES 82 straipsnyje. Konkurso specifikacijos turėtų būti apibrėžtos ne tik atsižvelgiant į bendras eksploatavimo sąnaudas, bet ir į kitas transporto priemonės charakteristikas, pvz., prieinamumą, įtraukimą į miesto aplinką, triukšmo lygį, energijos vartojimo efektyvumą, baterijų ir transporto priemonių sudedamųjų dalių perdirbamumą.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

5 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | įrašomas šis straipsnis:




  „5a straipsnis




  Finansiniai ištekliai





  1.
     
  Valstybės narės skiria pakankamai finansavimo priemonių netaršių transporto priemonių viešajam pirkimui ir su jomis susijusios infrastruktūros diegimui jų teritorijoje. Prieš suteikiant lėšas nuodugniai įvertinami viešosios valdžios institucijų ir perkančiųjų subjektų finansiniai poreikiai, susiję su nacionaliniu lygmeniu nustatytais viešųjų pirkimų tikslais.






  2.
     
  Sąjunga suteikia papildomų finansavimo priemonių, kuriomis remiama netaršių transporto priemonių paklausa rinkoje ir su jomis susijusios infrastruktūros kūrimas valstybėse narėse.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

įrašomas šis straipsnis:

„5a straipsnis

Finansiniai ištekliai

1.
     
  Valstybės narės skiria pakankamai finansavimo priemonių netaršių transporto priemonių viešajam pirkimui ir su jomis susijusios infrastruktūros diegimui jų teritorijoje. Prieš suteikiant lėšas nuodugniai įvertinami viešosios valdžios institucijų ir perkančiųjų subjektų finansiniai poreikiai, susiję su nacionaliniu lygmeniu nustatytais viešųjų pirkimų tikslais.

2.
     
  Sąjunga suteikia papildomų finansavimo priemonių, kuriomis remiama netaršių transporto priemonių paklausa rinkoje ir su jomis susijusios infrastruktūros kūrimas valstybėse narėse.“

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

5 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | įrašomas šis straipsnis:




  „5b straipsnis




  Viešojo transporto alternatyviųjų degalų veiksmų planas





  1.
     
  Iki 2020 m. gruodžio 31 d. Europos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai veiksmų planą, kuriuo siekiama paspartinti transporto bendrovėms priklausančių sunkiųjų krovininių automobilių baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros kūrimą jų pačių parkuose ir techninės priežiūros vietose, taip pat viešojoje erdvėje.






  2.
     
  Šiame veiksmų plane pateikiama informacija apie prieinamas Sąjungos finansavimo priemones ir aiškiai nustatomos procedūros, kaip tokia parama gali būti skiriama, įskaitant jos sąsają su galiojančiomis Europos valstybės pagalbos taisyklėmis.






  3.
     
  Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateiktas vertinimas, kaip galėtų būti persvarstytos Sąjungos finansavimo priemonės, siekiant suteikti finansavimo prioritetą visų dydžių viešojo transporto įmonėms, kad jos pakeistų savo transporto priemones.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

įrašomas šis straipsnis:

„5b straipsnis

Viešojo transporto alternatyviųjų degalų veiksmų planas

1.
     
  Iki 2020 m. gruodžio 31 d. Europos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai veiksmų planą, kuriuo siekiama paspartinti transporto bendrovėms priklausančių sunkiųjų krovininių automobilių baterijų įkrovimo punktų ir degalinių infrastruktūros kūrimą jų pačių parkuose ir techninės priežiūros vietose, taip pat viešojoje erdvėje.

2.
     
  Šiame veiksmų plane pateikiama informacija apie prieinamas Sąjungos finansavimo priemones ir aiškiai nustatomos procedūros, kaip tokia parama gali būti skiriama, įskaitant jos sąsają su galiojančiomis Europos valstybės pagalbos taisyklėmis.

3.
     
  Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateiktas vertinimas, kaip galėtų būti persvarstytos Sąjungos finansavimo priemonės, siekiant suteikti finansavimo prioritetą visų dydžių viešojo transporto įmonėms, kad jos pakeistų savo transporto priemones.“

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punktas (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

5 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c) | įrašomas šis straipsnis:




  „5c straipsnis




  Sąjungos platforma, skirta mažataršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių tarpvalstybiniams ir bendriems viešiesiems pirkimams




  Siekdama palengvinti tikslų, nustatytų šios direktyvos priede, įgyvendinimą ir pasiekti masto ekonomiją, Komisija sukuria Sąjungos platformą, skirtą mažataršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių tarpvalstybiniams ir bendriems viešiesiems pirkimams. Šioje platformoje gali dalyvauti 3 straipsnyje nurodytos perkančiosios organizacijos, subjektai ir veiklos vykdytojai, norintys kartu įsigyti transporto priemones. Komisija užtikrina, kad platforma būtų viešai prieinama ir veiksmingai suburtų visas šalis, suinteresuotas sutelkti savo išteklius. Siekdama palengvinti tokių bendrų viešųjų pirkimų skelbimą ir vykdymą, Komisija teikia techninę pagalbą ir parengia bendradarbiavimo susitarimų šablonus. Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą, kuriuo sukuriama Sąjungos platforma, skirta mažataršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių bendriems viešiesiems pirkimams.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c)

5c)

įrašomas šis straipsnis:

„5c straipsnis

Sąjungos platforma, skirta mažataršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių tarpvalstybiniams ir bendriems viešiesiems pirkimams

Siekdama palengvinti tikslų, nustatytų šios direktyvos priede, įgyvendinimą ir pasiekti masto ekonomiją, Komisija sukuria Sąjungos platformą, skirtą mažataršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių tarpvalstybiniams ir bendriems viešiesiems pirkimams. Šioje platformoje gali dalyvauti 3 straipsnyje nurodytos perkančiosios organizacijos, subjektai ir veiklos vykdytojai, norintys kartu įsigyti transporto priemones. Komisija užtikrina, kad platforma būtų viešai prieinama ir veiksmingai suburtų visas šalis, suinteresuotas sutelkti savo išteklius. Siekdama palengvinti tokių bendrų viešųjų pirkimų skelbimą ir vykdymą, Komisija teikia techninę pagalbą ir parengia bendradarbiavimo susitarimų šablonus. Komisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą, kuriuo sukuriama Sąjungos platforma, skirta mažataršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių bendriems viešiesiems pirkimams.“

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punktas

Direktyva 2009/33/EB

8a straipsnis

8a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | įrašomas naujas 8a straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)

7)

įrašomas naujas 8a straipsnis:

Išbraukta.

Išbraukta.

„8a straipsnis

„8a straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

Naudojimasis įgaliojimais

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams nuo [Prašome įrašyti įsigaliojimo datą]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4a straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Pagal 4a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

Direktyva 2009/33/EB

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | 9 straipsnis
  pakeičiamas taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)

9 straipsnis
  pakeičiamas taip:

pakeičiamas taip:

| 8) | 9 straipsnis
  išbraukiamas |
| --- | --- |

8)

9 straipsnis
  išbraukiamas

išbraukiamas

„1.
     
  Komisijai padeda komitetas.

Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

3.
     
  Kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pateikti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma.“

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto a papunktis

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Nuo 2027
   m. 
  sausio 1
   d. 
  Komisija
  kas trejus metus
  , gavusi valstybių narių ataskaitas,
  teikia šios direktyvos
  taikymo
  ir
  veiksmų, kurių, siekdamos ją veiksmingai įgyvendinti, ėmėsi atskiros
  valstybės narės
  , ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai
  . | 1.   
  Iki 2026
   m. 
  balandžio 18
  d.
  , o vėliau
   – kas trejus metus
  valstybės narės Komisijai
  teikia šios direktyvos
  įgyvendinimo ataskaitą kartu su Direktyvos 2014/24/ES 83 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje
  ir
  Direktyvos 2014/25/ES 99 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis. Iki 2023 m. balandžio 18 d.
  valstybės narės
  Komisijai pateikia preliminarią ataskaitą
  . |
| | Tose ataskaitose pateikiama informacija apie veiksmus, kurių imtasi šiai direktyvai įgyvendinti, nurodoma informacija apie institucijų ir subjektų nupirktų transporto priemonių skaičių ir kategorijas, apie įvairių valdymo lygmenų subjektų tarpusavio dialogą, informacija apie valstybių narių ketinimus, susijusius su minėta ataskaitų teikimo veikla, taip pat visa kita vertinga informacija. |
| | Informacija turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 2195/2002 dėl bendro viešųjų pirkimų žodyno (BVPŽ) priedo 1 lentelėje išvardytas kategorijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Nuo 2027
   m. 
  sausio 1
   d. 
  Komisija
  kas trejus metus
  , gavusi valstybių narių ataskaitas,
  teikia šios direktyvos
  taikymo
  ir
  veiksmų, kurių, siekdamos ją veiksmingai įgyvendinti, ėmėsi atskiros
  valstybės narės
  , ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai
  .

1.   
  Iki 2026
   m. 
  balandžio 18
  d.
  , o vėliau
   – kas trejus metus
  valstybės narės Komisijai
  teikia šios direktyvos
  įgyvendinimo ataskaitą kartu su Direktyvos 2014/24/ES 83 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje
  ir
  Direktyvos 2014/25/ES 99 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis. Iki 2023 m. balandžio 18 d.
  valstybės narės
  Komisijai pateikia preliminarią ataskaitą
  .

Tose ataskaitose pateikiama informacija apie veiksmus, kurių imtasi šiai direktyvai įgyvendinti, nurodoma informacija apie institucijų ir subjektų nupirktų transporto priemonių skaičių ir kategorijas, apie įvairių valdymo lygmenų subjektų tarpusavio dialogą, informacija apie valstybių narių ketinimus, susijusius su minėta ataskaitų teikimo veikla, taip pat visa kita vertinga informacija.

Tose ataskaitose pateikiama informacija apie veiksmus, kurių imtasi šiai direktyvai įgyvendinti, nurodoma informacija apie institucijų ir subjektų nupirktų transporto priemonių skaičių ir kategorijas, apie įvairių valdymo lygmenų subjektų tarpusavio dialogą, informacija apie valstybių narių ketinimus, susijusius su minėta ataskaitų teikimo veikla, taip pat visa kita vertinga informacija.

Informacija turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 2195/2002 dėl bendro viešųjų pirkimų žodyno (BVPŽ) priedo 1 lentelėje išvardytas kategorijas.

Informacija turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 2195/2002 dėl bendro viešųjų pirkimų žodyno (BVPŽ) priedo 1 lentelėje išvardytas kategorijas.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

2 dalis pakeičiama taip:

2.   
  Tose ataskaitose pateikiamas šios direktyvos, ypač 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų būdų, poveikio vertinimas bei įvertinama, ar reikia imtis tolesnių veiksmų
  ir
  , prireikus, pateikiami pasiūlymai
  .

„2.
     
  Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pasiūlo metodiką, skirtą apskaičiuoti transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamą CO2 kiekį
  ir
  „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ išmetamą CO2 kiekį.

Tose ataskaitose Komisija palygina nominalų ir santykinį nupirktų transporto priemonių, kurios eksploatacinio laikotarpio poveikio energetikai
  ir
  aplinkai požiūriu atitinka geriausią rinkos alternatyvą ir kurios priklauso kiekvienai iš priedo 3 lentelėje išvardytų transporto priemonių kategorijų
  ,
  skaičių su bendrąja šių
  transporto priemonių
  rinka; taip pat ji įvertina 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų būdų poveikį rinkai. Komisija įvertina, ar reikia imtis tolesnių veiksmų, ir, prireikus, pateikia pasiūlymus.

Tose ataskaitose Komisija palygina nominalų ir santykinį nupirktų transporto priemonių, kurios eksploatacinio laikotarpio poveikio energetikai

aplinkai požiūriu atitinka geriausią rinkos alternatyvą ir kurios priklauso kiekvienai iš priedo 3 lentelėje išvardytų transporto priemonių kategorijų

skaičių su bendrąja šių

rinka; taip pat ji įvertina 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų būdų poveikį rinkai. Komisija įvertina, ar reikia imtis tolesnių veiksmų, ir, prireikus, pateikia pasiūlymus.

Ne vėliau kaip 2027 m. balandžio 18 d. Komisija atlieka Direktyvos 2009/33/EB
  ir
  kitų atitinkamų teisės aktų, susijusių su alternatyviaisiais degalais, peržiūrą
  ,
  atsižvelgdama į
  transporto priemonių
  per visą gyvavimo ciklą išmetamą CO2 kiekį ir „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ išmetamą CO2 kiekį
  .“

Ne vėliau kaip 2027 m. balandžio 18 d. Komisija atlieka Direktyvos 2009/33/EB

kitų atitinkamų teisės aktų, susijusių su alternatyviaisiais degalais, peržiūrą

atsižvelgdama į

per visą gyvavimo ciklą išmetamą CO2

2

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto a b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto a b papunktis (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

3 dalis pakeičiama taip:

3.   
  Ne vėliau kaip pirmosios ataskaitos pateikimo dieną
  , Komisija
  išnagrinėja 5 straipsnio 3 dalyje nurodytus būdus
  ,
  pateikia 6 straipsnyje nustatytos metodikos įvertinimą
  ir, jei reikia,
  pasiūlo atitinkamus pakeitimus
  .

„3.   
  Iki 2024 m. balandžio 18 d.
  ,
  o vėliau kas trejus metus
  Komisija
  pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie šios direktyvos įgyvendinimą
  ,
  nurodydama atskirų valstybių narių veiksmus šioje srityje, ir įvertina tolesnių veiksmų poreikį
  ir, jei reikia,
  pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti šią direktyvą
  .“

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b papunktis

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Valstybės narės iki 2026 m. sausio 1 d., o vėliau kas trejus metus, Komisijai teikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitas. Iki 2023 m. sausio 1 d. valstybės narės Komisijai pateikia tarpines ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiama informacija apie veiksmus, kurių imtasi šiai direktyvai įgyvendinti, nurodoma informacija apie institucijų ir subjektų nupirktų transporto priemonių skaičių ir kategorijas, apie įvairių valdymo lygmenų subjektų tarpusavio dialogą, informacija apie valstybių narių ketinimus dėl minėtos ataskaitų teikimo veiklos, taip pat visa kita vertinga informacija. Informacija pateikiama pagal Reglamente (EB) Nr. 2195/2002 dėl bendro viešųjų pirkimų žodyno (BVPŽ)31 nurodytas kategorijas, kaip nurodyta priede. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Valstybės narės iki 2026 m. sausio 1 d., o vėliau kas trejus metus, Komisijai teikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitas. Iki 2023 m. sausio 1 d. valstybės narės Komisijai pateikia tarpines ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiama informacija apie veiksmus, kurių imtasi šiai direktyvai įgyvendinti, nurodoma informacija apie institucijų ir subjektų nupirktų transporto priemonių skaičių ir kategorijas, apie įvairių valdymo lygmenų subjektų tarpusavio dialogą, informacija apie valstybių narių ketinimus dėl minėtos ataskaitų teikimo veiklos, taip pat visa kita vertinga informacija. Informacija pateikiama pagal Reglamente (EB) Nr. 2195/2002 dėl bendro viešųjų pirkimų žodyno (BVPŽ)31 nurodytas kategorijas, kaip nurodyta priede.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b papunktis

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija įgaliojama priimti įgyvendinimo aktus ir juose nustatyti gaires dėl
  4
  dalyje nurodytų valstybių narių ataskaitų turinio. | 5.   Komisija įgaliojama priimti įgyvendinimo aktus ir juose nustatyti gaires dėl
  1
  dalyje nurodytų valstybių narių ataskaitų turinio.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija įgaliojama priimti įgyvendinimo aktus ir juose nustatyti gaires dėl
  4
  dalyje nurodytų valstybių narių ataskaitų turinio.

5.   Komisija įgaliojama priimti įgyvendinimo aktus ir juose nustatyti gaires dėl
  1
  dalyje nurodytų valstybių narių ataskaitų turinio.“;

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b papunkčio b a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b papunkčio b a punktas (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | įrašoma ši dalis:





  „5a.
     
  Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti mechanizmus siekiant reguliavimo priemonėmis užtikrinti, kad kitų automobilių parkų, pavyzdžiui, taksi, dalijimosi automobiliais ir važiavimo viena mašina (angl. ride-pooling) bendrovių, savininkai įsigytų netaršias transporto priemones.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

įrašoma ši dalis:

įrašoma ši dalis:

„5a.
     
  Valstybės narės gali nuspręsti nustatyti mechanizmus siekiant reguliavimo priemonėmis užtikrinti, kad kitų automobilių parkų, pavyzdžiui, taksi, dalijimosi automobiliais ir važiavimo viena mašina (angl. ride-pooling) bendrovių, savininkai įsigytų netaršias transporto priemones.“

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b b papunktis (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | įrašoma ši dalis:





  „5b.
     
  Ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia veiksmų planą, kuriuo siekiama paspartinti transporto bendrovėms priklausančių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros diegimą jų pačių parkuose ir techninės priežiūros vietose, taip pat viešojoje erdvėje. Į šį veiksmų planą įtraukiama informacija apie turimas Sąjungos finansavimo priemones ir išdėstoma, kaip tokia parama gali būti teikiama nepaisant Europos valstybės pagalbos taisyklių.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

įrašoma ši dalis:

įrašoma ši dalis:

„5b.
     
  Ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia veiksmų planą, kuriuo siekiama paspartinti transporto bendrovėms priklausančių sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros diegimą jų pačių parkuose ir techninės priežiūros vietose, taip pat viešojoje erdvėje. Į šį veiksmų planą įtraukiama informacija apie turimas Sąjungos finansavimo priemones ir išdėstoma, kaip tokia parama gali būti teikiama nepaisant Europos valstybės pagalbos taisyklių.“

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b c papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b c papunktis (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 5 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | įrašoma ši dalis:





  „5c.
     
  Komisija įvertina poreikį peržiūrėti atitinkamus teisės aktus, susijusius su netaršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių skatinimu, kiek tai susiję su geriausių ir restauruotų padangų naudojimu, ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bc)

bc)

įrašoma ši dalis:

įrašoma ši dalis:

„5c.
     
  Komisija įvertina poreikį peržiūrėti atitinkamus teisės aktus, susijusius su netaršių ir efektyviai energiją vartojančių kelių transporto priemonių skatinimu, kiek tai susiję su geriausių ir restauruotų padangų naudojimu, ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b d papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b d papunktis (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 5 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bd) | įrašoma ši dalis:





  „5d.
     
  Komisija pateikia valstybėms narėms gaires dėl įvairių Sąjungos lėšų, kurios galėtų būti naudojamos įgyvendinant šią direktyvą, pavyzdžiui, pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, kuria remiama itin efektyvių, tvarių ir veiksmingai tarpusavyje sujungtų transeuropinių tinklų plėtra transporto srityje, ir Europos strateginių investicijų fondą arba Švaresnio transporto priemonę, kuriais remiamas švaresnių transporto priemonių diegimas ir su jomis susiję infrastruktūros poreikiai.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bd)

bd)

įrašoma ši dalis:

įrašoma ši dalis:

„5d.
     
  Komisija pateikia valstybėms narėms gaires dėl įvairių Sąjungos lėšų, kurios galėtų būti naudojamos įgyvendinant šią direktyvą, pavyzdžiui, pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, kuria remiama itin efektyvių, tvarių ir veiksmingai tarpusavyje sujungtų transeuropinių tinklų plėtra transporto srityje, ir Europos strateginių investicijų fondą arba Švaresnio transporto priemonę, kuriais remiamas švaresnių transporto priemonių diegimas ir su jomis susiję infrastruktūros poreikiai.“

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b e papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punkto b e papunktis (naujas)

Direktyva 2009/33/EB

10 straipsnio 5 e dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | be) | įrašoma ši dalis:





  „5e.
     
  Konsultacijų centrai atlieka svarbų vaidmenį šiame perėjimo procese, palengvindami ir skatindami investicijas bei remdami institucinius gebėjimus. Todėl Komisija turi iš esmės sustiprinti Europos investavimo konsultacijų centro vaidmenį ir pajėgumus, visų pirma stiprindama jo veiklą vietos lygmeniu ir skatindama aktyvų dalyvavimą rengiant projektus.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

be)

be)

įrašoma ši dalis:

įrašoma ši dalis:

„5e.
     
  Konsultacijų centrai atlieka svarbų vaidmenį šiame perėjimo procese, palengvindami ir skatindami investicijas bei remdami institucinius gebėjimus. Todėl Komisija turi iš esmės sustiprinti Europos investavimo konsultacijų centro vaidmenį ir pajėgumus, visų pirma stiprindama jo veiklą vietos lygmeniu ir skatindama aktyvų dalyvavimą rengiant projektus.“

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

2 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo XXXX [Prašome įrašyti datą –
  24 mėnesiai
  po įsigaliojimo dienos]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. | Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo XXXX [Prašome įrašyti datą –
  18 mėnesių
  po įsigaliojimo dienos]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo XXXX [Prašome įrašyti datą –
  24 mėnesiai
  po įsigaliojimo dienos]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

24 mėnesiai

Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo XXXX [Prašome įrašyti datą –
  18 mėnesių
  po įsigaliojimo dienos]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

18 mėnesių

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedas

I priedas

Direktyva 2009/33/EB

Priedo 1 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

1 lentelė. 3 straipsnyje nurodyti Bendro viešųjų pirkimų žodyno kodai

| BVPŽ kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Viešojo kelių transporto paslaugos. |
| 60130000-8 | Specialiojo keleivinio kelių transporto paslaugos. |
| 60140000-1 | Nereguliarus keleivinis transportas. |
| 60172000-3 | Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuoma su vairuotoju. |
| 90511000-2 | Atliekų rinkimo paslaugos. |
| 60160000-7 | Pašto siuntų vežimas keliais. |
| 60161000-4 | Siuntinių vežimo paslaugos. |

BVPŽ kodas

Aprašymas

60112000-6

Viešojo kelių transporto paslaugos.

60130000-8

Specialiojo keleivinio kelių transporto paslaugos.

60140000-1

Nereguliarus keleivinis transportas.

60172000-3

Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuoma su vairuotoju.

90511000-2

Atliekų rinkimo paslaugos.

60160000-7

Pašto siuntų vežimas keliais.

60161000-4

Siuntinių vežimo paslaugos.

Pakeitimas

Pakeitimas

1 lentelė. 3 straipsnyje nurodyti Bendro viešųjų pirkimų žodyno kodai

| BVPŽ kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Viešojo kelių transporto paslaugos. |
| 60130000-8 | Specialiojo keleivinio kelių transporto paslaugos. |
| 60140000-1 | Nereguliarus keleivinis transportas. |
| 60172000-3 | Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuoma su vairuotoju. |
| 90511000-2 | Atliekų rinkimo paslaugos. |
| 60160000-7 | Pašto siuntų vežimas keliais. |
| 60161000-4 | Siuntinių vežimo paslaugos. |
| 64121100-1 | Pašto pristatymo paslaugos. |
| 64121200-2 | Siuntinių pristatymo paslaugos. |
| 60170000-0 | Keleivinių transporto priemonių nuoma su vairuotoju. |
| 60171000-7 | Lengvųjų automobilių nuoma su vairuotoju. |
| 60181000-0 | Sunkvežimių nuoma su vairuotoju. |
| 60180000-3 | Krovininių transporto priemonių nuoma su vairuotoju. |
| 90511100-3 | Miesto kietųjų atliekų rinkimo paslaugos. |
| 90511200-4 | Buitinių atliekų rinkimo paslaugos. |
| 90511300-5 | Šiukšlių rinkimo paslaugos. |
| 90511400-6 | Popieriaus rinkimo paslaugos. |

BVPŽ kodas

Aprašymas

60112000-6

Viešojo kelių transporto paslaugos.

60130000-8

Specialiojo keleivinio kelių transporto paslaugos.

60140000-1

Nereguliarus keleivinis transportas.

60172000-3

Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų nuoma su vairuotoju.

90511000-2

Atliekų rinkimo paslaugos.

60160000-7

Pašto siuntų vežimas keliais.

60161000-4

Siuntinių vežimo paslaugos.

64121100-1

64121100-1

Pašto pristatymo paslaugos.

Pašto pristatymo paslaugos.

64121200-2

64121200-2

Siuntinių pristatymo paslaugos.

Siuntinių pristatymo paslaugos.

60170000-0

60170000-0

Keleivinių transporto priemonių nuoma su vairuotoju.

Keleivinių transporto priemonių nuoma su vairuotoju.

60171000-7

60171000-7

Lengvųjų automobilių nuoma su vairuotoju.

Lengvųjų automobilių nuoma su vairuotoju.

60181000-0

60181000-0

Sunkvežimių nuoma su vairuotoju.

Sunkvežimių nuoma su vairuotoju.

60180000-3

60180000-3

Krovininių transporto priemonių nuoma su vairuotoju.

Krovininių transporto priemonių nuoma su vairuotoju.

90511100-3

90511100-3

Miesto kietųjų atliekų rinkimo paslaugos.

Miesto kietųjų atliekų rinkimo paslaugos.

90511200-4

90511200-4

Buitinių atliekų rinkimo paslaugos.

Buitinių atliekų rinkimo paslaugos.

90511300-5

90511300-5

Šiukšlių rinkimo paslaugos.

Šiukšlių rinkimo paslaugos.

90511400-6

90511400-6

Popieriaus rinkimo paslaugos.

Popieriaus rinkimo paslaugos.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I PRIEDAS

I PRIEDAS

Direktyva 2009/33/EB

Priedo 2 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

2 lentelė. Lengvųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekio ribinės vertės

| Transporto priemonių kategorijos | 2025 m. | 2030 m. |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Tikrosiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*1) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis (*2) | CO2 g/km | Tikrosiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*1) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis |
| M1 transporto priemonės | 25 | 80 % | 0 | netaikoma |
| M2 transporto priemonės | 25 | 80 % | 0 | netaikoma |
| N1 transporto priemonės | 40 | 80 % | 0 | netaikoma |

Transporto priemonių kategorijos

2025 m.

2030 m.

CO2 g/km

2

Tikrosiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*1) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis (*2)

Tikrosiomis

*1

*2

CO2 g/km

2

Tikrosiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*1) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis

Tikrosiomis

*1

M1 transporto priemonės

1

25

25

80 %

0

netaikoma

M2 transporto priemonės

2

25

25

80 %

0

netaikoma

N1 transporto priemonės

40

40

80 %

0

netaikoma

Pakeitimas

Pakeitimas

2 lentelė. Lengvųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekio ribinės vertės

| Transporto priemonių kategorijos | 2025 m. | 2030 m. |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Realiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*3) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis (*4) | CO2 g/km | Realiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*3) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis |
| L transporto priemonės | 25 | | | |
| M1 transporto priemonės | 50 | 80 % | 0 | netaikoma |
| M2 transporto priemonės | 50 | 80 % | 0 | netaikoma |
| N1 transporto priemonės | 50 | 80 % | 0 | netaikoma |
| M3 transporto priemonės | netaikoma | | | |
| N2 transporto priemonės | netaikoma | | | |
| N3 transporto priemonės | netaikoma | | | |

Transporto priemonių kategorijos

2025 m.

2030 m.

CO2 g/km

2

Realiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*3) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis (*4)

Realiomis

*3

*4

CO2 g/km

2

Realiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis (*3) kaip procentinė išmetamų teršalų kiekio normos dalis

Realiomis

*3

L transporto priemonės

L transporto priemonės

25

25

M1 transporto priemonės

1

50

50

80 %

0

netaikoma

M2 transporto priemonės

2

50

50

80 %

0

netaikoma

N1 transporto priemonės

50

50

80 %

0

netaikoma

M3 transporto priemonės

M3 transporto priemonės

netaikoma

netaikoma

N2 transporto priemonės

N2 transporto priemonės

netaikoma

netaikoma

N3 transporto priemonės

N3 transporto priemonės

netaikoma

netaikoma

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedas

I priedas

Direktyva 2009/33/EB

Priedo 3 lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

[...]

[...]

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimai 75 ir 85

Pakeitimai 75 ir 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I PRIEDAS

I PRIEDAS

Direktyva 2009/33/EB

Priedo 4 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

4 lentelė. Būtinoji tikslinė bendro valstybėje narėje viešojo pirkimo būdu nupirktų lengvųjų transporto priemonių skaičiaus dalis, kurią sudaro
  2 lentelės reikalavimus atitinkančios
  lengvosios transporto priemonės (*5)

2 lentelės reikalavimus atitinkančios

*5

| Valstybė narė | 2025 m. | 2030 m. |
| --- | --- | --- |
| Liuksemburgas | 35 % | 35 % |
| Švedija | 35 % | 35 % |
| Danija | 34 % | 34 % |
| Suomija | 35 % | 35 % |
| Vokietija | 35 % | 35 % |
| Prancūzija | 34 % | 34 % |
| Jungtinė Karalystė | 35 % | 35 % |
| Nyderlandai | 35 % | 35 % |
| Austrija | 35 % | 35 % |
| Belgija | 35 % | 35 % |
| Italija | 35 % | 35 % |
| Airija | 35 % | 35 % |
| Ispanija | 33 % | 33 % |
| Kipras | 29 % | 29 % |
| Мalta | 35 % | 35 % |
| Portugalija | 27 % | 27 % |
| Graikija | 23 % | 23 % |
| Slovėnija | 20 % | 20 % |
| Čekija | 27 % | 27 % |
| Estija | 21 % | 21 % |
| Slovakija | 20 % | 20 % |
| Lietuva | 19 % | 19 % |
| Lenkija | 20 % | 20 % |
| Kroatija | 17 % | 17 % |
| Vengrija | 21 % | 21 % |
| Latvija | 20 % | 20 % |
| Rumunija | 17 % | 17 % |
| Bulgarija | 16 % | 16 % |

Valstybė narė

2025 m.

2030 m.

Liuksemburgas

35 %

35 %

35 %

35 %

Švedija

35 %

35 %

35 %

35 %

Danija

34 %

34 %

34 %

34 %

Suomija

35 %

35 %

35 %

35 %

Vokietija

35 %

35 %

35 %

35 %

Prancūzija

34 %

34 %

34 %

34 %

Jungtinė Karalystė

35 %

35 %

35 %

35 %

Nyderlandai

35 %

35 %

35 %

35 %

Austrija

35 %

35 %

35 %

35 %

Belgija

35 %

35 %

35 %

35 %

Italija

35 %

35 %

35 %

35 %

Airija

35 %

35 %

35 %

35 %

Ispanija

33 %

33 %

33 %

33 %

Kipras

29 %

29 %

29 %

29 %

Мalta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugalija

27 %

27 %

27 %

27 %

Graikija

23 %

23 %

23 %

23 %

Slovėnija

20 %

20 %

20 %

20 %

Čekija

27 %

27 %

27 %

27 %

Estija

21 %

21 %

21 %

21 %

Slovakija

20 %

20 %

20 %

20 %

Lietuva

19 %

19 %

19 %

19 %

Lenkija

20 %

20 %

20 %

20 %

Kroatija

17 %

17 %

17 %

17 %

Vengrija

21 %

21 %

21 %

21 %

Latvija

20 %

20 %

20 %

20 %

Rumunija

17 %

17 %

17 %

17 %

Bulgarija

16 %

16 %

16 %

16 %

Pakeitimas

Pakeitimas

4 lentelė. Būtinoji tikslinė bendro valstybėje narėje viešojo pirkimo būdu nupirktų lengvųjų transporto priemonių skaičiaus dalis, kurią sudaro lengvosios transporto priemonės (1), (2)

1

2

| | M1, M2, N1 transporto priemonės | L transporto priemonės |
| --- | --- | --- |
| Valstybė narė | 2025 m. | 2030 m. | 2025 m. | 2030 m. |
| ES institucijos, agentūros ir įstaigos | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Liuksemburgas | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Švedija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Danija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Suomija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Vokietija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Prancūzija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Jungtinė Karalystė | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Nyderlandai | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Austrija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Belgija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Italy | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Airija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Ispanija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Kipras | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Мalta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugalija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Graikija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovėnija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Čekija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Estija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovakija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Lietuva | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Lenkija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Kroatija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Vengrija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Latvija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Rumunija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bulgarija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

M1, M2, N1 transporto priemonės

M1, M2, N1 transporto priemonės

L transporto priemonės

L transporto priemonės

Valstybė narė

2025 m.

2030 m.

2025 m.

2030 m.

ES institucijos, agentūros ir įstaigos

ES institucijos, agentūros ir įstaigos

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Liuksemburgas

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Švedija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Danija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Suomija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Vokietija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Prancūzija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Jungtinė Karalystė

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Nyderlandai

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Austrija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Belgija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Italy

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Airija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Ispanija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Kipras

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Мalta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugalija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Graikija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovėnija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Čekija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Estija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovakija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Lietuva

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Lenkija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Kroatija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Vengrija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Latvija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Rumunija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bulgarija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I Priedas

I Priedas

Direktyva 2009/33/EB

Priedo 5 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

5 lentelė. Būtinoji tikslinė bendro valstybėje narėje viešojo pirkimo būdu nupirktų sunkiųjų transporto priemonių skaičiaus dalis, kurią sudaro 3 lentelės reikalavimus atitinkančios sunkiosios transporto priemonės (*6)

*6

| Valstybė narė | Sunkvežimiai | Autobusai |
| --- | --- | --- |
| | 2025 m. | 2030 m. | 2025 m. | 2030 m. |
| Liuksemburgas | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Švedija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Suomija | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Vokietija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Prancūzija | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Jungtinė Karalystė | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nyderlandai | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Airija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Ispanija | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Kipras | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Мalta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugalija | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Graikija | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovėnija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Čekija | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovakija | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Lietuva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Lenkija | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Kroatija | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Vengrija | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumunija | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgarija | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Valstybė narė

Sunkvežimiai

Autobusai

2025 m.

2030 m.

2025 m.

2030 m.

Liuksemburgas

10 %

15 %

50 %

75 %

Švedija

10 %

15 %

50 %

75 %

Danija

10 %

15 %

50 %

75 %

Suomija

9 %

15 %

46 %

69 %

Vokietija

10 %

15 %

50 %

75 %

Prancūzija

10 %

15 %

48 %

71 %

Jungtinė Karalystė

10 %

15 %

50 %

75 %

Nyderlandai

10 %

15 %

50 %

75 %

Austrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgija

10 %

15 %

50 %

75 %

Italija

10 %

15 %

50 %

75 %

Airija

10 %

15 %

50 %

75 %

Ispanija

10 %

14 %

50 %

75 %

Kipras

10 %

13 %

50 %

75 %

Мalta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugalija

8 %

12 %

40 %

61 %

Graikija

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovėnija

7 %

9 %

33 %

50 %

Čekija

9 %

11 %

46 %

70 %

Estija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovakija

8 %

9 %

39 %

58 %

Lietuva

9 %

8 %

47 %

70 %

Lenkija

7 %

9 %

37 %

56 %

Kroatija

6 %

7 %

32 %

48 %

Vengrija

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumunija

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgarija

8 %

7 %

39 %

58 %

Pakeitimas

Pakeitimas

5 lentelė. Būtinoji tikslinė bendro valstybėje narėje viešojo pirkimo būdu nupirktų sunkiųjų transporto priemonių skaičiaus dalis, kurią sudaro
  4 straipsnio 4 dalies
  reikalavimus atitinkančios sunkiosios transporto priemonės*

4 straipsnio 4 dalies

| Valstybė narė | Sunkvežimiai | Autobusai |
| --- | --- | --- |
| | 2025 m. (3) | 2030 m. (4) | 2025 m. (3) | 2030 m. (4) |
| ES institucijos, agentūros ir įstaigos | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Liuksemburgas | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Švedija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Suomija | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Vokietija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Prancūzija | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Jungtinė Karalystė | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nyderlandai | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Airija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Ispanija | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Kipras | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Мalta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugalija | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Graikija | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovėnija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Čekija | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovakija | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Lietuva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Lenkija | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Kroatija | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Vengrija | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumunija | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgarija | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Valstybė narė

Sunkvežimiai

Autobusai

2025 m. (3)

3

2030 m. (4)

4

2025 m. (3)

3

2030 m. (4)

4

ES institucijos, agentūros ir įstaigos

ES institucijos, agentūros ir įstaigos

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Liuksemburgas

10 %

15 %

50 %

75 %

Švedija

10 %

15 %

50 %

75 %

Danija

10 %

15 %

50 %

75 %

Suomija

9 %

15 %

46 %

69 %

Vokietija

10 %

15 %

50 %

75 %

Prancūzija

10 %

15 %

48 %

71 %

Jungtinė Karalystė

10 %

15 %

50 %

75 %

Nyderlandai

10 %

15 %

50 %

75 %

Austrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgija

10 %

15 %

50 %

75 %

Italija

10 %

15 %

50 %

75 %

Airija

10 %

15 %

50 %

75 %

Ispanija

10 %

14 %

50 %

75 %

Kipras

10 %

13 %

50 %

75 %

Мalta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugalija

8 %

12 %

40 %

61 %

Graikija

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovėnija

7 %

9 %

33 %

50 %

Čekija

9 %

11 %

46 %

70 %

Estija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovakija

8 %

9 %

39 %

58 %

Lietuva

9 %

8 %

47 %

70 %

Lenkija

7 %

9 %

37 %

56 %

Kroatija

6 %

7 %

32 %

48 %

Vengrija

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumunija

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgarija

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0321/2018).

1

(21)  COM(2016)0501.

21

(21)  COM(2016)0501.

21

(23)  COM(2017)0283.

23

(23)  COM(2017)0283.

23

(24)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

24

(25)  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

25

(24)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

24

(25)  OL L 94, 2014 3 28, p. 243.

25

(26)  COM(2017)0676.

26

(26)  COM(2017)0676.

26

(10a)  

  OL C 298, 2018 8 23, p. 140.

10a

OL C 298, 2018 8 23, p. 140.

(27)  OL C 200, 2014 6 28, p. 1.

27

(27)  OL C 200, 2014 6 28, p. 1.

27

(1a)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1

  .

1a

OL L 123, 2016 5 12, p. 1

(*)  
  Tai turi būti įrodyta sutartimi dėl biokuro pirkimo arba kitų jo gavimo būdų.

*

Tai turi būti įrodyta sutartimi dėl biokuro pirkimo arba kitų jo gavimo būdų.

(**)  
  Realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų ultrasmulkiųjų dalelių kiekis #/km (PN) ir azoto oksidų kiekis mg/km (NOx), išmatuotas pagal taikomos redakcijos Reglamento 2017/1151 IIIA priedą.

**

Realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų ultrasmulkiųjų dalelių kiekis #/km (PN) ir azoto oksidų kiekis mg/km (NOx), išmatuotas pagal taikomos redakcijos Reglamento 2017/1151 IIIA priedą.

(***)  
  Taikoma išmetamų teršalų kiekio ribinė vertė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede.

***

Taikoma išmetamų teršalų kiekio ribinė vertė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede.

(*1)  
  Tikrosiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų ultrasmulkiųjų dalelių kiekis #/km (PN) ir azoto oksidų kiekis mg/km (NOx), išmatuotas pagal taikomą Reglamento 2017/1151 IIIA priedo redakciją.

*1

Tikrosiomis

(*2)  Taikoma išmetamų teršalų kiekio ribinė vertė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede arba vėlesnėse jo redakcijose.

*2

(*3)  
  Realiomis
  važiavimo sąlygomis išmetamų ultrasmulkiųjų dalelių kiekis #/km (PN) ir azoto oksidų kiekis mg/km (NOx), išmatuotas pagal taikomos redakcijos Reglamento 2017/1151 IIIA priedą.

*3

Realiomis

(*4)  Taikoma išmetamų teršalų kiekio ribinė vertė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede arba vėlesnėse jo redakcijose.

*4

(*5)  Transporto priemonės, kurių per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis yra nulinis, laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 1 transporto priemonė. Visos kitos transporto priemonės, atitinkančios šio priedo 2 lentelės reikalavimus, laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 0,5 transporto priemonės.

*5

(1)  
  Ne mažiau kaip 70 proc. būtinojo tikslo viešųjų pirkimų metu įsigyti netaršių lengvųjų transporto priemonių pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu (iki 2025 m.) įgyvendinamas perkant nulinės taršos ir mažataršes transporto priemones, o antruoju ataskaitiniu laikotarpiu (2025–2030 m.) ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais – perkant nulinės taršos transporto priemones.

1

Ne mažiau kaip 70 proc. būtinojo tikslo viešųjų pirkimų metu įsigyti netaršių lengvųjų transporto priemonių pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu (iki 2025 m.) įgyvendinamas perkant nulinės taršos ir mažataršes transporto priemones, o antruoju ataskaitiniu laikotarpiu (2025–2030 m.) ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais – perkant nulinės taršos transporto priemones.

(2)  Transporto priemonės, kurių per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis yra nulinis, laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 1 transporto priemonė.
  Mažai teršalų išmetančios transporto priemonės ir gamtinėmis dujomis varomos
  transporto priemonės,
  jei joms naudojamas tik biometanas (tai turėtų įrodyta biometano pirkimo sutartimi ar kitomis galimybėmis gauti biometano)
  ,
  laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 0,66 transporto priemonės. Visos kitos ekologiškos transporto priemonės
  laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 0,5 transporto priemonės.

2

Mažai teršalų išmetančios transporto priemonės ir gamtinėmis dujomis varomos

jei joms naudojamas tik biometanas (tai turėtų įrodyta biometano pirkimo sutartimi ar kitomis galimybėmis gauti biometano)

laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 0,66 transporto priemonės. Visos kitos ekologiškos transporto priemonės

(*6)  Transporto priemonės, kurių per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis yra nulinis, taip pat gamtinėmis dujomis varomos transporto priemonės, jei joms naudojamas tik biometanas (tai turėtų būti įrodyta biometano pirkimo sutartimi ar kitomis galimybėmis gauti biometano), laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 1 transporto priemonė.
  Šis skaičiavimas nebetaikomas tose valstybėse narėse, kuriose būtinasis viešojo pirkimo įpareigojimas viršija 50 proc. bendros viešojo pirkimo apimties, ir nutraukiamas pasiekus 50 proc. ribą. Visos kitos transporto priemonės, atitinkančios šio priedo 2 lentelės reikalavimus, laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 0,5 transporto priemonės
  .

*6

Šis skaičiavimas nebetaikomas tose valstybėse narėse, kuriose būtinasis viešojo pirkimo įpareigojimas viršija 50 proc. bendros viešojo pirkimo apimties, ir nutraukiamas pasiekus 50 proc. ribą. Visos kitos transporto priemonės, atitinkančios šio priedo 2 lentelės reikalavimus, laikantis įpareigojimo skaičiuojamos kaip 0,5 transporto priemonės

(3)  Mažiausiai 66 proc. minimalaus viešųjų pirkimų metu siektino įsigyti netaršias sunkiąsias transporto priemonės tikslo įgyvendinama netaršiomis transporto priemonėmis arba gamtinėmis dujomis varomomis transporto priemonėmis, jei joms naudojamas tik biometanas (tai turėtų būti įrodyta biometano pirkimo sutartimi ar kitomis galimybėmis gauti biometano).
  Transporto priemonių, kuriose naudojamas biometanas, dalies skaičiavimas papildomam planiniam rodikliui nustoja galioti pasiekus 30 proc. nuo šio papildomo planinio rodiklio.

3

Transporto priemonių, kuriose naudojamas biometanas, dalies skaičiavimas papildomam planiniam rodikliui nustoja galioti pasiekus 30 proc. nuo šio papildomo planinio rodiklio.

(4)  
  Mažiausiai 75 proc. minimalaus viešųjų pirkimų metu siektino įsigyti netaršias sunkiąsias transporto priemonės tikslo įgyvendinama netaršiomis transporto priemonėmis arba gamtinėmis dujomis varomomis transporto priemonėmis, jei joms naudojamas tik biometanas (tai turėtų būti įrodyta biometano pirkimo sutartimi ar kitomis galimybėmis gauti biometano). Transporto priemonių, kuriose naudojamas biometanas, dalies skaičiavimas papildomam planiniam rodikliui nustoja galioti pasiekus 30 proc. nuo šio papildomo planinio rodiklio.

4

Mažiausiai 75 proc. minimalaus viešųjų pirkimų metu siektino įsigyti netaršias sunkiąsias transporto priemonės tikslo įgyvendinama netaršiomis transporto priemonėmis arba gamtinėmis dujomis varomomis transporto priemonėmis, jei joms naudojamas tik biometanas (tai turėtų būti įrodyta biometano pirkimo sutartimi ar kitomis galimybėmis gauti biometano). Transporto priemonių, kuriose naudojamas biometanas, dalies skaičiavimas papildomam planiniam rodikliui nustoja galioti pasiekus 30 proc. nuo šio papildomo planinio rodiklio.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

Daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas ***I

2018 m. spalio 25 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų žuvų išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/51)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų
  žuvų
  išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 | kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų
  demersinių
  išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008 |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų
  žuvų
  išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008

kuriuo nustatomas daugiametis vakarų vandenų ir gretimų vandenų
  demersinių
  išteklių ir tų išteklių žvejybos valdymo planas, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas Baltijos jūros daugiametis planas, ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007 ir (EB) Nr. 1300/2008

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | BŽP tikslai yra, inter alia, užtikrinti ilgalaikį žvejybos ir akvakultūros tvarumą aplinkos atžvilgiu, žuvininkystės valdymui taikyti atsargumo principą ir įgyvendinti ekosisteminį žvejybos valdymo metodą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

BŽP tikslai yra, inter alia, užtikrinti ilgalaikį žvejybos ir akvakultūros tvarumą aplinkos atžvilgiu, žuvininkystės valdymui taikyti atsargumo principą ir įgyvendinti ekosisteminį žvejybos valdymo metodą;

| (4) | BŽP tikslai yra, inter alia, užtikrinti ilgalaikį žvejybos ir akvakultūros tvarumą aplinkos atžvilgiu
  ir tokį jų valdymą, kuris atitiktų ekonominės, socialinės ir užimtumo naudos tikslus, mažinti Sąjungos rinkos priklausomybę nuo maisto importo, skatinti kurti tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas ir pakrančių regionų ekonominį vystymąsi
  , žuvininkystės valdymui taikyti atsargumo principą ir įgyvendinti ekosisteminį žvejybos valdymo metodą; |
| --- | --- |

(4)

BŽP tikslai yra, inter alia, užtikrinti ilgalaikį žvejybos ir akvakultūros tvarumą aplinkos atžvilgiu
  ir tokį jų valdymą, kuris atitiktų ekonominės, socialinės ir užimtumo naudos tikslus, mažinti Sąjungos rinkos priklausomybę nuo maisto importo, skatinti kurti tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas ir pakrančių regionų ekonominį vystymąsi
  , žuvininkystės valdymui taikyti atsargumo principą ir įgyvendinti ekosisteminį žvejybos valdymo metodą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | laikantis bendros žuvininkystės politikos principų ir siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir sąžiningą konkurenciją tarp jūrų baseinų, reikalinga bendra visų daugiamečių planų sistema, o taikant kvotų nustatymo principus nė vienam jūrų baseinui neturėtų būti suteikiamos specialios nukrypti leidžiančios nuostatos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

laikantis bendros žuvininkystės politikos principų ir siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir sąžiningą konkurenciją tarp jūrų baseinų, reikalinga bendra visų daugiamečių planų sistema, o taikant kvotų nustatymo principus nė vienam jūrų baseinui neturėtų būti suteikiamos specialios nukrypti leidžiančios nuostatos;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant BŽP tikslų, turi būti priimamos įvairios išsaugojimo priemonės, kurios, jei reikia, derinamos tarpusavyje, pvz., daugiamečiai planai, techninės priemonės, nustatomos ir skirstomos žvejybos galimybės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant BŽP tikslų, turi būti priimamos įvairios išsaugojimo priemonės, kurios, jei reikia, derinamos tarpusavyje, pvz., daugiamečiai planai, techninės priemonės, nustatomos ir skirstomos žvejybos galimybės;

| (5) | siekiant BŽP tikslų, turi būti priimamos įvairios išsaugojimo priemonės, kurios, jei reikia, derinamos tarpusavyje, pvz., daugiamečiai planai, techninės priemonės, nustatomos ir skirstomos žvejybos galimybės
  , laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų
  ; |
| --- | --- |

(5)

siekiant BŽP tikslų, turi būti priimamos įvairios išsaugojimo priemonės, kurios, jei reikia, derinamos tarpusavyje, pvz., daugiamečiai planai, techninės priemonės, nustatomos ir skirstomos žvejybos galimybės
  , laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 aiškiai nustatytas tikslas atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių išteklius tokio dydžio, kuris viršytų dydį, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nurodyta, kad visų išteklių žvejybos lygis, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis, palaipsniui turi būti pasiektas, jei įmanoma, iki 2015 m., bet ne vėliau kaip 2020 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 aiškiai nustatytas tikslas atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių išteklius tokio dydžio, kuris viršytų dydį, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nurodyta, kad visų išteklių žvejybos lygis, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis, palaipsniui turi būti pasiektas, jei įmanoma, iki 2015 m., bet ne vėliau kaip 2020 m.;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniais, daugiamečiai planai turėtų būti pagrįsti mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis. Laikantis tų nuostatų, šiame plane turėtų būti nurodyti tikslai, kiekybiniai tiksliniai rodikliai ir aiškūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai, išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai ir apsaugos bei techninės priemonės, kuriomis siekiama išvengti nepageidaujamo laimikio arba jį sumažinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniais, daugiamečiai planai turėtų būti pagrįsti mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis. Laikantis tų nuostatų, šiame plane turėtų būti nurodyti tikslai, kiekybiniai tiksliniai rodikliai ir aiškūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai, išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai ir apsaugos bei techninės priemonės, kuriomis siekiama išvengti nepageidaujamo laimikio arba jį sumažinti;

| (6) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniais, daugiamečiai planai turėtų būti pagrįsti mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis. Laikantis tų nuostatų, šiame plane turėtų būti nurodyti tikslai, kiekybiniai tiksliniai rodikliai ir aiškūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai, išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai ir apsaugos bei techninės priemonės, kuriomis siekiama išvengti nepageidaujamo laimikio arba jį sumažinti
  , kuo labiau sumažinti poveikį jūros aplinkai, visų pirma buveinių ir jūros dugno ardymą, taip pat įgyvendinti socialinius ir ekonominius tikslus
  ; |
| --- | --- |

(6)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniais, daugiamečiai planai turėtų būti pagrįsti mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis. Laikantis tų nuostatų, šiame plane turėtų būti nurodyti tikslai, kiekybiniai tiksliniai rodikliai ir aiškūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai, išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai ir apsaugos bei techninės priemonės, kuriomis siekiama išvengti nepageidaujamo laimikio arba jį sumažinti
  , kuo labiau sumažinti poveikį jūros aplinkai, visų pirma buveinių ir jūros dugno ardymą, taip pat įgyvendinti socialinius ir ekonominius tikslus
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Komisija turėtų gauti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas dėl išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas. Šiuo tikslu ji sudaro susitarimo memorandumą su Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). ICES mokslines rekomendacijas turėtų rengti remdamasi šiuo daugiamečiu planu ir jose turėtų nurodyti visų pirma FMSY intervalus ir biomasės atskaitos taškus, t. y. MSY Btrigger ir Blim. Šios vertės turėtų būti nurodomos atitinkamų išteklių mokslinėse rekomendacijose ir atitinkamais atvejais kitose viešai skelbiamose mokslinėse rekomendacijose, įskaitant, pvz., ICES rengiamas mišriosios žvejybos rekomendacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Komisija turėtų gauti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas dėl išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas. Šiuo tikslu ji sudaro susitarimo memorandumą su Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). ICES mokslines rekomendacijas turėtų rengti remdamasi šiuo daugiamečiu planu ir jose turėtų nurodyti visų pirma FMSY intervalus ir biomasės atskaitos taškus, t. y. MSY Btrigger ir Blim. Šios vertės turėtų būti nurodomos atitinkamų išteklių mokslinėse rekomendacijose ir atitinkamais atvejais kitose viešai skelbiamose mokslinėse rekomendacijose, įskaitant, pvz., ICES rengiamas mišriosios žvejybos rekomendacijas;

| (8) | Komisija turėtų gauti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas dėl išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas. Šiuo tikslu ji sudaro susitarimo memorandumą su Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). ICES mokslines rekomendacijas turėtų rengti remdamasi šiuo daugiamečiu planu ir jose turėtų nurodyti visų pirma FMSY intervalus ir biomasės atskaitos taškus, t. y. MSY Btrigger ir Blim. Šios vertės turėtų būti nurodomos atitinkamų išteklių mokslinėse rekomendacijose ir atitinkamais atvejais kitose viešai skelbiamose mokslinėse rekomendacijose, įskaitant, pvz., ICES rengiamas mišriosios
  ir (arba) daugiarūšės
  žvejybos rekomendacijas; |
| --- | --- |

(8)

Komisija turėtų gauti patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas dėl išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas. Šiuo tikslu ji sudaro susitarimo memorandumą su Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). ICES mokslines rekomendacijas turėtų rengti remdamasi šiuo daugiamečiu planu ir jose turėtų nurodyti visų pirma FMSY intervalus ir biomasės atskaitos taškus, t. y. MSY Btrigger ir Blim. Šios vertės turėtų būti nurodomos atitinkamų išteklių mokslinėse rekomendacijose ir atitinkamais atvejais kitose viešai skelbiamose mokslinėse rekomendacijose, įskaitant, pvz., ICES rengiamas mišriosios
  ir (arba) daugiarūšės
  žvejybos rekomendacijas;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 811/2004 (18), (EB) Nr. 2166/2005 (19), (EB) Nr. 388/2006 (20), (EB) Nr. 509/2007 (21), (EB) Nr. 1300/2008 (22) ir (EB) Nr. 1342/2008 (23) nustatytos europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių, Kantabrijos jūros ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies esančių vandenų europinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, Biskajos įlankos jūrų liežuvių išteklių, vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies jūrų liežuvių išteklių, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų atlantinių silkių išteklių ir Kategato sąsiaurio, Šiaurės jūros, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Airijos jūros atlantinių menkių išteklių žvejybos taisyklės. Šių ir kitų demersinių išteklių individai sužvejojami vykdant mišriąją žvejybą. Todėl tikslinga parengti vieną bendrą daugiametį planą, kuriame būtų atsižvelgiama į tokią techninę sąveiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 811/2004 (18), (EB) Nr. 2166/2005 (19), (EB) Nr. 388/2006 (20), (EB) Nr. 509/2007 (21), (EB) Nr. 1300/2008 (22) ir (EB) Nr. 1342/2008 (23) nustatytos europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių, Kantabrijos jūros ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies esančių vandenų europinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, Biskajos įlankos jūrų liežuvių išteklių, vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies jūrų liežuvių išteklių, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų atlantinių silkių išteklių ir Kategato sąsiaurio, Šiaurės jūros, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Airijos jūros atlantinių menkių išteklių žvejybos taisyklės. Šių ir kitų demersinių išteklių individai sužvejojami vykdant mišriąją žvejybą. Todėl tikslinga parengti vieną bendrą daugiametį planą, kuriame būtų atsižvelgiama į tokią techninę sąveiką;

| (9) | Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 811/2004 (18), (EB) Nr. 2166/2005 (19), (EB) Nr. 388/2006 (20), (EB) Nr. 509/2007 (21), (EB) Nr. 1300/2008 (22) ir (EB) Nr. 1342/2008 (23) nustatytos europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių, Kantabrijos jūros ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies esančių vandenų europinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, Biskajos įlankos jūrų liežuvių išteklių, vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies jūrų liežuvių išteklių, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų atlantinių silkių išteklių ir Kategato sąsiaurio, Šiaurės jūros, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Airijos jūros atlantinių menkių išteklių žvejybos taisyklės. Šių ir kitų demersinių išteklių individai sužvejojami vykdant mišriąją
  ir (arba) daugiarūšę
  žvejybą. Todėl tikslinga parengti vieną bendrą daugiametį planą, kuriame būtų atsižvelgiama į tokią techninę sąveiką; |
| --- | --- |

(9)

Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 811/2004 (18), (EB) Nr. 2166/2005 (19), (EB) Nr. 388/2006 (20), (EB) Nr. 509/2007 (21), (EB) Nr. 1300/2008 (22) ir (EB) Nr. 1342/2008 (23) nustatytos europinių jūrinių lydekų šiaurinių išteklių, Kantabrijos jūros ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies esančių vandenų europinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, Biskajos įlankos jūrų liežuvių išteklių, vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies jūrų liežuvių išteklių, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų atlantinių silkių išteklių ir Kategato sąsiaurio, Šiaurės jūros, į vakarus nuo Škotijos esančių vandenų ir Airijos jūros atlantinių menkių išteklių žvejybos taisyklės. Šių ir kitų demersinių išteklių individai sužvejojami vykdant mišriąją
  ir (arba) daugiarūšę
  žvejybą. Todėl tikslinga parengti vieną bendrą daugiametį planą, kuriame būtų atsižvelgiama į tokią techninę sąveiką;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | kai kurie demersiniai ištekliai žvejojami tiek vakarų vandenyse, tiek gretimuose vandenyse. Todėl į plano nuostatų, susijusių su išteklių, kurie daugiausia žvejojami vakarų vandenyse, tiksliniais rodikliais ir apsaugos priemonėmis, taikymo sritį turėtų būti įtraukti ir tie už vakarų vandenų ribų esantys rajonai. Išteklių, kurie paplitę ir vakarų vandenyse, bet daugiausia žvejojami už jų ribų, tiksliniai rodikliai ir apsaugos priemonės turi būti nustatytos daugiamečiuose planuose, taikomuose tiems už vakarų vandenų ribų esantiems rajonams, kuriuose tie ištekliai daugiausia žvejojami, ir į tų daugiamečių planų taikymo sritį reikia įtraukti ir vakarų vandenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

kai kurie demersiniai ištekliai žvejojami tiek vakarų vandenyse, tiek gretimuose vandenyse. Todėl į plano nuostatų, susijusių su išteklių, kurie daugiausia žvejojami vakarų vandenyse, tiksliniais rodikliais ir apsaugos priemonėmis, taikymo sritį turėtų būti įtraukti ir tie už vakarų vandenų ribų esantys rajonai. Išteklių, kurie paplitę ir vakarų vandenyse, bet daugiausia žvejojami už jų ribų, tiksliniai rodikliai ir apsaugos priemonės turi būti nustatytos daugiamečiuose planuose, taikomuose tiems už vakarų vandenų ribų esantiems rajonams, kuriuose tie ištekliai daugiausia žvejojami, ir į tų daugiamečių planų taikymo sritį reikia įtraukti ir vakarų vandenis;

| (11) | kai kurie demersiniai ištekliai žvejojami tiek vakarų vandenyse, tiek gretimuose vandenyse. Todėl į plano nuostatų, susijusių su
  demersinių
  išteklių, kurie daugiausia žvejojami vakarų vandenyse, tiksliniais rodikliais ir apsaugos priemonėmis, taikymo sritį turėtų būti įtraukti ir tie už vakarų vandenų ribų esantys
  šių išteklių
  rajonai
  , į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų valstybių jurisdikcijai
  . Išteklių, kurie paplitę ir vakarų vandenyse, bet daugiausia žvejojami už jų ribų, tiksliniai rodikliai ir apsaugos priemonės turi būti nustatytos daugiamečiuose planuose, taikomuose tiems už vakarų vandenų ribų esantiems rajonams, kuriuose tie
  demersiniai
  ištekliai daugiausia žvejojami, ir į tų daugiamečių planų taikymo sritį reikia įtraukti ir vakarų vandenis; |
| --- | --- |

(11)

kai kurie demersiniai ištekliai žvejojami tiek vakarų vandenyse, tiek gretimuose vandenyse. Todėl į plano nuostatų, susijusių su
  demersinių
  išteklių, kurie daugiausia žvejojami vakarų vandenyse, tiksliniais rodikliais ir apsaugos priemonėmis, taikymo sritį turėtų būti įtraukti ir tie už vakarų vandenų ribų esantys
  šių išteklių
  rajonai
  , į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų valstybių jurisdikcijai
  . Išteklių, kurie paplitę ir vakarų vandenyse, bet daugiausia žvejojami už jų ribų, tiksliniai rodikliai ir apsaugos priemonės turi būti nustatytos daugiamečiuose planuose, taikomuose tiems už vakarų vandenų ribų esantiems rajonams, kuriuose tie
  demersiniai
  ištekliai daugiausia žvejojami, ir į tų daugiamečių planų taikymo sritį reikia įtraukti ir vakarų vandenis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | nustatant išteklių valdymo planą reikėtų neapsiriboti tik žvejybos galimybių nustatymo trumpam laikotarpiui mechanizmais, nes tai lemtų neužtikrintumą ir skaidrumo stoką sektoriui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

nustatant išteklių valdymo planą reikėtų neapsiriboti tik žvejybos galimybių nustatymo trumpam laikotarpiui mechanizmais, nes tai lemtų neužtikrintumą ir skaidrumo stoką sektoriui;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | geografinė daugiamečio plano taikymo sritis turėtų būti pagrįsta naujausiose ICES mokslinėse rekomendacijose nurodytu geografiniu išteklių paplitimu. Gavus patikimesnės mokslinės informacijos arba migruojant ištekliams ateityje gali reikėti pakoreguoti daugiamečiame plane nurodytą geografinį išteklių paplitimą. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais koreguojamas daugiamečiame plane nustatytas geografinis išteklių paplitimas, jei ICES pateiktose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad atitinkamų išteklių geografinis paplitimas pasikeitė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

geografinė daugiamečio plano taikymo sritis turėtų būti pagrįsta naujausiose ICES mokslinėse rekomendacijose nurodytu geografiniu išteklių paplitimu. Gavus patikimesnės mokslinės informacijos arba migruojant ištekliams ateityje gali reikėti pakoreguoti daugiamečiame plane nurodytą geografinį išteklių paplitimą. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais koreguojamas daugiamečiame plane nustatytas geografinis išteklių paplitimas, jei ICES pateiktose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad atitinkamų išteklių geografinis paplitimas pasikeitė;

| (12) | geografinė daugiamečio plano taikymo sritis turėtų būti pagrįsta naujausiose ICES mokslinėse rekomendacijose nurodytu geografiniu
  demersinių
  išteklių paplitimu. Gavus patikimesnės mokslinės informacijos arba migruojant
  demersiniams
  ištekliams ateityje gali reikėti pakoreguoti daugiamečiame plane nurodytą geografinį išteklių paplitimą. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais koreguojamas daugiamečiame plane nustatytas geografinis išteklių paplitimas, jei ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  pateiktose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad atitinkamų išteklių geografinis paplitimas pasikeitė; |
| --- | --- |

(12)

geografinė daugiamečio plano taikymo sritis turėtų būti pagrįsta naujausiose ICES mokslinėse rekomendacijose nurodytu geografiniu
  demersinių
  išteklių paplitimu. Gavus patikimesnės mokslinės informacijos arba migruojant
  demersiniams
  ištekliams ateityje gali reikėti pakoreguoti daugiamečiame plane nurodytą geografinį išteklių paplitimą. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais koreguojamas daugiamečiame plane nustatytas geografinis išteklių paplitimas, jei ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  pateiktose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad atitinkamų išteklių geografinis paplitimas pasikeitė;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | šiuo planu turėtų būti siekiama padėti įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma
  pasiekti
  ir išlaikyti
  tikslinių išteklių MSY
  , įgyvendinti įpareigojimą iškrauti demersinių išteklių, kuriems
  taikomai
  sužvejojamo kiekio apribojimai, laimikį ir užtikrinti deramą nuo žvejybos veiklos priklausomų asmenų gyvenimo lygį, atsižvelgiant į priekrantės žvejybos ir socialinius bei ekonominius aspektus. Kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis, planu taip pat turėtų būti įgyvendinamas ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas. Jis turėtų derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma Direktyvoje 2008/56/EB nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir Direktyvoje 2009/147/EB bei Tarybos direktyvoje 92/43/EEB nustatytais tikslais. Šiame plane taip pat
  išsamiai
  nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  žvejojant visų rūšių, dėl kurių tas įpareigojimas nustatytas, išteklius
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

šiuo planu turėtų būti siekiama padėti įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma
  pasiekti
  ir išlaikyti
  tikslinių išteklių MSY
  , įgyvendinti įpareigojimą iškrauti demersinių išteklių, kuriems
  taikomai
  sužvejojamo kiekio apribojimai, laimikį ir užtikrinti deramą nuo žvejybos veiklos priklausomų asmenų gyvenimo lygį, atsižvelgiant į priekrantės žvejybos ir socialinius bei ekonominius aspektus. Kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis, planu taip pat turėtų būti įgyvendinamas ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas. Jis turėtų derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma Direktyvoje 2008/56/EB nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir Direktyvoje 2009/147/EB bei Tarybos direktyvoje 92/43/EEB nustatytais tikslais. Šiame plane taip pat
  išsamiai
  nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  žvejojant visų rūšių, dėl kurių tas įpareigojimas nustatytas, išteklius
  ;

| (14) | šiuo planu turėtų būti siekiama padėti įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma
  užtikrinti
  ir išlaikyti
  visus šiame reglamente nurodytus išteklius, kad jie būtų didesnio dydžio nei biomasės dydis, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis
  , įgyvendinti įpareigojimą iškrauti demersinių išteklių, kuriems
  taikomi
  sužvejojamo kiekio apribojimai, laimikį ir užtikrinti deramą nuo žvejybos veiklos priklausomų asmenų gyvenimo lygį, atsižvelgiant į priekrantės žvejybos ir socialinius bei ekonominius aspektus. Kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis, planu taip pat turėtų būti įgyvendinamas ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas. Jis turėtų derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma Direktyvoje 2008/56/EB nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir Direktyvoje 2009/147/EB bei Tarybos direktyvoje 92/43/EEB nustatytais tikslais. Šiame plane taip pat nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti
  atitinkamų rūšių
  laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  vykdant demersinę žvejybą
  ; |
| --- | --- |

(14)

šiuo planu turėtų būti siekiama padėti įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma
  užtikrinti
  ir išlaikyti
  visus šiame reglamente nurodytus išteklius, kad jie būtų didesnio dydžio nei biomasės dydis, kuriam esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis
  , įgyvendinti įpareigojimą iškrauti demersinių išteklių, kuriems
  taikomi
  sužvejojamo kiekio apribojimai, laimikį ir užtikrinti deramą nuo žvejybos veiklos priklausomų asmenų gyvenimo lygį, atsižvelgiant į priekrantės žvejybos ir socialinius bei ekonominius aspektus. Kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis, planu taip pat turėtų būti įgyvendinamas ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas. Jis turėtų derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma Direktyvoje 2008/56/EB nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir Direktyvoje 2009/147/EB bei Tarybos direktyvoje 92/43/EEB nustatytais tikslais. Šiame plane taip pat nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti
  atitinkamų rūšių
  laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  vykdant demersinę žvejybą
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | reikėtų nustatyti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygį (F), kuris atitinka tikslą pasiekti ir išlaikyti MSY, ir jį išreikšti MSY tikslą atitinkančių verčių intervalais (FMSY). Šie patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiami intervalai būtini tam, kad būtų galima lanksčiai atsižvelgti į kintančias mokslines rekomendacijas, padėti įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį ir atsižvelgti į mišriosios žvejybos ypatumus. FMSY intervalus turėtų apskaičiuoti ir savo rekomendacijose, visų pirma reguliariose laimikio rekomendacijose, nurodyti Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Remiantis šiuo planu, nustatomi intervalai turėtų užtikrinti, kad ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su MSY (24). Viršutinė intervalo riba nustatoma taip, kad tikimybė, jog išteklių dydis taps mažesnis už Blim, būtų ne didesnė kaip 5 proc. Ši viršutinė riba taip pat atitinka ICES rekomendacijų taisyklę, pagal kurią tais atvejais, kai neršiančių žuvų biomasė arba gausa yra maža, F vertė turi būti sumažinta tiek, kad neviršytų viršutinės ribos, lygios FMSY taško vertei, padaugintai iš atitinkamų metų, kuriems nustatomas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), neršiančių žuvų biomasės ar gausos rodiklio, padalinto iš MSY Btrigger. Tuos principus ir rekomendacijų taisyklę ICES taiko rengdama mokslines rekomendacijas dėl mirtingumo dėl žvejybos ir laimikio galimybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

reikėtų nustatyti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygį (F), kuris atitinka tikslą pasiekti ir išlaikyti MSY, ir jį išreikšti MSY tikslą atitinkančių verčių intervalais (FMSY). Šie patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiami intervalai būtini tam, kad būtų galima lanksčiai atsižvelgti į kintančias mokslines rekomendacijas, padėti įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį ir atsižvelgti į mišriosios žvejybos ypatumus. FMSY intervalus turėtų apskaičiuoti ir savo rekomendacijose, visų pirma reguliariose laimikio rekomendacijose, nurodyti Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Remiantis šiuo planu, nustatomi intervalai turėtų užtikrinti, kad ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su MSY (24). Viršutinė intervalo riba nustatoma taip, kad tikimybė, jog išteklių dydis taps mažesnis už Blim, būtų ne didesnė kaip 5 proc. Ši viršutinė riba taip pat atitinka ICES rekomendacijų taisyklę, pagal kurią tais atvejais, kai neršiančių žuvų biomasė arba gausa yra maža, F vertė turi būti sumažinta tiek, kad neviršytų viršutinės ribos, lygios FMSY taško vertei, padaugintai iš atitinkamų metų, kuriems nustatomas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), neršiančių žuvų biomasės ar gausos rodiklio, padalinto iš MSY Btrigger. Tuos principus ir rekomendacijų taisyklę ICES taiko rengdama mokslines rekomendacijas dėl mirtingumo dėl žvejybos ir laimikio galimybių;

| (16) | reikėtų nustatyti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygį (F), kuris atitinka tikslą pasiekti ir išlaikyti MSY, ir jį išreikšti MSY tikslą atitinkančių verčių intervalais (FMSY). Šie patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiami intervalai būtini tam, kad būtų galima lanksčiai atsižvelgti į kintančias mokslines rekomendacijas, padėti įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį ir atsižvelgti į mišriosios žvejybos ypatumus. FMSY intervalus turėtų apskaičiuoti ir savo rekomendacijose, visų pirma reguliariose laimikio rekomendacijose, nurodyti
  visų pirma
  Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Remiantis šiuo planu, nustatomi intervalai turėtų užtikrinti, kad ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su MSY (24). Viršutinė intervalo riba nustatoma taip, kad tikimybė, jog išteklių dydis taps mažesnis už Blim, būtų ne didesnė kaip 5 proc. Ši viršutinė riba taip pat atitinka ICES rekomendacijų taisyklę, pagal kurią tais atvejais, kai neršiančių žuvų biomasė arba gausa yra maža, F vertė turi būti sumažinta tiek, kad neviršytų viršutinės ribos, lygios FMSY taško vertei, padaugintai iš atitinkamų metų, kuriems nustatomas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), neršiančių žuvų biomasės ar gausos rodiklio, padalinto iš MSY Btrigger. Tuos principus ir rekomendacijų taisyklę ICES taiko rengdama mokslines rekomendacijas dėl mirtingumo dėl žvejybos ir laimikio galimybių; |
| --- | --- |

(16)

reikėtų nustatyti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygį (F), kuris atitinka tikslą pasiekti ir išlaikyti MSY, ir jį išreikšti MSY tikslą atitinkančių verčių intervalais (FMSY). Šie patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiami intervalai būtini tam, kad būtų galima lanksčiai atsižvelgti į kintančias mokslines rekomendacijas, padėti įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį ir atsižvelgti į mišriosios žvejybos ypatumus. FMSY intervalus turėtų apskaičiuoti ir savo rekomendacijose, visų pirma reguliariose laimikio rekomendacijose, nurodyti
  visų pirma
  Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Remiantis šiuo planu, nustatomi intervalai turėtų užtikrinti, kad ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su MSY (24). Viršutinė intervalo riba nustatoma taip, kad tikimybė, jog išteklių dydis taps mažesnis už Blim, būtų ne didesnė kaip 5 proc. Ši viršutinė riba taip pat atitinka ICES rekomendacijų taisyklę, pagal kurią tais atvejais, kai neršiančių žuvų biomasė arba gausa yra maža, F vertė turi būti sumažinta tiek, kad neviršytų viršutinės ribos, lygios FMSY taško vertei, padaugintai iš atitinkamų metų, kuriems nustatomas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), neršiančių žuvų biomasės ar gausos rodiklio, padalinto iš MSY Btrigger. Tuos principus ir rekomendacijų taisyklę ICES taiko rengdama mokslines rekomendacijas dėl mirtingumo dėl žvejybos ir laimikio galimybių;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus tikslus, reikėtų nustatyti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygį (F), kuris neviršytų didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį atitinkančio naudojimo lygio. Šis lygis turėtų būti pasiektas, kai įmanoma, kuo greičiau ir palaipsniui didinant, bet ne vėliau kaip 2020 m. visų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus tikslus, reikėtų nustatyti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos lygį (F), kuris neviršytų didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį atitinkančio naudojimo lygio. Šis lygis turėtų būti pasiektas, kai įmanoma, kuo greičiau ir palaipsniui didinant, bet ne vėliau kaip 2020 m. visų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | turėtų būti įmanoma nustatyti tokius vakarų vandenyse taikomus norveginių omarų BLSK, kurie būtų lygūs sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų
  to BLSK
  rajono kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai. Tačiau tai netrukdo priimti priemonių konkretiems funkciniams vienetams apsaugoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

turėtų būti įmanoma nustatyti tokius vakarų vandenyse taikomus norveginių omarų BLSK, kurie būtų lygūs sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų
  to BLSK
  rajono kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai. Tačiau tai netrukdo priimti priemonių konkretiems funkciniams vienetams apsaugoti;

| (20) | turėtų būti įmanoma nustatyti tokius vakarų vandenyse taikomus norveginių omarų
  išteklių
  BLSK, kurie būtų lygūs sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų
  tų išteklių
  rajono kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai. Tačiau tai netrukdo priimti priemonių konkretiems funkciniams vienetams apsaugoti; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti įmanoma nustatyti tokius vakarų vandenyse taikomus norveginių omarų
  išteklių
  BLSK, kurie būtų lygūs sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų
  tų išteklių
  rajono kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai. Tačiau tai netrukdo priimti priemonių konkretiems funkciniams vienetams apsaugoti;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | šiuo metu derėtų nustatyti tam tikrus paprastųjų vilkešerių ir sidabrinių polakų žvejybos draudimus, visų pirma siekiant apsaugoti šių rūšių reprodukcines žuvis neršto laikotarpiu. Siekdamos išsaugoti mažėjančius vilkešerių ir sidabrinių polakų išteklius, valstybės narės turėtų parengti atitinkamas verslinei ir mėgėjų žvejybai taikytinas atkūrimo priemones, pagrįstas patikimiausiais turimais moksliniais įrodymais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

šiuo metu derėtų nustatyti tam tikrus paprastųjų vilkešerių ir sidabrinių polakų žvejybos draudimus, visų pirma siekiant apsaugoti šių rūšių reprodukcines žuvis neršto laikotarpiu. Siekdamos išsaugoti mažėjančius vilkešerių ir sidabrinių polakų išteklius, valstybės narės turėtų parengti atitinkamas verslinei ir mėgėjų žvejybai taikytinas atkūrimo priemones, pagrįstas patikimiausiais turimais moksliniais įrodymais;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | tais atvejais, kai Taryba, nustatydama tam tikro ištekliaus žvejybos galimybes, turi atsižvelgti į didelį mėgėjų žvejybos poveikį, jai turėtų būti sudaryta galimybė verslinės žvejybos laimikio BLSK nustatyti atsižvelgiant į mėgėjų žvejybos laimikį ir (arba) priimti kitas mėgėjų žvejybą ribojančias priemones, kaip antai dienos ribas ir žvejybos draudimo laikotarpius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

tais atvejais, kai Taryba, nustatydama tam tikro ištekliaus žvejybos galimybes, turi atsižvelgti į didelį mėgėjų žvejybos poveikį, jai turėtų būti sudaryta galimybė verslinės žvejybos laimikio BLSK nustatyti atsižvelgiant į mėgėjų žvejybos laimikį ir (arba) priimti kitas mėgėjų žvejybą ribojančias priemones, kaip antai dienos ribas ir žvejybos draudimo laikotarpius;

| (22) | tais atvejais, kai mirtingumas dėl mėgėjų žvejybos turi didelį poveikį ištekliams, valdomiems atsižvelgiant į jų MSY tikslą, Taryba turėtų galėti nustatyti individualias ir nediskriminacines žvejams mėgėjams skirtas žvejybos galimybes. Tokios individualios mėgėjų žvejybos galimybės turėtų apimti ne mažiau kaip vieno mėnesio laikotarpius ir atitikti mėgėjų žvejybos praktikos ir laimikių realijas. Mėgėjų sužvejoti tam tikrų didelės verslinės vertės rūšių laimikiai turėtų būti ženklinami – turėtų būti pašalinama dalis uodegos peleko, siekiant sumažinti galimybes neteisėtai pardavinėti tokius laimikius prekybos žuvimi grandinėse; |
| --- | --- |

(22)

tais atvejais, kai mirtingumas dėl mėgėjų žvejybos turi didelį poveikį ištekliams, valdomiems atsižvelgiant į jų MSY tikslą, Taryba turėtų galėti nustatyti individualias ir nediskriminacines žvejams mėgėjams skirtas žvejybos galimybes. Tokios individualios mėgėjų žvejybos galimybės turėtų apimti ne mažiau kaip vieno mėnesio laikotarpius ir atitikti mėgėjų žvejybos praktikos ir laimikių realijas. Mėgėjų sužvejoti tam tikrų didelės verslinės vertės rūšių laimikiai turėtų būti ženklinami – turėtų būti pašalinama dalis uodegos peleko, siekiant sumažinti galimybes neteisėtai pardavinėti tokius laimikius prekybos žuvimi grandinėse;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | tam, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo iškrauti laimikį, šiame plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės, kurios konkrečiau
  apibrėžiamos
  pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

tam, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo iškrauti laimikį, šiame plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės, kurios konkrečiau
  apibrėžiamos
  pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį;

| (23) | tam, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo iškrauti laimikį
  ir siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai
  , šiame plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės,
  visų pirma priemonės, kuriomis palaipsniui siekiama išvengti laimikio išmetimo į jūrą, užtikrinti, kad jis nebebūtų į jūrą išmetamas, ir kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį ekosistemai, atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, ir
  kurios
  , kai tikslinga,
  konkrečiau
  nustatomos
  pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį
  . Taip pat derėtų nurodyti, kad įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas mėgėjų žvejybai. Jei nėra bendrų rekomendacijų, Komisija gali priimti deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

(23)

tam, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo iškrauti laimikį
  ir siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai
  , šiame plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės,
  visų pirma priemonės, kuriomis palaipsniui siekiama išvengti laimikio išmetimo į jūrą, užtikrinti, kad jis nebebūtų į jūrą išmetamas, ir kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį ekosistemai, atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, ir
  kurios
  , kai tikslinga,
  konkrečiau
  nustatomos
  pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį
  . Taip pat derėtų nurodyti, kad įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas mėgėjų žvejybai. Jei nėra bendrų rekomendacijų, Komisija gali priimti deleguotuosius aktus;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | siekiant apsaugoti jautrias rūšis ir buveines, visų pirma labai nykstančias ir paveiktas intensyvios žvejybos, plane turėtų būti numatytos atitinkamų tipų žvejybai taikomos valdymo priemonės, įskaitant žvejybos įrankių modifikacijas, laivų veiklos pakeitimus ir pačių laivų modifikacijas. Plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės, kurios toliau bus konkrečiai nustatomos pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį. Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma jūros baseino analizė, valdymo priemonių pateikimo ir patvirtinimo forma ir terminai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

siekiant apsaugoti jautrias rūšis ir buveines, visų pirma labai nykstančias ir paveiktas intensyvios žvejybos, plane turėtų būti numatytos atitinkamų tipų žvejybai taikomos valdymo priemonės, įskaitant žvejybos įrankių modifikacijas, laivų veiklos pakeitimus ir pačių laivų modifikacijas. Plane turėtų būti numatytos papildomos valdymo priemonės, kurios toliau bus konkrečiai nustatomos pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį. Komisijai turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma jūros baseino analizė, valdymo priemonių pateikimo ir patvirtinimo forma ir terminai;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | Komisija turėtų kasmet Europos Parlamentui pateikti ataskaitą dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis pasinaudota Tarybai nustatant žvejybos galimybes arba taikant apsaugos priemones, ir iš anksto informuoti Parlamentą tais atvejais, kai, laikantis mokslinių rekomendacijų, nustatomos žvejybos galimybės labai pasikeistų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

Komisija turėtų kasmet Europos Parlamentui pateikti ataskaitą dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis pasinaudota Tarybai nustatant žvejybos galimybes arba taikant apsaugos priemones, ir iš anksto informuoti Parlamentą tais atvejais, kai, laikantis mokslinių rekomendacijų, nustatomos žvejybos galimybės labai pasikeistų;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | siekiant laiku ir proporcingai prisitaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, taip pat užtikrinti lankstumą ir sudaryti sąlygas plėtoti kai kurias priemones, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų papildytos šio reglamento nuostatos dėl taisomųjų priemonių ir įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (25) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

siekiant laiku ir proporcingai prisitaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, taip pat užtikrinti lankstumą ir sudaryti sąlygas plėtoti kai kurias priemones, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų papildytos šio reglamento nuostatos dėl taisomųjų priemonių ir įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (25) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (26) | siekiant laiku ir proporcingai prisitaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, taip pat užtikrinti lankstumą ir sudaryti sąlygas plėtoti kai kurias priemones, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų papildytos šio reglamento nuostatos dėl taisomųjų priemonių ir įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi
  su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis
  , taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (25) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(26)

siekiant laiku ir proporcingai prisitaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, taip pat užtikrinti lankstumą ir sudaryti sąlygas plėtoti kai kurias priemones, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų papildytos šio reglamento nuostatos dėl taisomųjų priemonių ir įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi
  su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis
  , taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (25) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | kai FMSY intervalams ir išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškams taikomos dinaminės nuorodos, yra užtikrinama, kad šie esminiai žvejybos galimybių nustatymo parametrai nepasentų ir kad Taryba visuomet galėtų remtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Principas taikyti dinamines nuorodas į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas turėtų būti taikomas ir Baltijos jūros išteklių valdymui. Tuo tikslu naudojamos patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – tai
  naujausiais moksliniais duomenimis
  ir
  metodais grindžiamos viešos mokslinės rekomendacijos
  ,
  kurias rengia arba peržiūri nepriklausoma Europos Sąjungos ar tarptautiniu lygmeniu pripažinta mokslo įstaiga. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1139

   (27)

  turėtų būti iš dalies pakeistas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

kai FMSY intervalams ir išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškams taikomos dinaminės nuorodos, yra užtikrinama, kad šie esminiai žvejybos galimybių nustatymo parametrai nepasentų ir kad Taryba visuomet galėtų remtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Principas taikyti dinamines nuorodas į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas turėtų būti taikomas ir Baltijos jūros išteklių valdymui. Tuo tikslu naudojamos patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – tai
  naujausiais moksliniais duomenimis
  ir
  metodais grindžiamos viešos mokslinės rekomendacijos
  ,
  kurias rengia arba peržiūri nepriklausoma Europos Sąjungos ar tarptautiniu lygmeniu pripažinta mokslo įstaiga. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1139

   (27)

  turėtų būti iš dalies pakeistas;

| (28) | kai FMSY intervalams ir išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškams taikomos dinaminės nuorodos, yra užtikrinama, kad šie esminiai žvejybos galimybių nustatymo parametrai nepasentų ir kad Taryba visuomet galėtų remtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Principas taikyti dinamines nuorodas į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas turėtų būti taikomas ir Baltijos jūros išteklių valdymui.
  Be to, Komisija turėtų kasmet Parlamentui pateikti ataskaitą dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis pasinaudota, ir iš anksto informuoti Parlamentą tais atvejais, kai, laikantis mokslinių rekomendacijų, nustatomos žvejybos galimybės labai pasikeistų.
  Tuo tikslu naudojamos patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – tai
  viešos mokslinės rekomendacijos, kurias recenzuoja Žuvininkystės mokslo, technikos
  ir
  ekonomikos komitetas (STECF) ar kita atitinkama mokslo organizacija, pvz.
  ,
  Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Jos grindžiamos naujausiais turimais moksliniais duomenimis ir metodais ir turi atitikti Reglamento
  (ES)
  Nr. 1380
  /
  2013 25 straipsnio reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

(28)

kai FMSY intervalams ir išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškams taikomos dinaminės nuorodos, yra užtikrinama, kad šie esminiai žvejybos galimybių nustatymo parametrai nepasentų ir kad Taryba visuomet galėtų remtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Principas taikyti dinamines nuorodas į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas turėtų būti taikomas ir Baltijos jūros išteklių valdymui.
  Be to, Komisija turėtų kasmet Parlamentui pateikti ataskaitą dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis pasinaudota, ir iš anksto informuoti Parlamentą tais atvejais, kai, laikantis mokslinių rekomendacijų, nustatomos žvejybos galimybės labai pasikeistų.
  Tuo tikslu naudojamos patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – tai
  viešos mokslinės rekomendacijos, kurias recenzuoja Žuvininkystės mokslo, technikos
  ir
  ekonomikos komitetas (STECF) ar kita atitinkama mokslo organizacija, pvz.
  ,
  Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Jos grindžiamos naujausiais turimais moksliniais duomenimis ir metodais ir turi atitikti Reglamento
  (ES)
  Nr. 1380
  /
  2013 25 straipsnio reikalavimus
  ;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatomas daugiametis planas (toliau – planas), taikomas toliau išvardytiems vakarų vandenų (o jei ištekliai paplitę už vakarų vandenų ribų, – ir gretimų vandenų) demersiniams ištekliams, įskaitant giliavandenius išteklius,
  taip pat
  tų išteklių žvejybai: | 1.   Šiuo reglamentu nustatomas daugiametis planas (toliau – planas), taikomas toliau išvardytiems vakarų vandenų (o jei ištekliai paplitę už vakarų vandenų ribų, – ir gretimų vandenų)
  , į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų valstybių jurisdikcijai,
  demersiniams ištekliams, įskaitant giliavandenius išteklius,
  ir
  tų išteklių žvejybai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo reglamentu nustatomas daugiametis planas (toliau – planas), taikomas toliau išvardytiems vakarų vandenų (o jei ištekliai paplitę už vakarų vandenų ribų, – ir gretimų vandenų) demersiniams ištekliams, įskaitant giliavandenius išteklius,
  taip pat
  tų išteklių žvejybai:

1.   Šiuo reglamentu nustatomas daugiametis planas (toliau – planas), taikomas toliau išvardytiems vakarų vandenų (o jei ištekliai paplitę už vakarų vandenų ribų, – ir gretimų vandenų)
  , į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų valstybių jurisdikcijai,
  demersiniams ištekliams, įskaitant giliavandenius išteklius,
  ir
  tų išteklių žvejybai:

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | paprastiesiems vilkešeriams (Dicentrarchus labrax) 4b, 4c, 7a ir 7
  d–h
  kvadratuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

paprastiesiems vilkešeriams (Dicentrarchus labrax) 4b, 4c, 7a ir 7
  d–h
  kvadratuose;

d–h

| 4) | paprastiesiems vilkešeriams (Dicentrarchus labrax) 4b, 4c, 7a
  , 7b, 7d–h
  ir 7
  j
  kvadratuose
  , 8 parajonyje ir 9a kvadrate
  ; |
| --- | --- |

4)

paprastiesiems vilkešeriams (Dicentrarchus labrax) 4b, 4c, 7a
  , 7b, 7d–h
  ir 7
  j
  kvadratuose
  , 8 parajonyje ir 9a kvadrate
  ;

, 7b, 7d–h

j

, 8 parajonyje ir 9a kvadrate

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 23 punkto 1 įtrauka

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 23 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | pietų Biskajos įlankoje (
  25
   FV); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pietų Biskajos įlankoje (
  25
   FV);

25

| — | Biskajos įlankoje (
  23–24
   FV); |
| --- | --- |

—

Biskajos įlankoje (
  23–24
   FV);

23–24

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 1 įtrauka

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | vakarų Galisijoje
  (26
  –27
   FV); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

vakarų Galisijoje
  (26
  –27
   FV);

vakarų Galisijoje

–27

| — | vandenyse prie vakarų Galisijos krantų
  (26 FV); |
| --- | --- |

—

vandenyse prie vakarų Galisijos krantų
  (26 FV);

vandenyse prie vakarų Galisijos krantų

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 2 įtrauka

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Pirėnų pusiasalio vandenyse (28–29 FV); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Pirėnų pusiasalio vandenyse (28–29 FV);

Pirėnų pusiasalio vandenyse (28–29 FV);

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 2 a įtrauka (nauja)

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | šiaurės Portugalijoje (27 FV); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

šiaurės Portugalijoje (27 FV);

šiaurės Portugalijoje (27 FV);

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 2 b įtrauka (nauja)

1 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos 24 punkto 2 b įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Portugalijos vandenyse (pietų Portugalijoje ir Algarvėje) (28–29 FV); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Portugalijos vandenyse (pietų Portugalijoje ir Algarvėje) (28–29 FV);

Portugalijos vandenyse (pietų Portugalijoje ir Algarvėje) (28–29 FV);

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

1 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad pasikeitė šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių geografinis paplitimas, Komisija pagal 15 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas – atsižvelgiant į tą pokytį koreguojami pirmiau nurodyti rajonai. Šios korekcijos išteklių rajonų negali išplėsti už 4–10 parajonių ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonų Sąjungos vandenų ribų. | Jei
  patikimiausiose turimose
  mokslinėse rekomendacijose
  , ypač tose, kurias pateikė Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES),
  nurodyta, kad pasikeitė šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių geografinis paplitimas, Komisija pagal 15 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas – atsižvelgiant į tą pokytį koreguojami pirmiau nurodyti rajonai. Šios korekcijos išteklių rajonų negali išplėsti už 4–10 parajonių ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonų Sąjungos vandenų ribų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad pasikeitė šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių geografinis paplitimas, Komisija pagal 15 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas – atsižvelgiant į tą pokytį koreguojami pirmiau nurodyti rajonai. Šios korekcijos išteklių rajonų negali išplėsti už 4–10 parajonių ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonų Sąjungos vandenų ribų.

Jei
  patikimiausiose turimose
  mokslinėse rekomendacijose
  , ypač tose, kurias pateikė Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES),
  nurodyta, kad pasikeitė šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių geografinis paplitimas, Komisija pagal 15 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas – atsižvelgiant į tą pokytį koreguojami pirmiau nurodyti rajonai. Šios korekcijos išteklių rajonų negali išplėsti už 4–10 parajonių ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonų Sąjungos vandenų ribų.

patikimiausiose turimose

, ypač tose, kurias pateikė Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES),

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei remdamasi mokslinėmis rekomendacijomis Komisija nusprendžia, kad reikia iš dalies pakeisti 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių sąrašą, ji gali pateikti pasiūlymą dėl šio sąrašo pakeitimo. | 2.   Jei remdamasi
  patikimiausiomis turimomis
  mokslinėmis rekomendacijomis Komisija nusprendžia, kad reikia iš dalies pakeisti 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių sąrašą, ji gali pateikti pasiūlymą dėl šio sąrašo pakeitimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei remdamasi mokslinėmis rekomendacijomis Komisija nusprendžia, kad reikia iš dalies pakeisti 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių sąrašą, ji gali pateikti pasiūlymą dėl šio sąrašo pakeitimo.

2.   Jei remdamasi
  patikimiausiomis turimomis
  mokslinėmis rekomendacijomis Komisija nusprendžia, kad reikia iš dalies pakeisti 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų išteklių sąrašą, ji gali pateikti pasiūlymą dėl šio sąrašo pakeitimo.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 3 dalis

1 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems gretimiems vandenims taikomi tik šio reglamento 4 bei 6 straipsniai
  ir
  7 straipsnyje nurodytos su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės. | 3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems gretimiems vandenims taikomi tik šio reglamento 4 bei 6 straipsniai, 7 straipsnyje nurodytos su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės
  , 9 straipsnio 3a dalis ir 9a straipsnis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems gretimiems vandenims taikomi tik šio reglamento 4 bei 6 straipsniai
  ir
  7 straipsnyje nurodytos su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems gretimiems vandenims taikomi tik šio reglamento 4 bei 6 straipsniai, 7 straipsnyje nurodytos su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės
  , 9 straipsnio 3a dalis ir 9a straipsnis
  .

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 4 dalis

1 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Šis reglamentas taip pat taikomas priegaudai, sužvejojamai vakarų vandenyse žvejojant 1 dalyje išvardytus išteklius
  . Tačiau
  ,
  jei tų išteklių FMSY intervalai ir su jų biomasės dydžiu susijusios apsaugos priemonės jau yra nustatyti pagal kitus Sąjungos teisės aktus, kuriais nustatomi daugiamečiai planai
  ,
  taikomi tie intervalai ir tos apsaugos priemonės
  . | 4.   Šis reglamentas taip pat taikomas priegaudai, sužvejojamai vakarų vandenyse žvejojant 1 dalyje išvardytus
  demersinius
  išteklius
  , ir juo užtikrinama
  ,
  kad visi gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriems esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis
  ,
  kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Šis reglamentas taip pat taikomas priegaudai, sužvejojamai vakarų vandenyse žvejojant 1 dalyje išvardytus išteklius
  . Tačiau
  ,
  jei tų išteklių FMSY intervalai ir su jų biomasės dydžiu susijusios apsaugos priemonės jau yra nustatyti pagal kitus Sąjungos teisės aktus, kuriais nustatomi daugiamečiai planai
  ,
  taikomi tie intervalai ir tos apsaugos priemonės
  .

4.   Šis reglamentas taip pat taikomas priegaudai, sužvejojamai vakarų vandenyse žvejojant 1 dalyje išvardytus
  demersinius
  išteklius
  , ir juo užtikrinama
  ,
  kad visi gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriems esant galimas didžiausias tausios žvejybos laimikis
  ,
  kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje
  .

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 4 a dalis (nauja)

1 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Šiame reglamente taip pat išsamiai nustatoma, kaip įgyvendinti priemones, kuriomis būtų kuo labiau mažinamas žvejybos poveikis jūros aplinkai, visų pirma atsitiktinai sugaunamų saugomų rūšių gyvūnų kiekis, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse vykdant bet kokio tipo žvejybą. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma jūros baseino analizė, valdymo priemonių pateikimo ir patvirtinimo forma ir terminai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Šiame reglamente taip pat išsamiai nustatoma, kaip įgyvendinti priemones, kuriomis būtų kuo labiau mažinamas žvejybos poveikis jūros aplinkai, visų pirma atsitiktinai sugaunamų saugomų rūšių gyvūnų kiekis, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse vykdant bet kokio tipo žvejybą. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma jūros baseino analizė, valdymo priemonių pateikimo ir patvirtinimo forma ir terminai.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 5 dalis

1 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Šiame reglamente taip pat
  išsamiai
  nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  žvejojant visų rūšių, dėl kurių tas įpareigojimas nustatytas, išteklius
  . | 5.   Šiame reglamente taip pat nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti
  atitinkamų rūšių
  laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  vykdant demersinę žvejybą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Šiame reglamente taip pat
  išsamiai
  nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  žvejojant visų rūšių, dėl kurių tas įpareigojimas nustatytas, išteklius
  .

5.   Šiame reglamente taip pat nustatoma, kaip turi būti įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti
  atitinkamų rūšių
  laimikį, Sąjungai priklausančiuose vakarų vandenyse
  vykdant demersinę žvejybą
  .

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 6 dalis

1 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Šiame reglamente numatytos 8 straipsnyje nurodytos techninės priemonės, taikomos bet kuriems ištekliams vakarų vandenyse. | 6.   Šiame reglamente numatytos 8 straipsnyje nurodytos
  verslinei ir mėgėjų žvejybai skirtos
  techninės priemonės, taikomos bet kuriems
  demersiniams
  ištekliams vakarų vandenyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Šiame reglamente numatytos 8 straipsnyje nurodytos techninės priemonės, taikomos bet kuriems ištekliams vakarų vandenyse.

6.   Šiame reglamente numatytos 8 straipsnyje nurodytos
  verslinei ir mėgėjų žvejybai skirtos
  techninės priemonės, taikomos bet kuriems
  demersiniams
  ištekliams vakarų vandenyse.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.;

MSY

lim

| 2) | FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES)
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.; |
| --- | --- |

2)

FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES)
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.;

MSY

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

lim

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | FMSY

  taško vertė
   – apskaičiuoto mirtingumo dėl žvejybos vertė, kuri, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis aplinkos sąlygomis užtikrina ilgalaikį didžiausią laimikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)

FMSY

  taško vertė
   – apskaičiuoto mirtingumo dėl žvejybos vertė, kuri, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis aplinkos sąlygomis užtikrina ilgalaikį didžiausią laimikį;

MSY

taško vertė

| 5) | FMSY – apskaičiuoto mirtingumo dėl žvejybos vertė, kuri, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis aplinkos sąlygomis užtikrina ilgalaikį didžiausią laimikį; |
| --- | --- |

5)

FMSY – apskaičiuoto mirtingumo dėl žvejybos vertė, kuri, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis aplinkos sąlygomis užtikrina ilgalaikį didžiausią laimikį;

MSY

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)

Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas;

lim

| 8) | Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas; |
| --- | --- |

8)

Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas;

lim

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės, o norveginių omarų atveju – gausos, atskaitos taškas; jeigu biomasė (norveginių omarų atveju – gausa) yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės, o norveginių omarų atveju – gausos, atskaitos taškas; jeigu biomasė (norveginių omarų atveju – gausa) yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY.

trigger

| 9) | MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės, o norveginių omarų atveju – gausos, atskaitos taškas; jeigu biomasė (norveginių omarų atveju – gausa) yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY. |
| --- | --- |

9)

MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės, o norveginių omarų atveju – gausos, atskaitos taškas; jeigu biomasė (norveginių omarų atveju – gausa) yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY.

trigger

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 9 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 pastraipos 9 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – naujausiais moksliniais duomenimis ir metodais paremtos viešos mokslinės rekomendacijos, kurias paskelbia arba recenzuoja Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažinta nepriklausoma mokslo įstaiga, tokia kaip Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) ar Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES), ir kurios atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

patikimiausios turimos mokslinės rekomendacijos – naujausiais moksliniais duomenimis ir metodais paremtos viešos mokslinės rekomendacijos, kurias paskelbia arba recenzuoja Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažinta nepriklausoma mokslo įstaiga, tokia kaip Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) ar Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES), ir kurios atitinka Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio reikalavimus;

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Planas turi padėti siekti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje išdėstytų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų, visų pirma taikant atsargumo principą žuvininkystės valdymui, ir juo turi būti siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, jog būtų atkurti ir išlaikyti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršija dydžius, užtikrinančius MSY. | 1.   Planas turi padėti siekti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje išdėstytų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų, visų pirma taikant atsargumo principą žuvininkystės valdymui, ir juo turi būti siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, jog būtų atkurti ir išlaikyti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršija dydžius, užtikrinančius MSY.
  Neskaitant aplinkosauginio darnumo užtikrinimo, planas turi būti rengiamas taip, kad derėtų su ekonominės, socialinės ir užimtumo naudos tikslais ir sykiu padėtų užtikrinti maisto produktų tiekimą. |
| | Visų išteklių naudojimo lygis, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, turi būti palaipsniui pasiektas ne vėliau kaip 2020 m. ir po to išlaikomas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Planas turi padėti siekti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje išdėstytų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų, visų pirma taikant atsargumo principą žuvininkystės valdymui, ir juo turi būti siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, jog būtų atkurti ir išlaikyti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršija dydžius, užtikrinančius MSY.

1.   Planas turi padėti siekti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje išdėstytų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų, visų pirma taikant atsargumo principą žuvininkystės valdymui, ir juo turi būti siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, jog būtų atkurti ir išlaikyti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršija dydžius, užtikrinančius MSY.
  Neskaitant aplinkosauginio darnumo užtikrinimo, planas turi būti rengiamas taip, kad derėtų su ekonominės, socialinės ir užimtumo naudos tikslais ir sykiu padėtų užtikrinti maisto produktų tiekimą.

Visų išteklių naudojimo lygis, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, turi būti palaipsniui pasiektas ne vėliau kaip 2020 m. ir po to išlaikomas.

Visų išteklių naudojimo lygis, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, turi būti palaipsniui pasiektas ne vėliau kaip 2020 m. ir po to išlaikomas.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Planas turi padėti sustabdyti laimikio išmetimą į jūrą, kiek įmanoma vengiant nepageidaujamo laimikio ir mažinant jo kiekį, ir įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį žvejojant rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai ir šis reglamentas, išteklius. | 2.   Planas turi padėti sustabdyti laimikio išmetimą į jūrą, kiek įmanoma vengiant nepageidaujamo laimikio ir mažinant jo kiekį,
  taip pat naudojant novatoriškus selektyviosios žvejybos įrankius
  ir
  metodus,
  įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį žvejojant rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai ir šis reglamentas, išteklius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Planas turi padėti sustabdyti laimikio išmetimą į jūrą, kiek įmanoma vengiant nepageidaujamo laimikio ir mažinant jo kiekį, ir įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį žvejojant rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai ir šis reglamentas, išteklius.

2.   Planas turi padėti sustabdyti laimikio išmetimą į jūrą, kiek įmanoma vengiant nepageidaujamo laimikio ir mažinant jo kiekį,
  taip pat naudojant novatoriškus selektyviosios žvejybos įrankius
  ir
  metodus,
  įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį žvejojant rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai ir šis reglamentas, išteklius.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Planu turi būti įgyvendinamas ekosisteminis žvejybos valdymo metodas – taip siekiama užtikrinti, kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis. Planas turi derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma su Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir
  Direktyvos
  2009/147/EB
  4
  bei
  5 straipsniuose ir
  Tarybos
  direktyvos
  92/43/EEB
  6 bei 12 straipsniuose
  nustatytais tikslais. | 3.   Planu turi būti įgyvendinamas ekosisteminis žvejybos valdymo metodas – taip siekiama užtikrinti, kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai
  , visų pirma pažeidžiamoms buveinėms ir saugomoms rūšims, įskaitant jūrų žinduolius, jūrų roplius ir jūrų paukščius, jūrų kalnus, giliavandenius rifus, koralų sodus ir pinčių kolonijas,
  būtų kuo mažesnis
  ir, pageidautina, jo būtų visai išvengta, užtikrinant, kad žvejai toliau vykdytų darnią ir selektyvią žvejybą
  . Planas turi derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma su Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir
  Direktyvoje
  2009/147/EB bei Tarybos
  direktyvoje
  92/43/EEB nustatytais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Planu turi būti įgyvendinamas ekosisteminis žvejybos valdymo metodas – taip siekiama užtikrinti, kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo mažesnis. Planas turi derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma su Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir
  Direktyvos
  2009/147/EB
  4
  bei
  5 straipsniuose ir
  Tarybos
  direktyvos
  92/43/EEB
  6 bei 12 straipsniuose
  nustatytais tikslais.

3.   Planu turi būti įgyvendinamas ekosisteminis žvejybos valdymo metodas – taip siekiama užtikrinti, kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemai
  , visų pirma pažeidžiamoms buveinėms ir saugomoms rūšims, įskaitant jūrų žinduolius, jūrų roplius ir jūrų paukščius, jūrų kalnus, giliavandenius rifus, koralų sodus ir pinčių kolonijas,
  būtų kuo mažesnis
  ir, pageidautina, jo būtų visai išvengta, užtikrinant, kad žvejai toliau vykdytų darnią ir selektyvią žvejybą
  . Planas turi derėti su Sąjungos aplinkos teisės aktais, visų pirma su Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje nustatytu tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę ir
  Direktyvoje
  2009/147/EB bei Tarybos
  direktyvoje
  92/43/EEB nustatytais tikslais.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 4 dalies b punktas

3 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | padėti įvykdyti kitų atitinkamų Direktyvos 2008/56/EB I priede pateiktų deskriptorių sąlygas proporcingai vaidmeniui
  ,
  kurį jas vykdant atlieka žvejyba
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

padėti įvykdyti kitų atitinkamų Direktyvos 2008/56/EB I priede pateiktų deskriptorių sąlygas proporcingai vaidmeniui
  ,
  kurį jas vykdant atlieka žvejyba
  .

padėti įvykdyti kitų atitinkamų Direktyvos 2008/56/EB I priede pateiktų deskriptorių sąlygas proporcingai vaidmeniui

kurį jas vykdant atlieka žvejyba

| b) | užtikrinti, kad neigiamas žvejybos poveikis jūros aplinkai, visų pirma įskaitant pažeidžiamas buveines ir saugomas rūšis
  ,
  tokias kaip jūrų žinduoliai ir jūrų paukščiai, būtų kuo mažesnis
  . |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad neigiamas žvejybos poveikis jūros aplinkai, visų pirma įskaitant pažeidžiamas buveines ir saugomas rūšis
  ,
  tokias kaip jūrų žinduoliai ir jūrų paukščiai, būtų kuo mažesnis
  .

užtikrinti, kad neigiamas žvejybos poveikis jūros aplinkai, visų pirma įskaitant pažeidžiamas buveines ir saugomas rūšis

tokias kaip jūrų žinduoliai ir jūrų paukščiai, būtų kuo mažesnis

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Plane nustatytos priemonės taikomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų. Jei nėra pakankamai duomenų, turi būti siekiama užtikrinti panašų atitinkamų išteklių išsaugojimo lygį. | 5.   Plane nustatytos priemonės taikomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų.
  Patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas recenzuoja patikimos ir atitinkamos mokslo įstaigos, pvz., Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) arba Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Jos viešai paskelbiamos ne vėliau nei tuo metu, kai Komisija pasiūlo tokias priemones.
  Jei nėra pakankamai duomenų, turi būti siekiama užtikrinti panašų atitinkamų išteklių išsaugojimo lygį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Plane nustatytos priemonės taikomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų. Jei nėra pakankamai duomenų, turi būti siekiama užtikrinti panašų atitinkamų išteklių išsaugojimo lygį.

5.   Plane nustatytos priemonės taikomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų.
  Patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas recenzuoja patikimos ir atitinkamos mokslo įstaigos, pvz., Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) arba Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF). Jos viešai paskelbiamos ne vėliau nei tuo metu, kai Komisija pasiūlo tokias priemones.
  Jei nėra pakankamai duomenų, turi būti siekiama užtikrinti panašų atitinkamų išteklių išsaugojimo lygį.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES. | 2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES.

2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  .

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 dalies a punktas

4 straipsnio 5 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | jei, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina,
  kad vykdant mišriąją žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

jei, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis, tai būtina,
  kad vykdant mišriąją žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai
  ;

kad vykdant mišriąją žvejybą būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai

| a) | jei, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis,
  mišriosios ir (arba) daugiarūšės žvejybos atveju
  tai
  yra
  būtina
  siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų
  ,
  visų pirma siekiant sumažinti sukeliamus su žvejyba susijusius socialinius ir ekonominius suvaržymus
  ; |
| --- | --- |

a)

jei, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ar duomenimis,
  mišriosios ir (arba) daugiarūšės žvejybos atveju
  tai
  yra
  būtina
  siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų
  ,
  visų pirma siekiant sumažinti sukeliamus su žvejyba susijusius socialinius ir ekonominius suvaržymus
  ;

mišriosios ir (arba) daugiarūšės žvejybos atveju

yra

siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų

visų pirma siekiant sumažinti sukeliamus su žvejyba susijusius socialinius ir ekonominius suvaržymus

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 5 dalies c punktas

4 straipsnio 5 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc.

| c) | siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc.
  , išskyrus tuos atvejus, kai palengvinamos sąlygos, kuriomis stabdoma žvejyba arba kitaip paralyžiuojama ar smarkiai paveikiama tam tikrų laivynų veikla. |
| --- | --- |

c)

siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc.
  , išskyrus tuos atvejus, kai palengvinamos sąlygos, kuriomis stabdoma žvejyba arba kitaip paralyžiuojama ar smarkiai paveikiama tam tikrų laivynų veikla.

, išskyrus tuos atvejus, kai palengvinamos sąlygos, kuriomis stabdoma žvejyba arba kitaip paralyžiuojama ar smarkiai paveikiama tam tikrų laivynų veikla.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 6 a dalis (nauja)

4 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Siekiant užtikrinti, kad trumpojo laikotarpio valdymas nekliudytų daugiamečio valdymo priemonių įgyvendinimui, ir paskatinti suinteresuotuosius subjektus dalyvauti sprendimų priėmimo procese, galima patvirtinti išteklių naudojimo taisykles pagal šį reglamentą, taikant regionalizavimo principą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Siekiant užtikrinti, kad trumpojo laikotarpio valdymas nekliudytų daugiamečio valdymo priemonių įgyvendinimui, ir paskatinti suinteresuotuosius subjektus dalyvauti sprendimų priėmimo procese, galima patvirtinti išteklių naudojimo taisykles pagal šį reglamentą, taikant regionalizavimo principą.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei nėra tinkamos mokslinės informacijos, tie ištekliai valdomi remiantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu, apibrėžtu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte. | 2.   Jei nėra tinkamos mokslinės informacijos, tie ištekliai valdomi remiantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu, apibrėžtu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte
  , ir užtikrinamas bent toks išsaugojimo lygis, kuris atitinka MSY, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 2 dalyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei nėra tinkamos mokslinės informacijos, tie ištekliai valdomi remiantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu, apibrėžtu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte.

2.   Jei nėra tinkamos mokslinės informacijos, tie ištekliai valdomi remiantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu, apibrėžtu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte
  , ir užtikrinamas bent toks išsaugojimo lygis, kuris atitinka MSY, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 2 dalyje
  .

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 5 dalies, valdant mišriąją žvejybą, kurios metu žvejojami šio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai, atsižvelgiama į tai, kad visus išteklius tuo pat metu žvejoti MSY lygiu yra problematiška, ypač tais atvejais, kai dėl to tenka pirma laiko uždrausti žvejybą. | 3.   Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 5 dalies, valdant mišriąją
  ir (arba) daugiarūšę
  žvejybą, kurios metu žvejojami šio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai, atsižvelgiama į tai, kad visus išteklius tuo pat metu žvejoti MSY lygiu yra problematiška, ypač tais atvejais, kai dėl to tenka pirma laiko uždrausti žvejybą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 5 dalies, valdant mišriąją žvejybą, kurios metu žvejojami šio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai, atsižvelgiama į tai, kad visus išteklius tuo pat metu žvejoti MSY lygiu yra problematiška, ypač tais atvejais, kai dėl to tenka pirma laiko uždrausti žvejybą.

3.   Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnio 5 dalies, valdant mišriąją
  ir (arba) daugiarūšę
  žvejybą, kurios metu žvejojami šio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai, atsižvelgiama į tai, kad visus išteklius tuo pat metu žvejoti MSY lygiu yra problematiška, ypač tais atvejais, kai dėl to tenka pirma laiko uždrausti žvejybą.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

6 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą ICES prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus: | Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą
  ir laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų apibrėžties
  ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą ICES prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus:

Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą
  ir laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų apibrėžties
  ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus:

ir laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų apibrėžties

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad konkrečiais metais kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia MSY Btrigger, priimamos visos tinkamos taisomosios priemonės, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Visų pirma, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, nustatytas žvejybos galimybių lygis turi atitikti mirtingumo dėl žvejybos lygį, sumažintą žemiau viršutinės FMSY intervalo dalies, ir jį nustatant turi būti atsižvelgiama į biomasės sumažėjimą. | 1.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad konkrečiais metais kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto
  demersinio
  ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia MSY Btrigger, priimamos visos tinkamos taisomosios priemonės, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Visų pirma, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, nustatytas žvejybos galimybių lygis turi atitikti mirtingumo dėl žvejybos lygį, sumažintą žemiau viršutinės FMSY intervalo dalies, ir jį nustatant turi būti atsižvelgiama į biomasės sumažėjimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad konkrečiais metais kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia MSY Btrigger, priimamos visos tinkamos taisomosios priemonės, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Visų pirma, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, nustatytas žvejybos galimybių lygis turi atitikti mirtingumo dėl žvejybos lygį, sumažintą žemiau viršutinės FMSY intervalo dalies, ir jį nustatant turi būti atsižvelgiama į biomasės sumažėjimą.

1.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad konkrečiais metais kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto
  demersinio
  ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia MSY Btrigger, priimamos visos tinkamos taisomosios priemonės, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Visų pirma, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, nustatytas žvejybos galimybių lygis turi atitikti mirtingumo dėl žvejybos lygį, sumažintą žemiau viršutinės FMSY intervalo dalies, ir jį nustatant turi būti atsižvelgiama į biomasės sumažėjimą.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia Blim, imamasi papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Tos taisomosios priemonės, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, visų pirma gali apimti atitinkamo ištekliaus ar funkcinio vieneto tikslinės žvejybos sustabdymą ir atitinkamą žvejybos galimybių sumažinimą. | 2.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto
  demersinio
  ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia Blim, imamasi papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Tos taisomosios priemonės, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, visų pirma gali apimti atitinkamo ištekliaus ar funkcinio vieneto tikslinės žvejybos sustabdymą ir atitinkamą žvejybos galimybių sumažinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia Blim, imamasi papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Tos taisomosios priemonės, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, visų pirma gali apimti atitinkamo ištekliaus ar funkcinio vieneto tikslinės žvejybos sustabdymą ir atitinkamą žvejybos galimybių sumažinimą.

2.   Jei patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurio nors 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto
  demersinio
  ištekliaus neršiančių žuvų biomasė, o norveginių omarų atveju – gausa, nesiekia Blim, imamasi papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad atitinkamas išteklius ar funkcinio vieneto populiacija greitai atsikurtų iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus užtikrinamas MSY. Tos taisomosios priemonės, nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, visų pirma gali apimti atitinkamo ištekliaus ar funkcinio vieneto tikslinės žvejybos sustabdymą ir atitinkamą žvejybos galimybių sumažinimą.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

8 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomos šio reglamento nuostatos dėl šių techninių priemonių: | 1.   Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomos šio reglamento nuostatos dėl šių
  vakarų vandenyse vykdomai demersinių išteklių žvejybai taikomų
  techninių priemonių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomos šio reglamento nuostatos dėl šių techninių priemonių:

1.   Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomos šio reglamento nuostatos dėl šių
  vakarų vandenyse vykdomai demersinių išteklių žvejybai taikomų
  techninių priemonių:

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalies a punktas

8 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | žvejybos įrankių charakteristikų specifikacijų ir jų naudojimo taisyklių, kuriomis siekiama užtikrinti arba pagerinti selektyvumą, sumažinti nepageidaujamą laimikį arba kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

žvejybos įrankių charakteristikų specifikacijų ir jų naudojimo taisyklių, kuriomis siekiama užtikrinti arba pagerinti selektyvumą, sumažinti nepageidaujamą laimikį arba kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai;

| a) | žvejybos įrankių charakteristikų specifikacijų ir jų naudojimo taisyklių, kuriomis siekiama užtikrinti arba pagerinti selektyvumą, sumažinti nepageidaujamą laimikį
  , visų pirma jauniklių,
  arba kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankių charakteristikų specifikacijų ir jų naudojimo taisyklių, kuriomis siekiama užtikrinti arba pagerinti selektyvumą, sumažinti nepageidaujamą laimikį
  , visų pirma jauniklių,
  arba kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai;

, visų pirma jauniklių,

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų. | 2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų
  ir jos taikomos tiek verslinei, tiek mėgėjų žvejybai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis padedama siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų
  ir jos taikomos tiek verslinei, tiek mėgėjų žvejybai
  .

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a straipsnis (naujas)

8 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a straipsnis




  Paprastųjų vilkešerių žvejybos laikotarpių ir rajonų draudimai





  1.
     
  Paprastųjų vilkešerių verslinė ir mėgėjų žvejyba draudžiama vakarų vandenyse ir ICES 4b ir 4c kvadratuose nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. Draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tuose rajonuose sužvejotus paprastuosius vilkešerius, taip pat draudžiama nepaleisti sužvejotų žuvų į jūrą.






  2.
     
  Sąjungos žvejybos laivams taip pat draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES 7b, 7c, 7j ir 7k kvadratuose, taip pat ICES 7a ir 7 g kvadratų vandenyse, esančiuose toliau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tuose rajonuose sužvejotus paprastuosius vilkešerius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a straipsnis

Paprastųjų vilkešerių žvejybos laikotarpių ir rajonų draudimai

1.
     
  Paprastųjų vilkešerių verslinė ir mėgėjų žvejyba draudžiama vakarų vandenyse ir ICES 4b ir 4c kvadratuose nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. Draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tuose rajonuose sužvejotus paprastuosius vilkešerius, taip pat draudžiama nepaleisti sužvejotų žuvų į jūrą.

2.
     
  Sąjungos žvejybos laivams taip pat draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES 7b, 7c, 7j ir 7k kvadratuose, taip pat ICES 7a ir 7 g kvadratų vandenyse, esančiuose toliau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tuose rajonuose sužvejotus paprastuosius vilkešerius.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nepažeidžiant 7 straipsnio, vakarų vandenų norveginių omarų išteklių
  bendras leidžiamas sužvejoti
  kiekis gali būti lygus sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai. | 3.   Nepažeidžiant 7 straipsnio,
  bendras leidžiamas sužvejoti
  vakarų vandenų
  konkrečių
  norveginių omarų išteklių kiekis gali būti lygus sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų
  apibrėžto tų išteklių rajono
  kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Nepažeidžiant 7 straipsnio, vakarų vandenų norveginių omarų išteklių
  bendras leidžiamas sužvejoti
  kiekis gali būti lygus sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai.

3.   Nepažeidžiant 7 straipsnio,
  bendras leidžiamas sužvejoti
  vakarų vandenų
  konkrečių
  norveginių omarų išteklių kiekis gali būti lygus sužvejojamo kiekio apribojimų, nustatytų
  apibrėžto tų išteklių rajono
  kiekvienam funkciniam vienetui ir kiekvienam funkciniams vienetams nepriklausančiam statistiniam stačiakampiui, sumai.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį tam tikro ištekliaus individų mirtingumui dėl žvejybos, Taryba gali į tai atsižvelgti ir apriboti mėgėjų žvejybą nustatydama žvejybos galimybes, kad nebūtų viršytas bendras tikslinis žuvų mirtingumas dėl žvejybos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį tam tikro ištekliaus individų mirtingumui dėl žvejybos, Taryba gali į tai atsižvelgti ir apriboti mėgėjų žvejybą nustatydama žvejybos galimybes, kad nebūtų viršytas bendras tikslinis žuvų mirtingumas dėl žvejybos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a straipsnis |
| | Mėgėjų žvejyba |
| | 1.
     
  Paskirstydamos turimas žvejybos galimybes, numatytas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnyje, valstybės narės atsižvelgia į mirtingumą dėl mėgėjų žvejybos, kad nebūtų viršytas bendras tikslinis mirtingumas dėl žvejybos. |
| | Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių mirtingumui dėl žvejybos, Taryba gali nustatyti individualias ir nediskriminacines žvejams mėgėjams skirtas žvejybos galimybes. |
| | 2.
     
  Nustatydama mėgėjų žvejybai skirtas žvejybos galimybes, Taryba remiasi skaidriais ir objektyviais kriterijais, įskaitant aplinkosauginius, socialinius ir ekonominius kriterijus. Taikomi kriterijai gali būti visų pirma šios žvejybos poveikis aplinkai, šios veiklos visuomeninė svarba ir jos indėlis į pakrančių regionų ekonomiką. |
| | 3.
     
  Valstybės narės priima būtinas ir proporcingas stebėjimo ir duomenų rinkimo nuostatas, siekiant patikimai įvertinti 1 dalyje nurodytą faktinį laimikio kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a straipsnis

9a straipsnis

Mėgėjų žvejyba

Mėgėjų žvejyba

1.
     
  Paskirstydamos turimas žvejybos galimybes, numatytas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnyje, valstybės narės atsižvelgia į mirtingumą dėl mėgėjų žvejybos, kad nebūtų viršytas bendras tikslinis mirtingumas dėl žvejybos.

Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių mirtingumui dėl žvejybos, Taryba gali nustatyti individualias ir nediskriminacines žvejams mėgėjams skirtas žvejybos galimybes.

Jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad mėgėjų žvejyba daro didelį poveikį šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių mirtingumui dėl žvejybos, Taryba gali nustatyti individualias ir nediskriminacines žvejams mėgėjams skirtas žvejybos galimybes.

2.
     
  Nustatydama mėgėjų žvejybai skirtas žvejybos galimybes, Taryba remiasi skaidriais ir objektyviais kriterijais, įskaitant aplinkosauginius, socialinius ir ekonominius kriterijus. Taikomi kriterijai gali būti visų pirma šios žvejybos poveikis aplinkai, šios veiklos visuomeninė svarba ir jos indėlis į pakrančių regionų ekonomiką.

3.
     
  Valstybės narės priima būtinas ir proporcingas stebėjimo ir duomenų rinkimo nuostatas, siekiant patikimai įvertinti 1 dalyje nurodytą faktinį laimikio kiekį.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 b straipsnis (naujas)

9 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b straipsnis |
| | Mėgėjų žvejybos laimikių ženklinimas |
| | 1.
     
  Paprastieji vilkešeriai, menkės, sidabriniai polakai ir jūrų liežuviai, sužvejoti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių rajonuose, turi būti ženklinami, jeigu žvejys mėgėjas jų nepaleidžia atgal į jūrą. |
| | 2.
     
  Ženklinant pašalinama apatinė arba viršutinė uodegos peleko dalis, tačiau taip, kad būtų galima išmatuoti žuvies ilgį. |
| | 3.
     
  Ženklinama iškart vos sužvejojus ir užmušus, krante arba laive, kai žuvis ištraukiama į laivą, jeigu mėgėjų žvejyba vykdoma iš laivo. Tačiau tos žuvys, kurios ištrauktos į mėgėjų žvejybos laivą gyvos ir nesužalotos ir iki paleidimo išsaugomos geros būklės, neženklinamos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9b straipsnis

9b straipsnis

Mėgėjų žvejybos laimikių ženklinimas

Mėgėjų žvejybos laimikių ženklinimas

1.
     
  Paprastieji vilkešeriai, menkės, sidabriniai polakai ir jūrų liežuviai, sužvejoti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių rajonuose, turi būti ženklinami, jeigu žvejys mėgėjas jų nepaleidžia atgal į jūrą.

2.
     
  Ženklinant pašalinama apatinė arba viršutinė uodegos peleko dalis, tačiau taip, kad būtų galima išmatuoti žuvies ilgį.

3.
     
  Ženklinama iškart vos sužvejojus ir užmušus, krante arba laive, kai žuvis ištraukiama į laivą, jeigu mėgėjų žvejyba vykdoma iš laivo. Tačiau tos žuvys, kurios ištrauktos į mėgėjų žvejybos laivą gyvos ir nesužalotos ir iki paleidimo išsaugomos geros būklės, neženklinamos.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipa

10 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl visų rūšių, dėl kurių taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, išteklių vakarų vandenyse, kuriais šis reglamentas papildomas išsamiomis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies a–e punktuose numatytomis to įpareigojimo įgyvendinimo nuostatomis. | Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl visų rūšių, dėl kurių taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį,
  demersinių
  išteklių
  ir vykdant 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių žvejybą atsitiktinai sugautų pelaginių rūšių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį,
  vakarų vandenyse, kuriais šis reglamentas papildomas išsamiomis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies a–e punktuose numatytomis to įpareigojimo įgyvendinimo nuostatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl visų rūšių, dėl kurių taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, išteklių vakarų vandenyse, kuriais šis reglamentas papildomas išsamiomis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies a–e punktuose numatytomis to įpareigojimo įgyvendinimo nuostatomis.

Komisijai pagal šio reglamento 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl visų rūšių, dėl kurių taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį,
  demersinių
  išteklių
  ir vykdant 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių žvejybą atsitiktinai sugautų pelaginių rūšių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį,
  vakarų vandenyse, kuriais šis reglamentas papildomas išsamiomis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 5 dalies a–e punktuose numatytomis to įpareigojimo įgyvendinimo nuostatomis.

demersinių

ir vykdant 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių žvejybą atsitiktinai sugautų pelaginių rūšių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį,

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

10 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas mėgėjų žvejybai, įskaitant tuos atvejus, kai Taryba nustato individualias žvejybos galimybes pagal šio reglamento 9a straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas mėgėjų žvejybai, įskaitant tuos atvejus, kai Taryba nustato individualias žvejybos galimybes pagal šio reglamento 9a straipsnį.

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas mėgėjų žvejybai, įskaitant tuos atvejus, kai Taryba nustato individualias žvejybos galimybes pagal šio reglamento 9a straipsnį.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a straipsnis (naujas)

10 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a straipsnis




  Smulkioji ir priekrantės žvejyba atokiausiuose regionuose




  Šiame reglamente atsižvelgiama į problemas, susijusias su smulkiosios ir priekrantės žvejybos laivų, naudojamų atokiausiuose regionuose, dydžiu. Atitinkamai leidžiama iškrauti priegaudą, jeigu tai nepadidina poveikio išteklių neršiančių žuvų biomasei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a straipsnis

Smulkioji ir priekrantės žvejyba atokiausiuose regionuose

Šiame reglamente atsižvelgiama į problemas, susijusias su smulkiosios ir priekrantės žvejybos laivų, naudojamų atokiausiuose regionuose, dydžiu. Atitinkamai leidžiama iškrauti priegaudą, jeigu tai nepadidina poveikio išteklių neršiančių žuvų biomasei.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė su savo vėliava plaukiojantiems laivams, kurie dalyvauja 1 straipsnio 1 dalyje nurodytose ICES zonose vykdomoje žvejybos veikloje, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduoda žvejybos kiekvienoje iš tų zonų leidimus.
  Tuose žvejybos leidimuose valstybės narės taip pat gali apriboti laivų, naudojančių tam tikrą įrankį, bendrą pajėgumą (išreikštą kW). | 1.   Kiekviena valstybė narė su savo vėliava plaukiojantiems laivams, kurie dalyvauja 1 straipsnio 1 dalyje nurodytose ICES zonose vykdomoje žvejybos veikloje, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduoda žvejybos kiekvienoje iš tų zonų leidimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė su savo vėliava plaukiojantiems laivams, kurie dalyvauja 1 straipsnio 1 dalyje nurodytose ICES zonose vykdomoje žvejybos veikloje, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduoda žvejybos kiekvienoje iš tų zonų leidimus.
  Tuose žvejybos leidimuose valstybės narės taip pat gali apriboti laivų, naudojančių tam tikrą įrankį, bendrą pajėgumą (išreikštą kW).

1.   Kiekviena valstybė narė su savo vėliava plaukiojantiems laivams, kurie dalyvauja 1 straipsnio 1 dalyje nurodytose ICES zonose vykdomoje žvejybos veikloje, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduoda žvejybos kiekvienoje iš tų zonų leidimus.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Išduodamos 1 dalyje nurodytus žvejybos leidimus, valstybės narės taip pat gali apriboti toje dalyje nurodytų laivų, naudojančių tam tikrą įrankį, bendrą pajėgumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Išduodamos 1 dalyje nurodytus žvejybos leidimus, valstybės narės taip pat gali apriboti toje dalyje nurodytų laivų, naudojančių tam tikrą įrankį, bendrą pajėgumą.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 b dalis (nauja)

11 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 13 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi bendro visų atitinkamų valstybių narių laivynų pajėgumo apribojimai, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 13 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi bendro visų atitinkamų valstybių narių laivynų pajėgumo apribojimai, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas siekti 3 straipsnyje nustatytų tikslų.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šio reglamento 8 ir
  10
  straipsniuose nurodytoms priemonėms taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalys. | 1.   Šio reglamento 8
  , 10
  ir
  11b
  straipsniuose nurodytoms priemonėms taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šio reglamento 8 ir
  10
  straipsniuose nurodytoms priemonėms taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalys.

1.   Šio reglamento 8
  , 10
  ir
  11b
  straipsniuose nurodytoms priemonėms taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalys.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, tiesioginių valdymo interesų šiaurės vakarų vandenyse turinčios valstybės narės ir tiesioginių valdymo interesų pietvakarių vandenyse turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį: pirmą kartą jos teikiamos ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo, o po to – ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo kiekvieno šio plano įvertinimo pateikimo pagal šio reglamento 14 straipsnį.
  Tokias
  rekomendacijas jos gali teikti ir tais atvejais, kai
  mano, kad tai yra
  būtina, visų pirma staiga pasikeitus kurio nors ištekliaus, kuriam taikomas šis reglamentas, būklei. Bendros rekomendacijos dėl atitinkamais kalendoriniais metais taikytinų priemonių pateikiamos ne vėliau kaip ankstesnių metų liepos 1 d. | 2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, tiesioginių valdymo interesų šiaurės vakarų vandenyse turinčios valstybės narės ir tiesioginių valdymo interesų pietvakarių vandenyse turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį: pirmą kartą jos teikiamos ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo, o po to – ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo kiekvieno šio plano įvertinimo pateikimo pagal šio reglamento 14 straipsnį.
  Papildomas
  rekomendacijas jos gali teikti ir tais atvejais, kai būtina, visų pirma staiga pasikeitus kurio nors ištekliaus, kuriam taikomas šis reglamentas, būklei
  , taip pat siekiant parengti planą, kuriame būtų pateiktos priemonės dėl ekosisteminio žvejybos vakarų vandenyse valdymo metodo įgyvendinimo
  . Bendros rekomendacijos dėl atitinkamais kalendoriniais metais taikytinų priemonių pateikiamos ne vėliau kaip ankstesnių metų liepos 1 d. 
  arba kuo greičiau, kai tokiomis bendromis rekomendacijomis siekiama taisyti kritinę padėtį, nurodytą naujausiose mokslinėse rekomendacijose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, tiesioginių valdymo interesų šiaurės vakarų vandenyse turinčios valstybės narės ir tiesioginių valdymo interesų pietvakarių vandenyse turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį: pirmą kartą jos teikiamos ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo, o po to – ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo kiekvieno šio plano įvertinimo pateikimo pagal šio reglamento 14 straipsnį.
  Tokias
  rekomendacijas jos gali teikti ir tais atvejais, kai
  mano, kad tai yra
  būtina, visų pirma staiga pasikeitus kurio nors ištekliaus, kuriam taikomas šis reglamentas, būklei. Bendros rekomendacijos dėl atitinkamais kalendoriniais metais taikytinų priemonių pateikiamos ne vėliau kaip ankstesnių metų liepos 1 d.

2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, tiesioginių valdymo interesų šiaurės vakarų vandenyse turinčios valstybės narės ir tiesioginių valdymo interesų pietvakarių vandenyse turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį: pirmą kartą jos teikiamos ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo, o po to – ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo kiekvieno šio plano įvertinimo pateikimo pagal šio reglamento 14 straipsnį.
  Papildomas
  rekomendacijas jos gali teikti ir tais atvejais, kai būtina, visų pirma staiga pasikeitus kurio nors ištekliaus, kuriam taikomas šis reglamentas, būklei
  , taip pat siekiant parengti planą, kuriame būtų pateiktos priemonės dėl ekosisteminio žvejybos vakarų vandenyse valdymo metodo įgyvendinimo
  . Bendros rekomendacijos dėl atitinkamais kalendoriniais metais taikytinų priemonių pateikiamos ne vėliau kaip ankstesnių metų liepos 1 d. 
  arba kuo greičiau, kai tokiomis bendromis rekomendacijomis siekiama taisyti kritinę padėtį, nurodytą naujausiose mokslinėse rekomendacijose.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 ir 3 dalių nuostatų, Komisija gali priimti deleguotuosius aktus ir tais atvejais, kai nėra tose dalyse nurodytos bendros rekomendacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 ir 3 dalių nuostatų, Komisija gali priimti deleguotuosius aktus ir tais atvejais, kai nėra tose dalyse nurodytos bendros rekomendacijos.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a straipsnis (naujas)

13 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a straipsnis |
| | Mokslinių rekomendacijų pasikeitimų stebėjimas ir išankstinė informacija |
| | 1.
     
  Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis naudotasi priimant Tarybos sprendimus dėl žvejybos galimybių nustatymo pagal šį reglamentą nuo praėjusių metų vasario 1 d. iki einamųjų metų sausio 31 d. |
| | Toje ataskaitoje visų pirma pateikiamos pagal šio reglamento 4, 5 ir atitinkamais atvejais 7 straipsnius Tarybos nustatytos atitinkamų išteklių ir žvejojamų rūšių žvejybos galimybės ir nurodomos atitinkamos mirtingumo dėl žvejybos vertės. Šie duomenys palyginami su mokslinėmis rekomendacijomis, pagal kurias nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalai (MSY Flower, FMSY ir MSY Fupper ir juos atitinkančios žvejybos galimybės), neršiančių išteklių biomasės įverčiai ir ribiniai biomasės atskaitos taškai (MSY Btrigger ir Blim). |
| | 2.
     
  Komisija, kai tik gauna informaciją ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą dėl žvejybos galimybių nustatymo, kuo greičiau informuoja Parlamentą apie atvejus, kai naujausios FMSY vertės atitinka tokias žvejybos galimybes, kurios daugiau kaip 20 proc. skiriasi nuo žvejybos galimybių, atitinkančių FMSY vertes, nurodytas mokslinėse rekomendacijose, kuriomis naudotasi nustatant žvejybos galimybes einamajam laikotarpiui. Komisija taip pat kuo greičiau ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą informuoja Europos Parlamentą apie atvejus, kai mokslinės rekomendacijos, susijusios su įvairiais reprodukcinių žuvų biomasės atskaitos taškais, pagrindžia apsaugos priemonių taikymą pagal 7 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a straipsnis

13a straipsnis

Mokslinių rekomendacijų pasikeitimų stebėjimas ir išankstinė informacija

Mokslinių rekomendacijų pasikeitimų stebėjimas ir išankstinė informacija

1.
     
  Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis naudotasi priimant Tarybos sprendimus dėl žvejybos galimybių nustatymo pagal šį reglamentą nuo praėjusių metų vasario 1 d. iki einamųjų metų sausio 31 d.

Toje ataskaitoje visų pirma pateikiamos pagal šio reglamento 4, 5 ir atitinkamais atvejais 7 straipsnius Tarybos nustatytos atitinkamų išteklių ir žvejojamų rūšių žvejybos galimybės ir nurodomos atitinkamos mirtingumo dėl žvejybos vertės. Šie duomenys palyginami su mokslinėmis rekomendacijomis, pagal kurias nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalai (MSY Flower, FMSY ir MSY Fupper ir juos atitinkančios žvejybos galimybės), neršiančių išteklių biomasės įverčiai ir ribiniai biomasės atskaitos taškai (MSY Btrigger ir Blim).

Toje ataskaitoje visų pirma pateikiamos pagal šio reglamento 4, 5 ir atitinkamais atvejais 7 straipsnius Tarybos nustatytos atitinkamų išteklių ir žvejojamų rūšių žvejybos galimybės ir nurodomos atitinkamos mirtingumo dėl žvejybos vertės. Šie duomenys palyginami su mokslinėmis rekomendacijomis, pagal kurias nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalai (MSY Flower

upper

trigger

lim

2.
     
  Komisija, kai tik gauna informaciją ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą dėl žvejybos galimybių nustatymo, kuo greičiau informuoja Parlamentą apie atvejus, kai naujausios FMSY vertės atitinka tokias žvejybos galimybes, kurios daugiau kaip 20 proc. skiriasi nuo žvejybos galimybių, atitinkančių FMSY vertes, nurodytas mokslinėse rekomendacijose, kuriomis naudotasi nustatant žvejybos galimybes einamajam laikotarpiui. Komisija taip pat kuo greičiau ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą informuoja Europos Parlamentą apie atvejus, kai mokslinės rekomendacijos, susijusios su įvairiais reprodukcinių žuvų biomasės atskaitos taškais, pagrindžia apsaugos priemonių taikymą pagal 7 straipsnį.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio antraštinė dalis

14 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Plano įvertinimas | Plano įvertinimas
  ir įgyvendinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Plano įvertinimas

Plano įvertinimas
  ir įgyvendinimas

ir įgyvendinimas

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. | 2.   1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose
  , taip pat 11 straipsnio 1b dalyje
  nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

2.   1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose
  , taip pat 11 straipsnio 1b dalyje
  nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose
  , taip pat 11 straipsnio 1b dalyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 1 straipsnio 1 dalyje, 8 ir 10 straipsniuose
  , taip pat 11 straipsnio 1b dalyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 6 dalis

15 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 1 straipsnio 1 dalį, 8 ir 10 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal 1 straipsnio 1 dalį, 8 ir 10 straipsnius
  , taip pat 11 straipsnio 1b dalį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 1 straipsnio 1 dalį, 8 ir 10 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal 1 straipsnio 1 dalį, 8 ir 10 straipsnius
  , taip pat 11 straipsnio 1b dalį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

17 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/1139

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.;

MSY

lim

| 2) | FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES)
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.; |
| --- | --- |

2)

FMSY intervalas – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES)
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas verčių intervalas, kurį atitinkantys visi mirtingumo dėl žvejybos lygiai, taikant tam tikrą žvejybos modelį, esamomis įprastomis aplinkos sąlygomis ilgam laikui užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) ir nedaro didelio poveikio atitinkamo ištekliaus reprodukcijos procesui. Intervalas turi būti toks, kad jo laikantis ilgalaikis laimikis nesumažėtų daugiau kaip 5 proc., palyginti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu. Intervalo aukščiausia riba turi būti tokia, kad jos neviršijus tikimybė, jog ištekliaus dydis taps mažesnis už ribinį ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką (Blim), būtų ne didesnė kaip 5 proc.;

MSY

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

lim

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

17 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/1139

2 straipsnio 1 pastraipos 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)

Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas;

lim

| 8) | Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas; |
| --- | --- |

8)

Blim – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus dydžio atskaitos taškas, kurio nepasiekus galimas mažesnis reprodukcinis pajėgumas;

lim

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

17 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Reglamentas (ES) 2016/1139

2 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY;

trigger

| 9) | MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY; |
| --- | --- |

9)

MSY Btrigger – patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  rekomendacijose, nustatytas ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos taškas; jeigu biomasė yra mažesnė už šį dydį, reikia imtis konkrečių tinkamų valdymo veiksmų siekiant užtikrinti tokį žvejybos lygį, kuris kartu su natūraliais svyravimais leistų ištekliams atsikurti iki didesnio dydžio nei tas, kurį pasiekus ilgam laikui užtikrinamas MSY;

trigger

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalies 2 punktas

17 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Reglamentas (ES) 2016/1139

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES. | 2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES.

2.   Pagal šį planą FMSY intervalus nustatyti prašoma ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  .

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

17 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (ES) 2016/1139

4 straipsnio 5 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc.

| c) | siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc.
  , išskyrus tuos atvejus, kai palengvinamos sąlygos, kuriomis stabdoma žvejyba arba kitaip paralyžiuojama ar smarkiai paveikiama tam tikrų laivynų veikla. |
| --- | --- |

c)

siekiant, kad kelerių iš eilės einančių metų žvejybos galimybės nesvyruotų daugiau kaip 20 proc.
  , išskyrus tuos atvejus, kai palengvinamos sąlygos, kuriomis stabdoma žvejyba arba kitaip paralyžiuojama ar smarkiai paveikiama tam tikrų laivynų veikla.

, išskyrus tuos atvejus, kai palengvinamos sąlygos, kuriomis stabdoma žvejyba arba kitaip paralyžiuojama ar smarkiai paveikiama tam tikrų laivynų veikla.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

17 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

Reglamentas (ES) 2016/1139

4a straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą ICES prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus: | Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą ICES prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus:

Siekiant išsaugoti visą 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių reprodukcinį pajėgumą, pagal šį planą ICES
  arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos
  prašoma nustatyti šiuos išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškus:

arba panašios nepriklausomos Sąjungos arba tarptautiniu mastu pripažintos mokslo įstaigos

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

17 straipsnio 1 pastraipos 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (ES) 2016/1139

-15 straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | IX skyriuje įterpiamas šis straipsnis:




  „-15 straipsnis




  Mokslinių rekomendacijų pasikeitimų stebėjimas ir išankstinė informacija





  1.
     
  Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis naudotasi priimant Tarybos sprendimus dėl žvejybos galimybių nustatymo pagal šį reglamentą nuo praėjusių metų vasario 1 d. iki einamųjų metų sausio 31 d.




  Toje ataskaitoje visų pirma pateikiamos pagal šio reglamento 4, 5 ir atitinkamais atvejais 7 straipsnius Tarybos nustatytos atitinkamų išteklių ir žvejojamų rūšių žvejybos galimybės ir nurodomos atitinkamos mirtingumo dėl žvejybos vertės. Šie duomenys palyginami su mokslinėmis rekomendacijomis, pagal kurias nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalai (MSY Flower, FMSY ir MSY Fupper ir juos atitinkančios žvejybos galimybės), neršiančių išteklių biomasės įverčiai ir ribiniai biomasės atskaitos taškai (MSY Btrigger ir Blim).






  2.
     
  Komisija, kai tik gauna informaciją ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą dėl žvejybos galimybių nustatymo, kuo greičiau informuoja Parlamentą apie atvejus, kai naujausios FMSY mokslinės vertės atitinka tokias žvejybos galimybes, kurios daugiau kaip 20 proc. skiriasi nuo žvejybos galimybių, atitinkančių FMSY vertes, nurodytas mokslinėse rekomendacijose, kuriomis naudotasi nustatant žvejybos galimybes einamajam laikotarpiui. Komisija taip pat kuo greičiau ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą informuoja Europos Parlamentą apie atvejus, kai mokslinės rekomendacijos, susijusios su įvairiais reprodukcinių žuvų biomasės atskaitos taškais, pagrindžia apsaugos priemonių taikymą pagal 7 straipsnį.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

IX skyriuje įterpiamas šis straipsnis:

„-15 straipsnis

Mokslinių rekomendacijų pasikeitimų stebėjimas ir išankstinė informacija

1.
     
  Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui dėl patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų, kuriomis naudotasi priimant Tarybos sprendimus dėl žvejybos galimybių nustatymo pagal šį reglamentą nuo praėjusių metų vasario 1 d. iki einamųjų metų sausio 31 d.

Toje ataskaitoje visų pirma pateikiamos pagal šio reglamento 4, 5 ir atitinkamais atvejais 7 straipsnius Tarybos nustatytos atitinkamų išteklių ir žvejojamų rūšių žvejybos galimybės ir nurodomos atitinkamos mirtingumo dėl žvejybos vertės. Šie duomenys palyginami su mokslinėmis rekomendacijomis, pagal kurias nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalai (MSY Flower, FMSY ir MSY Fupper ir juos atitinkančios žvejybos galimybės), neršiančių išteklių biomasės įverčiai ir ribiniai biomasės atskaitos taškai (MSY Btrigger ir Blim).

2.
     
  Komisija, kai tik gauna informaciją ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą dėl žvejybos galimybių nustatymo, kuo greičiau informuoja Parlamentą apie atvejus, kai naujausios FMSY mokslinės vertės atitinka tokias žvejybos galimybes, kurios daugiau kaip 20 proc. skiriasi nuo žvejybos galimybių, atitinkančių FMSY vertes, nurodytas mokslinėse rekomendacijose, kuriomis naudotasi nustatant žvejybos galimybes einamajam laikotarpiui. Komisija taip pat kuo greičiau ir bet kokiu atveju prieš priimant naują Tarybos sprendimą informuoja Europos Parlamentą apie atvejus, kai mokslinės rekomendacijos, susijusios su įvairiais reprodukcinių žuvų biomasės atskaitos taškais, pagrindžia apsaugos priemonių taikymą pagal 7 straipsnį.“;

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0310/2018).

1

(18)  2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004, nustatantis priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (OL L 150, 2004 4 30, p. 1).

18

(19)  2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2166/2005, nustatantis Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 345, 2005 12 28, p. 5).

19

(20)  2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006, nustatantis jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 65, 2006 3 7, p. 1).

20

(21)  2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 509/2007, nustatantis Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 122, 2007 5 11, p. 7).

21

(22)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1300/2008, nustatantis atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (OL L 344, 2008 12 20, p. 6).

22

(23)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (OL L 348, 2008 12 24, p. 20).

23

(18)  2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004, nustatantis priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (OL L 150, 2004 4 30, p. 1).

18

(19)  2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2166/2005, nustatantis Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 345, 2005 12 28, p. 5).

19

(20)  2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006, nustatantis jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 65, 2006 3 7, p. 1).

20

(21)  2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 509/2007, nustatantis Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 122, 2007 5 11, p. 7).

21

(22)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1300/2008, nustatantis atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (OL L 344, 2008 12 20, p. 6).

22

(23)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (OL L 348, 2008 12 24, p. 20).

23

(24)  ES prašo ICES pateikti atrinktų išteklių FMSY intervalus, taikytinus ICES 5–10 parajoniuose.

24

(24)  ES prašo ICES pateikti atrinktų išteklių FMSY intervalus, taikytinus ICES 5–10 parajoniuose.

24

(25)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

25

(25)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

25

(27)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos planas ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 bei panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 191, 2016 7 15, p. 1).

27

2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos planas ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 bei panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 191, 2016 7 15, p. 1).

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Europos bankininkystės institucijos būstinės vieta ***I

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0734),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0420/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsnį ir į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, kuriame trys institucijos įsipareigojo lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti per visą teisėkūros ciklą ir užtikrinti abiejų teisėkūros institucijų lygybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsnį ir į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, kuriame trys institucijos įsipareigojo lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti per visą teisėkūros ciklą ir užtikrinti abiejų teisėkūros institucijų lygybę,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų,

| — | atsižvelgdamas į procedūrą siekiant priimti sprendimą dėl Europos vaistų agentūros ir Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos, EBI) perkėlimo Jungtinei Karalystei išstojant iš Sąjungos, kuri 2017 m. birželio 22 d. buvo patvirtinta Europos Vadovų Tarybos susitikimo (ES sutarties 50 straipsnyje nustatyta tvarka) metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į procedūrą siekiant priimti sprendimą dėl Europos vaistų agentūros ir Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos, EBI) perkėlimo Jungtinei Karalystei išstojant iš Sąjungos, kuri 2017 m. birželio 22 d. buvo patvirtinta Europos Vadovų Tarybos susitikimo (ES sutarties 50 straipsnyje nustatyta tvarka) metu,

| — | pasikonsultavęs su Europos Centriniu Banku, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos Centriniu Banku,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0153/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Tarybos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina nedelsiant persvarstyti bendrą požiūrį, pridėtą prie 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento vaidmenį priimant sprendimus dėl agentūrų būstinių vietos, atsižvelgiant į jo, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, turimas išimtines teises įprastoje teisėkūros procedūroje, ir atitinkamai ragina visapusiškai įtraukti Europos Parlamentą į šį sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena Komisijos nustatytus ir ES 27 valstybių arba vyriausybių vadovų 2017 m. birželio 22 d. Europos Vadovų Taryboje (ES sutarties 50 straipsnyje nustatyta tvarka) patvirtintus kriterijus dėl Europos Sąjungos agentūrų perkėlimo iš Londono, Jungtinei Karalystei išstojant iš Sąjungos, kurie yra būtent: i. užtikrinimas, kad agentūra galėtų būti įkurdinta ir pradėti vykdyti savo funkcijas Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos dieną; ii. vietovės pasiekiamumas; iii. tinkamų švietimo įstaigų agentūros personalo narių vaikams buvimas; iv. tinkamos galimybės įsidarbinti, gauti socialinės apsaugos išmokas ir naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis tiek vaikams, tiek sutuoktiniams; v. veiklos tęstinumas ir vi. geografinis pasiskirstymas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad Parlamentas nebuvo įtrauktas nustatant kriterijus ir jų lyginamąjį svorį pasirenkant EBI būstinės vietą, nepaisant Parlamento prerogatyvų, kurios reiškia, kad Parlamentas ir Taryba yra lygiavertės teisėkūros institucijos įgyvendinant Reglamentą (ES) Nr. 1093/2010 (2), kuriuo įsteigiama EBI ir nustatoma jos būstinės vieta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad 2010 m. sprendimas dėl EBI būstinės vietos kartu su sprendimu dėl EIOPA ir ESMA būstinių vietų priimtas laikantis įprastos teisėkūros procedūros po visaverčio trišalio dialogo procedūros; pažymi, kad dėl agentūros, kuri taip pat turės būti perkelta iš Londono, būstinės vietos nuspręsta bendru valstybių narių vyriausybių atstovų, dalyvavusių valstybių ir vyriausybių vadovų lygio susitikime, susitarimu; atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba (ES sutarties 50 straipsnyje nustatyta tvarka) pasirinko naują EBI būstinės vietą remdamasi 2012 m. liepos 19 d. bendru pareiškimu dėl decentralizuotų agentūrų, o jam teisinėje sistemoje tenka žemesnis lygmuo nei Reglamentui (ES) Nr. 1093/2010; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl skaidrumo ir atskaitomybės trūkumo per balsavimo procedūrą, kurią Taryba vykdė 2017 m. lapkričio 20 d., nes galutiniai sprendimai buvo priimti burtų keliu; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu agentūros iš dalies finansuojamos iš Sąjungos biudžeto, ir į tai, kad perkėlimo išlaidos gali iš dalies būti dengiamos iš Sąjungos biudžeto – tai yra vykstančių Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės derybų klausimas; todėl pabrėžia, kad turi būti užtikrinta demokratinė atskaitomybė ir skaidrus bei suprantamas sprendimų priėmimo procesas Europos visuomenės labui; prašo pateikti daugiau informacijos apie EBI būstinės vietos atrankos procedūroje Tarybos taikytų kriterijų lyginamojo svorio nustatymą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Parlamentas su Komisija ir Taryba turėtų sistemingai ir vienodomis sąlygomis dalyvauti nustatant visų Sąjungos įstaigų ir agentūrų būstinių vietos kriterijus ir jų lyginamąjį svorį; ragina Komisiją ir Tarybą pradėti 2012 m. liepos 19 d. bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų peržiūrą, siekiant užtikrinti aktyvų Parlamento dalyvavimą, ypač gerbiant jo bendro sprendimo galias; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į skirtingas Europos priežiūros institucijų EBI, EIOPA ir ESMA užduotis ir kompetencijos sritis; primena apie teisėkūros institucijų specialiai priimtą sprendimą įsteigti tris institucijas, kurios vykdytų atskiras užduotis ir dirbtų skirtingose kompetencijos srityse, viena – bankininkystės, kita – vertybinių popierių, ir trečia – draudimo ir pensijų srityje; reikalauja, kad šis atskyrimas ir toliau atsispindėtų reguliavimo ir priežiūros kompetencijos ir valdymo nuostatose, pagrindinės jų veiklos organizavime ir pagrindiniame finansavime nepriklausomai nuo jų būstinių vietos, taip pat leidžiant bendrai naudotis, jei tinka, administracinės paramos paslaugomis ir patalpų valdymo administravimo paslaugomis, nesusijusiomis su pagrindine veikla, ir ragina Komisiją ir Tarybą išsaugoti dabartinę trijų institucijų struktūrą EBI būstinės perkėlimo metu ir jam pasibaigus; reikalauja, kad Komisija reguliariai atnaujintų informaciją šiuo klausimu, visų pirma vykstančios teisėkūros procedūros dėl Europos priežiūros institucijų peržiūros (COM(2017)0536) metu; primena, kad Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 7 straipsnis yra teisėkūros procedūros dėl Europos priežiūros institucijų peržiūros (COM(2017)0536) dalis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad perkėlimas turi įvykti, o naujos patalpos būti paruoštos ir įrengtos ne vėliau kaip Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos dieną; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 72.

(2)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1717.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Tarybos pareiškimas dėl EBI / EMA

Primindama Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įsipareigojimą lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti ir atsižvelgdama į procesą, vykdytą perkeliant EMA ir EBI, kuris buvo pritaikytas prie konkrečios situacijos ir nesudarė precedento agentūrų būstinių vietos parinkimui ateityje.

Kartu primindama Sutartis Taryba pripažįsta, kad vykdant būsimus agentūrų būstinių vietos parinkimo procesus būtų naudinga intensyviau keistis informacija jau nuo pirminių etapų.

Toks ankstyvas keitimasis informacija padėtų visoms trims institucijoms pasinaudoti Sutartyse numatytomis teisėmis vykdant susijusias procedūras.

Taryba atkreipia dėmesį į Europos Parlamento prašymą kuo greičiau patikslinti 2012 m. bendrą pareiškimą ir bendrą požiūrį dėl decentralizuotų agentūrų. Pirmiausia ji prašo Komisijos ne vėliau kaip 2019 m. balandžio mėn. pateikti išsamią bendro pareiškimo ir bendro požiūrio įgyvendinimo decentralizuotų agentūrų būstinių vietos parinkimo atžvilgiu analizę. Remiantis šios analizės rezultatais būtų įvertinta, kaip reikėtų pradėti tokios peržiūros procesą.

---

| 16.10.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Europos vaistų agentūros būstinės perkėlimas ***I

2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 345/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0735),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0421/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. spalio 17 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0063/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0063/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą dėl decentralizuotų agentūrų ir prie jo pridėtą bendrą požiūrį bei ragina visapusiškai įtraukti Europos Parlamentą į sprendimų dėl agentūrų ir įstaigų būstinių vietos ir jų perkėlimo priėmimo procesą atsižvelgiant į jo, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, turimas išimtines teises įprastoje teisėkūros procedūroje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria savo pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgia į Tarybos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad Europos Parlamentas, taigi Sąjungos piliečių atstovai, nevisapusiškai dalyvavo Europos vaistų agentūros (EMA) naujos būstinės atrankos procedūroje, kuri galiausiai užbaigta burtų keliu, nepaisant sprendimo svarbos; sprendimai dėl įstaigų ir agentūrų vietos privalo būti, taip pat ir teisiniu požiūriu, priimti pagal įprastą teisėkūros procedūrą, visapusiškai atsižvelgiant į Europos Parlamento išimtines teises, pagal kurias Europos Parlamentas ir Taryba vienodomis sąlygomis veikia kaip teisės aktų leidėjai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl Tarybos sprendimo, dėl kurio didėja geografinio pasiskirstymo neproporcingumas: tik 9 iš 37 ES decentralizuotų agentūrų yra įsikūrusios naujosiose valstybėse narėse – tai prieštarauja Europos Sąjungos Tarybos išvadoms 5381/04 ir 11018/1/08, pagal kurias pirmenybė teikiama naujosioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina biudžeto valdymo institucijas ir Komisiją užtikrinti, kad su EMA būstinės perkėlimu susijusias išlaidas visiškai padengtų dabartinė priimančioji šalis; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios persikėlimo iš dabartinės vietos išlaidos, prieš sudarant finansinį susitarimą su dabartine priimančiąja šalimi, turės būti iš anksto finansuojamos iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina biudžeto valdymo institucijas ir Komisiją užtikrinti, kad papildomas išlaidas, susijusias su dvigubu EMA būstinės perkėlimu, pirmiausia į laikiną vietą, o vėliau į pastatą „Vivaldi“, visiškai padengtų Nyderlandų vyriausybė, taigi, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis Sąjungos bendrajam biudžetui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina biudžeto valdymo institucijas ir Komisiją užtikrinti, kad dėl dvigubo perkėlimo nebūtų pakenkta įprastiems EMA veiklos poreikiams ir būtų užtikrintas veiklos tęstinumas, taip pat sklandus ir nepertraukiamas EMA veikimas po 2019 m. kovo mėn.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. kovo 15 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/1718.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAI

Europos Parlamento pareiškimas

Europos Parlamentas apgailestauja, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į jo, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, vaidmenį, nes jis nebuvo įtrauktas į procedūrą, kurios tikslas – išrinkti naują Europos vaistų agentūros būstinės vietą.

Europos Parlamentas norėtų priminti apie savo, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, turimas išimtines teises ir primygtinai ragina visapusiškai laikytis įprastos teisėkūros procedūros renkant įstaigų ir agentūrų būstinių vietą.

Kaip vienintelė tiesiogiai renkama Sąjungos institucija, atstovaujanti Sąjungos piliečiams, jis yra pirmutinis pagarbos demokratijos principui Sąjungoje garantas.

Europos Parlamentas smerkia procedūrą, pagal kurią naujoji būstinės vieta buvo renkama iš Europos Parlamento de facto atimant jo turimas išimtines teises, kadangi jis iš esmės nebuvo įtrauktas į šį procesą, nors dabar tikimasi, kad jis paprasčiausiai patvirtins išrinktą naują būstinės vietą taikant įprastą teisėkūros procedūrą.

Europos Parlamentas primena, kad bendras požiūris, pridėtas prie 2012 m. pasirašyto Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų, nėra teisiškai privalomas – tai pripažįstama ir pačiame pareiškime – ir kad dėl jo susitarta nedarant poveikio institucijų teisės aktų leidybos galioms.

Todėl Europos Parlamentas primygtinai reikalauja, kad procedūra, taikoma renkant naują agentūrų būstinių vietą, būtų peržiūrėta ir kad ateityje šia forma nebebūtų naudojamasi.

Pagaliau Europos Parlamentas norėtų priminti ir tai, kad 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (1) trys institucijos įsipareigojo lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti. Be to, jis pakartoja, kad Sutartyse įtvirtinta abiejų teisės aktų leidėjų lygybė.

Tarybos pareiškimas dėl Europos vaistų agentūros (EMA) / Europos bankininkystės institucijos (EBA)

Primindama Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įsipareigojimą lojaliai ir skaidriai bendradarbiauti ir atsižvelgdama į procesą, vykdytą perkeliant EMA ir EBI, kuris buvo pritaikytas prie konkrečios situacijos ir nesudarė precedento agentūrų būstinių vietos parinkimui ateityje,

kartu primindama Sutartis Taryba pripažįsta, kad vykdant būsimus agentūrų būstinių vietos parinkimo procesus būtų naudinga intensyviau keistis informacija jau nuo pirminių etapų.

Toks ankstyvas keitimasis informacija padėtų visoms trims Institucijoms pasinaudoti Sutartyse numatytomis teisėmis vykdant susijusias procedūras.

Taryba atkreipia dėmesį į Europos Parlamento prašymą kuo greičiau patikslinti 2012 m. bendrą pareiškimą ir bendrą požiūrį dėl decentralizuotų agentūrų. Pirmiausia ji prašo Komisijos ne vėliau kaip 2019 m. balandžio mėn. pateikti išsamią bendro pareiškimo ir bendro požiūrio įgyvendinimo decentralizuotų agentūrų būstinių vietos parinkimo atžvilgiu analizę. Remiantis šios analizės rezultatais būtų įvertinta, kaip reikėtų pradėti tokios peržiūros procesą.

---

(1)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

---