# Az Európai Unió C 411/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 411 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. november 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 411

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. november 27.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192019. január 14–17-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lapkövetkező számában jelent meg: HL C 337, 2020.10.9 .

  A 2016. évi mentesítésről szóló, 2019. január 16-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap HL L 160, 2019.6.18. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2019. január 30–31-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 356, 2020.10.23 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192019. január 14–17-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lapkövetkező számában jelent meg: HL C 337, 2020.10.9 .

  A 2016. évi mentesítésről szóló, 2019. január 16-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap HL L 160, 2019.6.18. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2019. január 30–31-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 356, 2020.10.23 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lapkövetkező számában jelent meg: HL C 337, 2020.10.9 .

A 2016. évi mentesítésről szóló, 2019. január 16-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap HL L 160, 2019.6.18. számában tették közzé.

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 356, 2020.10.23 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2019. január 15., kedd |
| 2020/C 411/01 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az önvezető gépjárművekről az európai közlekedésben (2018/2089(INI)) | 2 |
| 2020/C 411/02 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőség Európai Parlamenten belüli érvényesítéséről (2018/2162(INI)) | 13 |
| 2020/C 411/03 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásról (2018/2222(INI)) | 24 |
| 2020/C 411/04 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az uniós költségvetésnek a közszféra reformjához való felhasználása módjának értékeléséről (2018/2086(INI)) | 27 |
| 2020/C 411/05 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a vallás vagy meggyőződés szabadságának az Európai Unión kívüli előmozdításával kapcsolatos uniós iránymutatásokról és a kérdésért felelős különmegbízott megbízatásáról (2018/2155(INI)) | 30 |
| 2020/C 411/06 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az EU-ban a nemek egyenlőségéről és az adópolitikáról (2018/2095(INI)) | 38 |
| | 2019. január 16., szerda |
| 2020/C 411/07 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a peszticidek uniós engedélyezési eljárásáról (2018/2153(INI)) | 48 |
| 2020/C 411/08 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás kereskedelmi pillérének végrehajtásáról (2018/2106(INI)) | 68 |
| 2020/C 411/09 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az EKB 2017. évi éves jelentéséről (2018/2101(INI)) | 74 |
| 2020/C 411/10 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a bankunióról – 2018. évi éves jelentés (2018/2100(INI)) | 82 |
| 2020/C 411/11 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről (2018/2010(INI)) | 88 |
| 2020/C 411/12 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban 2017-ben (2018/2103(INI)) | 94 |
| | 2019. január 17., csütörtök |
| 2020/C 411/13 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása Azerbajdzsánról, különösen Mehman Huseynov ügyéről (2019/2511(RSP)) | 107 |
| 2020/C 411/14 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása Szudánról (2019/2512(RSP)) | 110 |
| 2020/C 411/15 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az EBB pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló, 2017. évi éves jelentésről (2018/2151(INI)) | 114 |
| 2020/C 411/16 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel és kulturális javakkal kapcsolatos, határon átnyúló visszaszolgáltatási kérelmekről (2017/2023(INI)) | 125 |
| 2020/C 411/17 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv végrehajtásáról (2018/2056(INI)) | 131 |
| 2020/C 411/18 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeiről szóló éves jelentésről (2018/2161(INI)) | 137 |
| 2020/C 411/19 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a differenciált integrációról (2018/2093(INI)) | 145 |
| 2020/C 411/20 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az ombudsman OI/2/2017 számú, az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveiben folytatott jogalkotási viták átláthatósága kapcsán végzett stratégiai vizsgálatáról (2018/2096(INI)) | 149 |
| | 2019. január 31., csütörtök |
| 2020/C 411/21 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 2017. évi bizottsági jelentésről – Csalás elleni küzdelem (2018/2152(INI)) | 153 |
| 2020/C 411/22 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a 2013/327/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló takarmány forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése megújításának tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059688/02 – 2019/2521(RSP)) | 163 |
| 2020/C 411/23 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059689/02 – 2019/2522(RSP)) | 168 |
| 2020/C 411/24 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87403 (MON-874Ø3-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059691/02 – 2019/2523(RSP)) | 173 |
| 2020/C 411/25 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059692/02 – 2019/2524(RSP)) | 178 |
| 2020/C 411/26 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2019/2543(RSP)) | 185 |
| 2020/C 411/27 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a versenypolitikáról szóló éves jelentésről (2018/2102(INI)) | 187 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2019. január 15., kedd |
| 2020/C 411/28 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i ajánlása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az EU és a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodásról (2018/2118(INI)) | 199 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2019. január 15., kedd

2020/C 411/01

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az önvezető gépjárművekről az európai közlekedésben (2018/2089(INI))

2

2020/C 411/02

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőség Európai Parlamenten belüli érvényesítéséről (2018/2162(INI))

13

2020/C 411/03

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásról (2018/2222(INI))

24

2020/C 411/04

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az uniós költségvetésnek a közszféra reformjához való felhasználása módjának értékeléséről (2018/2086(INI))

27

2020/C 411/05

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a vallás vagy meggyőződés szabadságának az Európai Unión kívüli előmozdításával kapcsolatos uniós iránymutatásokról és a kérdésért felelős különmegbízott megbízatásáról (2018/2155(INI))

30

2020/C 411/06

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az EU-ban a nemek egyenlőségéről és az adópolitikáról (2018/2095(INI))

38

2019. január 16., szerda

2020/C 411/07

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a peszticidek uniós engedélyezési eljárásáról (2018/2153(INI))

48

2020/C 411/08

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás kereskedelmi pillérének végrehajtásáról (2018/2106(INI))

68

2020/C 411/09

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az EKB 2017. évi éves jelentéséről (2018/2101(INI))

74

2020/C 411/10

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a bankunióról – 2018. évi éves jelentés (2018/2100(INI))

82

2020/C 411/11

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről (2018/2010(INI))

88

2020/C 411/12

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban 2017-ben (2018/2103(INI))

94

2019. január 17., csütörtök

2020/C 411/13

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása Azerbajdzsánról, különösen Mehman Huseynov ügyéről (2019/2511(RSP))

107

2020/C 411/14

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása Szudánról (2019/2512(RSP))

110

2020/C 411/15

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az EBB pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló, 2017. évi éves jelentésről (2018/2151(INI))

114

2020/C 411/16

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel és kulturális javakkal kapcsolatos, határon átnyúló visszaszolgáltatási kérelmekről (2017/2023(INI))

125

2020/C 411/17

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv végrehajtásáról (2018/2056(INI))

131

2020/C 411/18

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeiről szóló éves jelentésről (2018/2161(INI))

137

2020/C 411/19

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a differenciált integrációról (2018/2093(INI))

145

2020/C 411/20

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az ombudsman OI/2/2017 számú, az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveiben folytatott jogalkotási viták átláthatósága kapcsán végzett stratégiai vizsgálatáról (2018/2096(INI))

149

2019. január 31., csütörtök

2020/C 411/21

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 2017. évi bizottsági jelentésről – Csalás elleni küzdelem (2018/2152(INI))

153

2020/C 411/22

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a 2013/327/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló takarmány forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése megújításának tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

163

2020/C 411/23

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

168

2020/C 411/24

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87403 (MON-874Ø3-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

173

2020/C 411/25

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

178

2020/C 411/26

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2019/2543(RSP))

185

2020/C 411/27

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a versenypolitikáról szóló éves jelentésről (2018/2102(INI))

187

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2019. január 15., kedd

2020/C 411/28

Az Európai Parlament 2019. január 15-i ajánlása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az EU és a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodásról (2018/2118(INI))

199

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2019. január 31., csütörtök |
| 2020/C 411/29 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának következőket érintő módosításáról: az I. cím 1. és 4. fejezete; az V. cím 3. fejezete; a VII. cím 4. és 5. fejezete; a VIII. cím 1. fejezete; a XII. cím; a XIV. cím és a II. melléklet (2018/2170(REG)) | 204 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2019. január 31., csütörtök

2020/C 411/29

Az Európai Parlament 2019. január 31-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának következőket érintő módosításáról: az I. cím 1. és 4. fejezete; az V. cím 3. fejezete; a VII. cím 4. és 5. fejezete; a VIII. cím 1. fejezete; a XII. cím; a XIV. cím és a II. melléklet (2018/2170(REG))

204

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2019. január 15., kedd |
| 2020/C 411/30 | Az Európai Parlament 2019. január 15-én elfogadott módosításai a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközének az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) | 230 |
| 2020/C 411/31 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE)) | 256 |
| 2020/C 411/32 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE)) | 257 |
| 2020/C 411/33 | P8_TA(2019)0006A gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használata ***IAz Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 15-én került elfogadásra a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg) | 258 |
| 2020/C 411/34 | P8_TA(2019)0007Az EU és egyes harmadik országok között megkötött egyes megállapodásokban szereplő kedvezmények ideiglenes visszavonása ***IAz Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és egyes harmadik országok között megkötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő védzáradékok, valamint a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 15-én került elfogadásra az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 263 |
| 2020/C 411/35 | Az Európai Parlament 2019. január 15-én elfogadott módosításai a vámügyi együttműködést szolgáló Vám program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) | 265 |
| 2020/C 411/36 | Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Beruházási Bank alapokmányának módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS)) | 291 |
| | 2019. január 16., szerda |
| 2020/C 411/37 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 4. számú jegyzőkönyvek módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE)) | 292 |
| 2020/C 411/38 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE)) | 298 |
| 2020/C 411/39 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a DS492 számú, Európai Unió – az egyes baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkedvezményeket érintő intézkedések üggyel kapcsolatos, levélváltás útján létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE)) | 299 |
| 2020/C 411/40 | P8_TA(2019)0019Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) ***IAz Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 16-án került elfogadásra az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 300 |
| 2020/C 411/41 | Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) | 324 |
| 2020/C 411/42 | Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az Európai Regionális Fejlesztési Alap és külső finanszírozási eszközök által támogatott európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) | 425 |
| 2020/C 411/43 | P8_TA(2019)0022Az Unió WTO-engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztása ***IAz Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 16-án került elfogadásra az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 492 |
| 2020/C 411/44 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris létesítmények leszerelésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló célzott pénzügyi program létrehozásáról, valamint az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE)) | 494 |
| 2020/C 411/45 | Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az InvestEU program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) | 500 |
| 2020/C 411/46 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós ideiglenes úti okmány létrehozásáról, valamint a 96/409/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS)) | 548 |
| 2020/C 411/47 | Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjának (2021–2025) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE)) | 552 |
| | 2019. január 17., csütörtök |
| 2020/C 411/48 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalása a litvániai Ignalina atomerőmű leszerelését segítő támogatási program létrehozásáról (Ignalina-program), valamint az 1369/2013/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE)) | 565 |
| 2020/C 411/49 | Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) | 574 |
| 2020/C 411/50 | Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai az adóügyi együttműködést szolgáló Fiscalis program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) | 603 |
| 2020/C 411/51 | Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a Jogok és értékek program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) | 618 |
| 2020/C 411/52 | Az Európai Parlament 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalása a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE)) | 671 |
| | 2019. január 31., csütörtök |
| 2020/C 411/53 | P8_TA(2019)0047Uniós Vámkódex: Campione d'Italia területének és a Luganói-tó olasz vizeinek belefoglalása az Unió vámterületébe ***IAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 692 |
| 2020/C 411/54 | P8_TA(2019)0048A közvetlen kifizetésekkel és a vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok a 2019-es és 2020-as év vonatkozásábanAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a közvetlen kifizetésekkel és a vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok 2019-es és 2020-as év vonatkozásában történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a 2019-es és a 2020-as évre vonatkozó közvetlen kifizetésekkel és vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 693 |
| 2020/C 411/55 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának, Ciprusnak, Horvátországnak, Luxemburgnak, Portugáliának, Romániának és az Egyesült Királyságnak a Dominikai Köztársaság a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE)) | 694 |
| 2020/C 411/56 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának az Ecuador és Ukrajna a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE)) | 695 |
| 2020/C 411/57 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE)) | 696 |
| 2020/C 411/58 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE)) | 697 |
| 2020/C 411/59 | Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti, az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat is magában foglaló társulásról (tengerentúli társulási határozat) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS)) | 698 |
| 2020/C 411/60 | P8_TA(2019)0055A .eu felső szintű domainnév bevezetése és működése ***IAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a .eu felső szintű domain bevezetéséről és működéséről, valamint a 733/2002/EK rendelet és a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra a .eu felső szintű domainnév bevezetéséről és működéséről, a 733/2002/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 737 |
| 2020/C 411/61 | P8_TA(2019)0056A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) ***IAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) és a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (GNI-rendelet) szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 738 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2019. január 15., kedd

2020/C 411/30

Az Európai Parlament 2019. január 15-én elfogadott módosításai a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközének az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD))

230

2020/C 411/31

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

256

2020/C 411/32

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

257

2020/C 411/33

P8_TA(2019)0006A gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használata ***IAz Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 15-én került elfogadásra a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg)

258

2020/C 411/34

P8_TA(2019)0007Az EU és egyes harmadik országok között megkötött egyes megállapodásokban szereplő kedvezmények ideiglenes visszavonása ***IAz Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és egyes harmadik országok között megkötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő védzáradékok, valamint a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 15-én került elfogadásra az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

263

2020/C 411/35

Az Európai Parlament 2019. január 15-én elfogadott módosításai a vámügyi együttműködést szolgáló Vám program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD))

265

2020/C 411/36

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Beruházási Bank alapokmányának módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

291

2019. január 16., szerda

2020/C 411/37

Az Európai Parlament 2019. január 16-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 4. számú jegyzőkönyvek módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

292

2020/C 411/38

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE))

298

2020/C 411/39

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a DS492 számú, Európai Unió – az egyes baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkedvezményeket érintő intézkedések üggyel kapcsolatos, levélváltás útján létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

299

2020/C 411/40

P8_TA(2019)0019Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) ***IAz Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 16-án került elfogadásra az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

300

2020/C 411/41

Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

324

2020/C 411/42

Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az Európai Regionális Fejlesztési Alap és külső finanszírozási eszközök által támogatott európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))

425

2020/C 411/43

P8_TA(2019)0022Az Unió WTO-engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztása ***IAz Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 16-án került elfogadásra az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

492

2020/C 411/44

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris létesítmények leszerelésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló célzott pénzügyi program létrehozásáról, valamint az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

494

2020/C 411/45

Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az InvestEU program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD))

500

2020/C 411/46

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós ideiglenes úti okmány létrehozásáról, valamint a 96/409/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

548

2020/C 411/47

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjának (2021–2025) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

552

2019. január 17., csütörtök

2020/C 411/48

Az Európai Parlament 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalása a litvániai Ignalina atomerőmű leszerelését segítő támogatási program létrehozásáról (Ignalina-program), valamint az 1369/2013/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

565

2020/C 411/49

Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

574

2020/C 411/50

Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai az adóügyi együttműködést szolgáló Fiscalis program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD))

603

2020/C 411/51

Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a Jogok és értékek program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD))

618

2020/C 411/52

Az Európai Parlament 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalása a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

671

2019. január 31., csütörtök

2020/C 411/53

P8_TA(2019)0047Uniós Vámkódex: Campione d'Italia területének és a Luganói-tó olasz vizeinek belefoglalása az Unió vámterületébe ***IAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

692

2020/C 411/54

P8_TA(2019)0048A közvetlen kifizetésekkel és a vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok a 2019-es és 2020-as év vonatkozásábanAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a közvetlen kifizetésekkel és a vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok 2019-es és 2020-as év vonatkozásában történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a 2019-es és a 2020-as évre vonatkozó közvetlen kifizetésekkel és vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

693

2020/C 411/55

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának, Ciprusnak, Horvátországnak, Luxemburgnak, Portugáliának, Romániának és az Egyesült Királyságnak a Dominikai Köztársaság a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

694

2020/C 411/56

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának az Ecuador és Ukrajna a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

695

2020/C 411/57

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

696

2020/C 411/58

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

697

2020/C 411/59

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti, az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat is magában foglaló társulásról (tengerentúli társulási határozat) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

698

2020/C 411/60

P8_TA(2019)0055A .eu felső szintű domainnév bevezetése és működése ***IAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a .eu felső szintű domain bevezetéséről és működéséről, valamint a 733/2002/EK rendelet és a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra a .eu felső szintű domainnév bevezetéséről és működéséről, a 733/2002/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint

737

2020/C 411/61

P8_TA(2019)0056A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) ***IAz Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) és a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (GNI-rendelet) szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

738

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2020.11.27.

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2018–2019

2019. január 14–17-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lapkövetkező számában jelent meg: HL C 337, 2020.10.9.

A 2016. évi mentesítésről szóló, 2019. január 16-én elfogadott szöveget a Hivatalos Lap HL L 160, 2019.6.18. számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2019. január 30–31-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 356, 2020.10.23.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2019. január 15., kedd

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/2

---

P8_TA(2019)0005

Önvezető gépjárművek az európai közlekedésben

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az önvezető gépjárművekről az európai közlekedésben (2018/2089(INI))

(2020/C 411/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Úton az automatizált mobilitás felé: európai uniós stratégia a jövő mobilitásával kapcsolatban” című, 2018. május 17-i közleményére (COM(2018)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Úton az automatizált mobilitás felé: európai uniós stratégia a jövő mobilitásával kapcsolatban” című, 2018. május 17-i közleményére (COM(2018)0283),

| — | tekintettel az együttműködő intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról szóló, 2016. november 30-i bizottsági közleményre (COM(2016)0766), amely mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé, |
| --- | --- |

—

tekintettel az együttműködő intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról szóló, 2016. november 30-i bizottsági közleményre (COM(2016)0766), amely mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé,

| — | tekintettel „A növekedést, a versenyképességet és a kohéziót célzó internetkapcsolatról: a gigabitalapú európai társadalom és az 5G” című, 2017. június 1-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedést, a versenyképességet és a kohéziót célzó internetkapcsolatról: a gigabitalapú európai társadalom és az 5G” című, 2017. június 1-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról szóló, 2018. március 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról szóló, 2018. március 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Jogi Bizottság és a Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményeire (A8-0425/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Jogi Bizottság és a Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményeire (A8-0425/2018),

| A. | mivel az összekapcsolt és automatizált mobilitással kapcsolatos uniós stratégia szorosan kapcsolódik a Bizottság politikai prioritásaihoz, nevezetesen a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásokra, a kutatásra és innovációra, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra, a tiszta és biztonságos mobilitásra és közlekedésre, a közutak biztonságára és tehermentesítésére, az egységes digitális piacra, valamint az energiaunióra vonatkozó menetrendekhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az összekapcsolt és automatizált mobilitással kapcsolatos uniós stratégia szorosan kapcsolódik a Bizottság politikai prioritásaihoz, nevezetesen a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a beruházásokra, a kutatásra és innovációra, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra, a tiszta és biztonságos mobilitásra és közlekedésre, a közutak biztonságára és tehermentesítésére, az egységes digitális piacra, valamint az energiaunióra vonatkozó menetrendekhez;

| B. | mivel a technológiai fejlődés gyors üteme mind a közlekedési ágazatban, mind a robotika és a mesterséges intelligencia ágazatában, jelentős hatással van a gazdaságra és a társadalomra; mivel az önvezető járművek nagy mértékben megváltoztatják majd mindennapi életünket, meghatározzák a nemzetközi közúti közlekedés jövőjét, javítják a közúti közlekedésbiztonságot, fokozzák a mobilitást és csökkentik a környezetre gyakorolt hatásokat; mivel a közúti szállítási ágazat új szolgáltatásoknak és közlekedési módoknak nyithatna utat, így elégítve ki az egyéni mobilitás és az áruszállítás iránti növekvő igényeket, és akár elősegíthetné a várostervezés forradalmasítását is; |
| --- | --- |

B.

mivel a technológiai fejlődés gyors üteme mind a közlekedési ágazatban, mind a robotika és a mesterséges intelligencia ágazatában, jelentős hatással van a gazdaságra és a társadalomra; mivel az önvezető járművek nagy mértékben megváltoztatják majd mindennapi életünket, meghatározzák a nemzetközi közúti közlekedés jövőjét, javítják a közúti közlekedésbiztonságot, fokozzák a mobilitást és csökkentik a környezetre gyakorolt hatásokat; mivel a közúti szállítási ágazat új szolgáltatásoknak és közlekedési módoknak nyithatna utat, így elégítve ki az egyéni mobilitás és az áruszállítás iránti növekvő igényeket, és akár elősegíthetné a várostervezés forradalmasítását is;

| C. | mivel a Bizottság célja az, hogy a „zéró-elképzelés” kezdeményezés célkitűzéseivel összhangban 2010-hez képest 2020-ra a felére csökkenjen a halálos kimenetelű közúti balesetek száma; mivel úgy tűnik, hogy az áldozatok és a sérültek teljes számának csökkentése terén elért előrelépés napjainkban megtorpant, 2016-ban ugyanis több mint 25 000 ember vesztette életét az EU útjain, és további 135 000 súlyos sérülést szenvedett; mivel városaink jelentős mobilitási problémákkal szembesülnek, amelyeket a levegőszennyezés és az éghajlatváltozás csak súlyosbít; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság célja az, hogy a „zéró-elképzelés” kezdeményezés célkitűzéseivel összhangban 2010-hez képest 2020-ra a felére csökkenjen a halálos kimenetelű közúti balesetek száma; mivel úgy tűnik, hogy az áldozatok és a sérültek teljes számának csökkentése terén elért előrelépés napjainkban megtorpant, 2016-ban ugyanis több mint 25 000 ember vesztette életét az EU útjain, és további 135 000 súlyos sérülést szenvedett; mivel városaink jelentős mobilitási problémákkal szembesülnek, amelyeket a levegőszennyezés és az éghajlatváltozás csak súlyosbít;

| D. | mivel az olyan fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek, mint a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer és az automata vészfék már bebizonyították, hogy hozzájárulnak a közúti biztonsághoz és csökkentik a súlyos balesetek számát; |
| --- | --- |

D.

mivel az olyan fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek, mint a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer és az automata vészfék már bebizonyították, hogy hozzájárulnak a közúti biztonsághoz és csökkentik a súlyos balesetek számát;

| E. | mivel a közúti balesetek túlnyomó többsége emberi hibából ered, ezért elengedhetetlen az ilyen balesetek lehetőségeinek a biztonságot növelő fejlett járműrendszerek igénybe vétele révén történő csökkentése, a személyes mobilitás fenntartása mellett; |
| --- | --- |

E.

mivel a közúti balesetek túlnyomó többsége emberi hibából ered, ezért elengedhetetlen az ilyen balesetek lehetőségeinek a biztonságot növelő fejlett járműrendszerek igénybe vétele révén történő csökkentése, a személyes mobilitás fenntartása mellett;

| F. | Az EU-ban az elmúlt évtizedben a közúti közlekedés biztonságának javulása terén tapasztalható pozitív tendencia lassulni kezdett; mivel a közlekedésből származó környezetkárosító kibocsátás nagy részéért – az üvegházhatású gázok és a légszennyező anyagok vonatkozásában – továbbra is a közúti közlekedés a felelős; |
| --- | --- |

F.

Az EU-ban az elmúlt évtizedben a közúti közlekedés biztonságának javulása terén tapasztalható pozitív tendencia lassulni kezdett; mivel a közlekedésből származó környezetkárosító kibocsátás nagy részéért – az üvegházhatású gázok és a légszennyező anyagok vonatkozásában – továbbra is a közúti közlekedés a felelős;

| G. | mivel a világon mindenütt egyre nő a közlekedés (mind a személy-, mind az árufuvarozás) iránti igény, ugyanakkor egyre jobban szem előtt kell tartanunk bolygónk erőforrásainak véges voltát is, ezért a közlekedés hatékonysága egyre meghatározóbb tényezővé válik; |
| --- | --- |

G.

mivel a világon mindenütt egyre nő a közlekedés (mind a személy-, mind az árufuvarozás) iránti igény, ugyanakkor egyre jobban szem előtt kell tartanunk bolygónk erőforrásainak véges voltát is, ezért a közlekedés hatékonysága egyre meghatározóbb tényezővé válik;

| H. | mivel az EU-nak ösztönöznie kell és tovább kell fejlesztenie a digitális technológiákat annak érdekében, hogy az automatizált mobilitás kiküszöbölje az emberi hibát, valamint csökkentse a közlekedési balesetek és a halálos áldozatok számát; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-nak ösztönöznie kell és tovább kell fejlesztenie a digitális technológiákat annak érdekében, hogy az automatizált mobilitás kiküszöbölje az emberi hibát, valamint csökkentse a közlekedési balesetek és a halálos áldozatok számát;

| I. | mivel az automatizálás és az új technológia alkalmazása növelni fogja a közlekedés és a közlekedési rendszerek biztonságát, és megszüntet néhány érintett emberi tényezőt; mivel az automatizálással párhuzamosan figyelembe kell venni a különböző tagállamok közlekedési rendszereinek sokféleségét és állapotát is; mivel új közlekedési rendszereket kell építeni, továbbá az új és a már meglévő közlekedési rendszereket megfelelő biztonsági elemekkel kell felszerelni az automatizálás előtt; |
| --- | --- |

I.

mivel az automatizálás és az új technológia alkalmazása növelni fogja a közlekedés és a közlekedési rendszerek biztonságát, és megszüntet néhány érintett emberi tényezőt; mivel az automatizálással párhuzamosan figyelembe kell venni a különböző tagállamok közlekedési rendszereinek sokféleségét és állapotát is; mivel új közlekedési rendszereket kell építeni, továbbá az új és a már meglévő közlekedési rendszereket megfelelő biztonsági elemekkel kell felszerelni az automatizálás előtt;

| J. | mivel az automatizálási szintek léteznek, az 1. és a 2. szint már a piacon van, de a „feltételes”, a „magas fokú” és a „teljes” automatizálási szintek (utóbbi esetben a járművek már önvezetővé válnak) a várakozások szerint leghamarabb csak a 2020 és 2030 közötti időszakban állnak majd rendelkezésre, ezért a fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek fontosak, mert technológiájuk a teljes automatizálás előtt egyengeti az utat; |
| --- | --- |

J.

mivel az automatizálási szintek léteznek, az 1. és a 2. szint már a piacon van, de a „feltételes”, a „magas fokú” és a „teljes” automatizálási szintek (utóbbi esetben a járművek már önvezetővé válnak) a várakozások szerint leghamarabb csak a 2020 és 2030 közötti időszakban állnak majd rendelkezésre, ezért a fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerek fontosak, mert technológiájuk a teljes automatizálás előtt egyengeti az utat;

| K. | mivel a rendelkezésre álló technológiák javítása és a biztonságos, intelligens infrastruktúra bevezetése érdekében a kutatási és az azt követő fejlesztési szakaszban egyaránt beruházásokról kell gondoskodni; |
| --- | --- |

K.

mivel a rendelkezésre álló technológiák javítása és a biztonságos, intelligens infrastruktúra bevezetése érdekében a kutatási és az azt követő fejlesztési szakaszban egyaránt beruházásokról kell gondoskodni;

| L. | mivel a világ számos országa (pl. az Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Korea és Kína) gyorsan halad afelé, hogy elérhetővé tegye a piacon az összekapcsolt és az automatizált mobilitást; mivel Európának sokkal proaktívabban kell válaszolnia az ágazat gyors fejlődésére annak érdekében, hogy ösztönözze a kezdeményezéseket és előmozdítsa a szigorú biztonsági követelményeket az összes közlekedési résztvevő számára, függetlenül attól, hogy tengeri, belvízi, közúti, légi vagy vasúti közlekedésben vesznek részt, vagy vegyesen alkalmaznak közlekedési módokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a világ számos országa (pl. az Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Korea és Kína) gyorsan halad afelé, hogy elérhetővé tegye a piacon az összekapcsolt és az automatizált mobilitást; mivel Európának sokkal proaktívabban kell válaszolnia az ágazat gyors fejlődésére annak érdekében, hogy ösztönözze a kezdeményezéseket és előmozdítsa a szigorú biztonsági követelményeket az összes közlekedési résztvevő számára, függetlenül attól, hogy tengeri, belvízi, közúti, légi vagy vasúti közlekedésben vesznek részt, vagy vegyesen alkalmaznak közlekedési módokat;

| M. | mivel a Bizottság arra számít, hogy az automatizált és összekapcsolt járművek új piaca exponenciálisan növekszik, és a becslések szerint az uniós gépjárműiparban 2025-ig 620 milliárd EUR-t, az elektronikai ágazatban pedig 180 milliárd EUR-t meghaladó bevétellel lehet számolni; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság arra számít, hogy az automatizált és összekapcsolt járművek új piaca exponenciálisan növekszik, és a becslések szerint az uniós gépjárműiparban 2025-ig 620 milliárd EUR-t, az elektronikai ágazatban pedig 180 milliárd EUR-t meghaladó bevétellel lehet számolni;

| N. | mivel az amszterdami nyilatkozat (2016) felvázolja a tagállamok, a Bizottság és az ipar közötti együttműködést az összekapcsolt és automatizált vezetés területén; |
| --- | --- |

N.

mivel az amszterdami nyilatkozat (2016) felvázolja a tagállamok, a Bizottság és az ipar közötti együttműködést az összekapcsolt és automatizált vezetés területén;

| O. | mivel az önvezető közlekedés kiterjed a távirányítással vezetett, automatizált és autonóm közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés valamennyi formájára; |
| --- | --- |

O.

mivel az önvezető közlekedés kiterjed a távirányítással vezetett, automatizált és autonóm közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés valamennyi formájára;

| P. | mivel az automatizált mobilitáshoz vezető útról szóló bizottsági közlemény fontos mérföldkövet jelent az összekapcsolt és automatizált mobilitás uniós stratégiájában; |
| --- | --- |

P.

mivel az automatizált mobilitáshoz vezető útról szóló bizottsági közlemény fontos mérföldkövet jelent az összekapcsolt és automatizált mobilitás uniós stratégiájában;

| Q. | mivel a hangsúlyt az autonóm mobilitásra kell helyezni, tekintettel arra, hogy a teljesen önvezető járművek figyelemre méltó biztonsági előnyöket kínálnak majd, és egymással összekapcsolt funkciók nélkül is képesek lesznek működni; mivel a járulékos képességek és szolgáltatások továbbra is szükségessé tehetik a digitális kommunikációt; |
| --- | --- |

Q.

mivel a hangsúlyt az autonóm mobilitásra kell helyezni, tekintettel arra, hogy a teljesen önvezető járművek figyelemre méltó biztonsági előnyöket kínálnak majd, és egymással összekapcsolt funkciók nélkül is képesek lesznek működni; mivel a járulékos képességek és szolgáltatások továbbra is szükségessé tehetik a digitális kommunikációt;

| R. | mivel az önvezető járművek már 2020-ra várható bevezetése számottevő előnyökkel jár majd, de számos új kockázatot is rejt magában, nevezetesen a közúti közlekedésbiztonság, a polgári jogi felelősség és a biztosítás, a kiberbiztonság, a szellemitulajdon-jogok, az adatvédelem és az adathozzáférési kérdések, a műszaki infrastruktúra, a szabványosítás és a foglalkoztatás tekintetében; mivel lehetetlen teljes mértékben megjósolni az önvezető mobilitás munkahelyekre és környezetre gyakorolt hosszú távú hatásait; mivel alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az uniós jogi keret megfelelő módon reagáljon ezekre a kihívásokra, továbbá az, hogy a nyilvánosság többet tudjon az önvezető járművekről és jobban elfogadja őket; |
| --- | --- |

R.

mivel az önvezető járművek már 2020-ra várható bevezetése számottevő előnyökkel jár majd, de számos új kockázatot is rejt magában, nevezetesen a közúti közlekedésbiztonság, a polgári jogi felelősség és a biztosítás, a kiberbiztonság, a szellemitulajdon-jogok, az adatvédelem és az adathozzáférési kérdések, a műszaki infrastruktúra, a szabványosítás és a foglalkoztatás tekintetében; mivel lehetetlen teljes mértékben megjósolni az önvezető mobilitás munkahelyekre és környezetre gyakorolt hosszú távú hatásait; mivel alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az uniós jogi keret megfelelő módon reagáljon ezekre a kihívásokra, továbbá az, hogy a nyilvánosság többet tudjon az önvezető járművekről és jobban elfogadja őket;

| S. | mivel az e technológiák alkalmazását övező etikai kérdések megkövetelik a mesterséges intelligencia telepítésére szolgáló iránymutatások és olyan rendszerek kidolgozását, amelyek biztosítják ezen etikai kérdések koherens kezelését; |
| --- | --- |

S.

mivel az e technológiák alkalmazását övező etikai kérdések megkövetelik a mesterséges intelligencia telepítésére szolgáló iránymutatások és olyan rendszerek kidolgozását, amelyek biztosítják ezen etikai kérdések koherens kezelését;

Általános elvek

| 1. | üdvözli az automatizált mobilitáshoz vezető útról szóló bizottsági közleményt, amely felvázolja, hogy az EU milyen megközelítés alkalmazásával válhat világszintű vezetővé az automatizált mobilitás biztonságos rendszereinek kiépítése terén, növelve a közúti biztonságot és a hatékonyságot, valamint csökkentve a torlódásokat, az energiafogyasztást és a közlekedésből származó kibocsátásokat, továbbá fokozatosan felszámolva a fosszilis tüzelőanyagok használatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri a Bizottság és a tagállamok által a jövő automatizált mobilitása felé tett kezdeti lépéseket, és elismeri az ITS-irányelvvel (3) kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseket, valamint a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló irányelv (4) és a gépjárművek általános biztonságáról szóló rendelet (5) javasolt felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megerősíti, hogy a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek (C-ITS) fontos szerepet játszanak az összekapcsoltság biztosításában az SAE (Autóipari Mérnökök Társasága) 2. és 3. és esetleg 4. szintű automatizált/önvezető járművek számára; szorgalmazza, hogy a tagállamok és az ipar valósítsa meg a kooperatív intelligens közlekedési rendszereket (C-ITS), és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a tagállamokat és az ipart a C-ITS-szolgáltatások alkalmazása terén, mindenekelőtt az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az európai strukturális és beruházási alapok és az InvestEU program igénybe vételével; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a közúti, vasúti, vízi és légi közlekedés valamennyi autonóm eszközében rejlik még innovációs potenciál; hangsúlyozza, hogy az európai szereplőknek egyesíteniük kell az erőiket annak érdekében, hogy az autonóm közlekedés terén világszinten vezető pozíciót érjenek el és tartsanak fenn; megjegyzi, hogy az autonóm mobilitás fejlődéséhez (kiváltképpen a közúti közlekedésben) szükség van az európai gazdaság számos ágazata, köztük a gépjármű-gyártó és a digitális ágazat közötti együttműködésre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy az automatizált mobilitásban jelenős potenciál rejlik több ágazat számára, új üzleti lehetőségeket kínálva az induló vállalkozásoknak, a kkv-knak, a vállalatoknak és az iparág egészének, különösen az új mobilitási szolgáltatások és foglalkoztatási lehetőségek létrehozása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő és mozgáskorlátozott személyek által is igénybe vehető autonóm járműveket kell kifejleszteni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy technológiasemleges, nyitott és piacérett megközelítés biztosítása érdekében terjesszen elő egy stratégiát, különösen az adatvédelem, az adathozzáférés és a kiberbiztonság tekintetében, a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiájáról szóló, 2018. március 13-i állásfoglalásának megfelelően; elismeri a járművek fedélzeti adataihoz és a forrásokhoz való hozzáférésről a Bizottság által a jövőben kibocsátandó ajánlásokban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megerősíti, hogy a teljes autóipari értékláncra kiterjedő fedélzeti adatokhoz való tisztességes, biztonságos, valós idejű és technológiasemleges hozzáférés biztosítása érdekében szükség van jogalkotási intézkedések mérlegelésére; úgy véli, hogy az ilyen hozzáférésnek a digitalizáció előnyeit kell közvetítenie a végfelhasználók és harmadik felek számára, valamint egyenlő feltételeket és biztonságot kell szavatolnia a fedélzeti adatok tárolása tekintetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a szellemi tulajdonjogokkal és a hozzá tartozó használati jogokkal kapcsolatban is más területekhez hasonló kérdések fognak felmerülni az önvezető mobilitás céljából alkalmazott mesterséges intelligencia tekintetében, mint például a mesterséges intelligencia által létrehozott kódokhoz, adatokhoz és találmányokhoz fűződő tulajdonosi és használati jogok esetében; úgy véli azonban, hogy ezekre a kérdésekre a lehető legáltalánosabb megoldásokat kell megtalálni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet arra, hogy az autonóm mobilitás szabályozására vonatkozó új jogszabályi keret kidolgozásakor biztosítani kell a technológiai fejlődés, a kutatás és az innováció útjában álló esetleges akadályok felszámolását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat, hogy az automatizált mobilitáshoz vezető útról szóló bizottsági közlemény nem tartalmaz elemzést és javaslatokat minden közlekedési mód önvezető járműveire vonatkozóan; felkéri a Bizottságot, hogy az intermodális szállítás és mobilitás területén is biztosítson a különböző közlekedési módokra vonatkozó specifikus elemzéseket és stratégiákat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy bővítsék ki az autonóm járművekre vonatkozó politikáikat, hogy azok magukban foglalják a közösségi közlekedést, továbbá hogy nézeteiket valamennyi közlekedési módra terjesszék ki. |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az önvezető gépjárművekkel foglalkozó tanácsi magas szintű találkozókon végzett munkát, és szorgalmazza a munka kiterjesztését a közúti közlekedésen kívüli más közlekedési módokra is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a járművek és az infrastruktúra (pl. forgalmi jelzések, útburkolati jelek, jelzőrendszerek és C-ITS) műszaki szabványait nemzetközi, uniós és nemzeti szinten kell kidolgozni és összehangolni, az átfedések elkerülése érdekében a meglévő eredményekre és fórumokra építve, a nyílt, átlátható és technológiasemleges megközelítés elvei alapján, növelve a közúti biztonságot, és biztosítva a határokon átnyúló zökkenőmentes interoperabilitást; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy a megbízható jármű- és útvonaladatok alapvető építőelemei az egységes európai közlekedési térségben közlekedő önvezető és összekapcsolt gépjárművek elérésének és a végfelhasználóknak kínált versenyképes szolgáltatásoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az ilyen adatok felhasználását gátló akadályok felszámolását és egy ezzel kapcsolatos szilárd szabályozási rendszer 2020. január 1. előtt történő létrehozását, valamint azt, hogy az adatok minősége és elérhetősége minden tagállamban azonos legyen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy sürgősen jogbiztonságot kell teremteni az felhasználók és az érintett felek számára autonóm járművek meglévő kulcsfontosságú jogszabályoknak való megfelelése tekintetében, különös tekintettel az elektronikus hírközlési adatvédelemre vonatkozó jogszabályokra és az általános adatvédelmi rendeletre (6); felkéri a Bizottságot annak pontosítására, hogy az autonóm járművek által generált információk mely kategóriáit kezelik majd nyílt adatként és lesznek valós időben hozzáférhetők, illetve hogy melyek lesznek bizalmasak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli annak fontosságát, hogy a felhasználók rendelkezzenek az autonóm gépjárművek által előállított, összegyűjtött és továbbított személyes és fedélzeti adataik felett, és hozzáférjenek azokhoz; kiemeli, hogy a fogyasztóknak a kibertámadásokkal szembeni védelem legmagasabb szintjét kell nyújtani; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza az önvezető járművek által előállított és az ilyen járművektől összegyűjtött és továbbított adatok várható jelentős növekedését, és hangsúlyozza, hogy ezen adatokat az autonóm járművek elterjedésének ösztönzése, valamint az innovációnak az új mobilitási megoldások keretében történő továbbfejlesztése érdekében kell felhasználni; rámutat arra, hogy a személyes adatok és az önvezető járművek által generált érzékeny adatok védelmének elsődleges fontossággal kell bírnia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a teljes mértékben önvezető vagy nagymértékben automatizált járművek az elkövetkező években kereskedelmi forgalomba kerülnek majd, és hogy az ilyen járművek biztonságos használatát és a felelősségi körök egyértelmű szabályozását biztosító, megfelelő szabályozási kereteket a lehető leghamarabb be kell vezetni az ebből eredő változások kezelése érdekében, ideértve az önvezető járművek, az infrastruktúra és a többi felhasználó közötti interakciókat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy a felelősséget érintő hatályos szabályokat – úgymint a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelv (7) (a termékfelelősségről szóló irányelv) és a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) (a gépjármű-felelősségbiztosítási irányelv) – nem oly módon alkották meg, hogy azok az önvezető járművek használatából eredő kihívásokat kezeljék, és hangsúlyozza, hogy egyre több bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi szabályozási keret – különös tekintettel a polgári felelősségre, a biztosításra, a regisztrációra és a személyes adatok védelmére – nem lesz elegendő vagy megfelelő, ha megjelennek a növekvő mértékű járműautomatizálásból, konnektivitásból és komplexitásból eredő új kockázatok; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy az ágazatban végbemenő dinamikus technológiai változások fényében tisztázni kell, baleset esetén kinek kell viselnie a teljesen önvezető gépjárművek által okozott károkat, és amennyiben az önállóság olyan szintű, hogy a jármű teljes mértékben képes az önálló működésre és a vezető általi működtetésre is, kétséget kizáróan tisztázni kell, melyik eshetőségben ki a felelős fél; hangsúlyozza, hogy különösen szükséges annak vizsgálata, hogy indokolja-e a felelősség gyártókra történő áthárítását az az elgondolás, hogy az összes baleseten belül rendkívül alacsony a műszaki tényezők számlájára írható balesetek aránya, ami mint gondatlanságtól független kockázati tényező, pusztán csak ahhoz a kockázathoz köthető, amelyet az önvezető járművek kereskedelmi forgalomba hozatala jelent; hangsúlyozza emellett, hogy szükségesnek tartja annak vizsgálatát, hogy a jármű tulajdonosára vonatkozó sajátos közlekedésbiztonsági előírások és a járművezetőre vonatkozó használati kötelezettségek minden esetben megfelelően ellensúlyozzák-e a felelősség áthárítását; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy végezzen alapos vizsgálatot, módosítsa a jelenlegi uniós jogi keretet, és amennyiben szükséges, vezessen be olyan új szabályokat, amelyek alapján megállapítható a felelősség és a kötelezettség; szintén felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje és ellenőrizze a további uniós eszközök bevezetésének lehetőségét annak érdekében, hogy lépést lehessen tartani a mesterséges intelligencia fejlődésével; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fenntartja, hogy a globális navigációs műholdrendszeren (GNSS) alapuló technológiáknak és a Galileo projektnek komoly szerepük van a fedélzeti és hálózati digitális rendszerek kölcsönhatásainak és átjárhatóságának javításában; sürgeti, hogy a még útjukra nem bocsátott műholdakat a lehető legrövidebb időn belül készítsék fel és indítsák el annak érdekében, hogy az európai Galileo helymeghatározó rendszer alapértelmezett helymeghatározó rendszerként beépíthető legyen az automatizált járművekbe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az automatizált mobilitási technológiákhoz való egyetemes hozzáférés csak akkor lehetséges, ha nagy sebességű internetkapcsolat és 5G hálózatok is rendelkezésre állnak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 4G hálózatok jelenlegi generációjának gyorsabbra cserélése egyes régiókban, különösen vidéki övezetekben még mindig elmarad a várakozásoktól; |
| --- | --- |

23.

Közúti közlekedés

| 24. | emlékeztet a GEAR 2030 végleges jelentésében javasolt, az ember–gép interfészre vonatkozó irányadó elvekben foglalt új biztonsági szabályokra; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a közúti biztonság tárgyában az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB), az EU és a tagállamok szintjén a lehető legrövidebb időn belül olyan jogszabályok szülessenek, amelyek az emberi hiba kiküszöbölése, valamint a közlekedési balesetek és a közutakon bekövetkező halálesetek számának csökkentése érdekében támogatják a technológiai innovációt és az autonóm vezetést; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza a gépjárművekre vonatkozó, nagyra törő új általános biztonsági rendelet elfogadásának jelentőségét, tekintettel arra, hogy az új járműbiztonsági technológiák kötelező bevezetése már rövid távon életeket menthet meg, és e technológiák ezenfelül a jövőben az összekapcsolt és automatizált járművek jövőbeni elterjesztéséhez is felhasználhatók lesznek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy az összekapcsolt és automatizált gépjárművek fejlesztésének motorja főként a technológiai fejlődés volt; rendkívül fontosnak tartja az összekapcsolt és automatizált gépjárművek fejlesztéséhez kapcsolódó emberi és társadalmi aspektusok tanulmányozását és elismerését, valamint annak biztosítását, hogy az összekapcsolt és automatizált gépjárművek bevezetése a társadalmi, emberi és környezeti értékek és célok maradéktalan tiszteletben tartása mellett történjen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-n belüli mobilitás fontosságát szem előtt tartva jussanak közös álláspontra és működjenek együtt annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet vállaljon az önvezető járművek nemzetközi műszaki harmonizációjában az ENSZ EGB és a bécsi egyezmény keretében, különös tekintettel az ENSZ EGB járműelőírások harmonizálásával foglalkozó világfórumán (29. munkacsoport), valamint az automatizált/önvezető és összekapcsolt járművekkel foglalkozó munkacsoportban (GRVA) folyó megbeszélésekre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az automatizált járművekkel egész élettartamuk során kapcsolatos eljárásoknak – többek között a nyílt utakon és valós vezetési feltételek között végzett határokon átnyúló tesztelésnek és időszakos műszaki vizsgálatoknak – a lehető leginkább szabványosítottnak, átláthatónak és ellenőrizhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű, rendszeresen felülvizsgált, szükség esetén naprakésszé tett és harmonizált szabályozásra van szükség, amely kötelezően előírja az eseményadatrögzítők üzembehelyezését a felülvizsgált általános biztonsági rendelettel összhangban annak érdekében, hogy javítani lehessen a balesetek kivizsgálását, valamint pontosítani lehessen és mihamarabb lehetővé lehessen tenni a felelősséggel kapcsolatos kérdések rendezését; megjegyzi, hogy ezekre az eseményadat-rögzítőkre szükség van ahhoz, hogy meg lehessen határozni a balesetben érintett szereplők felelősségét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy már az automatizált gépjárművek, illetve a nem összekapcsolt és nem automatizált gépjárművek egyidejű létezésének átmeneti időszakától kezdődően védelmi rendszereket kell beépíteni; hangsúlyozza, hogy a gépjárművezetés-támogató rendszerek lépést jelentenek a teljesen automatizált vezetéshez vezető úton, és hogy aktív biztonsági rendszereknek köszönhetően már napjainkban megelőzhetők közúti balesetek, illetve passzív biztonsági rendszerek segítségével mérsékelhető a balesetek súlyossága; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre biztonságos és színvonalas közúti infrastruktúrát, amely megkönnyíti majd az automatizált és önvezető járművek használatát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a forgalmi információk digitális továbbítására szolgáló valamennyi rendszer átjárhatóságának biztosítására; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy aggályok merülnek fel azzal kapcsolatosan, hogy a felhasználók túlzottan a technológiára hagyatkozhatnak olyan járművek használatakor is, amelyek bizonyos fokú emberi beavatkozást is igényelnek; kéri a „fejlett gépjárművezetés-támogató rendszerekkel rendelkező járművek” (SAE 1–3. szint) fogalmának egyértelműbb meghatározását, valamint az e járművekre és az „automatizált gépjárművekre” (SAE 4–5. szint) vonatkozó követelmények differenciálását a közúti biztonsággal kapcsolatos jogszabályokban, és további vizsgálatokat szorgalmaz a 3. szintű automatizált járművek megvalósíthatóságát és biztonságát illetően, különös tekintettel arra, hogy jelezni kell a vezető számára, ha be kell avatkoznia, illetve fel kell hívni a figyelmét a késedelmes beavatkozással járó esetleges veszélyekre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy írjon elő világos etikai iránymutatásokat a mesterséges intelligenciával kapcsolatban; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felkéri a Bizottságot felelősségi kritériumok és az embereket védő rendszerek kidolgozására, koherens megközelítést biztosítva ezáltal az önvezető járművek automatizált rendszereivel összefüggő etikai kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotónak foglalkozni kell az önvezető járművekkel kapcsolatos etikai kérdésekkel és meg kell oldania ezeket még mielőtt az ilyen járművek teljes mértékben elfogadásra és forgalomba bevezetésre kerülnek; ezért hangsúlyozza, hogy az automatizált járműveket előzetes vizsgálatnak kell alávetni az említett etikai szempontok kezelése érdekében; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiemeli a városi mobilitás várható torlódási kihívásait, amelyek az önvezető járművek széles körű elterjedéséből erednek majd; úgy véli, hogy az önvezető gépjárművek és az autonóm megoldások, például az autómegosztás és a fuvarközvetítés hozzájárulhatnak e kihívások kezeléséhez; felkéri a hatóságokat, hogy dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek biztosítják, hogy az önvezető járművek minden polgár számára javítják a közlekedési lehetőségeket, ideértve a tömegközlekedési és egyéb megoldásokat is; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a konvojban haladás ígéretes jövő előtt áll, mivel üzemanyagot és energiát takarít meg, és javítja az útbiztonságot, felszólítja ezért a tagállamokat, a Bizottságot és az ipart az amszterdami nyilatkozatban felsorolt intézkedések foganatosítására; felhívja a Bizottságot, hogy a minden járműre kiterjedő összekapcsolás (V2X) előmozdítása érdekében javasoljon a magas fokon és teljesen automatizált járművekre (például a konvojban haladásra) vonatkozó szabályozási keretet, különösen a nagy távolságokban végrehajtott közúti fuvarozás vonatkozásában; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy az önvezető járművek passzív és aktív biztonsági elemei egyaránt fontos szerepet játszanak az ütközések, illetve az ütközések miatti sérülések és halálesetek számának csökkentésében, hiszen az ütközések továbbra sem zárhatók ki teljesen, különösen a közlekedés ideiglenes „vegyes” szakaszában; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a közúti biztonságot; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza a hagyományos és önvezető gépjárművek növekvő vegyes forgalmának tendenciájával járó kockázatokat, ezért további helyszíni vizsgálatokra szólít fel az időtálló kutatás-fejlesztés támogatása érdekében az állami és magánvállalatok, -szervezetek számára, valamint konkrét adatokat is kér a polgári jogi felelősségre vonatkozó szabályok megfelelő kiigazításához; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli, hogy a meglévő hiányosságok kezelésére szolgáló egyik lehetséges megoldás az önvezető járművek által okozott károk esetére létrehozott, objektív felelősségen alapuló biztosítási keretrendszer lehet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy a robotikára vonatkozó polgári jogi szabályokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalása (9) értelmében a károsultak megfelelő védelmének biztosítása érdekében a megtérítendő kár természetét és mértékét tekintve a felelősség nem korlátozható; |
| --- | --- |

43.

Légi közlekedés

| 44. | hangsúlyozza az aktualizált repülésbiztonsági szabályokról szóló, a közelmúltban elfogadott EASA-rendeletet (10), amely többek között olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek szilárd jogalapot biztosítanak a polgári célú drónok valamennyi típusára vonatkozó első átfogó uniós szabályok számára; emlékeztet, hogy ehhez nélkülözhetetlen volt az EASA-rendelet elfogadása, mivel az új technológiák – például a pilóta nélküli légi járművek (UAV) – szintén megjelennek az európai légtérben, és hogy ez a jelenlegi uniós szabályozási keret és az egymástól eltérő nemzeti szabályok kiigazítását tette szükségessé; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy késedelem nélkül terjesszen elő az automatizált légi járművekre vonatkozó részletes szabályokat, amelyek egyedi és testre szabott előírásokat tartalmaznak, mivel a pilóta nélküli légi járművekkel és az operatív kérdésekkel kapcsolatos uniformizált megközelítéssel nem lehet biztosítani a pilóta nélküli légi járműveknek a hagyományos légi járművekkel megosztott légtérbe való biztonságos integrálását; emlékeztet arra, hogy a pilóta nélküli légi járműveknek biztonságos (és adott esetben tanúsított) hírszerzési rendszerekre, valamint speciális légtérre és vezetési környezetre van szükségük; hangsúlyozza, hogy az automatizált járművekre alkalmazandó szabályoknak figyelembe kell venniük a művelet vagy tevékenység jellegét és kockázatát, az érintett, pilóta nélküli légi járművek üzemeltetési jellemzőit és a műveleti terület jellemzőit, például a népsűrűséget, a domborzati jellemzőket, valamint az épületek és egyéb érzékeny infrastruktúrák jelenlétét; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rámutat a személyes adatok védelmének fontosságára abban az esetben, ha a légi közlekedési ágazatban automatizált légi jármű használatára kerül sor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékeztet a drónokról szóló 2016. évi varsói nyilatkozatra, amely új munkahelyekkel és üzleti lehetőségekkel kecsegtet; ismételten hangsúlyozza az EU drónökoszisztémájának kifejlesztése érdekében tervezett intézkedések fontosságát, amelyek várhatóan 2019-re lesznek érvényben, továbbá kielemi, hogy a rigai nyilatkozat vezérelveire kell építeni; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rámutat, hogy össze kell hangolni a technológiafejlesztést és az operatív elképzeléseket annak lehetővé tétele érdekében, hogy a légi jármű az U-space, a SESAR közös vállalkozás által irányított program célkitűzéseinek megfelelően, biztonságosan részt vegyen a légiforgalmi szolgáltatási feladatok megvalósításában; elismeri a SESAR JU által mindmáig végzett munkát, amelyet továbbra is támogatni kell; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy a kutatási és kísérleti programok finanszírozása a pilóta nélküli légi járművek esetében már valósággá vált (például a „U-Space” program keretében), és hogy e programok teljesítményét a következő költségvetési programozási időszakokban tovább kell fokozni; megjegyzi, hogy a kísérleti tesztelések a pilóta nélküli légi járművek kiterjedt flottája esetében ma már valós körülmények között folytathatók le, és egyúttal maximális biztonságot szavatolnak a légiforgalmi szolgáltatásban és annak biztonsági feltételei tekintetében, így mintául szolgálhatnak az autonóm földi járművek kísérleti teszteléséhez is; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megjegyzi, hogy megfelelő övezeteket kell létrehozni a pilóta nélküli légi járművek, közöttük drónok technológiáinak tesztelésére, biztonságos körülményeket teremtve az új technológiai megoldások ösztönzéséhez azok végleges bevezetése előtt; |
| --- | --- |

50.

Tengeri és belvízi szállítás

| 51. | hangsúlyozza az önvezető hajókban rejlő potenciált és hozzáadott értéket, különösen a belvízi utakon és a rövid távú tengeri hajózásban, ami a tengereken és a belvizeken jórészt emberi hibából bekövetkező balesetek számának csökkenéséhez vezethet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy az automatizálás potenciális lehetőséget kínál az emberi hibák egy részének kiküszöbölésére, és több időt bocsát a hajóhíd személyzetének rendelkezésére az optikai megfigyeléshez, aminek szűk hajózási útvonalakon és kikötői övezetekben különösen nagy jelentősége van; úgy véli, azonban, hogy a biztonság szempontjából elengedhetetlen az információcsere és a kommunikáció (különösen a közelben tartózkodó hajókkal), ezért a hajóhidakat elégséges személyzettel kell ellátni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli a PIANC intelligens hajózással foglalkozó munkacsoportjának és az autonóm hajók nemzetközi hálózatának munkáját; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy a belvízi és a tengeri hajózásra vonatkozóan vázolja és határozza meg az automatizálási szinteket, továbbá rögzítsen közös szabványokat a kikötők számára is az önvezető hajók elterjedésének harmonizálása és ösztönzése érdekében, kölcsönös kapcsolatot teremtve az automatizált és nem automatizált járművek felhasználói és az infrastruktúra között; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a maradéktalanul multimodális autonóm szállítási rendszerek elérése érdekében korunk legmagasabb szintű követelményeit is kielégítő terminállétesítmények és hatékony elektronikus forgalomirányítási rendszerek (például a folyami információs szolgáltatások és a rajnai kikötői információs rendszer) alapján fejlesszék és bővítsék a digitális csomópontokat és az összekapcsolt transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) folyosókat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát azzal a céllal, hogy ösztönözze a belvízi hajózás, a belvízi hajózási infrastruktúra, a hajóutak és a forgalomirányítás további automatizálását, és az automatizált kikötők fejlesztését, a belvízi hajózási térség (DINA) előkészítése során multimodális csomópontokként véve figyelembe a belvízi kikötők földrajzi elhelyezkedését; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhív a határokon átívelő tesztelési övezetek támogatásának fokozására és előmozdítására, valamint több olyan projektet szorgalmaz, mint amilyen például a NOVIMAR és a hálózati intelligencia révén megvalósuló tengeri önvezető navigáció (MUNIN), amelyet az EU társfinanszíroz a hetedik keretprogram és a Horizont 2020 keretében az autonóm hajózás és az automatizált infrastruktúra-technológia EU-ban történő továbbfejlesztése céljából; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy a hajókra vonatkozó előírásokat ki kell egészíteni és össze kell hangolni a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet előírásaival annak érdekében, hogy a hajók biztonságos működése tekintetében nemzetközi jogi keret jöjjön létre; |
| --- | --- |

58.

Vasúti közlekedés

| 59. | felkéri a Bizottságot, hogy az iparral és más szereplőkkel konzultálva és egyeztetve hozzon létre közös protokollokat és szabványokat, amelyek lehetővé teszik az önvezető vasúti és könnyű vasúti rendszereket; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri a vasúti közlekedés autonóm járműveire vonatkozó keretfeltételek javítását és a vasúti ágazat digitalizálásának felgyorsítását; megjegyzi, hogy a vasúti ágazat automatizálásának alapja az Európai Vasúti Ellenőrzési Rendszer (ETCS), és hogy az automatizálás az ETCS és az automatikus vonatműködés (ATO) összekapcsolása révén valósítható meg; felhívja a Bizottságot, hogy a meglévő és jövőbeli uniós finanszírozási rendszereket használják fel az Európai Vasúti Ellenőrzési Rendszer (ETCS) kiépítésének felgyorsítására és előtérbe helyezésére; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy a digitális kapcsolódási pontok fontos új állomásokat jelentenek a vasúti infrastruktúra digitalizálása felé vezető úton, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák ezek kiépítését. |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy a Shitf2Rail programot folytatva tegyen további fejlesztési lépéseket a digitális vasúti hálózat és a teljes mértékben automatizált vasúti közlekedés létrehozása felé, többek között beépítve a standard automatikus vonatműködést és a kiberbiztonság követelményeit az Európai Vasúti Ellenőrzési Rendszerbe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy a városi mobilitás egyre több torlódással kapcsolatos kihívással szembesül, továbbá kiemeli a kötöttpályás automatizált tömegközlekedési rendszerek által e kihívások kezeléséhez kínált lehetőségeket; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és támogassák azokat a projekteket, amelyek kötöttpályás automatizált tömegközlekedési innovációkkal oldják meg ezeket a problémákat; |
| --- | --- |

63.

Fogyasztói jogok és versenyfeltételek

| 64. | felkéri a Bizottságot, hogy minden közlekedési mód esetében dolgozzon ki átfogó szabályokat, amelyek az automatizálás minden szintjén megállapítják a járművek gyártója, vezetője vagy üzemeltetője által viselendő felelősséget, és ezek jogait; hangsúlyozza, hogy ezeket a felelősségeket kereskedelmi címkézés vagy más kommunikációs formák alkalmazásával, világos és magától értetődő módon ismertessék meg a járművek vezetőivel és üzemeltetőivel; alapvető fontosságúnak tartja a járművek biztonságának és rendszeres karbantartásának biztosítását azok teljes életciklusa folyamán, továbbá hangsúlyozza, hogy e tekintetben fontos lehetővé tenni a fedélzeti adatokhoz és erőforrásokhoz való tisztességes piaci hozzáférést az érintett szereplők számára; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az önvezető járművek valamennyi rendszere oly módon kerüljön kialakításra, amely lehetővé teszi a gépjárművek tulajdonosai vagy használói számára az egymással versengő szolgáltatók közötti szabad választást, és ne kelljen kizárólag a jármű gyártója által kínált szolgáltatásokra hagyatkozniuk; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy méltányos piaci hozzáférést kell biztosítani a gépjárműipari szolgáltatók számára az önvezető járművek karbantartása és javítása területén; emlékeztet arra, hogy e gazdálkodó egységek – különösen alkatrészgyártók, kisebb műhelyek és szolgáltatóközpontok – a gépjárműiparban folyó verseny fontos szereplői, és tevékenységük pozitív hatást gyakorol a szóban forgó szolgáltatások rendelkezésére állására és árára; |
| --- | --- |

66.

| 67. | megjegyzi, hogy a digitalizált gépjármű-szolgáltatási piacon a jármű adataihoz és funkcióihoz való közvetlen és időben történő hozzáférés meghatározó lesz abból a szempontból, hogy az automatizált és kombinált mobilitási szolgáltatások piaca tisztességes verseny helyszíne lesz-e; ismételten emlékeztet arra, hogy a független szereplők a gépjármű-ellátási lánc valamennyi szakaszában rendkívül fontos szerepet játszanak; |
| --- | --- |

67.

| 68. | úgy véli, hogy ha a gyártók megnehezítik a önvezető gépjárművek szerelőinek hozzáférését az önvezető járművekbe telepített rendszerekhez, akkor ez veszélyeztetheti a nevezett járművek javítóiparának egységes piacát; hangsúlyozza, hogy e piaci szegmensnek a 461/2010/EU bizottsági rendelet (11) rendelkezéseinek hatálya alá kell esnie; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat az általuk megvásárolni kívánt gépjárművek megvásárlását megelőzően tájékoztatni kell mind a gépjármű tulajdonságairól, mind pedig arról, hogy milyen javítási szolgáltatások állnak a rendelkezésükre; |
| --- | --- |

69.

| 70. | véleménye szerint az automatizált járművekre való áttérés – a közúti közlekedésbiztonságra, az üzemanyag-fogyasztásra és a környezetre gyakorolt pozitív hatásai, valamint a távközlési ágazatban és az autógyártásban létrejövő új munkahelyek mellett – munkahelyek megszűnését is okozhatja a közlekedési ágazatban, valamint negatív hatással lehet a biztosítási ágazatra is, ezért ezt a kérdést a zökkenőmentes átállás lehetővé tétele érdekében a lehető legrövidebb időn belül rendezni kell; |
| --- | --- |

70.

Kutatási és oktatási igények

| 71. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban a globális piaci versenyben való helytállás és új munkahelyek teremtése érdekében fejleszteni kell a kulcsfontosságú önvezető technológiákat (pl. az emberi agy és a vezetés közbeni kognitív folyamatok formalizálását és szimulációját, a környezetérzékelési rendszereket és a mesterséges intelligenciát); |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy amint elérhetővé válnak a piacon, az automatizált járművek jelentős hatást fognak gyakorolni az áruk forgalmazására és fogyasztására; úgy véli ezért, hogy sürgősen értékelni kell ezt a hatást, és intézkedéseket kell hozni az érintett ágazatok és személyek támogatására; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kezdeményezéseket szorgalmaz a foglalkoztatási kereslet és kínálat változásaihoz kapcsolódó problémák feltérképezése és kezelése érdekében, tekintettel arra, hogy új és szakirányú készségekre van szükség mind a járműgyártás, mind a szakmai felhasználás terén, átképzések (például tanfolyamok és egyéb képzések) révén, a mobilitás új formáira történő átállás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt tegyen javaslatot a készségek és az oktatás és képzés előmozdítására irányuló olyan kezdeményezésekre, amelyek révén az EU az önvezető közlekedési ágazat élvonalában maradhat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok szem előtt tartsák az oktatási programjaikban ezeket az új tendenciákat annak érdekében, hogy ki tudják elégíteni a különböző közlekedési ágazatok magasan képzett és kompetens munkaerő iránti igényét; |
| --- | --- |

74.

| 75. | emlékeztet a „Horizont 2020” keretprogram keretében 2014 és 2020 között az automatizált járművekkel kapcsolatos kutatási és innovációs programokra elkülönített 300 millió EUR-ra, és azt javasolja, hogy ezeket a programokat a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi („Horizont Európa”) időszakban is folytassák és terjesszék ki minden közlekedési módra; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy az együttműködésen alapuló kutatás a teljes innovációs ökoszisztéma bevonása révén fontos szerepet játszhat a közlekedés automatizálásának gyors előmozdításában; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kéri ezért a Bizottságot, hogy az autonóm közlekedésre vonatkozó ágazati irányítású stratégiai megközelítés kialakítása érdekében hívjon életre a vasúti közlekedés Shift2Rail közös vállalkozásához és a repüléstechnikai ágazat CleanSky közös vállalkozásához hasonló közös vállalkozást, amely kiváltja az európai polgárok érdeklődését, jelentős üzleti értékkel bír, megsokszorozza az EU kutatási és innovációs potenciálját az ágazati, az állami és a tudományos szféra széles körű együttműködése alapján, továbbá előmozdítja a technológiák harmonizált és interoperábilis fejlesztését és alkalmazását annak érdekében, hogy globális szinten működő multimodális közlekedési rendszert lehessen létrehozni az autonóm közlekedés terén; |
| --- | --- |

77.

| 78. | hangsúlyozza, hogy EU-szerte valós körülmények között kijelölt tesztelési területekre van szükség annak érdekében, hogy alaposan lehessen tesztelni és fejleszteni lehessen az új technológiákat; sürgeti a tagállamokat, hogy 2020-ig jelöljék ki azokat a városi és városon kívüli területeket, ahol a kutatási célú önvezető járművek valós forgalmi körülmények között tesztelhetők, egyszersmind biztosítva a közúti közlekedés biztonságát ezeken a területeken, valamint biztosítsák európai határokon átnyúló és interoperábilis tesztelési keretek létrehozását; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megjegyzi, hogy egyes uniós polgárok jelezték, hogy nem bíznak az automatizált mobilitásban; hangsúlyozza ezért, hogy a társadalmi elfogadottság növelése érdekében a jogalkotóknak foglalkozniuk kell az etikai szempontokkal; szorgalmazza a mesterséges intelligenciával és az automatizált mobilitás egyéb szempontjaival kapcsolatos kiterjedt kutatásokba való befektetéseket; |
| --- | --- |

79.

| 80. | az önvezető közlekedés hosszú távú hatásaira vonatkozó széles körű kutatást szorgalmaz az olyan kérdések tekintetében, mint a fogyasztói alkalmazkodás, a társadalmi elfogadottság, a fiziológiai reakciók, a fizikai válaszok, valamint a társadalmi mobilitás, a balesetek számának csökkentése és általános értelemben a közlekedés javítása; |
| --- | --- |

80.

| 81. | sürgeti az összes érintett érdekelt felet – többek között gépjárműgyártókat, alkatrész-beszállítókat és szoftver- és tervezési szolgáltatókat –, tagállamot és hatóságot, hogy működjenek együtt az innováció előmozdítása, az automatizált mobilitásra autópályán és városi utakon egyaránt alkalmas infrastruktúrába való beruházások biztosítása és a határokon átnyúló tesztelések megkönnyítése érdekében; kiemeli, hogy növelni kell a jelenlegi infrastruktúra átalakításába, az új infrastruktúra kiépítésébe és az európai utak csatlakozóképességének növelésébe való beruházásokat; rámutat arra, hogy az európai polgárok részéről bizalmatlanság figyelhető meg az automatizált vezetéssel szemben, és ezért a polgárok bizalmának növelését célzó figyelemfelkeltő kampányt kell indítani. felszólít az autonóm és összekapcsolt közlekedésben alkalmazott mesterséges intelligenciával és etikai szempontokkal kapcsolatos kiterjedt kutatásokba történő beruházásra; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  HL C 307., 2018.8.30., 144. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0063.

(3)  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.

(4)  COM(2018)0274.

(5)  COM(2018)0286.

(6)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(7)  HL L 210., 1985.8.7., 29. o.

(8)  HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

(9)  HL C 252., 2018.7.18., 239. o.

(10)  HL L 212., 2018.8.22., 1. o.

(11)  HL L 129., 2010.5.28., 52. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/13

---

P8_TA(2019)0010

A nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése az Európai Parlamentben

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőség Európai Parlamenten belüli érvényesítéséről (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére, amelyek az Unió alapértékeként határozzák meg a nemek közötti egyenlőség elvét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére, amelyek az Unió alapértékeként határozzák meg a nemek közötti egyenlőség elvét,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 8. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 8. és 19. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, amely konkrét rendelkezéseket tartalmaz a nemek közötti egyenlőség horizontális elvéről, valamint az EUSZ 6. cikkére, amely elismeri, hogy az Alapjogi Charta ugyanolyan jogi érvénnyel bír, mint a Szerződések, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, amely konkrét rendelkezéseket tartalmaz a nemek közötti egyenlőség horizontális elvéről, valamint az EUSZ 6. cikkére, amely elismeri, hogy az Alapjogi Charta ugyanolyan jogi érvénnyel bír, mint a Szerződések,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményhez való csatlakozásról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az ENSZ negyedik Nőügyi Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) és Peking + 15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, valamint a Peking + 20 konferencia záródokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ negyedik Nőügyi Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) és Peking + 15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, valamint a Peking + 20 konferencia záródokumentumára,

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2009” című, 2010. február 10-i állásfoglalására (2), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2010” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (3), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (4), „A nők és a férfiak közötti egyenlőséggel kapcsolatos előrelépés az Európai Unióban – 2013” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (5), valamint „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2009” című, 2010. február 10-i állásfoglalására (2), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2010” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (3), „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (4), „A nők és a férfiak közötti egyenlőséggel kapcsolatos előrelépés az Európai Unióban – 2013” című, 2015. március 10-i állásfoglalására (5), valamint „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlamenten belüli általános érvényesítéséről szóló, 2003. március 13-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlamenten belüli általános érvényesítéséről szóló, 2003. március 13-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségnek a bizottságok munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló, 2007. január 18-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségnek a bizottságok munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló, 2007. január 18-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a bizottságok és küldöttségek munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló, 2009. április 22-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a bizottságok és küldöttségek munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló, 2009. április 22-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a nőknek a politikai döntéshozatalban elfoglalt szerepéről szóló, 2012. március 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőknek a politikai döntéshozatalban elfoglalt szerepéről szóló, 2012. március 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európában a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2015 utáni időszakot érintő új stratégiáról szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európában a nők jogaira és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2015 utáni időszakot érintő új stratégiáról szóló, 2016. február 3-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az Európai Parlament munkájában a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló, 2016. március 8-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament munkájában a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló, 2016. március 8-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Unión belüli, munkahelyen, nyilvános térben és a politikai életben elkövetett megfélemlítés és szexuális zaklatás megelőzését és az ellenük való küzdelmet szolgáló intézkedésekről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unión belüli, munkahelyen, nyilvános térben és a politikai életben elkövetett megfélemlítés és szexuális zaklatás megelőzését és az ellenük való küzdelmet szolgáló intézkedésekről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (17) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (17)

| — | tekintettel a „Nők az Európai Parlamentben” című, 2018. évi brosúrájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nők az Európai Parlamentben” című, 2018. évi brosúrájára,

| — | tekintettel az Európai Parlament által 2018 augusztusában közzétett, az emberi erőforrásokról szóló, 2017. évi éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által 2018 augusztusában közzétett, az emberi erőforrásokról szóló, 2017. évi éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Parlamenten belüli iránymutatásra a nemek szempontjából semleges nyelvhasználatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenten belüli iránymutatásra a nemek szempontjából semleges nyelvhasználatról,

| — | tekintettel Dimitrios Papadimoulis, az Európai Parlament alelnöke és a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport elnöke által az Európai Parlament Elnöksége számára készített „A nemek közötti egyenlőség az Európai Parlament Főtitkárságán – a jelenlegi helyzet és a további teendők (2017–2019)” című jelentésre, melyet az Elnökség 2017. január 16-án fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel Dimitrios Papadimoulis, az Európai Parlament alelnöke és a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport elnöke által az Európai Parlament Elnöksége számára készített „A nemek közötti egyenlőség az Európai Parlament Főtitkárságán – a jelenlegi helyzet és a további teendők (2017–2019)” című jelentésre, melyet az Elnökség 2017. január 16-án fogadott el,

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség az Európai Parlament Főtitkárságán – a jelenlegi helyzet és a további teendők (2017–2019)” című jelentés végrehajtására vonatkozó ütemtervre (2017–2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség az Európai Parlament Főtitkárságán – a jelenlegi helyzet és a további teendők (2017–2019)” című jelentés végrehajtására vonatkozó ütemtervre (2017–2019),

| — | tekintettel az Európai Parlament Főtitkárságán a nemek közötti egyenlőséget és a sokféleséget elősegítő 2014–2019-es cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Főtitkárságán a nemek közötti egyenlőséget és a sokféleséget elősegítő 2014–2019-es cselekvési tervre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport mandátumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport mandátumára,

| — | tekintettel a kiválasztási testületek tagjainak/toborzóinak egyenlőségére vonatkozó iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiválasztási testületek tagjainak/toborzóinak egyenlőségére vonatkozó iránymutatásokra,

| — | tekintettel a „Jobb munkahelyet mindenkinek: az esélyegyenlőségtől a sokszínűségig és a befogadásig” című, 2017. július 19-i bizottsági közleményre (C(2017)5300) (18) és annak a sokszínűségre és a befogadásra vonatkozó chartájára (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jobb munkahelyet mindenkinek: az esélyegyenlőségtől a sokszínűségig és a befogadásig” című, 2017. július 19-i bizottsági közleményre (C(2017)5300) (18) és annak a sokszínűségre és a befogadásra vonatkozó chartájára (19),

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278) (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i munkadokumentumára (SWD(2015)0278) (20),

| — | tekintettel az Európa Tanács 2018–2023-as, a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájára (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 2018–2023-as, a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájára (21),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről szóló európai parlamenti jogalkotási állásfoglaláshoz csatolt, 2013. november 19-i együttes nyilatkozatára (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről szóló európai parlamenti jogalkotási állásfoglaláshoz csatolt, 2013. november 19-i együttes nyilatkozatára (22),

| — | tekintettel „A nemi dimenzió iránt érzékeny parlamentek: a helyes gyakorlatok átfogó áttekintése” című, 2011-ben publikált tanulmányának következtetéseire és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemi dimenzió iránt érzékeny parlamentek: a helyes gyakorlatok átfogó áttekintése” című, 2011-ben publikált tanulmányának következtetéseire és ajánlásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0429/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0429/2018),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség elve az EU alapvető értéke, amelyet az uniós szerződések és az Alapjogi Charta is rögzít; mivel az EUMSZ 8. cikke kimondja, hogy az Európai Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemre politikáinak és tevékenységeinek meghatározása és végrehajtása során; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség elve az EU alapvető értéke, amelyet az uniós szerződések és az Alapjogi Charta is rögzít; mivel az EUMSZ 8. cikke kimondja, hogy az Európai Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemre politikáinak és tevékenységeinek meghatározása és végrehajtása során;

| B. | mivel a nemek közötti egyenlőség általában véve kulcsfontosságú az emberi jogok védelme, a demokrácia működése, a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint a gazdasági növekedés, a társadalmi befogadás és a fenntarthatóság szempontjából, és a nemi dimenzió integrálása az EU hatáskörébe tartozó minden politika területén fontos; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemek közötti egyenlőség általában véve kulcsfontosságú az emberi jogok védelme, a demokrácia működése, a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint a gazdasági növekedés, a társadalmi befogadás és a fenntarthatóság szempontjából, és a nemi dimenzió integrálása az EU hatáskörébe tartozó minden politika területén fontos;

| C. | mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének alapkövei az egyenlőséghez való jog és a megkülönböztetés-mentesség biztosítása; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése a nők, lányok, LMBTIQ-személyek és minden nemi identitású személy jogainak, szempontjainak és jóllétének figyelembe vételét jelenti; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének alapkövei az egyenlőséghez való jog és a megkülönböztetés-mentesség biztosítása; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése a nők, lányok, LMBTIQ-személyek és minden nemi identitású személy jogainak, szempontjainak és jóllétének figyelembe vételét jelenti;

| D. | mivel a nemek közötti egyenlőség Unióban történő elérésének folyamata nem csupán stagnál az egész unió tekintetében, de egyes tagállamoknál jelentős visszaesés tapasztalható; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemek közötti egyenlőség Unióban történő elérésének folyamata nem csupán stagnál az egész unió tekintetében, de egyes tagállamoknál jelentős visszaesés tapasztalható;

| E. | mivel az Isztambuli Egyezmény hangsúlyozza a mentalitás és hozzáállás megváltoztatásának fontosságát a nemi alapú erőszak folytonosságának megtörése érdekében; mivel e tekintetben valamennyi szinten és minden életkorú személy számára oktatásra van szükség a nők és férfiak közötti egyenlőség, a sztereotípiamentes nemi szerepek és a személyi sérthetetlenség tisztelete témájában; |
| --- | --- |

E.

mivel az Isztambuli Egyezmény hangsúlyozza a mentalitás és hozzáállás megváltoztatásának fontosságát a nemi alapú erőszak folytonosságának megtörése érdekében; mivel e tekintetben valamennyi szinten és minden életkorú személy számára oktatásra van szükség a nők és férfiak közötti egyenlőség, a sztereotípiamentes nemi szerepek és a személyi sérthetetlenség tisztelete témájában;

| F. | mivel az erre juttatott pénzügyi és emberi erőforrások elégtelenek annak biztosításához, hogy valódi előrelépés történjen a nemek közötti egyenlőség érvényesítésében az uniós politikák, programok, kezdeményezések és tevékenységek tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel az erre juttatott pénzügyi és emberi erőforrások elégtelenek annak biztosításához, hogy valódi előrelépés történjen a nemek közötti egyenlőség érvényesítésében az uniós politikák, programok, kezdeményezések és tevékenységek tekintetében;

| G. | mivel az Európai Unió népessége fele részben nőkből, fele részben pedig férfiakból áll, az Európai Parlament összetétele azonban a nők nagymértékű alulreprezentáltságát mutatja, mivel az európai parlamenti képviselők csupán 36,1 %-a nő; mivel ezt az aránytalanságot a Parlament Elnökségének összetétele is tükrözi, amely 7 nőből és 13 férfiból áll; mivel a nemek közötti kiegyensúlyozott képviselet és a sokféleség a Parlament szerveiben segít a sztereotípiák lebontásában, a diszkrimináció csökkentésében, valamint növeli a polgárok demokratikus részvételét és a Parlament határozatainak legitimitását; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió népessége fele részben nőkből, fele részben pedig férfiakból áll, az Európai Parlament összetétele azonban a nők nagymértékű alulreprezentáltságát mutatja, mivel az európai parlamenti képviselők csupán 36,1 %-a nő; mivel ezt az aránytalanságot a Parlament Elnökségének összetétele is tükrözi, amely 7 nőből és 13 férfiból áll; mivel a nemek közötti kiegyensúlyozott képviselet és a sokféleség a Parlament szerveiben segít a sztereotípiák lebontásában, a diszkrimináció csökkentésében, valamint növeli a polgárok demokratikus részvételét és a Parlament határozatainak legitimitását;

| H. | mivel 2016-ban a Parlamentben a kinevezett felső vezetőknek (főigazgatóknak és igazgatóknak) csupán 11 %-a, 2017-ben pedig csupán 33 %-a volt nő; |
| --- | --- |

H.

mivel 2016-ban a Parlamentben a kinevezett felső vezetőknek (főigazgatóknak és igazgatóknak) csupán 11 %-a, 2017-ben pedig csupán 33 %-a volt nő;

| I. | mivel az 5. fenntartható fejlesztési cél „a nemek közötti egyenlőség megvalósítása, a nők és lányok társadalmi szerepvállalásának megerősítése” 2030-ig, és ez mind a 17 fenntartható fejlesztési célra kiterjedő, átfogó célkitűzés; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése egy eszköz a hatékony, hosszantartó és fenntartható méltányos fejlesztéshez, amely elősegíti a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzés teljesítését; mivel azonban a nemek közötti egyenlőség megvalósulása csak nagyon lassú ütemben halad előre, és a világ számos országában, így Európában is, minimális mértékű a változás (23); mivel az 5. fenntartható fejlesztési cél végrehajtása változó eredményeket hozott a tagállamokon belül, illetve uniós szinten, és a nők aránya a nemzeti parlamentekben és a döntéshozói pozíciókban még messze egyenlő a férfiak arányával (24); |
| --- | --- |

I.

mivel az 5. fenntartható fejlesztési cél „a nemek közötti egyenlőség megvalósítása, a nők és lányok társadalmi szerepvállalásának megerősítése” 2030-ig, és ez mind a 17 fenntartható fejlesztési célra kiterjedő, átfogó célkitűzés; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése egy eszköz a hatékony, hosszantartó és fenntartható méltányos fejlesztéshez, amely elősegíti a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzés teljesítését; mivel azonban a nemek közötti egyenlőség megvalósulása csak nagyon lassú ütemben halad előre, és a világ számos országában, így Európában is, minimális mértékű a változás (23); mivel az 5. fenntartható fejlesztési cél végrehajtása változó eredményeket hozott a tagállamokon belül, illetve uniós szinten, és a nők aránya a nemzeti parlamentekben és a döntéshozói pozíciókban még messze egyenlő a férfiak arányával (24);

| J. | mivel nemi szempontú hatásvizsgálatokra van szükség annak érdekében, hogy értékelhető, és megállapítható legyen annak valószínűsége, hogy van-e bármely határozatnak negatív hatása a nemek közötti egyenlőségre nézve; mivel következésképpen alapvető fontosságú a költségvetések nemek közötti egyenlőség szempontjából történő elemzése az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése, valamint annak érdekében, hogy megfelelő információkkal rendelkezzünk bármely költségvetési juttatás és elosztás nemek közötti egyenlőségre gyakorolt különböző hatásairól; |
| --- | --- |

J.

mivel nemi szempontú hatásvizsgálatokra van szükség annak érdekében, hogy értékelhető, és megállapítható legyen annak valószínűsége, hogy van-e bármely határozatnak negatív hatása a nemek közötti egyenlőségre nézve; mivel következésképpen alapvető fontosságú a költségvetések nemek közötti egyenlőség szempontjából történő elemzése az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése, valamint annak érdekében, hogy megfelelő információkkal rendelkezzünk bármely költségvetési juttatás és elosztás nemek közötti egyenlőségre gyakorolt különböző hatásairól;

| K. | mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése hatékony és globálisan elfogadott stratégiának számít, amely a nemek közötti egyenlőség megteremtését és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet célozza a politikai folyamatok oly módon történő átalakításával, javításával, fejlesztésével és értékelésével, hogy a döntéshozatalban részt vevő szereplők minden politikánál, szabályozási intézkedésnél, kiadási programnál és tevékenységnél, illetve minden szinten és szakaszban figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőség szempontját; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése kulcsfontosságú eszközöket nyújt az emberek körülményei, helyzete és szükségletei közötti különbségek szisztematikus vizsgálatához minden politika és tevékenység területén, a nemek közötti egyenlőség és az egyenlő jogok előmozdítása, valamint a nemek közötti kiegyensúlyozott képviselet elérése érdekében adminisztratív, politikai, társadalmi és gazdasági szinten, illetve a döntéshozásban is; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése hatékony és globálisan elfogadott stratégiának számít, amely a nemek közötti egyenlőség megteremtését és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet célozza a politikai folyamatok oly módon történő átalakításával, javításával, fejlesztésével és értékelésével, hogy a döntéshozatalban részt vevő szereplők minden politikánál, szabályozási intézkedésnél, kiadási programnál és tevékenységnél, illetve minden szinten és szakaszban figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőség szempontját; mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése kulcsfontosságú eszközöket nyújt az emberek körülményei, helyzete és szükségletei közötti különbségek szisztematikus vizsgálatához minden politika és tevékenység területén, a nemek közötti egyenlőség és az egyenlő jogok előmozdítása, valamint a nemek közötti kiegyensúlyozott képviselet elérése érdekében adminisztratív, politikai, társadalmi és gazdasági szinten, illetve a döntéshozásban is;

| L. | mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság között a nemek egyenlőségének érvényesítése kapcsán nagyobb intézményközi együttműködésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját az uniós költségvetés, szakpolitikák, programok és kezdeményezések valamennyi szakaszában be lehessen vezetni, ami megkönnyítené a Parlamentnek a nemek közötti egyenlőség érvényesítése terén végzett munkáját; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság között a nemek egyenlőségének érvényesítése kapcsán nagyobb intézményközi együttműködésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját az uniós költségvetés, szakpolitikák, programok és kezdeményezések valamennyi szakaszában be lehessen vezetni, ami megkönnyítené a Parlamentnek a nemek közötti egyenlőség érvényesítése terén végzett munkáját;

| M. | mivel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által elfogadott, és a többi bizottság elé elfogadásra terjesztett, nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó módosítás hatékony eszköz annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőségre kellő figyelmet fordítsanak a Parlament jelentéseiben és állásfoglalásaiban; |
| --- | --- |

M.

mivel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által elfogadott, és a többi bizottság elé elfogadásra terjesztett, nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó módosítás hatékony eszköz annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőségre kellő figyelmet fordítsanak a Parlament jelentéseiben és állásfoglalásaiban;

| N. | mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő, tervezés és programozás formájában történő költségvetés-tervezés hozzájárul a nemek közötti egyenlőség előmozdításához és a nők jogainak érvényesüléséhez, illetve ez az egyik kulcsfontosságú eszköz, amelyet a döntéshozók a nemi egyenlőség támogatására használhatnak, azonban ezt az uniós intézmények még mindig nem alkalmazzák rendszeresen; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő, tervezés és programozás formájában történő költségvetés-tervezés hozzájárul a nemek közötti egyenlőség előmozdításához és a nők jogainak érvényesüléséhez, illetve ez az egyik kulcsfontosságú eszköz, amelyet a döntéshozók a nemi egyenlőség támogatására használhatnak, azonban ezt az uniós intézmények még mindig nem alkalmazzák rendszeresen;

| O. | mivel a legfrissebb rendelkezésre álló adatok szerint (25) a Parlament alkalmazottainak 59 %-át nők alkotják, de továbbra is alulreprezentáltak a vezetés valamennyi szintjén; mivel a felső vezetésben alkalmazott nők száma 2017 júniusa óta még csökkent is, és a középvezetői munkakörben foglalkoztatott nők száma csak kismértékben nőtt; |
| --- | --- |

O.

mivel a legfrissebb rendelkezésre álló adatok szerint (25) a Parlament alkalmazottainak 59 %-át nők alkotják, de továbbra is alulreprezentáltak a vezetés valamennyi szintjén; mivel a felső vezetésben alkalmazott nők száma 2017 júniusa óta még csökkent is, és a középvezetői munkakörben foglalkoztatott nők száma csak kismértékben nőtt;

| P. | mivel Dimitrios Papadimoulis alelnök nemek közötti egyenlőségről szóló 2017. évi jelentése három célkitűzést határozott meg a nők közép- és felsővezetői képviseletére vonatkozóan, amelyeket 2019-ig el kell érni: főigazgatói szinten 30 %, igazgatói szinten 35 %, osztályvezetői szinten 40 %, és mivel a jelentést követő ütemterv felvázolja e célok elérésének módját; |
| --- | --- |

P.

mivel Dimitrios Papadimoulis alelnök nemek közötti egyenlőségről szóló 2017. évi jelentése három célkitűzést határozott meg a nők közép- és felsővezetői képviseletére vonatkozóan, amelyeket 2019-ig el kell érni: főigazgatói szinten 30 %, igazgatói szinten 35 %, osztályvezetői szinten 40 %, és mivel a jelentést követő ütemterv felvázolja e célok elérésének módját;

| Q. | mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének a Parlament bizottságai és küldöttségei munkájában való elősegítése érdekében minden bizottságban és a Küldöttségi Elnökök Értekezletében kijelölnek egy képviselőt a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének feladatával, aki a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó hálózatban megosztja a tapasztalatokat és bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének a Parlament bizottságai és küldöttségei munkájában való elősegítése érdekében minden bizottságban és a Küldöttségi Elnökök Értekezletében kijelölnek egy képviselőt a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének feladatával, aki a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó hálózatban megosztja a tapasztalatokat és bevált gyakorlatokat;

| R. | mivel a Parlament és a többi uniós intézmény hitelessége szempontjából elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség és az LMBTIQ-jogok előmozdítása terén a belső emberierőforrás-politikájuk és a külső fellépéseik közötti koherencia biztosítása; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament és a többi uniós intézmény hitelessége szempontjából elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség és az LMBTIQ-jogok előmozdítása terén a belső emberierőforrás-politikájuk és a külső fellépéseik közötti koherencia biztosítása;

| S. | mivel a Parlament eljárási szabályzata 2014 óta előírja, hogy a Parlament sokféleségének tükröződnie kell az egyes parlamenti bizottságok elnökségének összetételében, és nem engedhető meg, hogy csak férfiakból vagy csak nőkből álljon egy elnökség; |
| --- | --- |

S.

mivel a Parlament eljárási szabályzata 2014 óta előírja, hogy a Parlament sokféleségének tükröződnie kell az egyes parlamenti bizottságok elnökségének összetételében, és nem engedhető meg, hogy csak férfiakból vagy csak nőkből álljon egy elnökség;

| T. | mivel a Parlamentben a felsővezetői álláshelyekről kizárólag az Elnökség dönt; |
| --- | --- |

T.

mivel a Parlamentben a felsővezetői álláshelyekről kizárólag az Elnökség dönt;

| U. | mivel az Európai Parlamentben a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének megfelelő figyelmet kell fordítania az LMBTIQ-személyek és minden nemi identitású személy jogaira, perspektíváira és jólétére; mivel annak ellenére, hogy a Parlament fokozott jelentőséget tulajdonít az LMBTIQ kérdéseknek, az LMBTIQ aktivisták láthatósága viszonylag alacsony és nem nagyon hallatják hangjukat; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Parlamentben a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének megfelelő figyelmet kell fordítania az LMBTIQ-személyek és minden nemi identitású személy jogaira, perspektíváira és jólétére; mivel annak ellenére, hogy a Parlament fokozott jelentőséget tulajdonít az LMBTIQ kérdéseknek, az LMBTIQ aktivisták láthatósága viszonylag alacsony és nem nagyon hallatják hangjukat;

| V. | mivel szükség van arra, hogy elismerjék a női szervezetek és a nők szerepének, történelmének, munkájának, a nemi alapú erőszak megelőzésében és a nemi egyenlőség, női önmeghatározás és interkulturális párbeszéd támogatásában betöltött kulcsfontosságú szerepének társadalmi és politikai értékeit; mivel ott nem lehet a nemek közötti egyenlőséget tudatosan érvényesíteni, ahol nem biztosított a nők önmeghatározása, tekintélye, és a nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni harcra nincs lehetőség; |
| --- | --- |

V.

mivel szükség van arra, hogy elismerjék a női szervezetek és a nők szerepének, történelmének, munkájának, a nemi alapú erőszak megelőzésében és a nemi egyenlőség, női önmeghatározás és interkulturális párbeszéd támogatásában betöltött kulcsfontosságú szerepének társadalmi és politikai értékeit; mivel ott nem lehet a nemek közötti egyenlőséget tudatosan érvényesíteni, ahol nem biztosított a nők önmeghatározása, tekintélye, és a nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni harcra nincs lehetőség;

| W. | mivel a politikai szférában a nők legitimitása időnként még mindig kihívást jelent, és mivel a nők sztereotípiák áldozatai, ami elriasztja őket a politikában való részvételtől, és ez a jelenség különösen ott szembetűnő, ahol a nők a politikában kisebb mértékben képviseltetik magukat; |
| --- | --- |

W.

mivel a politikai szférában a nők legitimitása időnként még mindig kihívást jelent, és mivel a nők sztereotípiák áldozatai, ami elriasztja őket a politikában való részvételtől, és ez a jelenség különösen ott szembetűnő, ahol a nők a politikában kisebb mértékben képviseltetik magukat;

| X. | mivel az EU-ban a nők a férfiakkal egyenlő politikai és polgári jogokkal rendelkeznek, azonban gyakran szembesülnek társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségekkel; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU-ban a nők a férfiakkal egyenlő politikai és polgári jogokkal rendelkeznek, azonban gyakran szembesülnek társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségekkel;

| Y. | mivel a nemek közötti egyenlőség hozzájárul az átfogóbb viták és a megfelelőbb döntéshozatal megteremtéséhez, ugyanis segítségével minden nézőpont képviselve lehet; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nemek közötti egyenlőség hozzájárul az átfogóbb viták és a megfelelőbb döntéshozatal megteremtéséhez, ugyanis segítségével minden nézőpont képviselve lehet;

| Z. | mivel az intézmények felelősek a nemek alapján történő vertikális és horizontális szegregáció elkerüléséért; |
| --- | --- |

Z.

mivel az intézmények felelősek a nemek alapján történő vertikális és horizontális szegregáció elkerüléséért;

| AA. | mivel a Parlament hosszú évek óta elkötelezett a nemek közötti egyenlőség támogatására, és mivel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság felelős a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének végrehajtásáért és továbbfejlesztéséért valamennyi politika területén; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Parlament hosszú évek óta elkötelezett a nemek közötti egyenlőség támogatására, és mivel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság felelős a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének végrehajtásáért és továbbfejlesztéséért valamennyi politika területén;

| AB. | mivel a Parlamentnek folytatnia kell a szexuális zaklatások elleni küzdelmet, és végre kell hajtania az elfogadott intézkedéseket; |
| --- | --- |

AB.

mivel a Parlamentnek folytatnia kell a szexuális zaklatások elleni küzdelmet, és végre kell hajtania az elfogadott intézkedéseket;

| AC. | mivel a Parlament számos olyan szervvel rendelkezik, amely a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének fejlesztésével és végrehajtásával, a nemek közötti egyenlőség és a diverzitás támogatásával foglalkozik mind a politika és a közigazgatás szintjén, például a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó hálózat, az Egyenlőség és Sokféleség Osztály, az Esélyegyenlőségi és Sokféleségi Bizottság (COPEC), az égalité, az uniós intézmények LMBTI+ személyzetének egyesülete, a Kockázatmegelőzési és Munkavédelmi Tanácsadó Bizottság és az egyenlőséggel és sokféleséggel foglalkozó munkacsoport; mivel azonban e szervek között nincs egyértelmű koordináció vagy koherencia; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Parlament számos olyan szervvel rendelkezik, amely a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének fejlesztésével és végrehajtásával, a nemek közötti egyenlőség és a diverzitás támogatásával foglalkozik mind a politika és a közigazgatás szintjén, például a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó hálózat, az Egyenlőség és Sokféleség Osztály, az Esélyegyenlőségi és Sokféleségi Bizottság (COPEC), az égalité, az uniós intézmények LMBTI+ személyzetének egyesülete, a Kockázatmegelőzési és Munkavédelmi Tanácsadó Bizottság és az egyenlőséggel és sokféleséggel foglalkozó munkacsoport; mivel azonban e szervek között nincs egyértelmű koordináció vagy koherencia;

| AD. | mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése egy olyan folyamat, amely speciális képességeket és tudást, valamint elkötelezettséget igényel, és így csak akkor hatékony, ha az intézmények és a személyzet tudatosságának növelésével, és kapacitásépítésével párosul; |
| --- | --- |

AD.

mivel a nemek közötti egyenlőség érvényesítése egy olyan folyamat, amely speciális képességeket és tudást, valamint elkötelezettséget igényel, és így csak akkor hatékony, ha az intézmények és a személyzet tudatosságának növelésével, és kapacitásépítésével párosul;

| AE. | mivel a Parlament már 2003-ban elkötelezte magát arra, hogy elfogad és végrehajt egy politikai tervet a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozóan, amelyben prioritásként kezeli a nemi dimenzió integrálását a bizottságok és delegációk munkájába, és konkrét eszközöket tartalmaz a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó elvek támogatására, jobb ismeretére és végrehajtására vonatkozóan a mindennapi munka során; |
| --- | --- |

AE.

mivel a Parlament már 2003-ban elkötelezte magát arra, hogy elfogad és végrehajt egy politikai tervet a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozóan, amelyben prioritásként kezeli a nemi dimenzió integrálását a bizottságok és delegációk munkájába, és konkrét eszközöket tartalmaz a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó elvek támogatására, jobb ismeretére és végrehajtására vonatkozóan a mindennapi munka során;

Általános észrevételek

| 1. | újólag megerősíti a nemek közötti egyenlőség iránti határozott elkötelezettségét mind az uniós szakpolitikák, kezdeményezések és programok tartalmában, mind az Unió politikai, költségvetési, közigazgatási és végrehajtói szintjén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólít az előző többéves pénzügyi kerethez hasonló új többéves pénzügyi keret megalkotására a Parlament, a Bizottság és a Tanács együttes nyilatkozatának kíséretében, amely arra kötelez, hogy a többéves pénzügyi keret alatti éves költségvetési eljárásokba megfelelően be fogják építeni a nemi vonatkozásokat, figyelembe véve azokat a módokat, ahogyan az unió általános pénzügyi kerete hozzájárul az egyenlőség elérésére és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó célkitűzéshez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy közlemény formájában terjesszen elő egy valódi európai egyenlőségi stratégiát, amely egyértelmű, és lehetőség szerint számszerűsíthető célkitűzéseket tartalmaz, és ezt az unió összes hivatalos nyelvére fordítsák le annak érdekében, hogy a polgárok és a társadalmi és gazdasági szereplők szélesebb körében elterjedjen, és ezt jobban megértsék; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a Parlamentnek létre kell hoznia és támogatnia kell a sokféleség és a befogadás kultúráját, illetve a biztonságos munkakörnyezetet mindenki számára, és biztosítania kell, hogy az összes alkalmazott és európai parlamenti képviselő jóllétét biztosító horizontális intézkedések együtt járjanak az igazgatási és politikai szinten a nemek közötti kiegyensúlyozott képviselet elérése érdekében hozott célzott intézkedésekkel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kitart amellett, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése nőkre vagy férfiakra vonatkozó, sajátos intézkedések bevezetését is magában foglalhatja a tartós egyenlőségek kezelése érdekében, vagy az egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó szakpolitikák megváltoztatását, úgy, hogy összeegyeztetik a különféle körülményeket az egyének és csoportok tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | örül a nemek közötti egyenlőség azon női és férfi példaképeinek, valamint azon kezdeményezéseknek, mind a Parlament igazgatásában, mind pedig politikai szinten, amelyek aktívan hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség megteremtéséhez; ösztönzi továbbá a nemi sztereotípiák minden formájának leküzdésére szolgáló különböző szerepmodellek előmozdítását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség elérése nem csupán a nőkre, hanem az egész társadalomra vonatkozó ügy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament vizuális kommunikációja időnként nemi sztereotípiákat, valamint a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló sztereotípiákat használ; e tekintetben emlékeztet a nemek közötti egyenlőség kommunikációs anyagokban történő megjelenésének és támogatásának fontosságára az összes szakpolitika terén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése felöleli a szakpolitikai döntéseket, a döntéshozatalt, az eljárásokat és a gyakorlatokat, valamint a végrehajtást, a nyomon követést és az értékelést; hangsúlyozza ezért, hogy annak érdekében, hogy átfogóan értékeljék a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének helyzetét a Parlamentben, nemcsak a szakpolitikai tartalmat, hanem a nemek közötti képviseletet is figyelembe kell venni a közigazgatásban és a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a politikai és igazgatási szinten kulcsfontosságú döntéshozói pozíciókban továbbra is alacsony a nők képviselete, és hogy a Parlamentnek biztosítania kell, hogy a döntéshozatali pozíciók nemek közötti eloszlása egyenlő legyen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálja, hogy nincs koherencia és koordináció a nemek közötti egyenlőség és a sokféleség terén dolgozó különböző parlamenti szervek között; megismétli a belső koordináció javítására irányuló felhívását a nemek közötti egyenlőség érvényesítése magasabb fokának elérése érdekében a munkaerő felvétel, a munkaszervezés, a munkára vonatkozó döntések és az eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a Parlament azon döntését, hogy Simone Veil, az uniós intézmények első női elnöke, valamint a nők jogainak – nevezetesen a törvényes abortusz és a reproduktív jogok – aktív támogatója tiszteletére nevezik el az Egyenlőség és Sokféleség Díjat az esélyegyenlőség terén a bevált gyakorlatok és a példaképek kiemelésének és elismerésének eszközeként az Európai Parlament titkárságán belül; javasolja a láthatóság növelését és e fontos díj fokozottabb tudatosítását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy párbeszédet kell folytatni a külső érdekelt felekkel, például a civil női szervezetekkel, az alulról építkező nőjogi és nemi egyenlőségi szervezetekkel, a nőmozgalmakkal, a nemzetközi intézményekkel, a tudományos körökkel és a nemzeti parlamentekkel az eszközök fejlesztése és az adatgyűjtés terén; emlékeztet arra, hogy mozgósításuk fontos az EU nemek közötti egyenlőség érvényesítésének javításához, valamint a bevált gyakorlatok előmozdítására szolgáló kölcsönös cserék fokozásához; |
| --- | --- |

13.

A nemek közötti egyenlőség érvényesítésének eszközei

| 14. | hatékony intézkedéseket kér a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség Európai Parlamentben történő biztosítása érdekében; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy mindenekelőtt kiemelkedő fontosságúak a szexuális zaklatások megelőzését szolgáló intézkedések; kiemeli különösen a figyelemfelkeltő és képzési intézkedések szükségességét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli az Európai Parlamentben a nemek szempontból semleges nyelvhasználatról szóló, 2018. július közzétett felülvizsgált iránymutatásokat, amelyek ma már jobban tükrözik a nyelvi és kulturális fejleményeket, és gyakorlati tanácsokat adnak az EU valamennyi hivatalos nyelvén a nemek szempontjából méltányos és az inkluzív nyelvhasználatról; emlékeztet rá, hogy a Parlament 2008-ban az egyik legelső nemzetközi intézmény volt, amely többnyelvű iránymutatást fogadott el a nemek szempontjából semleges nyelvhasználatról; emlékeztet az iránymutatások széles körű nyilvános elfogadásának fontosságára, és felkéri az Európai Parlament összes képviselőjét és a tisztviselőket, hogy munkájuk során következetesen mozdítsák elő és alkalmazzák ezeket az iránymutatásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó hálózat munkáját, üdvözli a Küldöttségi Elnökök Értekezletének a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó hálózatba való felvételét, és felszólít e hálózat továbbfejlesztésére; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli, hogy a parlamenti bizottságok többsége cselekvési terveket fogadott el a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésével kapcsolatban a munkájuk során, és hogy sokan már benyújtották azt a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó hálózathoz; felhívja ezért a fennmaradó néhány bizottságot, hogy kövessék ezt a példát; megállapítja azonban, a tervek sokféleségét és azok megvalósításának hiányát; felszólít egy közös, nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv elfogadására az Európai Parlament számára, úgy, hogy ez rendelkezéseket tartalmazzon legalább a nemek egyenlő képviseletéről minden parlamenti munka során és a Parlament valamennyi szervében, a nemi dimenzió bevezetéséről minden politikai tevékenységbe és munkatervezésébe, és a nemek szempontjából semleges nyelvezet használatáról minden dokumentumban; kéri az eljárási szabályzat ennek megfelelő módosítását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az eljárási szabályzat legutóbbi reformjában nem szerepelnek a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének végrehajtására vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az elmúlt években elért eredményeket a nemek közötti egyenlőségre irányuló cselekvési tervek elfogadása terén a legtöbb parlamenti bizottságban; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólít a parlamenti bizottságok közötti szorosabb együttműködésre, amelynek célja, hogy valódi nemi dimenziót biztosítsanak jelentéseik számára, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi parlamenti bizottság tiszteletben tartsa a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság hatásköreit, mind a bizottság által előterjesztett, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló módosítások elfogadása, mind pedig a hatásköri ütközések elkerülése érdekében történő együttműködés révén; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a költségvetési eljárás valamennyi szintjén alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós intézményekben nincsenek a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezési mechanizmusok, az irántuk való szilárd elkötelezettség ellenére sem; sürgeti a Parlament illetékes szerveit, hogy a Parlament költségvetési előirányzatainak kidolgozásakor és elfogadásakor, valamint a mentesítési eljárás során vegyék figyelembe a nemek közötti egyenlőség szempontjait és alkalmazzanak a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó mutatókat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a Parlament 2017. október 26-i állásfoglalását a szexuális zaklatás és erőszak ellen az Unióban folytatott küzdelemről; hangsúlyozza, hogy a szexuális zaklatás súlyos bűncselekmény – amely eseteknek csak egy töredékét jelentik be –, a nemi alapú megkülönböztetés szélsőséges formája és a nemek közötti egyenlőség egyik legnagyobb akadálya; üdvözli az Elnökség 2018. július 2-i határozatát az Európai Parlament képviselőit érintő zaklatási ügyekkel kapcsolatos panaszokkal foglalkozó tanácsadó bizottság működésének és a bizottság panaszokat kezelő eljárásainak felülvizsgálatáról, és teljes mértékben támogatja a 6. cikket, amely kimondja, hogy két szaktanácsadót – egy orvosszakértőt az orvosi szolgálattól és a jogi szolgálat egy tagját – a főtitkár nevezi ki, valamint az európai parlamenti képviselők statútumának végrehajtási szabályzata kiegészítését a 34a. cikkel (Pénzügyi következmények akkreditált parlamenti asszisztenssel szemben elkövetett zaklatás esetén); |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli a Parlament 2017. október 26-i, a zaklatás elleni állásfoglalásában kért új intézkedéseket, amelyek 2018. szeptember 1-én léptek hatályba, nevezetesen:






  a) | a tanácsadó bizottság számára egy külön, állandó titkárságot biztosítása amely az Elnökség és a quaestorok titkárságához kapcsolódik, nagyobb számú, szakosodott, rendszeresen képzett alkalmazottból áll, és kizárólag a zaklatásokkal kapcsolatos ügyekkel foglalkozik; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

a tanácsadó bizottság számára egy külön, állandó titkárságot biztosítása amely az Elnökség és a quaestorok titkárságához kapcsolódik, nagyobb számú, szakosodott, rendszeresen képzett alkalmazottból áll, és kizárólag a zaklatásokkal kapcsolatos ügyekkel foglalkozik;

| b) | egy második akkreditált parlamenti asszisztens képviselő részvételének lehetővé tétele a bizottság ülésein teljes jogú tagként, a korlátozó határozatképesség kezelése és az akkreditált parlamenti asszisztens képviselő munkamennyiségének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

b)

egy második akkreditált parlamenti asszisztens képviselő részvételének lehetővé tétele a bizottság ülésein teljes jogú tagként, a korlátozó határozatképesség kezelése és az akkreditált parlamenti asszisztens képviselő munkamennyiségének kezelése érdekében;

| c) | annak biztosítása, hogy a Parlament eljárási szabályzata (11. és 166. cikk) tartalmazza a zaklatás miatti új szankciókat, valamint az európai parlamenti képviselők feladataik teljesítése során tanúsítandó megfelelő magatartásáról szóló kódexet, hogy az egyes képviselők hivatalba lépéskor nyilatkozatot dolgoznak ki és írnak alá, amit benyújtanak az elnöknek, arról, hogy elolvassák a kódexet, és megerősítik, hogy tiszteletben tartják az elveket, valamint hogy az összes (aláírt vagy aláírt) nyilatkozatot közzéteszik a Parlament honlapján; |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy a Parlament eljárási szabályzata (11. és 166. cikk) tartalmazza a zaklatás miatti új szankciókat, valamint az európai parlamenti képviselők feladataik teljesítése során tanúsítandó megfelelő magatartásáról szóló kódexet, hogy az egyes képviselők hivatalba lépéskor nyilatkozatot dolgoznak ki és írnak alá, amit benyújtanak az elnöknek, arról, hogy elolvassák a kódexet, és megerősítik, hogy tiszteletben tartják az elveket, valamint hogy az összes (aláírt vagy aláírt) nyilatkozatot közzéteszik a Parlament honlapján;

| d) | annak lehetővé tétele, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek megfelelőbben értesüljenek annak lehetőségéről, hogy a Parlament minden jogvédelmi biztosításukat fedezheti, és támogathatja őket az egész eljárás során; |
| --- | --- |

d)

annak lehetővé tétele, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek megfelelőbben értesüljenek annak lehetőségéről, hogy a Parlament minden jogvédelmi biztosításukat fedezheti, és támogathatja őket az egész eljárás során;

| 24. | mindazonáltal határozottan sajnálja, hogy lassú és nem megfelelő előrelépés történt a Parlament állásfoglalásában megfogalmazott egyéb fontos ajánlások végrehajtásában; kéri, hogy a Parlament elnöke és igazgatása szenteljen teljes és osztatlan figyelmet az összes kért intézkedés teljes körű végrehajtásának, különösen a képviselők és az akkreditált parlamenti asszisztensek vagy más alkalmazottak közötti konfliktusok és zaklatási ügyek kezelésére szolgáló megelőző és korai támogatásra vonatkozó intézkedésekre irányuló 2017–2019-es ütemterv révén, amelyet a lehető leghamarabb felül kell vizsgálni, hogy egyértelmű végrehajtási időkeret megjelölésével, megfelelően figyelembe vegyék legalább az állásfoglalás következő követelményeit:






  a) | az európai parlamenti képviselők és az alkalmazottak kötelező képzése; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

az európai parlamenti képviselők és az alkalmazottak kötelező képzése;

| b) | független, külső szakértőkből álló munkacsoport létrehozása, amelynek feladata, hogy megvizsgálja a szexuális zaklatással kapcsolatos helyzetet, valamint a zaklatással foglalkozó két bizottság működését az Európai Parlamentben; |
| --- | --- |

b)

független, külső szakértőkből álló munkacsoport létrehozása, amelynek feladata, hogy megvizsgálja a szexuális zaklatással kapcsolatos helyzetet, valamint a zaklatással foglalkozó két bizottság működését az Európai Parlamentben;

| c) | a zaklatás elleni bizottságok megerősítése azzal, hogy összevonják őket egy változó összetételű bizottságba, amelynek összetétele az adott ügytől függ, tagjai szakértők, például jogászok és orvosok, mint állandó bizottsági tagok; |
| --- | --- |

c)

a zaklatás elleni bizottságok megerősítése azzal, hogy összevonják őket egy változó összetételű bizottságba, amelynek összetétele az adott ügytől függ, tagjai szakértők, például jogászok és orvosok, mint állandó bizottsági tagok;

| 25. | felhívja a Bizottságot e tekintetben, hogy továbbra is kövesse nyomon a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) rendszeres alkalmazását és végrehajtását, amely biztosítja a bizonyítási teher megfordítását a nemi alapú megkülönböztetések esetében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ismételten felszólítja az Európai Parlament Kutatószolgálatát, hogy végezzen rendszeres kvalitatív és kvantitatív kutatásokat a nemek közötti egyenlőség Parlamenten belüli érvényesítésének előrehaladásáról és az ezzel foglalkozó szervezetrendszer működéséről, emellett fejlesszen ki nemi szempontú hatásvizsgálatokat és nemeken alapuló elemzéseket; a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a nemek közötti egyenlőség pontos feltérképezése, az eredmények vagy a visszalépés értékelése, valamint a tényeken alapuló döntéshozatal elősegítése érdekében felszólít a nemek szerint lebontott adatok és statisztikák növelésére, szisztematikus és rendszeres, nemek szerint lebontott adatok és statisztikák gyűjtésére a szakpolitikai és a programhatásvizsgálatok során, valamint a szakpolitikai döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megismétli felhívását egy kötelező, minden parlamenti képviselő és alkalmazott számára szervezett, tiszteletről és méltóságról szóló képzésre, legalább a hivatalba lépéskor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet a nemek közötti egyenlőség érvényesülésére irányuló kapacitásépítés fontosságára valamennyi uniós intézményben, biztosítva, hogy nemi szempontból érzékeny képzést nyújtsanak, és hogy minden politikai szektorban nyújtanak speciális képzéseket a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan; teljes mértékben támogatja a célzott és rendszeres, nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó képzések, különösen a vezetői képességekkel rendelkező nők számára tartott képzési programok kialakítását; ösztönzi a Személyzeti Főigazgatóságot, hogy biztosítsa a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével kapcsolatos képzést a képviselők, az asszisztensek és az Európai Parlament személyzete számára, valamint a Parlament képviselőcsoportjai számára, hogy biztosítsák személyzetük számára a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével kapcsolatos képzést; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által kidolgozott, a nemi dimenzió iránt érzékeny parlamenti eszközt, amely segíti az Európai Parlamentet, a nemzeti és regionális parlamenteket a nemek közötti egyenlőség figyelembe vételének értékelésében és javításában; felhívja a Parlament igazgatását és képviselőcsoportjait, hogy biztosítsák az értékelés és a vizsgálatok megállapításainak megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy rendszeresen szolgáltasson információt a parlamenti bizottságoknak és a Bizottságnak a nemi dimenziónak a politikai döntéshozatal minden területén történő kihangsúlyozása érdekében, és hogy, bocsásson rendelkezésre általa gyűjtött adatokat és általa kidolgozott eszközöket, mint például a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, ahogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó platformon megjelenik, egy szélesebb kapacitásbővítési gyakorlat részeként a személyzet és parlamenti asszisztensek számára is; |
| --- | --- |

30.

Politikai szint

| 31. | helyesli a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó állandó előadó 2016. évi kinevezését az Európai Parlamentben, valamint az állandó előadó aktív részvételét a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport munkájában; ezért azt ajánlja, hogy a Parlament a 2019–2024-es parlamenti ciklusban is tartsa fenn ezt a pozíciót; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a fokozottabb intézményközi kapcsolatok a nemek közötti egyenlőség érvényesítése terén segíthetik a nemi szempontokra érzékeny szakpolitikák kidolgozását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy még nem jött létre strukturált együttműködés a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatban más intézményi partnerekkel, például a Bizottsággal, a Tanáccsal vagy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rámutat az alulképviselt nem, akik általában a nők, választási listákon való szereplése növelésének fontosságára; erősen ösztönzi az európai politikai pártokat és a párttagokat, hogy tömörített listákkal vagy egyéb módszerekkel, például paritásos listákkal biztosítsák a 2019-es európai parlamenti választásokon induló jelöltjeik esetében a nemek szerint kiegyensúlyozott képviseletet; elkötelezi magát a férfiak és nők közötti egyensúly biztosítására minden szinten; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a parlamenti képviselőcsoportokat, hogy a 2019–2024-es parlamenti ciklusban biztosítsák, hogy az Európa Parlamentet irányító szervek összetételében kiegyensúlyozott legyen a nemek közötti arány, és javasolja, hogy férfi és női jelölteket egyaránt állítsanak az elnöki, az alelnöki és elnökségi tagi tisztségekre, valamint a bizottságok és küldöttségek elnökeinek tisztségére e célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | javasolja, hogy a parlamenti képviselőcsoportok a 2019–2024-es parlamenti ciklusra két képviselőt, egy férfit és egy nőt, válasszanak meg csoportjuk társelnökének; |
| --- | --- |

35.

| 36. | arra ösztönzi a Parlament képviselőcsoportjait, hogy a 2019–2024-es parlamenti ciklusban vegyék figyelembe a nemek egyenlő képviseletére vonatkozó célt a bizottságok és a küldöttségek tagjainak kivenevezésekor, és hogy különösen a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság tagjainak és póttagjainak jelöljenek megegyező számú képviselőt a két nemből annak érdekében, hogy ösztönözzék a férfiak részvételét a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikában; |
| --- | --- |

36.

| 37. | javasolja, hogy keressenek lehetőségeket a női hálózatok alapítására a Parlamenten belül a nemzeti hálózatokat integrálva, mivel a formális és informális hálózatok nem csupán fejlesztik a munkafolyamatokat, hanem kulcsfontosságúak a tájékoztatás, a kölcsönös segítségnyújtás és tanácsadás, valamint példaképek felállítása terén; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bátorítja a parlamenti képviselőcsoportokat, hogy fogadjanak el a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó stratégiát annak biztosítására, hogy javaslataik figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felkéri a főtitkárt és az Elnökséget, hogy a felsővezetői álláshelyekről való döntéskor alkalmazzák ugyanazt azt elvet, mint az osztályvezetői álláshelyek betöltése tekintetében, azaz tegyék kötelezővé, hogy a szűkített listák három jelöltje közül legalább egy jelölt legyen mindkét nemből, emellett ha minden más szempont (pl. végzettség, tapasztalat), szerint egyenlőek, akkor az alulreprezentált nemet kell előnyben részesíteni; megjegyzi, hogy amennyiben ezek a követelmények nem teljesülnek, az állást újra meg kell hirdetni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | a leghatározottabban elítéli a plenáris ülésteremben több alkalommal is használt nőgyűlölő nyelvezetet; üdvözli az Európai Parlament elnöke által kiszabott és az Elnökség által megerősített szankciókat, amiért egy európai parlamenti képviselő a 2017. március 1-jei plenáris ülésen a nők méltóságát sértő megjegyzéseket tett; aggodalmát fejezi ki az Európai Unió Törvényszékének 2018. május 31-i határozata miatt, amelyben hatályon kívül helyezte az elnök és az Elnökség határozatát az eljárási szabályzat vonatkozó rendelkezéseinek, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának az emberi jogok európai egyezményének 10. cikkére (szólásszabadság) vonatkozó ítélkezési gyakorlatának értelmezése alapján; sürgeti, hogy az eljárási szabályzattal kapcsolatos kérdésekben illetékes bizottság vizsgálja felül az alkalmazandó szabályokat a tisztelet és a méltóság mindenkori biztosítása érdekében a plenáris ülésteremben, és különösen dolgozzon ki egy olyan záradékot, amely előírja, hogy az európai parlamenti képviselők a parlamenti vitákban tartózkodjanak az olyan nyelvezet alkalmazásától, amely gyűlöletre vagy megkülönböztetésre ösztönöz nem, faj, szín, nemzetiség, etnikai vagy társadalmi hovatartozás, genetikai tulajdonságok, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy egyéb vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján, valamint szabjon ki példás szankciókat a záradék megsértésének esetére; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli, hogy elérhetőek a tudatalatti előítéletekre és zaklatásra vonatkozó képzések, hangsúlyozza, hogy ezeknek a képzéseknek különös figyelmet kell fordítaniuk a nemek közötti egyenlőségre és az LMBTIQ-ügyekre, és hogy kötelezővé kell tenni azokat a menedzserek és a felvételi bizottság tagjai számára, és erőteljesen ajánlottnak kell lenniük minden egyéb alkalmazott számára; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli a Bizottság 2017-ben kiadott sokszínűségi és társadalmi befogadási stratégiáját; sürgeti a Parlamentet, hogy használja ezt a jó példát, teljes mértékben alkalmazza a sokszínűség jegyében történő irányítást, és fogadja el, értékelje és vonja be az eltérő szexuális irányultsággal vagy nemi identitással rendelkező alkalmazottakat; |
| --- | --- |

42.

Igazgatási szint

| 43. | üdvözli a Dimitrios Papadimoulis által készített, „A nemek közötti egyenlőségről az Európai Parlament Főtitkárságán – a jelenlegi helyzet és a további teendők (2017–2019)” című jelentést és az annak végrehajtására vonatkozó ütemtervet; elismerését fejezi ki az ütemterv konkrét intézkedéseinek végrehajtása terén elért eredmények, valamint az irányításra, a szakmai képzésre, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos tudatosság növelésére, a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtésére vonatkozó konkrét intézkedések, illetve a nemek közötti egyensúly statisztikákon keresztül való rendszeres nyomon követésének ütemterve miatt; felhív a folyamat felgyorsítására a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, a 2019-re kitűzött célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sürgeti a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy kétévente végezze el a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv végrehajtásának strukturális, pontról pontra való értékelését a DG PERS prezentációjának alapján; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aggódik amiatt, hogy az erős intézményi és politikai nyilatkozatok ellenére a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célkitűzések nincsenek kifejezetten megjelölve a Parlament költségvetési dokumentumaiban, és nincsenek figyelembe véve a költségvetési folyamat minden szakaszában; |
| --- | --- |

45.

| 46. | javasolja a Személyzeti Főigazgatóságnak, hogy dolgozzon ki egy nők, elsősorban középvezetői menedzserek által, önkéntes alapon kitöltendő kérdőívet a motivációra, hiányosságokra és lehetőségekre vonatkozó kérdésekkel a célból, hogy jobban megértsék a felső vezetői posztokra való jelentkezések korlátjait; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli a Parlament által kidolgozott, emberi erőforrásokról szóló jelentést; |
| --- | --- |

47.

| 48. | emlékeztet rá, hogy a munka és a magánélet közötti egyensúly javítását célzó intézkedések alkalmazása tekintetében kifejezetten ösztönözni kell a vezetők általi elfogadást és adott esetben mindkét partner egyenlő mértékű bevonását; megjegyzi, hogy a Parlamentben a munka és magánélet közötti egyensúly tudatosítását tovább kell fokozni workshopok, képzések és publikációk révén; kiemeli, hogy az európai parlamenti képviselőket és alkalmazottakat megfelelően tájékoztatni kell arról, hogy a munka és magánélet közötti egyensúly javítását célzó intézkedések, mint a szülési szabadság/apasági távollét, szülői szabadság, gondozói szabadság és a rugalmas munkaidő-beosztás segítenek elérni a Parlamentben a nemek közötti egyenlőség megvalósulását, ösztönzi a gondozási feladatok előnyösebb megosztását a nők és férfiak között, előmozdítja a nők foglalkoztatásának minőségét és jólétét, és hosszú távú hatással van a társadalmi és gazdasági fejlődésre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | javasolja, hogy a Parlament Kommunikációs Főigazgatósága alkalmazzon erősebb és aktívabb nemi dimenziót a Parlament döntéshozataláról szóló jelentése során, és különösen a 2019-es európai választások kampányának előkészítése alatt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | elismerését fejezi ki a Parlament titkárságán belül a felső- és középvezetői álláshelyek tekintetében a nemek közötti egyenlőség javítása terén elért eredmények miatt, de megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy a Parlament tisztviselőinek többsége nő, a felső- és középvezetői álláshelyeken még mindig nagyon alacsonyan vannak képviselve: 2017 végén a Parlament titkárságán a főigazgatók 15,4 %-a, az igazgatók 30,4 %-a és az osztályvezetők 36,2 %-a volt nő; ezért emlékeztet arra, hogy amikor azonos profillal (tapasztalatokkal, végzettséggel stb.) rendelkező jelentkezők közül kell választani, részesítsék előnyben az alulreprezentált nemet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatban a tudást és a tapasztalatokat tekintsék előnynek az alkalmazottak keresése és kiválasztása során; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a parlamenti bizottságok titkárságait, hogy segítsék a képviselőket a nemek arányának kiegyensúlyozottsága érdekében a bizottsági meghallgatásokon megszólalók esetében, egy nemi szempontból kiegyensúlyozott szakértői lista előterjesztésével; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a Parlament titkárságán és képviselőcsoportjaiban a nemek közötti egyenlőség javítása terén elért tényleges előrelépés érdekében kulturális váltásra van szükség a fogalmi és viselkedésbeli attitűdök megváltoztatásához, az egyenlőség kultúrájának továbbfejlesztésével a titkárságon belül; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  HL C 224., 2018.6.27., 96. o.

(2)  HL C 341. E, 2010.12.16., 35. o.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 65. o.

(4)  HL C 251. E, 2013.8.31., 1. o.

(5)  HL C 316., 2016.8.30., 2. o.

(6)  HL C 263., 2018.7.25., 49. o.

(7)  HL C 61. E, 2004.3.10., 384. o.

(8)  HL C 244. E, 2007.10.18., 225. o.

(9)  HL C 184. E, 2010.7.8., 18. o.

(10)  HL C 212. E, 2010.8.5., 32. o.

(11)  HL C 251. E, 2013.8.31., 11. o.

(12)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(13)  HL C 35., 2018.1.31., 35. o.

(14)  HL C 50., 2018.2.9., 15. o.

(15)  HL C 346., 2018.9.27., 192. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0331.

(17)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

(18)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21)  https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0455.

(23)  „A nemek közötti szakadékról szóló 2016. évi jelentés”, Világgazdasági Fórum, 2016., https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016

(24)  „Fenntartható fejlődés az Európai Unióban: Az EU-n belül a fenntartható fejlesztési célok felé tett előrehaladásról szóló nyomon követési jelentés”, Eurostat, 2018, https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329

(25)  „Nők az Európai Parlamentben” című jelentés, Európai Parlament, 2018. március 8., http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB%282018%290001_HU.pdf

(26)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/24

---

P8_TA(2019)0011

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásról (2018/2222(INI))

(2020/C 411/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2018)0445), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2018)0445),

| — | tekintettel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2016-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló, 2017. november 13-i számvevőszéki jelentésre, a Közös Vállalkozás válaszával együtt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2016-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló, 2017. november 13-i számvevőszéki jelentésre, a Közös Vállalkozás válaszával együtt,

| — | tekintettel az ITER projekt reformjához történő uniós hozzájárulásról szóló, 2017. június 14-i bizottsági közleményre (COM(2017)0319), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ITER projekt reformjához történő uniós hozzájárulásról szóló, 2017. június 14-i bizottsági közleményre (COM(2017)0319),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0393/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0393/2018),

| A. | mivel a magfúzió mint potenciálisan kimeríthetetlen, biztonságos, éghajlatkímélő, környezeti szempontból felelősségteljes és gazdaságilag versenyképes energiaforrás a jövőben kulcsszerepet tölthet be az európai és globális energiaágazatban; |
| --- | --- |

A.

mivel a magfúzió mint potenciálisan kimeríthetetlen, biztonságos, éghajlatkímélő, környezeti szempontból felelősségteljes és gazdaságilag versenyképes energiaforrás a jövőben kulcsszerepet tölthet be az európai és globális energiaágazatban;

| B. | mivel a magfúzió már konkrét lehetőségeket kínál az ipar számára, és pozitívan hat a munkahelyteremtésre, a gazdasági növekedésre és az innovációra, kedvező hatást gyakorolva a fúziós és az energetikai területeken túl is; |
| --- | --- |

B.

mivel a magfúzió már konkrét lehetőségeket kínál az ipar számára, és pozitívan hat a munkahelyteremtésre, a gazdasági növekedésre és az innovációra, kedvező hatást gyakorolva a fúziós és az energetikai területeken túl is;

| C. | mivel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás koordinálja a fúzióval kapcsolatos tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket; |
| --- | --- |

C.

mivel a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás koordinálja a fúzióval kapcsolatos tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket;

| D. | mivel Európa kezdettől fogva vezető szerepet játszott az ITER-projektben, amelyet az ITER-megállapodás nem európai aláíróival (Egyesült Államok, Oroszország, Japán, Kína, Dél-Korea és India) szoros együttműködésben fejlesztettek ki, és mivel a Közös Vállalkozáson keresztül nyújtott európai hozzájárulás a projekt építési költségeinek 45 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa kezdettől fogva vezető szerepet játszott az ITER-projektben, amelyet az ITER-megállapodás nem európai aláíróival (Egyesült Államok, Oroszország, Japán, Kína, Dél-Korea és India) szoros együttműködésben fejlesztettek ki, és mivel a Közös Vállalkozáson keresztül nyújtott európai hozzájárulás a projekt építési költségeinek 45 %-át teszi ki;

| E. | mivel a 2007/198/Euratom tanácsi határozat módosítására irányuló bizottsági javaslat célja, hogy a következő többéves pénzügyi keret teljes időtartama alatt biztosítsa az ITER-projektben való folyamatos európai részvétel finanszírozását annak érdekében, hogy garantálja a magfúzió polgári felhasználásának fejlesztése terén kulcsfontosságú tudományos áttörést célul kitűző projekt folytonosságát, amely végeredményben várhatóan megkönnyíti az olyan biztonságos, életképes energiatermelést, amely egyben megfelel a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2007/198/Euratom tanácsi határozat módosítására irányuló bizottsági javaslat célja, hogy a következő többéves pénzügyi keret teljes időtartama alatt biztosítsa az ITER-projektben való folyamatos európai részvétel finanszírozását annak érdekében, hogy garantálja a magfúzió polgári felhasználásának fejlesztése terén kulcsfontosságú tudományos áttörést célul kitűző projekt folytonosságát, amely végeredményben várhatóan megkönnyíti az olyan biztonságos, életképes energiatermelést, amely egyben megfelel a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek;

| 1. | üdvözli a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatot, amely megalapozza a Közös Vállalkozás tevékenységeinek finanszírozását a 2021-től 2027-ig tartó időszakra az Euratom-szerződés keretében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács nem konzultált az Európai Parlamenttel az említett javaslatról, és üdvözli a Bizottságnak az „az Unió helyzete 2018” beszédben kinyilvánított szándékát, amely szerint „mérlegelni fogja a minősített többségi szavazás lehetőségét az Euratom Szerződés esetleges reformjáról”; elvárja, hogy egy ilyen reform szükségszerűen társjogalkotói hatásköröket eredményezzen a Parlament számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet a kísérleti reaktor építésének késedelmére, mivel eredetileg úgy tervezték, hogy az ITER-t 2020-ig kell megépíteni, ám 2016-ban az ITER Tanácsa új ütemtervet hagyott jóvá az „Első plazma” művelet 2025 decemberéig való megvalósítására, ami az ITER megépítésének legkorábbi, műszakilag lehetséges időpontja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy nem szabad túllépni a Közös Vállalkozásnak a 2021–2027 közötti időszakra nyújtott Euratom-hozzájárulást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy elkerülhesse a projekt várható költségének többszöri, felfelé történő felülvizsgálatát, hogy elkerülje az operatív mérföldkövek várható időpontjainak késedelmeit, valamint hogy a lehető legnagyobb mértékben biztosítsa a menetrend megbízhatóságát, az ITER-szervezetnek be kell terveznie egy észszerű rendkívüli tartalékot valamennyi felülvizsgált menetrendbe; ennek kapcsán támogatja a menetrend tekintetében a 24 hónapos, a költségvetés tekintetében a 10–20 %-os céltartalékot a Bizottság javaslatának vonatkozásában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az ITER szervezete által a kockázatkezelés terén alkalmazott új megközelítést, és ösztönzi az ITER tanácsát, az albizottságok számának további csökkentésére, funkcióik ésszerűsítésére és az átfedések megszüntetésére; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Tanácsot, hogy az alábbi módosításokkal hagyja jóvá a Bizottság javaslatát:






  — | az Euratom hozzájárulását a Közös Vállalkozáshoz állandó és folyó árakon egyaránt tüntesse fel, |
| --- | --- | --- |

7.

—

az Euratom hozzájárulását a Közös Vállalkozáshoz állandó és folyó árakon egyaránt tüntesse fel,

| — | az egyértelműség érdekében a szövegben végig a „Közösség” szó helyett az „Euratom” kifejezést használja, |
| --- | --- |

—

az egyértelműség érdekében a szövegben végig a „Közösség” szó helyett az „Euratom” kifejezést használja,

| — | egyértelmű rendelkezéseket illesszen be a Közös Vállalkozás irányító testületét segítő bizottságokra, különösen az igazgatási és irányítóbizottságra, a közbeszerzéssel és szerződésekkel foglalkozó bizottságra és a műszaki tanácsadó testületre vonatkozóan összetételük, állandó vagy ideiglenes státuszuk, az ülések száma és tagjaik díjazásának módja tekintetében, |
| --- | --- |

—

egyértelmű rendelkezéseket illesszen be a Közös Vállalkozás irányító testületét segítő bizottságokra, különösen az igazgatási és irányítóbizottságra, a közbeszerzéssel és szerződésekkel foglalkozó bizottságra és a műszaki tanácsadó testületre vonatkozóan összetételük, állandó vagy ideiglenes státuszuk, az ülések száma és tagjaik díjazásának módja tekintetében,

| — | értékelje és szüntesse meg az igazgatási és irányítóbizottság és a műszaki tanácsadó testület közötti hatásköri átfedéseket a projekttervek és a munkaprogramok tekintetében, |
| --- | --- |

—

értékelje és szüntesse meg az igazgatási és irányítóbizottság és a műszaki tanácsadó testület közötti hatásköri átfedéseket a projekttervek és a munkaprogramok tekintetében,

| — | vezessen be az ITER fogadó államának hozzájárulásaira vonatkozó rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

vezessen be az ITER fogadó államának hozzájárulásaira vonatkozó rendelkezéseket,

| — | a III. mellékletben („A pénzügyi szabályzat általános elvei”) írja elő, hogy a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata határozza meg a természetbeni hozzájárulások értékelésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat, |
| --- | --- |

—

a III. mellékletben („A pénzügyi szabályzat általános elvei”) írja elő, hogy a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata határozza meg a természetbeni hozzájárulások értékelésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat,

| — | foglaljon bele az 5. cikkbe és a III. mellékletbe olyan rendelkezéseket, amely lehetővé teszi a közös vállalkozás számára, hogy pénzügyi eszközök formájában finanszírozást kapjon a jövőbeli InvestEU programmal összhangban végrehajtott vegyesfinanszírozási műveletekkel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

foglaljon bele az 5. cikkbe és a III. mellékletbe olyan rendelkezéseket, amely lehetővé teszi a közös vállalkozás számára, hogy pénzügyi eszközök formájában finanszírozást kapjon a jövőbeli InvestEU programmal összhangban végrehajtott vegyesfinanszírozási műveletekkel kapcsolatban,

| — | tisztázza az Egyesült Királyság szerepét és hozzájárulását az Euratom szerződésben való státuszának fényében, különös tekintettel az ITER-ben való esetleges részvételre, |
| --- | --- |

—

tisztázza az Egyesült Királyság szerepét és hozzájárulását az Euratom szerződésben való státuszának fényében, különös tekintettel az ITER-ben való esetleges részvételre,

| — | illesszen be rendelkezéseket az ITER és az Euratom 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó kutatási és képzési programja közötti szinergiákra és együttműködésre vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

illesszen be rendelkezéseket az ITER és az Euratom 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó kutatási és képzési programja közötti szinergiákra és együttműködésre vonatkozóan,

| — | mérlegelje az együttműködést a kis és közepes méretű diszruptív magánszereplőkkel, például az új módszerekkel és technológiákkal kísérletező induló vállalkozásokkal, a kutatási programban és a tudományos és technológiai fúziós kutatás területén kijelölt szervezetek hálózatában; |
| --- | --- |

—

mérlegelje az együttműködést a kis és közepes méretű diszruptív magánszereplőkkel, például az új módszerekkel és technológiákkal kísérletező induló vállalkozásokkal, a kutatási programban és a tudományos és technológiai fúziós kutatás területén kijelölt szervezetek hálózatában;

| — | pontosítsa a Közös Vállalkozás által készített éves jelentésekre és értékelésekre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

—

pontosítsa a Közös Vállalkozás által készített éves jelentésekre és értékelésekre vonatkozó rendelkezéseket;

| — | a javaslatba foglaljon bele az ITER projektben jelenleg használt anyagok további felhasználása lehetőségének vizsgálatára irányuló ajánlást. |
| --- | --- |

—

a javaslatba foglaljon bele az ITER projektben jelenleg használt anyagok további felhasználása lehetőségének vizsgálatára irányuló ajánlást.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 90., 2007.3.30., 58. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/27

---

P8_TA(2019)0012

Az uniós költségvetés közszféra reformjára való felhasználásának értékelése

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az uniós költségvetésnek a közszféra reformjához való felhasználása módjának értékeléséről (2018/2086(INI))

(2020/C 411/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által 2016-ben közzétett, „A közszféra reformja: hogyan fordítják az uniós költségvetést ennek ösztönzésére?” című tanulmányra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által 2016-ben közzétett, „A közszféra reformja: hogyan fordítják az uniós költségvetést ennek ösztönzésére?” című tanulmányra (1),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiára,

| — | tekintettel a jelenlegi uniós finanszírozási időszakra (2014–2020) és a 2021–2028 közötti időszakra szóló új többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jelenlegi uniós finanszírozási időszakra (2014–2020) és a 2021–2028 közötti időszakra szóló új többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel a társjogalkotók által 2018 júliusában elfogadott megállapodásra, amely szerint növelik a strukturálisreform-támogató program (SRSP) költségvetését, |
| --- | --- |

—

tekintettel a társjogalkotók által 2018 júliusában elfogadott megállapodásra, amely szerint növelik a strukturálisreform-támogató program (SRSP) költségvetését,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 197. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 197. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0378/2018),

| A. | mivel az uniós költségvetés végrehajtása szempontjából a tagállamok közigazgatása alapvető fontosságú, és utóbbi hatékony működése elősegítheti az Unión belüli bőséget és jólétet növelő, korszerű rendszerek létrehozását; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós költségvetés végrehajtása szempontjából a tagállamok közigazgatása alapvető fontosságú, és utóbbi hatékony működése elősegítheti az Unión belüli bőséget és jólétet növelő, korszerű rendszerek létrehozását;

| B. | mivel az új többéves pénzügyi keretről (TPK) szóló javaslat jelenlegi formájában nem tartalmaz külön célkitűzést a közigazgatásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

B.

mivel az új többéves pénzügyi keretről (TPK) szóló javaslat jelenlegi formájában nem tartalmaz külön célkitűzést a közigazgatásra vonatkozóan;

| 1. | megállapítja, hogy a közigazgatással kapcsolatos hatáskörök a Bizottság különböző szervezeti egységei között vannak megosztva, és hogy ez bonyolulttá teszi az illetékes szervezeti egységek, uniós finanszírozású programok és kezdeményezések hatékony koordinációját; elvárja valamennyi technikai segítségnyújtási program fokozottabb összehangolását, hogy elkerülhető legyen az intézkedések közötti átfedés és hatékonyságcsökkenés, ami hiábavalóvá tenné a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a szinergiák kiaknázása érdekében előmozdítsa az alapok kombinálását; felszólítja a Bizottságot a bevált módszerek cseréjét szolgáló rendszereinek javítására, hogy ily módon a tagállamok a bérek leértékelődésével járó intézkedések bevezetése, illetve társadalmilag fenntarthatatlan reformok nélkül ültethessék át a bevált módszereket a gyakorlatba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottság következő elnökét, hogy jelöljön ki külön biztost, aki a jobb közigazgatás és kormányzás kérdéseiért felel majd; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a közszféra hatékony reformja elengedhetetlen ahhoz, hogy hozzásegítsük a tagállamokat a változó körülményekhez való alkalmazkodáshoz, növeljük ellenálló képességüket a jövőbeli válságok megelőzése érdekében, bővítsük az e-kormányzást, és szerte az Unióban javítsuk a szolgáltatások nyújtását – különös tekintettel az új technológiákra és az informatikai rendszerekre –, valamint hogy azokban a helyzetekben, amelyekben a közszektor tényezőként jelenik meg, jelentős mértékben előmozdítaná az uniós források pazarlásának, eltűnésének vagy csalárd felhasználásának és az annak való kitettségnek a visszaszorítását; kéri ezért, hogy a következő programozási időszakokban is biztosítsanak finanszírozást az e-kormányzat kiépítésére irányuló műveletek számára, összhangban az e-kormányzatra vonatkozó uniós cselekvési tervben meghatározott elvekkel és prioritásokkal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy különösen a lemaradt régiók esetében gyakran nehézségekbe ütközik a finanszírozáshoz való hozzáférés vagy annak igénybevétele bürokratikus problémák, valamint az adminisztratív kapacitás problémái vagy szabálytalanságok miatt; reméli, hogy ennek kapcsán a tagállamok olyan konkrét reformokat fognak végrehajtani, amelyek lehetővé teszik a helyes ügyintézés elvének alkalmazását és elősegítik a bírósági eljárások felgyorsítását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy az uniós költségvetés hozzávetőleg 9 milliárd eurót biztosít az uniós tagállamok közigazgatási reformjának támogatására; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e pénzügyi támogatást egészítse ki a tudás, tapasztalatok és bevált gyakorlatok tagállamok közötti, célzott megosztásával; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a tagállamokkal folytatott együttműködést az elmaradottabb régiók támogatása terén, a kapacitások és az adminisztratív irányítás fejlesztése révén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólít az olyan programok végrehajtását ösztönző intézkedésekre, amelyek elősegítik az emberi erőforrásra vonatkozó stratégiák kidolgozását és végrehajtását, például a bevált gyakorlatok tagállamok közti cseréje révén, a vezetők és egyéb főbb szereplők bevonása mellett; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy gyakran számos tekintetben átfedés van az egyes operatív programok és egyéb uniós finanszírozási források között és felszólít javaslatok benyújtására; ennek megfelelően reméli a koordinációt, a kiegészítő jelleget és az egyszerűsítést célzó beavatkozások javítását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell az operatív programok lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát módon történő végrehajtásáról; elengedhetetlennek tartja, hogy a tagállamok tartózkodjanak olyan szabályok bevezetésétől, amelyek megnehezítik a pénzeszközök felhasználását a kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megállapítja, hogy a Bizottság a közigazgatás tekintetében sem egységes és közös értékelési kerettel, sem szisztematikus adatgyűjtési módszerrel nem rendelkezik; aggodalommal állapítja meg, hogy ilyen eszközök híján a Bizottság hiányos elemzéseket készít a tagállamokban fennálló problémákról; javasolja, hogy az éves növekedési jelentésbe illesszék vissza a közigazgatásról és a kormányzástól szóló külön fejezetet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy előzetesen értékelje a fejlesztési politikák végrehajtásáért felelős szervezetek igazgatási kapacitását, támogatva, hogy a különösen fontos stratégiai projektek esetében a programok és egyedi beavatkozások végrehajtásának megerősítésére és felgyorsítására képes nemzeti szerveket és ügynökségeket vegyenek igénybe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretet fel kell használni azon programok ösztönzésére, amelyek jobb közigazgatást és kormányzást eredményeznek, különösen a tagállamoknak gazdasági visszaesés idején történő megsegítése céljából, elismerve, hogy ilyen körülmények között a közigazgatási rendszerek reformja segíthet az érintett tagállamoknak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben javaslatokat tettek a programok közötti átfedések elkerülése és a további egyszerűsítés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bátorítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben dolgozzon ki külön értékelési keretet, amely magában foglalja a minőségi közigazgatás mennyiségi és minőségi szempontjait, és alakítson ki saját elemzési kapacitásokat; hangsúlyozza, hogy minden tagállam esetében meg kell határozni a gyenge pontokat, és a rendelkezésre álló források felhasználásával az előzetes feltételrendszer kritériumának megerősítése és célok kitűzése révén ösztönözni kell a problémák megoldására szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | javasolja, hogy a Bizottság fokozza a tagállamokkal folytatott szakpolitikai párbeszédet egy erre létrehozott fórum létrehozásának biztosításával; |
| --- | --- |

15.

| 16. | javasolja, hogy parlamenti naptárában különítsenek el külön időszakot a nemzeti parlamentekkel az Unión belül a közigazgatás javításával összefüggő kérdésekről folytatott strukturált párbeszéd számára; felszólítja az Európai Uniót, hogy a 11. tematikus célkitűzés keretében javítsa az európai strukturális és beruházási (esb-) alapok nyomon követését és értékelését, konkrét mutatószámokat bevezetve a közigazgatási reformokra vonatkozó uniós célkitűzések és prioritások megvalósítása terén elért előrehaladás értékelésére; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli, hogy egy olyan referenciamutatót dolgoznak ki, amely azt értékeli, hogy az uniós tagjelölt országok közigazgatása mennyiben képes megfelelni az uniós tagsággal járó kötelezettségeknek; reméli, hogy a tagállamok olyan belső reformokat fognak végrehajtani, amelyek még kézzelfoghatóbbá teszik a jó közigazgatás elvének alkalmazását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy a Bizottság és néhány tagállam társalapítója az Európai Közszféra Díjnak (EPSA), amely az európai közszféra legjobb, leginnovatívabb és leghatékonyabb szereplőit fogja össze; úgy véli, hogy a Bizottságnak több lehetőséget kellene biztosítania a tanulásra és az információcserére, és Európa-szerte szélesebb kör elérését kellene megcéloznia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a közigazgatásokon belül olyan innovatív folyamatokat kell támogatni, amelyek elősegítik a jobb összekapcsolódást és a digitalizálást, továbbá a polgároknak, vállalkozásoknak és a hatóságoknak nyújtott minőségi digitális szolgáltatásokat, egyúttal folyamatosan lépést tartva az új technológiák gyors fejlődésével a kapcsolódó területeken; üdvözli, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletre (CPR) irányuló új javaslat ellátja a jövőbeni kedvezményezetteket az ahhoz szükséges információval, hogy mielőbb használni tudják a rendszereket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy a helyi közigazgatás bevonása előfeltétele az e területre vonatkozó, uniós szintű célkitűzések elérésének; felhívja a figyelmet a tallinni nyilatkozatban foglalt azon javaslatra, hogy nemzeti szinten „meg kell erősíteni a helyi és regionális hatóságokkal közös kormányzási struktúrákat” (2); |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli azokat a meglévő hálózatokat (3), amelyek a – különösen az uniós forrásokból részesülő – tagállamok képviselőit fogják össze annak érdekében, hogy a bevált gyakorlatok megosztása és a kölcsönös tanulás révén javítsák a közigazgatást; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a meglévő hálózatok jelentősen javíthatnák teljesítményüket, ha ambiciózusabb célkitűzéseket határoznának meg és proaktívabb megközelítést, például teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulást alakítanának ki, a tagállamok önértékelését egy magasabb szintű szakértői értékelési rendszerrel ötvözve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy ítéli meg, hogy a minőségi közigazgatás elengedhetetlen feltétele a többéves pénzügyi tervben és másutt meghatározott uniós szakpolitikai célkitűzések elérésének; hangsúlyozza a megfelelő kommunikáció és a politikai tudatosság jelentőségét a bizalomépítés, valamint a pozitív reformintézkedések és programok ösztönzése szempontjából; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy folyamatosan értékelni kell azt, hogy a kohéziós politikák megfelelnek-e az addicionalitás és a kiegészítő jelleg elvének a rendes forrásokból finanszírozott műveletekkel kapcsolatban, illetve nem utolsósorban annak biztosítása érdekében, hogy a kohéziós politikák ne helyettesítsék a rendes nemzeti forrásokat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy a legutóbbi programozási időszak során mennyiségileg növekedtek az esb-alapokban a regionális végrehajtási terv céljára rendelkezésre álló források, javítani lehetne a nyomon követést a regionális végrehajtási tervre a finanszírozással gyakorolt hatás elemzése érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kéri, hogy folytassák a munkát a Bizottság azon munkacsoportjai, amelyek feladata a tagállamok nemzeti hatóságainak segítése a kohéziós alapok hatékonyabb felhasználása terén azon országokban, amelyek lemaradtak az esb-alapok felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza a reformot támogató program fontosságát, és reméli, hogy a következő programozási időszakban meg fogják azt erősíteni, jól meghatározva szerepét, amelynek a technikai segítségnyújtás helyett inkább a reformok megkönnyítésére kell irányulnia, javítva a hatékonyságot és az eredményességet, és nem csökkentve a kohéziós költségvetést a Bizottság által a 2021–2027-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben jelenleg javasolt összegekkel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy az EU – annak ellenére, hogy nem rendelkezik közvetlen jogi hatáskörrel az igazgatási ágazatban – pozitív hatást gyakorol a tagállamok közigazgatásaira, és közvetett szerepet is játszik adminisztratív előírások kidolgozása révén a közösségi vívmányok területén és a bevált gyakorlatok Unión belüli megosztásával, valamint a közigazgatás reformját támogató és ösztönző költségvetési eszközökön keresztül, amelyek célja az igazgatási kapacitások megerősítése, a közigazgatás hatékonyságának növelése és az innováció ösztönzése a közszférában; |
| --- | --- |

28.

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Tanulmány – „A közszféra reformja: hogyan fordítják az uniós költségvetést ennek ösztönzésére?”, Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, D. Tematikus Főosztály – Költségvetési ügyek, 2016.

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/ministerial-declaration-egovernment-tallinn-declaration

(3)  Az Európai Közigazgatási Hálózat (EUPAN); a Közigazgatással és Kormányzással foglalkozó Tematikus Hálózat (PAG) és más olyan platformok és hálózatok, amelyek különös hangsúlyt fektetnek az igazságszolgáltatásra, a korrupció megelőzésére, a digitalizációra, a közbeszerzésekre stb.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/30

---

P8_TA(2019)0013

Uniós iránymutatások, valamint a vallás vagy meggyőződés szabadságának az Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős uniós különmegbízott megbízatása

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása a vallás vagy meggyőződés szabadságának az Európai Unión kívüli előmozdításával kapcsolatos uniós iránymutatásokról és a kérdésért felelős különmegbízott megbízatásáról (2018/2155(INI))

(2020/C 411/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a vallás- és lelkiismereti szabadságnak az 1948-ban aláírt Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (EJEE) 18. cikkében, az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) 18. cikkében, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló 1981-es nyilatkozatban, az Emberi Jogok Európai Egyezménye 9. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartája 10., 21. és 22. cikkében garantált nemzetközi jogi védelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás- és lelkiismereti szabadságnak az 1948-ban aláírt Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (EJEE) 18. cikkében, az 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) 18. cikkében, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló 1981-es nyilatkozatban, az Emberi Jogok Európai Egyezménye 9. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartája 10., 21. és 22. cikkében garantált nemzetközi jogi védelmére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a 1948. évi EJEE 18. cikkével kapcsolatos, 1993. július 30-i 22. számú megjegyzésére, valamint a vallás és meggyőződés miatti intolerancia, a negatív sztereotípiák, a megbélyegzés, a megkülönböztetés, az erőszak és az erőszakra való uszítás elleni küzdelemről szóló, 2011. április 12-i 16/18. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a 1948. évi EJEE 18. cikkével kapcsolatos, 1993. július 30-i 22. számú megjegyzésére, valamint a vallás és meggyőződés miatti intolerancia, a negatív sztereotípiák, a megbélyegzés, a megkülönböztetés, az erőszak és az erőszakra való uszítás elleni küzdelemről szóló, 2011. április 12-i 16/18. számú határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak 2. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak 2. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 17. cikkére,

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, hátrányos megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos európai uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, valamint a 2015–2019 közötti időszakra szóló, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos európai uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, valamint a 2015–2019 közötti időszakra szóló, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos cselekvési tervre,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, 2013. június 24-i uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló, 2013. június 24-i uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások tervezetéről szóló, a Tanácshoz intézett, 2013. június 13-i európai parlamenti ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások tervezetéről szóló, a Tanácshoz intézett, 2013. június 13-i európai parlamenti ajánlásra (1),

| — | tekintettel „a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében” című, 2011. január 20-i (2), a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett ISIS/Dáis általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i (3) és a rohindzsák helyzetéről szóló, 2017. december 14-i állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a keresztények helyzetéről a vallásszabadság összefüggésében” című, 2011. január 20-i (2), a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett ISIS/Dáis általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i (3) és a rohindzsák helyzetéről szóló, 2017. december 14-i állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékeléséről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (5) és különösen annak (27) és (28) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó új uniós megközelítésről – a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozása óta végzett tevékenységeinek értékeléséről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (5) és különösen annak (27) és (28) bekezdésére,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2016. december 14-i (6) és 2017. november 23-i állásfoglalásaira (7), 2015-re vonatkozóan különösen az állásfoglalás (14) bekezdésére, 2016-ra vonatkozóan pedig különösen az állásfoglalás (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2016. december 14-i (6) és 2017. november 23-i állásfoglalásaira (7), 2015-re vonatkozóan különösen az állásfoglalás (14) bekezdésére, 2016-ra vonatkozóan pedig különösen az állásfoglalás (8) bekezdésére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala által 2012. október 5-én közzétett, a megkülönböztetésre, ellenségeskedésre vagy erőszakra uszító, nemzeti, faji vagy vallási alapú gyűlöletkeltés tilalmáról szóló „rabati cselekvési tervre”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala által 2012. október 5-én közzétett, a megkülönböztetésre, ellenségeskedésre vagy erőszakra uszító, nemzeti, faji vagy vallási alapú gyűlöletkeltés tilalmáról szóló „rabati cselekvési tervre”,

| — | tekintettel a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős különmegbízott megbízatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős különmegbízott megbízatására,

| — | tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását szolgáló finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 235/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását szolgáló finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 235/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, jogokon alapuló, az összes emberi jogra kiterjedő megközelítésről szóló, 2014. május 19-i tanácsi következtetésekre, valamint az „Eszköztár az uniós fejlesztési együttműködésnek az összes emberi jogra kiterjedő, az emberi jogok érvényesítésén alapuló megközelítéséhez” című, 2014. április 30-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, jogokon alapuló, az összes emberi jogra kiterjedő megközelítésről szóló, 2014. május 19-i tanácsi következtetésekre, valamint az „Eszköztár az uniós fejlesztési együttműködésnek az összes emberi jogra kiterjedő, az emberi jogok érvényesítésén alapuló megközelítéséhez” című, 2014. április 30-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0152),

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 2015-ben Ráif Badavi szaúd-arábiai bloggernek és aktivistának ítélték oda figyelemreméltó erőfeszítéseiért annak érdekében, hogy elősegítse a vallási és politikai nyílt párbeszédet hazájában; tekintettel arra, hogy továbbra is fogva tartják, miután az iszlám állítólagos „megsértése” miatt 10 év börtönbüntetésre, 1 000 korbácsütésre és komoly pénzbüntetésre ítélték, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 2015-ben Ráif Badavi szaúd-arábiai bloggernek és aktivistának ítélték oda figyelemreméltó erőfeszítéseiért annak érdekében, hogy elősegítse a vallási és politikai nyílt párbeszédet hazájában; tekintettel arra, hogy továbbra is fogva tartják, miután az iszlám állítólagos „megsértése” miatt 10 év börtönbüntetésre, 1 000 korbácsütésre és komoly pénzbüntetésre ítélték,

| — | tekintettel Ászja Bibi pakisztáni keresztény asszony ügyére, akit istenkáromlás vádjával bebörtönöztek és halálra ítéltek, és a közelmúltbeli felmentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ászja Bibi pakisztáni keresztény asszony ügyére, akit istenkáromlás vádjával bebörtönöztek és halálra ítéltek, és a közelmúltbeli felmentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0449/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0449/2018),

| A. | mivel a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadsága, amelyet az uniós keret és ezen állásfoglalás általánosságban a vallás vagy meggyőződés szabadságaként említ, minden emberi lényt egyformán megillető emberi jog és minden egyént megillető alapvető jog, amely nem képezheti semmiféle megkülönböztetés tárgyát, amint azt a nemzetközi és európai alapító szövegek, köztük az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája is rögzítik; mivel mindenkinek joga van emberi jogai sérthetetlenségéhez, nemzeti, képességen alapuló, nemi, szexuális irányultságon, vallási meggyőződésen vagy vallási meggyőződés hiányán alapuló megkülönböztetés nélkül, ahogy azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata és az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzítik; mivel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke alapján az Unió nemzetközi szintű fellépésének azokra az elvekre kell épülnie, amelyek létrehozását vezérelték; mivel a szerződés 2. cikke alapján az Unió olyan társadalmakra épül, amelyekben a pluralizmus és a tolerancia érvényesül; |
| --- | --- |

A.

mivel a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadsága, amelyet az uniós keret és ezen állásfoglalás általánosságban a vallás vagy meggyőződés szabadságaként említ, minden emberi lényt egyformán megillető emberi jog és minden egyént megillető alapvető jog, amely nem képezheti semmiféle megkülönböztetés tárgyát, amint azt a nemzetközi és európai alapító szövegek, köztük az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája is rögzítik; mivel mindenkinek joga van emberi jogai sérthetetlenségéhez, nemzeti, képességen alapuló, nemi, szexuális irányultságon, vallási meggyőződésen vagy vallási meggyőződés hiányán alapuló megkülönböztetés nélkül, ahogy azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata és az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzítik; mivel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke alapján az Unió nemzetközi szintű fellépésének azokra az elvekre kell épülnie, amelyek létrehozását vezérelték; mivel a szerződés 2. cikke alapján az Unió olyan társadalmakra épül, amelyekben a pluralizmus és a tolerancia érvényesül;

| B. | mivel az egyház és az állam szétválasztásának elve világszerte és Európában is elsődleges fontosságú alkotmányos alapelv; |
| --- | --- |

B.

mivel az egyház és az állam szétválasztásának elve világszerte és Európában is elsődleges fontosságú alkotmányos alapelv;

| C. | mivel az Európai Parlament a szekularizmust a vallási és politikai fennhatóság szigorú szétválasztásaként határozta meg, amely elutasít minden vallási beavatkozást a közintézmények működésébe, és minden állami beavatkozást a vallási ügyekbe, azon szabályok kivételével, amelyek célja a közbiztonság és közrend megőrzésére (többek között mások szabadságainak tiszteletben tartására) irányuló szabályok betartása, illetve mindenki számára ugyanolyan lelkiismereti szabadság biztosítása, függetlenül attól, hogy az illető hívő, szabadgondolkodó vagy ateista; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament a szekularizmust a vallási és politikai fennhatóság szigorú szétválasztásaként határozta meg, amely elutasít minden vallási beavatkozást a közintézmények működésébe, és minden állami beavatkozást a vallási ügyekbe, azon szabályok kivételével, amelyek célja a közbiztonság és közrend megőrzésére (többek között mások szabadságainak tiszteletben tartására) irányuló szabályok betartása, illetve mindenki számára ugyanolyan lelkiismereti szabadság biztosítása, függetlenül attól, hogy az illető hívő, szabadgondolkodó vagy ateista;

| D. | mivel a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglalja az egyén azon jogát, hogy megválassza, miben hisz, illetve nem hisz, korlátozások nélkül megváltoztassa vagy elhagyja vallását vagy meggyőződését, valamint egyénileg vagy közösségben, a magánéletben és nyilvánosan gyakorolja és kifejezésre juttassa az általa választott gondolatot, lelkiismeretet, vallást és meggyőződést; mivel a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés kifejezésre juttatható istentisztelet, szertartások, vallásgyakorlat és oktatás útján is; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglalja a hívők és nem hívők közösségeinek azon jogát, hogy megőrizzék vagy elhagyják erkölcsi világképüket és azzal összhangban cselekedjenek, valamint vallási, világi és világnézeti szervezeteik azon jogát, hogy jogi személyiségként ismerjék el őket; mivel a bármely valláshoz vagy egyetlen valláshoz sem csatlakozó egyének védelme és a vallás vagy meggyőződés szabadsága megsértésének – például a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés vagy jogi korlátozások – hatékony kezelése elsődleges feltétele annak, hogy az egyének egyenlő módon élvezhessék a vallás vagy meggyőződés szabadságát; |
| --- | --- |

D.

mivel a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglalja az egyén azon jogát, hogy megválassza, miben hisz, illetve nem hisz, korlátozások nélkül megváltoztassa vagy elhagyja vallását vagy meggyőződését, valamint egyénileg vagy közösségben, a magánéletben és nyilvánosan gyakorolja és kifejezésre juttassa az általa választott gondolatot, lelkiismeretet, vallást és meggyőződést; mivel a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés kifejezésre juttatható istentisztelet, szertartások, vallásgyakorlat és oktatás útján is; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglalja a hívők és nem hívők közösségeinek azon jogát, hogy megőrizzék vagy elhagyják erkölcsi világképüket és azzal összhangban cselekedjenek, valamint vallási, világi és világnézeti szervezeteik azon jogát, hogy jogi személyiségként ismerjék el őket; mivel a bármely valláshoz vagy egyetlen valláshoz sem csatlakozó egyének védelme és a vallás vagy meggyőződés szabadsága megsértésének – például a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetés vagy jogi korlátozások – hatékony kezelése elsődleges feltétele annak, hogy az egyének egyenlő módon élvezhessék a vallás vagy meggyőződés szabadságát;

| E. | mivel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikke védi a teista, nem teista és ateista meggyőződésekhez, valamint a vallástalansághoz való jogot; mivel a valláshoz és meggyőződéshez, valamint azok elutasításához való jog olyan abszolút jog, amely semmilyen körülmények között sem korlátozható; |
| --- | --- |

E.

mivel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikke védi a teista, nem teista és ateista meggyőződésekhez, valamint a vallástalansághoz való jogot; mivel a valláshoz és meggyőződéshez, valamint azok elutasításához való jog olyan abszolút jog, amely semmilyen körülmények között sem korlátozható;

| F. | mivel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok oszthatatlanok, egymástól függnek és egymáshoz kapcsolódnak; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglal sok más emberi jogot és alapvető szabadságjogot, és függ azoktól, például a véleménynyilvánítás szabadságától, a gyülekezés és az egyesülés szabadságától, és ezek együttesen fontos szerepet játszanak a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok oszthatatlanok, egymástól függnek és egymáshoz kapcsolódnak; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglal sok más emberi jogot és alapvető szabadságjogot, és függ azoktól, például a véleménynyilvánítás szabadságától, a gyülekezés és az egyesülés szabadságától, és ezek együttesen fontos szerepet játszanak a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemben;

| G. | mivel a vallásszabadság azonnal érvényét veszti, ha annak gyakorlása sértené mások jogait és szabadságait, és mivel valamely vallás gyakorlása vagy meggyőződés követése soha, semmilyen ürüggyel nem igazolhatja az erőszakos szélsőségességet vagy a csonkítást, illetve senkinek nem adhat szabad kezet arra, hogy az egyén veleszületett méltóságát sértő módon cselekedjen; |
| --- | --- |

G.

mivel a vallásszabadság azonnal érvényét veszti, ha annak gyakorlása sértené mások jogait és szabadságait, és mivel valamely vallás gyakorlása vagy meggyőződés követése soha, semmilyen ürüggyel nem igazolhatja az erőszakos szélsőségességet vagy a csonkítást, illetve senkinek nem adhat szabad kezet arra, hogy az egyén veleszületett méltóságát sértő módon cselekedjen;

| H. | mivel a vallás vagy meggyőződés szabadságának tiszteletben tartása közvetlenül elősegíti a demokráciát, a fejlődést, a jogállamiságot, a békét és a stabilitást; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadságának megsértése elterjedt, a világ minden részén érint embereket, sérti az emberi élet méltóságát, és okot adhat az intolerancia fokozódására, valamint gyakran előre jelzi a potenciális erőszakos cselekményeket és konfliktusokat; mivel az államoknak kellő gondosságot kell gyakorolniuk, hogy megelőzzék, kivizsgálják és büntessék az emberek ellen azok vallása vagy meggyőződése alapján elkövetett erőszakos cselekedeteket vagy fenyegetéseket, valamint biztosítaniuk kell az elszámoltathatóságot is ilyen jogsértések esetén; |
| --- | --- |

H.

mivel a vallás vagy meggyőződés szabadságának tiszteletben tartása közvetlenül elősegíti a demokráciát, a fejlődést, a jogállamiságot, a békét és a stabilitást; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadságának megsértése elterjedt, a világ minden részén érint embereket, sérti az emberi élet méltóságát, és okot adhat az intolerancia fokozódására, valamint gyakran előre jelzi a potenciális erőszakos cselekményeket és konfliktusokat; mivel az államoknak kellő gondosságot kell gyakorolniuk, hogy megelőzzék, kivizsgálják és büntessék az emberek ellen azok vallása vagy meggyőződése alapján elkövetett erőszakos cselekedeteket vagy fenyegetéseket, valamint biztosítaniuk kell az elszámoltathatóságot is ilyen jogsértések esetén;

| I. | mivel az EUSZ 21. cikke értelmében az Unió külpolitikája irányelveinek keretében előmozdítja és védi az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemességét és oszthatatlanságát, valamint az emberi méltóság tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

I.

mivel az EUSZ 21. cikke értelmében az Unió külpolitikája irányelveinek keretében előmozdítja és védi az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemességét és oszthatatlanságát, valamint az emberi méltóság tiszteletben tartását;

| J. | mivel a kormányok és társadalmak által kialakított korlátozások és ellentétek továbbra is fennállnak számos országban; mivel bizonyos vallási kisebbségek fokozott fenyegetéseknek és üldöztetésnek vannak kitéve állami és nem állami szereplők részéről; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadságáért küzdő emberijog-védők világszerte egyre inkább fenyegetésekkel és támadásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

J.

mivel a kormányok és társadalmak által kialakított korlátozások és ellentétek továbbra is fennállnak számos országban; mivel bizonyos vallási kisebbségek fokozott fenyegetéseknek és üldöztetésnek vannak kitéve állami és nem állami szereplők részéről; mivel a vallás vagy meggyőződés szabadságáért küzdő emberijog-védők világszerte egyre inkább fenyegetésekkel és támadásokkal szembesülnek;

| K. | mivel a Tanács a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság uniós külpolitika általi előmozdítása céljából 2013 júniusában elfogadta a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokat, a Bizottság pedig 2016 májusában kinevezte a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős különmegbízottat egyéves megbízatással, amelyet azóta két alkalommal egy-egy évre megújított; |
| --- | --- |

K.

mivel a Tanács a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság uniós külpolitika általi előmozdítása céljából 2013 júniusában elfogadta a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokat, a Bizottság pedig 2016 májusában kinevezte a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős különmegbízottat egyéves megbízatással, amelyet azóta két alkalommal egy-egy évre megújított;

| L. | mivel az Unió nemzetközi szinten és többoldalú fórumokon előmozdítja a vallás vagy meggyőződés szabadságát, különösen azáltal, hogy vezető szerepet vállal a vallás vagy meggyőződés szabadságáról szóló tematikus határozatokban az ENSZ Közgyűlésében és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, valamint támogatja a vallás vagy meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatását és együttműködik vele, ugyanakkor együttműködik a hasonló nézeteket valló harmadik országokkal is; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió nemzetközi szinten és többoldalú fórumokon előmozdítja a vallás vagy meggyőződés szabadságát, különösen azáltal, hogy vezető szerepet vállal a vallás vagy meggyőződés szabadságáról szóló tematikus határozatokban az ENSZ Közgyűlésében és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, valamint támogatja a vallás vagy meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatását és együttműködik vele, ugyanakkor együttműködik a hasonló nézeteket valló harmadik országokkal is;

| M. | mivel a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság előmozdítása – többek között a hívők és nem hívők, valamint a vallási és meggyőződési kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelme számára biztosított civil társadalmi támogatás révén –, az emberijog-védők támogatása és a megkülönböztetés, például a valláson és meggyőződésen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem, valamint az interkulturális és vallásközi párbeszéd elősegítése a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) a 2014–2020 közötti időszakra szóló fő prioritása; mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és uniós pénzügyi eszközök, például a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (IcSP) és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) szintén támogattak olyan projekteket, amelyek a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság számára megfelelőbb környezetet alakítanak ki; |
| --- | --- |

M.

mivel a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság előmozdítása – többek között a hívők és nem hívők, valamint a vallási és meggyőződési kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelme számára biztosított civil társadalmi támogatás révén –, az emberijog-védők támogatása és a megkülönböztetés, például a valláson és meggyőződésen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem, valamint az interkulturális és vallásközi párbeszéd elősegítése a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) a 2014–2020 közötti időszakra szóló fő prioritása; mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA) és uniós pénzügyi eszközök, például a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI), a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (IcSP) és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) szintén támogattak olyan projekteket, amelyek a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság számára megfelelőbb környezetet alakítanak ki;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadsága, amelyet az uniós keret és ezen állásfoglalás általánosságban a vallás vagy meggyőződés szabadságaként említ, egyetemes emberi jog, az Unió értéke, valamint a méltóság fontos és tagadhatatlan pillére, amely jelentős hatást gyakorolt minden egyénre, azok személyes identitására és fejlődésére, valamint a társadalmakra; hangsúlyozza, hogy az egyének számára lehetővé kell tenni életük szabad, meggyőződésük szerinti szervezését; hangsúlyozza, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadsága magában foglalja a meggyőződés hiányához, a teista, a nem teista, a szabadgondolkodó és az ateista nézetek vallásához, illetve a hitmegtagadáshoz való jogot is; megerősíti, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságát valamennyi szereplőnek megfelelően védenie kell, elő kell mozdítania és fenn kell tartania, valamint a vallások és kultúrák közötti párbeszéd révén fokozni kell, összhangban az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkével és az Európai Uniónak az EUSZ-ben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített értékeivel; hangsúlyozza, hogy az államok kötelessége biztosítani a vallás vagy meggyőződés szabadságát és valamennyi egyént egyenlően, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetéstől mentesen kezelni, a békés, demokratikus és pluralista, a sokféleséget és a meggyőződéseket tiszteletben tartó társadalmak megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt években világszerte drámai mértékben fokozódott a vallás vagy meggyőződés szabadságának megsértése, ideértve a hívők vagy nem hívők üldözését is; elítéli a vallási kérdések politikai célú felhasználását, valamint a bármely egyén vagy személyek csoportja elleni erőszakot, zaklatást vagy társadalmi nyomást a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy meggyőződés alapján; elítéli az etnikai és vallási csoportok, nem hívők, ateisták és bármely más kisebbséggel szembeni üldözést és támadásokat, valamint a nők és lányok, illetve az egyének nemi irányultság alapján történő üldözését; elítéli az erőszakos megtérítéseket és a káros gyakorlatokat, így például a női nemi szervek megcsonkítását, a kényszerházasságokat és más gyakorlatokat, amelyek egy valláshoz vagy meggyőződéshez kapcsolódnak, vagy annak megnyilvánulásaiként értelmezhetők, és haladéktalan elszámoltathatóságot kér e jogsértések vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságának megsértései gyakran kiváltó okai vagy egyre inkább súlyosbító tényezői a háborúknak vagy a fegyveres konfliktusok egyéb formáinak, amelyek a humanitárius jog megsértéséhez, többek között tömeges emberölésekhez és népirtáshoz vezetnek; hangsúlyozza, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságának megsértése aláássa a demokráciát, akadályozza a fejlődést, valamint hátrányosan érinti az egyéb alapvető szabadságok és jogok gyakorlását; hangsúlyozza, hogy ez arra kötelezi a nemzetközi közösséget, az Uniót és tagállamait, hogy újból megerősítsék elszántságukat, és fokozzák a vallás vagy meggyőződés szabadságának mindenki számára történő előmozdítását célzó tevékenységüket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EUSZ 21. cikkével összhangban az Unió és tagállamai kötelezettséget vállaltak arra, hogy az Unió külpolitikáját vezérlő elvként fokozzák az emberi jogok tiszteletben tartását; határozottan üdvözli, hogy a 2013. évi uniós iránymutatások a vallás és meggyőződés szabadságának ösztönzését és védelmét általánosan érvényesítik az Unió külpolitikájában és külső fellépéseiben, és ezzel összefüggésben a tudatosság növelésére és az iránymutatások végrehajtására irányuló tevékenységek további megerősítését kéri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 17. cikkével összhangban az Unió elkötelezte magát az egyházakkal és a vallási és világnézeti szervezetekkel folytatott nyílt, átlátható és rendszeres párbeszéd fenntartása mellett; kiemeli e párbeszédeknek a többi emberi jog tiszteletben tartására gyakorolt hatásait; hangsúlyozza, hogy e vallások és kultúrák közötti párbeszédeket az Unió néhány nemzetközi partnere nagyobb nyitottsággal fogadja, és más területeken is a haladás kiindulópontját jelentik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elérjék a nem hívőket azokban az országokban, ahol nem tudnak gyűléseket szervezni, illetve nem élvezhetik a gyülekezési szabadság előnyeit; |
| --- | --- |

5.

A vallás vagy meggyőződés szabadságának nemzetközi kapcsolatok és együttműködés általi előmozdítására és védelmére irányuló uniós stratégia

| 6. | üdvözli, hogy az elmúlt években az Unió külpolitikájában és külső fellépéseiben fokozódott a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdítása, különösen az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv (2015–2019) révén; üdvözli, hogy e hangsúlynövekedés számos partnerország részéről bővülő kötelezettségvállalással párosul az EJEE és az ICCPR 18. cikkének való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság elnöke a Parlament 2016. február 4-i állásfoglalására reagálva még 2016-ban létrehozta a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáért felelős különmegbízott tisztségét; a különmegbízott kinevezését jelentős előrelépésként értékeli, és úgy tekinti, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságát az Unió külpolitikai és külső fellépéseinek emberi jogi napirendjén egyértelműen ismerik el mind kétoldalú, mind multilaterális téren, mind pedig a fejlesztési együttműködés keretében; ösztönzi a különmegbízottat, hogy folytassa szerepvállalását és együttműködését, valamint azt, hogy tevékenységei e tárgyban, többek között az uniós iránymutatások előmozdítása terén kiegészítik egymást az Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőéivel; pozitívan értékeli a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos és a DG DEVCO által a különmegbízottnak nyújtott tevékeny támogatást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy egymást kölcsönösen kiegészítve és megerősítve össze kell hangolni a vallás vagy meggyőződés szabadságának és a vallások közötti és azokon belüli, a lelkiismeretek közötti, a meggyőződések, a kultúrák és a nézetek közötti párbeszéd előmozdítására a vallási szélsőségek megelőzésére irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy fenntartsuk a világban a vallás vagy meggyőződés szabadságát, különösen a szomszédos és azon országokon belül, amelyekkel az Unió különleges kapcsolatokat ápol; hangsúlyozza, hogy a világnézeti, humanista és világi szervezetek szintén kulcsfontosságú szereplők a vallási szélsőségesség megelőzése szempontjából; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fokozott együttműködésre szólít fel a kisebbségek gondolat, lelkiismeret, vallás vagy meggyőződés alapján való üldözésének megelőzése, a sokszínűség jellemezte társadalmakon belüli békés egymás mellett élés feltételeinek megteremtése és a vallási vezetők és szereplők, tudósok, egyházak és egyéb vallási alapú szervezetek, a nem hívők csoportjai, a nemzeti emberi jogi intézmények, emberijog-védők, a nők és a fiatalok jogait védő szervezetek, a civil társadalom képviselői és a média közötti, folyamatos párbeszéd fenntartása érdekében; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az uniós küldöttségeket, hogy különböző partnereikkel közösen határozzák meg azokat a közös célkitűzéseket, amelyekkel elősegíthetik a vallás vagy meggyőződés szabadságát emberi jogi párbeszédek révén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a vallási ismeretek, valamint annak a tudásnak és felismerésnek a hiánya, hogy a vallások milyen szerepet töltenek be az emberiség nagy része számára, erősíti az előítéleteket és a sztereotípiákat, amelyek hozzájárulnak a népesség nagy része által tanúsított hozzáállással és viselkedéssel kapcsolatos feszültség, félreértések, valamint tiszteletlen és igazságtalan bánásmód növekedéséhez; hangsúlyozza az oktatás jelentőségét a vallás vagy meggyőződés szabadságának világszerte történő megőrzése és fejlesztése, valamint az intolerancia leküzdése szempontjából; felszólítja a tömegtájékoztatásért és a közösségi médiáért felelős vezetőket, hogy pozitívan és tisztelettel vegyenek részt a nyilvános vitákban, kerüljék a negatív előítéletek és sztereotípiák használatát a vallásokkal és hívőkkel szemben, és felelősségteljesen éljenek a véleménynyilvánítás szabadságával az emberi jogok európai egyezményének 10. cikkében előírtak szerint; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fájlalja, hogy egyes országok olyan büntető törvényeket alkalmaznak, hajtanak végre vagy igyekeznek bevezetni, amelyek büntetendővé teszik és akár halálbüntetéssel is sújtják az istenkáromlást, a más vallásra való áttérést vagy a hitmegtagadást; sajnálja, hogy e törvények általában a vallás vagy meggyőződés szabadságának és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozását célozzák, és gyakran a kisebbségek elnyomásának vagy a politikai elnyomás formájaként alkalmazzák őket; felhívja továbbá a figyelmet néhány más ország helyzetére, amelyek esetében felmerül vagy fennáll az olyan konfliktusok kockázata, amelyekben a vallási kérdések hajtóerőként vagy eszközként szolgálnak; felhívja az Uniót, hogy fokozza politikai kötelezettségvállalását, és külpolitikai erőfeszítéseiben kezelje kiemelten az összes érintett országot e diszkriminatív jogszabályok hatályon kívül helyezése, valamint az emberijog-védők elnyomásának és a civil társadalmi tér vallási alapon történő csökkentésének felszámolása érdekében; nyomatékosan felszólítja az Uniót, hogy bármely megállapodásnak az Unión kívüli országokkal való megkötése érdekében folytatott valamennyi tárgyalásba illesszen bele emberi jogi párbeszédet, a vallás vagy meggyőződés szabadságának tiszteletben tartására is kiterjedően; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elítéli a Szaharov-díjas Ráif Badavi jogellenes bírósági eljárást követő folyamatos fogva tartását, és nyomatékosan felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák őt szabadon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a pakisztáni hatóságokat, hogy biztosítsák Ászja Bibi és családja biztonságát; |
| --- | --- |

13.

A vallás vagy meggyőződés szabadságának az Európai Unión kívüli előmozdításáért felelős különmegbízott

| 14. | üdvözli, hogy a különmegbízott hatékony munkahálózatokat alakított ki a Bizottságon, a Tanácson és az Európai Parlamenten belül, valamint más érdekelt felekkel; kéri a különmegbízottat, hogy évente számoljon be az általa felkeresett országokról és tematikus prioritásairól; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a különmegbízott megbízatásának megújítása során végezzenek átlátható és átfogó értékelést a különmegbízott hatékonyságáról és a tisztségének létrehozásával járó hozzáadott értékről; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ezen értékelés alapján nyújtsanak megfelelő támogatást a különmegbízott intézményi megbízatása, kapacitása és feladatköre számára azáltal, hogy felmérik egy éves felülvizsgálat tárgyát képező, többéves megbízatás lehetőségét, és munkahálózatokat alakítanak ki az érintett uniós intézményeken belül; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a különmegbízott feladatainak a gondolat, a lelkiismeret, a vallás és a meggyőződés szabadságának, valamint a vallástalansághoz, a hitmegtagadáshoz és az ateista nézetek vallásához való jogok előmozdítására kell összpontosítaniuk, figyelembe véve a veszélyeztetett nem hívők helyzetét is; javasolja, hogy a különmegbízott szerepe terjedjen ki az alábbi hatáskörökre: a vallás vagy meggyőződés szabadságával kapcsolatos uniós politika Unión kívüli láthatóságának, hatékonyságának, következetességének és elszámoltathatóságának javítása; éves eredményjelentés és a különmegbízott megbízatásának lejártakor átfogó jelentés előterjesztése az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság számára; és szoros együttműködés a Tanács emberi jogokkal foglalkozó munkacsoportjával (COHOM); |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismerését fejezi ki az Unió emberi jogi különleges képviselője által – többek között a vallás és meggyőződés szabadságával kapcsolatban – végzett munkáért; hangsúlyozza, hogy az intézmények megbízatásának kidolgozása során el kell kerülni a feladatok megkettőzését, illetve a különmegbízott és az Unió emberi jogi különleges képviselője közötti hatásköri átfedéseket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a közelmúltban több tagállam hozott létre a vallás vagy meggyőződés szabadságáért felelős, új tisztségeket, amelyek a különmegbízottéhoz hasonló szerepet töltenek be; hangsúlyozza, hogy olyan következetes megközelítésre van szükség, amely valamennyi vallási közösség és a nem hívők jogaira is kiterjed; ösztönzi a különmegbízott és a vallás vagy meggyőződés szabadságáért az országukon kívül felelős nemzeti tisztviselők, valamint a COHOM és az Európai Parlament közötti együttműködést; megerősített együttműködésre és közös és együttes erőfeszítésekre szólít fel az uniós küldöttségek és a tagállamok nagykövetségei részéről annak biztosítása érdekében, hogy következetesen és közösen álljanak ki a vallás vagy meggyőződés szabadságának Unión kívüli ösztönzéséért, valamint támogassák a vallás vagy meggyőződés szabadságának megsértésével szembesülő közösségeket és egyéneket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | javasolja egy, a vallás vagy meggyőződés szabadságával foglalkozó tagállami intézmények, más vonatkozó intézmények és az Európai Parlament képviselőiből, valamint szakértőkből, tudósokból és a civil társadalom – többek között egyházak és más vallási alapú szervezetek, valamint világnézeti szervezetek – képviselőiből álló, informális tanácsadó munkacsoport létrehozását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | javasolja, hogy a különmegbízott fejlessze tovább együttműködését az Unión kívüli partnereivel, különösen azáltal, hogy szoros együttműködést folytat az Unió emberi jogi különleges képviselőjével és a különböző különleges ENSZ-előadókkal és főként a vallás vagy meggyőződés szabadságának előadójával, támogatva azok munkáját, valamint feltárja a lehetőségét vallási csoportokkal és kisebbségekkel – többek között a nem hívőkkel, a más hitre térőkkel, a valamely vallást bírálókkal vagy elhagyókkal – szembeni megkülönböztetéssel foglalkozó, közös EU–ENSZ kezdeményezéseknek, közös javaslatokat is megfogalmazva e megkülönböztetés felszámolásának módjára vonatkozóan; megemlíti azt a javaslatot, hogy az ENSZ égisze alatt hozzanak létre egy hivatalos nemzetközi emléknapot, amely a vallási üldöztetés áldozatai és túlélői előtt tiszteleg; |
| --- | --- |

20.

A vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások

| 21. | úgy véli, hogy az uniós iránymutatások egyértelmű politikai irányvonalakat, elveket, normákat és témákat határoznak meg a kiemelt fellépések számára, valamint eszköztárként szolgálnak a harmadik országokban ténykedő uniós képviselők általi értékelések, jelentések és lépések számára, ekképpen stabil stratégiai megközelítést jelentenek az Unió és tagállamai számára ahhoz, hogy az Unión kívül hatékony szerepet játszhassanak a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság előmozdításában; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri a vallás vagy meggyőződés szabadságáról szóló uniós iránymutatások mielőbbi hatékony végrehajtását annak érdekében, hogy az Unió nagyobb befolyásra tegyen szert a vallás vagy meggyőződés szabadságának világszerte történő előmozdítása terén; hangsúlyozza, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságának az uniós külpolitikában és nemzetközi együttműködés terén való előmozdításához alapvetően fontos megérteni, hogy az eszmék, a vallások, valamint a kultúra és a meggyőződés egyéb formái, illetve azok hiánya miként formálják és befolyásolják a társadalmakat; kéri, hogy hasonlóképpen fordítsanak figyelmet a megkülönböztetésnek és erőszaknak kitett nem hívők, ateisták és hitmegtagadók helyzetére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri a vallás és meggyőződés szabadságával kapcsolatos ismeretek bővítését, és ezzel összefüggésben üdvözli az EKSZ és a Bizottság által ez idáig tett azon erőfeszítéseket, amelyek célja képzést nyújtani az uniós tisztviselők és a nemzeti diplomaták számára a vallással és a meggyőződéssel kapcsolatos ismeretekről, a vallás- és meggyőződéstörténelemről valamint a vallási kisebbségek és a nem hívők helyzetéről, tiszteletben tartva a pluralizmus és a semlegesség elvét; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy szélesebb körű és rendszeresebb képzési programokra van szükség, amelyek növelik az uniós iránymutatásokkal kapcsolatos tudatosságot és bővítik azok alkalmazását az uniós és tagállami tisztviselők és diplomaták körében, valamint erősítik a különmegbízottdal való együttműködést; javasolja, hogy a tudósokat, a sokszínű egyházakat, vallási közösségeket és szövetségeket, valamint a világnézeti, emberi jogi és civil társadalmi szervezeteket vonják be e képzési folyamatba; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy e képzési programok számára biztosítsanak megfelelő forrásokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak egy külön a vallás vagy meggyőződés szabadságával foglalkozó fejezetet „Az emberi jogok és demokrácia a világban” című éves uniós jelentésekben, valamint az uniós iránymutatások végrehajtásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak továbbítandó eredményjelentésekben; megjegyzi, hogy az uniós iránymutatások előírják, hogy a COHOM három év elteltével értékelje végrehajtásukat, és hogy ilyen értékelésről nem érkezett tájékoztatás, illetve ilyet nem tettek közzé; kéri az értékelés haladéktalan nyilvánosságra hozatalát; úgy véli, hogy az értékelésnek ki kell emelnie a bevált gyakorlatokat, meg kell határoznia a fejlesztendő területeket, valamint konkrét ajánlásokat kell megfogalmaznia a végrehajtásra vonatkozóan egy specifikus menetrendnek és a rendszeres éves értékelés szerinti mérföldköveknek megfelelően; kéri, hogy az értékelést foglalják bele „Az emberi jogok és demokrácia a világban” című uniós éves jelentésekbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza az uniós küldöttségeken és KBVP-missziókon belüli emberi jogi kapcsolattartó pontok felelősségét, többek között a vallás vagy meggyőződés szabadsága tekintetében; kéri megfelelő erőforrások biztosítását e küldöttségek és missziók számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy el tudják látni az aggodalomra okot adó, többek között a vallás vagy meggyőződés szabadságának tiszteletben tartásával kapcsolatos emberi jogi helyzetek nyomon követésével, értékelésével és jelentésével kapcsolatos feladataikat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet az országspecifikus emberi jogi és a demokrácia előmozdítását célzó stratégiák fontosságára, amelyek az egyes országok sajátos helyzetéhez és szükségleteihez igazítják az uniós fellépéseket; kéri, hogy megfelelő figyelmet fordítsanak a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsággal kapcsolatos kérdésekre, és úgy határozzák meg az uniós fellépés irányvonalait, hogy a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság bármely veszélyeztetése esetén az országspecifikus emberi jogi és a demokrácia előmozdítását célzó stratégiák keretében kezelhetők legyenek; ismételten kéri, hogy biztosítsanak hozzáférést az európai parlamenti képviselők számára az országspecifikus emberi jogi és a demokrácia előmozdítását célzó stratégiák tartalmához; |
| --- | --- |

26.

A gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsággal kapcsolatos uniós fellépések nemzetközi fórumokon

| 27. | üdvözli az Unió kötelezettséget vállalt a vallás vagy meggyőződés szabadságának multilaterális fórumokon, különösen az ENSZ-en, az Európa Tanácson és az EBESZ-en, valamint az Iszlám Együttműködés Szervezetén (OIC) belüli előmozdítása mellett; ezzel összefüggésben támogatja, hogy az Unió együttműködjön az ENSZ vallás vagy meggyőződés szabadságával foglalkozó különleges előadójával és az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatalával; javasolja annak az uniós gyakorlatnak a folytatását, miszerint vezető szerepet vállal az ENSZ Közgyűlésében és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában a vallás vagy meggyőződés szabadságáról szóló határozatokban, valamint szövetségeket épít és a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel karöltve megvédi a közös álláspontokat; kéri az EU-t és az OIC-t, hogy vegye fontolóra a vallás vagy meggyőződés szabadságáról szóló közös határozat kidolgozását az ENSZ keretein belül; |
| --- | --- |

27.

Uniós pénzügyi eszközök

| 28. | elégedetten állapítja meg, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságát a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (EIDHR) egyik prioritásaként határozták meg; megjegyzi, hogy az uniós iránymutatások elfogadása óta növelték az EIDHR által a vallás vagy meggyőződés szabadságával kapcsolatos projektek számára elkülönített finanszírozást; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t annak biztosítására, hogy az emberi jogok, és köztük a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdítását célzó uniós diplomáciai munka és az EIDHR által finanszírozott projektek kölcsönösen erősítsék egymást, valamint hogy a források elosztása során tartsák tiszteletben a pluralizmus, a semlegesség és a tisztességesség elvét; hangsúlyozza, hogy a vallás vagy meggyőződés szabadságát az emberi jogokra irányuló forrásokon kívül más, többek között a konfliktusmegelőzési vonatkozásokra, az oktatásra és a kultúrára elkülönített eszközökkel is lehet támogatni; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a 2021 és 2027 közötti időre szóló többéves pénzügyi keretben tartsanak fenn elegendő finanszírozást a vallás vagy meggyőződés szabadságával kapcsolatos projektek számára az unió külső pénzügyi eszközein belül; kéri, hogy az EIDHR finanszírozhassa azon szabadgondolkodók és emberi jogi aktivisták védelmét vagy kiadását, akiket származási országukban fenyegetnek vagy üldöznek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | erőfeszítéseket kér a pénzeszközök elosztása átláthatóságának biztosítása érdekében, és annak ellenőrzésében, hogy a vallások és aktivistáik ezeket hogyan használják fel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a béke, a biztonság, a konfliktusmegelőzés, a fejlesztés és az együttműködés területén az uniós politikák olyan kihívásokkal néznek szembe, amelyekre többek között az egyházak, vallási vezetők, tudósok, a civil társadalomnak egyaránt fontos részét képező vallási és meggyőződési közösségek és szövetségek, illetve mind a vallási alapú, mind pedig a világnézeti szervezetek részvételével megoldásokat lehet kidolgozni; elismeri, hogy nem szabad megfeledkezni azon egyházak, vallási és meggyőződési közösségek és szövetségek, valamint vallási alapú és világnézeti szervezetek sokféleségéről, amelyek tényleges fejlesztési és humanitárius munkát végeznek a közösségek számára és azokkal együttműködve; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy adott esetben építsék be a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításával és védelmével kapcsolatos célkitűzéseket és tevékenységeket az e politikákhoz kapcsolódó finanszírozási eszközök, nevezetesen az EFA, a DCI, az ENI, az IcSP és az IPA, valamint a 2020 után az érintett területeken létrehozandó bármely egyéb eszköz programozásába; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ-nek. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  HL C 65., 2016.2.19., 174. o.

(2)  HL C 136. E, 2012.5.11., 53. o.

(3)  HL C 35., 2018.1.31., 77. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0500.

(5)  HL C 265., 2017.8.11., 130. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0502.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0494.

(8)  HL L 77., 2014.3.15., 85. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/38

---

P8_TA(2019)0014

A nemek közötti egyenlőség és az adópolitikák az EU-ban

Az Európai Parlament 2019. január 15-i állásfoglalása az EU-ban a nemek egyenlőségéről és az adópolitikáról (2018/2095(INI))

(2020/C 411/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 11., 153. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 11., 153. és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. és 33. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó 2015. évi uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó 2015. évi uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre (00337/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekre (00337/2016),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, a 2011. március 7-i tanácsi következtetésekhez csatolt európai paktumra (2011–2020) (07166/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló, a 2011. március 7-i tanácsi következtetésekhez csatolt európai paktumra (2011–2020) (07166/2011),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak a megkülönböztetés tilalmáról szóló 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak a megkülönböztetés tilalmáról szóló 14. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a tagállamok külföldi adósságainak és egyéb kapcsolódó nemzetközi pénzügyi kötelezettségeinek az emberi jogok, különösen a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok teljes körű érvényesítésére gyakorolt hatásaival foglalkozó független ENSZ-szakértő 2016. január 15-i végleges jelentésére az illegális pénzmozgásokról, az emberi jogokról és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a tagállamok külföldi adósságainak és egyéb kapcsolódó nemzetközi pénzügyi kötelezettségeinek az emberi jogok, különösen a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok teljes körű érvényesítésére gyakorolt hatásaival foglalkozó független ENSZ-szakértő 2016. január 15-i végleges jelentésére az illegális pénzmozgásokról, az emberi jogokról és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendről,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010), Peking+20 (2015) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010), Peking+20 (2015) és Peking+20 (2015) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), valamint annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem” fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg, valamint a nők elleni erőszak megelőzéséről, büntetéséről és felszámolásáról szóló, 1994. évi Amerika-közi egyezményre (Belém do Pará-i egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), valamint annak 3. cikkére, amely a „társadalmi nem” fogalmát „a valamely adott társadalom által a nők és a férfiak számára megfelelőnek tekintett, társadalmilag kialakított szerepek, magatartások, tevékenységek és tulajdonságok”-ként határozza meg, valamint a nők elleni erőszak megelőzéséről, büntetéséről és felszámolásáról szóló, 1994. évi Amerika-közi egyezményre (Belém do Pará-i egyezmény),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, 2015. szeptember 25-i 70/1. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, 2015. szeptember 25-i 70/1. számú határozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nemek közötti egyenlőségről szóló legfontosabb egyezményeire, többek között az egyenlő díjazásról szóló (100. sz.) egyezményre, a hátrányos megkülönböztetésről szóló (111. sz.) egyezményre (Foglalkoztatás és foglalkozás), a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló (156. sz.) egyezményre és az anyaság védeleméről szóló (183. sz.) egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nemek közötti egyenlőségről szóló legfontosabb egyezményeire, többek között az egyenlő díjazásról szóló (100. sz.) egyezményre, a hátrányos megkülönböztetésről szóló (111. sz.) egyezményre (Foglalkoztatás és foglalkozás), a családi kötelezettségekkel rendelkező munkavállalókról szóló (156. sz.) egyezményre és az anyaság védeleméről szóló (183. sz.) egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményhez (CEDAW) tett, „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights” (Svájc felelőssége az adóvisszaéléseknek a nők jogaira gyakorolt, területen kívüli hatásaiért) című, a Gazdasági és Szociális Jogok Központja, az Alliance Sud, a New York University Jogi Karán működő Global Justice Clinic, a Public Eye és a Tax Justice Network által benyújtott közös beadványra, amely rávilágít a nőkre, különösen az alacsony jövedelmű nőkre és a fejlődő országokban élő nőkre háruló aránytalan adóteherre, amely a határokon átnyúló adóvisszaélések miatti államibevétel-kiesés eredménye, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményhez (CEDAW) tett, „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights” (Svájc felelőssége az adóvisszaéléseknek a nők jogaira gyakorolt, területen kívüli hatásaiért) című, a Gazdasági és Szociális Jogok Központja, az Alliance Sud, a New York University Jogi Karán működő Global Justice Clinic, a Public Eye és a Tax Justice Network által benyújtott közös beadványra, amely rávilágít a nőkre, különösen az alacsony jövedelmű nőkre és a fejlődő országokban élő nőkre háruló aránytalan adóteherre, amely a határokon átnyúló adóvisszaélések miatti államibevétel-kiesés eredménye,

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. december 3-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0278),

| — | tekintettel az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésről szóló, „Európa 2020” bizottsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésről szóló, „Európa 2020” bizottsági stratégiára,

| — | tekintettel a Bizottság 2018. évi európai szemesztere keretében közzétett országjelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2018. évi európai szemesztere keretében közzétett országjelentésekre,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2017. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2017. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Adózási trendek az Európai Unióban – az EU-tagállamok, Izland és Norvégia adatai, 2018. évi kiadás” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Adózási trendek az Európai Unióban – az EU-tagállamok, Izland és Norvégia adatai, 2018. évi kiadás” című jelentésére,

| — | tekintettel „A kisgyermekeknek szóló gyermekgondozási létesítmények fejlesztéséről a nők munkaerőpiaci részvétele, a dolgozó szülők esetében a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása, és az európai fenntartható és inkluzív növekedés (a »barcelonai célkitűzések«) érdekében” című, 2018. május 8-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kisgyermekeknek szóló gyermekgondozási létesítmények fejlesztéséről a nők munkaerőpiaci részvétele, a dolgozó szülők esetében a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása, és az európai fenntartható és inkluzív növekedés (a »barcelonai célkitűzések«) érdekében” című, 2018. május 8-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0273),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. január 18-i tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. január 18-i tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2018)0020),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőség mutatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) a nemek közötti egyenlőség mutatójára,

| — | tekintettel az UN Women „A nők fejlődése a világban 2015–2016: A gazdaságok átalakítása és a jogok érvényesítése” (Progress of the World’s Women 2015-2016: Transforming economies, realizing rights) című, 2015. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UN Women „A nők fejlődése a világban 2015–2016: A gazdaságok átalakítása és a jogok érvényesítése” (Progress of the World’s Women 2015-2016: Transforming economies, realizing rights) című, 2015. évi jelentésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezéssel foglalkozó szakértőinek 2005. évi végleges jelentésére, amely a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést úgy határozza meg, mint „a költségvetéseknek a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő értékelése, amely a nemek közötti egyenlőség szempontjait a költségvetési folyamat minden szintjébe beépíti, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében átstrukturálja a bevételeket és kiadásokat”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezéssel foglalkozó szakértőinek 2005. évi végleges jelentésére, amely a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést úgy határozza meg, mint „a költségvetéseknek a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő értékelése, amely a nemek közötti egyenlőség szempontjait a költségvetési folyamat minden szintjébe beépíti, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében átstrukturálja a bevételeket és kiadásokat”,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2015-ben készített, „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I. – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” (Az átláthatóság, a koordináció és a konvergencia meghonosítása az Európai Unión belüli társaságiadó-politikákban – I. – Az agresszív társaságiadó-tervezés mértékének felmérése) című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2015-ben készített, „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I. – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” (Az átláthatóság, a koordináció és a konvergencia meghonosítása az Európai Unión belüli társaságiadó-politikákban – I. – Az agresszív társaságiadó-tervezés mértékének felmérése) című tanulmányra,

| — | tekintettel a Svájcnak (2016) és Luxemburgnak (2018) a jogellenes pénzmozgások és a vállalati adóelkerülés nemekre gyakorolt hatásával kapcsolatos, területen kívüli kötelezettségeire vonatkozóan a CEDAW bizottság által tett záró észrevételekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Svájcnak (2016) és Luxemburgnak (2018) a jogellenes pénzmozgások és a vállalati adóelkerülés nemekre gyakorolt hatásával kapcsolatos, területen kívüli kötelezettségeire vonatkozóan a CEDAW bizottság által tett záró észrevételekre (1),

| — | tekintettel az Institute of Development Studies (Fejlesztési Tanulmányok Intézete) „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” (A fizetetlen gondozási munka újraelosztása, avagy miért fontos az adózás a nők jogai szempontjából) című 2016. évi szakpolitikai tájékoztatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Institute of Development Studies (Fejlesztési Tanulmányok Intézete) „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” (A fizetetlen gondozási munka újraelosztása, avagy miért fontos az adózás a nők jogai szempontjából) című 2016. évi szakpolitikai tájékoztatójára,

| — | tekintettel a Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi C. Tematikus Főosztályának „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban) című, 2017. áprilisi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi C. Tematikus Főosztályának „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban) című, 2017. áprilisi tanulmányára,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségért és a nők társadalmi szerepvállalásának növeléséért létrehozott ENSZ-szervezet „Gender, taxation and equality in developing countries” (Nemek, adózás és egyenlőség a fejlődő országokban) című, 2018. áprilisi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségért és a nők társadalmi szerepvállalásának növeléséért létrehozott ENSZ-szervezet „Gender, taxation and equality in developing countries” (Nemek, adózás és egyenlőség a fejlődő országokban) című, 2018. áprilisi jelentésére,

| — | tekintettel a nők zöld gazdaságban betöltött szerepéről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők zöld gazdaságban betöltött szerepéről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló OECD-ajánlás végrehajtásáról szóló OECD-jelentésre (2017. június) és a 2015. évi adó-juttatás modellekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló OECD-ajánlás végrehajtásáról szóló OECD-jelentésre (2017. június) és a 2015. évi adó-juttatás modellekre,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban” című, 2016. április 28-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női háztartási alkalmazottakról és gondozókról az EU-ban” című, 2016. április 28-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénységről: a nemek közötti egyenlőség szempontjai” című, 2016. május 26-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2014–2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0416/2018),

| A. | mivel az EUSZ 2. és 3. cikke két alapvető uniós értékként és célként ismeri el a nők és férfiak közötti megkülönböztetésmentességet és egyenlőséget; mivel az EUMSZ 8. és 10. cikke a szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a megkülönböztetés elleni fellépésre kötelezi az Európai Uniót; mivel az Alapjogi Charta olyan jogokat és elveket tartalmaz, amelyek a közvetlen és közvetett megkülönböztetés tilalmára (az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdése) és a férfiak és nők közötti egyenlőségre (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke) vonatkoznak; mivel a Chartában meghatározott jogok közvetlenül érintik a tagállamokat, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (51. cikk); |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 2. és 3. cikke két alapvető uniós értékként és célként ismeri el a nők és férfiak közötti megkülönböztetésmentességet és egyenlőséget; mivel az EUMSZ 8. és 10. cikke a szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a megkülönböztetés elleni fellépésre kötelezi az Európai Uniót; mivel az Alapjogi Charta olyan jogokat és elveket tartalmaz, amelyek a közvetlen és közvetett megkülönböztetés tilalmára (az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdése) és a férfiak és nők közötti egyenlőségre (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke) vonatkoznak; mivel a Chartában meghatározott jogok közvetlenül érintik a tagállamokat, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (51. cikk);

| B. | mivel a nők szerte az Európai Unióban továbbra is alulreprezentáltak a munkaerőpiacon, teljes foglalkoztatásuk még mindig csaknem 12 %-kal alacsonyabb, mint a férfiaké; mivel az EU-ban a dolgozó nők 31,5 %-a részmunkaidőben dolgozik, szemben a férfiak 8,2 %-ával; |
| --- | --- |

B.

mivel a nők szerte az Európai Unióban továbbra is alulreprezentáltak a munkaerőpiacon, teljes foglalkoztatásuk még mindig csaknem 12 %-kal alacsonyabb, mint a férfiaké; mivel az EU-ban a dolgozó nők 31,5 %-a részmunkaidőben dolgozik, szemben a férfiak 8,2 %-ával;

| C. | mivel rendkívül fontos foglalkozni a nemek közötti foglalkoztatási különbséggel és csökkenteni a nemek közötti nyugdíjszakadékot az EU-ban, amely közel 40 %-on áll, és amely a nők egész élete során felhalmozódott egyenlőtlenségek és a munkaerőpiactól való távolléti időszakok következménye; |
| --- | --- |

C.

mivel rendkívül fontos foglalkozni a nemek közötti foglalkoztatási különbséggel és csökkenteni a nemek közötti nyugdíjszakadékot az EU-ban, amely közel 40 %-on áll, és amely a nők egész élete során felhalmozódott egyenlőtlenségek és a munkaerőpiactól való távolléti időszakok következménye;

| D. | mivel az EU-ban 16 % a nemek közötti bérszakadék, ami azt jelenti, hogy az EU-ban a nők a gazdaság egészét tekintve óránként átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-ban 16 % a nemek közötti bérszakadék, ami azt jelenti, hogy az EU-ban a nők a gazdaság egészét tekintve óránként átlagosan 16 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak;

| E. | mivel a többszörös különbségek nőket érintő kumulatív hatása (nemek közötti bérszakadék és foglalkoztatási különbségek, karriermegszakítások és gyermekgondozási szabadságok, teljes vagy részmunkaidős foglalkoztatás) lényegesen hozzájárul a nemek közötti bérszakadék és a nemek közötti nyugdíjszakadék kialakulásához, aminek következtében a nők esetében magasabb a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, és aminek negatív hatása van a gyermekekre és a családokra is; |
| --- | --- |

E.

mivel a többszörös különbségek nőket érintő kumulatív hatása (nemek közötti bérszakadék és foglalkoztatási különbségek, karriermegszakítások és gyermekgondozási szabadságok, teljes vagy részmunkaidős foglalkoztatás) lényegesen hozzájárul a nemek közötti bérszakadék és a nemek közötti nyugdíjszakadék kialakulásához, aminek következtében a nők esetében magasabb a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, és aminek negatív hatása van a gyermekekre és a családokra is;

| F. | mivel a Pekingi Cselekvési Platform hangsúlyozza a különböző, többek között az adózáshoz kapcsolódó szakpolitikák és programok nemi szempontú értékelésének és adott esetben kiigazításának szükségességét a termelőeszközök, javak, lehetőségek, bevételek és szolgáltatások méltányosabb elosztása érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel a Pekingi Cselekvési Platform hangsúlyozza a különböző, többek között az adózáshoz kapcsolódó szakpolitikák és programok nemi szempontú értékelésének és adott esetben kiigazításának szükségességét a termelőeszközök, javak, lehetőségek, bevételek és szolgáltatások méltányosabb elosztása érdekében;

| G. | mivel a CEDAW előírja, hogy a családok alapja az egyenlőség, igazságosság és tagjai egyéni kiteljesedésének elve, a nőket és a férfiakat egyenlő bánásmódban részesítve az adójogszabályokban is, a nőket egyénekként, önálló polgárokként, nem pedig a férfiak eltartottjaiként kezelve; |
| --- | --- |

G.

mivel a CEDAW előírja, hogy a családok alapja az egyenlőség, igazságosság és tagjai egyéni kiteljesedésének elve, a nőket és a férfiakat egyenlő bánásmódban részesítve az adójogszabályokban is, a nőket egyénekként, önálló polgárokként, nem pedig a férfiak eltartottjaiként kezelve;

| H. | mivel a tagállamok a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának aláíróiként kötelezettséget vállaltak arra, hogy eleget tesznek az elérhető források maximumának mozgósítására vonatkozó kötelezettségnek annak érdekében, hogy rendelkezésre álljanak a gazdasági, szociális és kulturális jogok fokozatos érvényesítéséhez szükséges pénzeszközök; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának aláíróiként kötelezettséget vállaltak arra, hogy eleget tesznek az elérhető források maximumának mozgósítására vonatkozó kötelezettségnek annak érdekében, hogy rendelkezésre álljanak a gazdasági, szociális és kulturális jogok fokozatos érvényesítéséhez szükséges pénzeszközök;

| I. | mivel azok a személyijövedelemadó-szabályozások, amelyek implicit módon hátrányos helyzetbe hozzák a nőket a munkavállalás és annak feltételei, illetve a munkáltatók által biztosított nyugellátásokhoz való hozzáférés és annak feltételei tekintetében, sérthetik a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 14. cikkét (9); |
| --- | --- |

I.

mivel azok a személyijövedelemadó-szabályozások, amelyek implicit módon hátrányos helyzetbe hozzák a nőket a munkavállalás és annak feltételei, illetve a munkáltatók által biztosított nyugellátásokhoz való hozzáférés és annak feltételei tekintetében, sérthetik a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 14. cikkét (9);

| J. | mivel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című szolgálati munkadokumentuma azonosítja a nemek egyenlősége szempontjából alapvető területeket, köztük az adópolitikát, de nem kötelezi vagy szólítja fel a tagállamokat a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című szolgálati munkadokumentuma azonosítja a nemek egyenlősége szempontjából alapvető területeket, köztük az adópolitikát, de nem kötelezi vagy szólítja fel a tagállamokat a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére;

| K. | mivel az adópolitikák lehetnek explicit vagy implicit módon részrehajlóak; mivel az explicit részrehajlás alatt azt kell érteni, hogy egy adóügyi rendelkezés kifejezetten máshogy kezeli a nőket és a férfiakat, implicit részrehajlás alatt pedig azt, hogy noha mindenkire egyformán vonatkozik, a valóságban azonban megkülönböztetés van, mert a szakpolitika még mindig olyan viselkedési mintákkal/jövedelemszintekkel függ össze, amelyek különbözőképpen érintik a nemet; mivel a legtöbb tagállam eltörölte az olyan adószabályozást, amely kifejezetten különbséget tesz a férfiak és a nők között, azonban az implicit adópolitikai részrehajlás továbbra is gyakori az EU-ban, mivel az adózási szabályok kölcsönhatásban vannak a társadalmi-gazdasági realitásokkal; |
| --- | --- |

K.

mivel az adópolitikák lehetnek explicit vagy implicit módon részrehajlóak; mivel az explicit részrehajlás alatt azt kell érteni, hogy egy adóügyi rendelkezés kifejezetten máshogy kezeli a nőket és a férfiakat, implicit részrehajlás alatt pedig azt, hogy noha mindenkire egyformán vonatkozik, a valóságban azonban megkülönböztetés van, mert a szakpolitika még mindig olyan viselkedési mintákkal/jövedelemszintekkel függ össze, amelyek különbözőképpen érintik a nemet; mivel a legtöbb tagállam eltörölte az olyan adószabályozást, amely kifejezetten különbséget tesz a férfiak és a nők között, azonban az implicit adópolitikai részrehajlás továbbra is gyakori az EU-ban, mivel az adózási szabályok kölcsönhatásban vannak a társadalmi-gazdasági realitásokkal;

| L. | mivel a bevételek termelését és újraelosztását célzó szakpolitikák aránytalan hatással lehetnek a nők jövedelmére és gazdasági biztonságára, és ezáltal ronthatják a minőségi közszolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, aláásva gazdasági és szociális jogaik gyakorlásának képességét és a nemek közötti különbségek felszámolását; |
| --- | --- |

L.

mivel a bevételek termelését és újraelosztását célzó szakpolitikák aránytalan hatással lehetnek a nők jövedelmére és gazdasági biztonságára, és ezáltal ronthatják a minőségi közszolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, aláásva gazdasági és szociális jogaik gyakorlásának képességét és a nemek közötti különbségek felszámolását;

| M. | mivel az uniós és a nemzeti adópolitikákban a nemi szempontok figyelembevételének hiánya felerősíti a nemek helyzete közötti különbségeket (a foglalkoztatás, a jövedelem, a fizetetlen munka, a nyugdíj, a szegénység és gazdagság tekintetében) és inkább eltántorítja a nőket a munkaerőpiacon való részvételtől, reprodukálva a hagyományos nemi szerepeket és sztereotípiákat; |
| --- | --- |

M.

mivel az uniós és a nemzeti adópolitikákban a nemi szempontok figyelembevételének hiánya felerősíti a nemek helyzete közötti különbségeket (a foglalkoztatás, a jövedelem, a fizetetlen munka, a nyugdíj, a szegénység és gazdagság tekintetében) és inkább eltántorítja a nőket a munkaerőpiacon való részvételtől, reprodukálva a hagyományos nemi szerepeket és sztereotípiákat;

| N. | mivel az adópolitikák kialakítása alapvető eleme az „Európa 2020” stratégiának; mivel az európai szemeszter fő célja továbbra is a Stabilitási és Növekedési Paktum tiszteletben tartása, ugyanakkor a prioritások és ajánlások – különösen az adóüggyel kapcsolatosak – általában nem foglalkoznak a nemek helyzetével; |
| --- | --- |

N.

mivel az adópolitikák kialakítása alapvető eleme az „Európa 2020” stratégiának; mivel az európai szemeszter fő célja továbbra is a Stabilitási és Növekedési Paktum tiszteletben tartása, ugyanakkor a prioritások és ajánlások – különösen az adóüggyel kapcsolatosak – általában nem foglalkoznak a nemek helyzetével;

| O. | mivel az elmúlt évtizedekben a tagállamokban regresszív változások történtek a munka, a vállalatok, a fogyasztás és a vagyon adóztatásában, amelyek az adórendszerek újraelosztó képességének gyengülését eredményezték és hozzájárultak a növekvő jövedelmi egyenlőtlenségek tendenciájához; mivel az adóztatás e szerkezeti változásának következtében az adóteher egyre inkább az alacsonyabb bevételű rétegekre, így különösen a nőkre hárult, főleg a férfiak és a nők közötti jövedelmi különbségek okán, a magasan fizetett nők csekély aránya miatt, az alapvető áruk és szolgáltatások nők általi átlagon felüli igénybevétele következtében, valamint amiatt, hogy a nők jövedelmét nagyobbrészt munkajövedelem, és kisebb mértékben tőkejövedelem teszi ki (10); |
| --- | --- |

O.

mivel az elmúlt évtizedekben a tagállamokban regresszív változások történtek a munka, a vállalatok, a fogyasztás és a vagyon adóztatásában, amelyek az adórendszerek újraelosztó képességének gyengülését eredményezték és hozzájárultak a növekvő jövedelmi egyenlőtlenségek tendenciájához; mivel az adóztatás e szerkezeti változásának következtében az adóteher egyre inkább az alacsonyabb bevételű rétegekre, így különösen a nőkre hárult, főleg a férfiak és a nők közötti jövedelmi különbségek okán, a magasan fizetett nők csekély aránya miatt, az alapvető áruk és szolgáltatások nők általi átlagon felüli igénybevétele következtében, valamint amiatt, hogy a nők jövedelmét nagyobbrészt munkajövedelem, és kisebb mértékben tőkejövedelem teszi ki (10);

| P. | mivel különösen a nőket érinthetik a gazdasági egyenlőtlenségek a férfiak és a nők közötti jövedelmi különbségek okán, a magasan fizetett nők csekély aránya miatt, valamint amiatt, hogy a nők jövedelmét nagyobbrészt munkajövedelem, és kisebb mértékben tőkejövedelem teszi ki (11); |
| --- | --- |

P.

mivel különösen a nőket érinthetik a gazdasági egyenlőtlenségek a férfiak és a nők közötti jövedelmi különbségek okán, a magasan fizetett nők csekély aránya miatt, valamint amiatt, hogy a nők jövedelmét nagyobbrészt munkajövedelem, és kisebb mértékben tőkejövedelem teszi ki (11);

| Q. | mivel a társasági adó átlagos mértéke számottevően csökkent az 1980-as évekhez képest, hiszen 40 % feletti értékről 2018-ban 21,9 %-ra esett vissza, míg a fogyasztási adók (nagyrészt a hozzáadottérték-adó) 2009 óta emelkednek, 2016-ban elérve a 20,6 %-ot (12); |
| --- | --- |

Q.

mivel a társasági adó átlagos mértéke számottevően csökkent az 1980-as évekhez képest, hiszen 40 % feletti értékről 2018-ban 21,9 %-ra esett vissza, míg a fogyasztási adók (nagyrészt a hozzáadottérték-adó) 2009 óta emelkednek, 2016-ban elérve a 20,6 %-ot (12);

| R. | mivel a jelenlegi makrogazdasági politikáknak jobban kellene tükrözniük a fizetetlen gondozás és háztartási munka fontosságát, és mivel a tények azt mutatják, hogy az EU-szerte nyújtott összes gondozás 80 %-át nem fizetett házi gondozók végzik, akiknek 75 %-a nő; mivel bizonyos adópolitikák, a közszolgáltatások alulfinanszírozottsága és a szociális ellátásokhoz való hozzáférés halmozottan érintik az alacsonyabb bevételű rétegeket, így különösen a nőket, akikre az ápolás, a nevelés és másfajta családi segítségnyújtás hárul, méghozzá többnyire ellenszolgáltatás nélkül, ezáltal állandósítva a nők aránytalan részvételét a gondozási feladatokban; mivel valamennyi országban azok a nők a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak, akikre az informális gondozási munka és a rosszul fizetett bizonytalan munka kettős terhe hárul (13); |
| --- | --- |

R.

mivel a jelenlegi makrogazdasági politikáknak jobban kellene tükrözniük a fizetetlen gondozás és háztartási munka fontosságát, és mivel a tények azt mutatják, hogy az EU-szerte nyújtott összes gondozás 80 %-át nem fizetett házi gondozók végzik, akiknek 75 %-a nő; mivel bizonyos adópolitikák, a közszolgáltatások alulfinanszírozottsága és a szociális ellátásokhoz való hozzáférés halmozottan érintik az alacsonyabb bevételű rétegeket, így különösen a nőket, akikre az ápolás, a nevelés és másfajta családi segítségnyújtás hárul, méghozzá többnyire ellenszolgáltatás nélkül, ezáltal állandósítva a nők aránytalan részvételét a gondozási feladatokban; mivel valamennyi országban azok a nők a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak, akikre az informális gondozási munka és a rosszul fizetett bizonytalan munka kettős terhe hárul (13);

| S. | mivel szinte valamennyi tagállam megkettőzte jövedelemadó-rendszerét a második kereső jövedelmére vonatkozó magasabb marginális adókulcs alkalmazásával és a legtöbb tőkejövedelem-típusra vonatkozó egységes adókulcsok bevezetésével; mivel a legtöbb tagállamban a munkából származó jövedelmekre vonatkozó közvetlen progresszív adórendszerekből eredő, a második keresőkre háruló aránytalanul magas adóteher kerékkötője a nők munkavállalásának a családi adózásra és ellátásokra vonatkozó más rendelkezések (14), valamint a gyermekgondozási szolgáltatások költségessége, illetve hiánya mellett; |
| --- | --- |

S.

mivel szinte valamennyi tagállam megkettőzte jövedelemadó-rendszerét a második kereső jövedelmére vonatkozó magasabb marginális adókulcs alkalmazásával és a legtöbb tőkejövedelem-típusra vonatkozó egységes adókulcsok bevezetésével; mivel a legtöbb tagállamban a munkából származó jövedelmekre vonatkozó közvetlen progresszív adórendszerekből eredő, a második keresőkre háruló aránytalanul magas adóteher kerékkötője a nők munkavállalásának a családi adózásra és ellátásokra vonatkozó más rendelkezések (14), valamint a gyermekgondozási szolgáltatások költségessége, illetve hiánya mellett;

| T. | mivel az inaktivitási csapda (jelenleg 40 %) és az alacsony jövedelmi csapda szintjét, amely aránytalanul érinti a nőket, és eltántorítja őket a foglalkoztatásban való teljes körű részvételtől, az ellátások elvesztése mellett jelentős mértékben a közvetlen adórendelkezések határozzák meg; |
| --- | --- |

T.

mivel az inaktivitási csapda (jelenleg 40 %) és az alacsony jövedelmi csapda szintjét, amely aránytalanul érinti a nőket, és eltántorítja őket a foglalkoztatásban való teljes körű részvételtől, az ellátások elvesztése mellett jelentős mértékben a közvetlen adórendelkezések határozzák meg;

| U. | mivel egyes tagállamokban a családok továbbra is az eltartott házastárs után járó adócsökkentésben, házaspároknak járó juttatásokban és/vagy egykeresős pároknak nyújtott adójóváírásban részesülhetnek, ami fenntartja az egyszülős családok tekintetében az aszimmetriát, amelyekben az egyedülálló szülők többnyire nők, és nem ismeri el az EU-ban fennálló családi helyzetek sokféleségét; mivel az ilyen adókedvezmények általában eltántorítják a házas nőket a munkavállalástól, és közvetlenül vagy közvetve a nők idejének a fizetett munkáról a fizetetlen munkára való átcsoportosítását okozzák; |
| --- | --- |

U.

mivel egyes tagállamokban a családok továbbra is az eltartott házastárs után járó adócsökkentésben, házaspároknak járó juttatásokban és/vagy egykeresős pároknak nyújtott adójóváírásban részesülhetnek, ami fenntartja az egyszülős családok tekintetében az aszimmetriát, amelyekben az egyedülálló szülők többnyire nők, és nem ismeri el az EU-ban fennálló családi helyzetek sokféleségét; mivel az ilyen adókedvezmények általában eltántorítják a házas nőket a munkavállalástól, és közvetlenül vagy közvetve a nők idejének a fizetett munkáról a fizetetlen munkára való átcsoportosítását okozzák;

| V. | mivel az adóztatásnak a nemek közötti egyenlőtlenségekre gyakorolt hatása a vállalati vagyon, a személyes jólét és vagyon szempontjából kevésbé fejlett kutatási terület, és sürgősen biztosítani kell, hogy nemek szerint lebontott adatok álljanak rendelkezésre ezeken a területeken; |
| --- | --- |

V.

mivel az adóztatásnak a nemek közötti egyenlőtlenségekre gyakorolt hatása a vállalati vagyon, a személyes jólét és vagyon szempontjából kevésbé fejlett kutatási terület, és sürgősen biztosítani kell, hogy nemek szerint lebontott adatok álljanak rendelkezésre ezeken a területeken;

| 1. | felkéri a Bizottságot a nemek közötti egyenlőség előmozdítására mindenféle adópolitikában, valamint konkrét útmutatások és ajánlások közzétételére a tagállamok számára annak érdekében, hogy megszüntessék az adóügyi rendelkezések nemi szempontú részrehajlását, továbbá biztosítsák, hogy ne szülessenek olyan új adóügyi és kereskedelmi jogszabályok, programok és gyakorlatok, amelyek növelik a piacon vagy az adózás utáni nettó bevétel tekintetében a nemek közötti különbségeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok szabadon állapíthatják meg az adópolitikájukra vonatkozó szabályokat, feltéve, hogy azok megfelelnek az uniós szabályoknak; hangsúlyozza továbbá, hogy az uniós adóügyi határozatokhoz valamennyi tagállam egyhangú egyetértése szükséges; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény (CEDAW) ratifikációját, amint azt a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (UNCRPD) és az isztambuli egyezmény esetében tette; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ösztönzi a Bizottságot, hogy erősítse meg a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért” című dokumentumot annak közlemény formájában történő elfogadásával (15), és ágazati elemzés alapján foglaljon bele a nők és férfiak közötti egyenlőség fokozására irányuló egyértelmű célkitűzéseket és kulcsfontosságú intézkedéseket, beleértve valamennyi uniós intézkedés adóügyi vonatkozásait is; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a közvetett és közvetlen nemi alapú megkülönböztetés ellen fellépő uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását és fejlődésük módszeres nyomon követését annak biztosítása érdekében, hogy a férfiak és a nők egyenlő szereplők legyenek; |
| --- | --- |

4.

Közvetlen adózás

Személyi jövedelemadó

| 5. | megállapítja, hogy az adópolitikák különböző hatást gyakorolnak a háztartások különböző típusaira (kétkeresős háztartások, női és férfi egykeresős háztartások stb.); hangsúlyozza az abból eredő negatív hatásokat, hogy elmarad a nők foglalkoztatásának és gazdasági függetlenségének ösztönzése, és felhívja a figyelmet a közös adóztatásból eredően a nemek között a nyugdíjak terén fennálló egyenlőtlenségre; hangsúlyozza, hogy az adórendszereknek többé nem szabad azon a feltételezésen alapulniuk, hogy a háztartások közösen kezelik és egyenlően használják jövedelmüket, továbbá hogy az egyéni adóztatás alapvető fontosságú a nők méltányos adózásának megvalósításához; alapvetőnek tartja, hogy a férfiak és a nők egyenlő keresőkké és egyenlő gondozókká váljanak; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozatosan vezessék be az egyéni adóztatást, ugyanakkor biztosítsák a jelenlegi közös adórendszerekben a szülőséghez kapcsolódó valamennyi pénzügyi és egyéb előnyök teljes mértékű megőrzését; elismeri, hogy egyes tagállamokban átmeneti időszakra lehet szükség az egyéni adóztatási rendszer felé való elmozdulásban; szorgalmazza, hogy ezen átmeneti időszak során a közös jövedelmen alapuló adókiadásokat töröljék el, továbbá megjegyzi, hogy biztosítani kell hogy az egyének az adókedvezményeket, pénzbeni juttatásokat és természetbeni kormányzati szolgáltatásokat igénybe vehessék pénzügyi és társadalmi függetlenségük biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi az „Uniós cselekvési terv 2017–2019 – A nemek közötti bérszakadék kezelése” című, 2017. november 20-i bizottsági közleményt (COM(2017)0678), amely nyolc cselekvési területet ismer el, és felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a nemek közötti bérszakadék hatékony kezelésére irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy javítsák a nők gazdasági helyzetét, és biztosítsák gazdasági függetlenségüket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a két gyermekkel rendelkező második keresőkre vonatkozó átlagos adókulcs 2014-ben átlagosan 31 % volt az EU OECD-tagok esetében és 28 % az összes OECD-ország esetében; felszólítja a Bizottságot, hogy folyamatosan ellenőrizze és erősítse a tagállamokban az „egyenlő munkáért egyenlő bért” és az „egyenlő értékű munka” elvének nők és férfiak közötti alkalmazását az egyenlőtlenségeknek mind a munkaerőpiacon, mind az adóztatás területén történő felszámolása érdekében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a munkaerőpiac horizontális és vertikális szegregációjának kezelése érdekében szüntessék meg a nemek közötti különbségeket és a foglalkoztatás terén való megkülönböztetést, valamint ösztönözzék a lányokat és nőket – különösen oktatás és tudatosságnövelés révén – az innovatív növekvő ágazatokkal, köztük az infokommunikációs technológiák (ikt) és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területével kapcsolatos tanulmányok folytatására, munkahelyek és karrier választására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a munkavállaláshoz és az önfoglalkoztatáshoz kapcsolódó adókedvezmények ne alkalmazzanak nemi alapú megkülönböztetést, és vegyenek fontolóra a második keresők és az egyedülálló szülők által igénybe vehető adókedvezményeket és más adóelőnyöket vagy szolgáltatásokat; felkéri továbbá a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a nők munkaerőpiaci alulreprezentáltságának különböző kezelési módjait, és számolják fel a második keresőket a munkavállalástól visszatartó esetleges gazdasági tényezőket; megjegyzi, hogy a nemi szempontú részrehajlás munkával kapcsolatos csökkentésekhez és mentességekhez is kapcsolódhat, mint amilyen a jellemzően férfiak által betöltött szakmákban a túlórák kedvezményes megadóztatása; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a tagállamokat, hogy ne csökkentsék az egyéni adómértékek lépcsőzetességét például a személyi jövedelemadó egyszerűsítésének szándékával; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri a tagállamokat, hogy a személyi jövedelemadók rendszerét (adókulcsok, mentességek, levonások, kedvezmények, jóváírások stb.) úgy tervezzék meg, hogy az valóban előmozdítsa a férfiak és nők fizetett és a fizetetlen munkában való méltányos részvételét, jövedelmei és nyugdíjai igazságosságát, és felszámolja az egyenlőtlen nemi szerepeket erősítő ösztönzőket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a munkaerőpiaci egyenlőtlenségek miatt bizonyos adópolitikák aránytalanul érinthetik nőket; úgy véli, hogy a probléma megoldásának legmegfelelőbb módja a munkaerőpiaci eszközök reformja, amelynek révén kezelni lehet a nők gazdasági függetlenségének kérdését; kéri a tagállamokat és az Európai Unió intézményeit, hogy ösztönözzék tanulmányok kidolgozását a nemek közötti nyugdíjszakadék hatásairól és a nők gazdasági függetlenségéről, figyelembe véve olyan kérdéseket, mint a népesség elöregedése, a nemek közötti különbség az egészség és a várható élettartam szempontjából, a családszerkezetek változása és az egyszemélyes háztartások számának növekedése, valamint a nők személyes helyzetében tapasztalható különbségek; |
| --- | --- |

11.

Társasági adózás

| 12. | felhívja az európai szemeszter keretében az agresszív adótervezés kapcsán azonosított tagállamokat, hogy módosítsák jogszabályaikat és mihamarabb szüntessék meg az ilyen rendelkezéseket (16); tart attól, hogy a társasági adóalapok összehangolása során a tagállamok olyan új előírásokat vezetnek be, amelyek a vállalatok agresszív adótervezését segítik elő, és így a tagállamoknak olyan más adóbevételi forrásokat (többek között fogyasztási adókat) kell alkalmazniuk, amelyek aránytalanul terhelik a nőket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a tagállamokat, hogy észszerűen állapítsák meg a vállalatok számára biztosított adójellegű ösztönzőket és adókedvezményeket, hogy ezek elsősorban a kisebb vállalatoknak és a valódi innovációnak kedvezzenek, és mind előzetesen, mind utólag értékeljék az ilyen ösztönzők nemek közötti egyenlőségre gyakorolt esetleges hatását; |
| --- | --- |

13.

Tőke- és vagyonadók

| 14. | megjegyzi, hogy a társasági adó és a vagyonadó a bevételek újraelosztása, valamint a szociális intézkedések finanszírozása révén kulcsfontosságú tényező az egyenlőtlenségek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a magas színvonalú gyermekgondozási szolgáltatásokat kínáló megfelelő infrastruktúra hiánya és megfizethetetlen költségei továbbra is jelentősen akadályozzák azt, hogy a nők a társadalom minden területén, így a foglalkoztatásban is egyenlő mértékben részt vegyenek; felszólítja a tagállamokat, hogy adókedvezmények révén fejlesszék a megfizethető, jó minőségű gyermekgondozási szolgáltatások rendelkezésre állásának és hozzáférhetőségének javítását célzó adópolitikáikat annak érdekében, hogy csökkentsék a nők munkavállalásának akadályait, és hozzájáruljanak a fizetett és fizetetlen munka háztartásokon belüli egyenlőbb megosztásához, így minimalizálva a nemek közötti bérszakadékot és nyugdíjszakadékot; hangsúlyozza, hogy e politikáknak lehetővé kell tenniük a nők munkaerőpiaci integrációját, és különösen az alacsonyabb jövedelmű családokra, a gyermeküket egyedül nevelő szülőkre és más hátrányos helyzetű csoportokra kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvet, amely többek között foglalkozik a nemi alapú hátrányos megkülönböztetéssel a pénzügyi termékek és szolgáltatások nyújtása során a biztosítás és a kapcsolódó szolgáltatások terén, és az ilyen megkülönböztetést meg is tiltja; felszólít az adatgyűjtésre annak érdekében, hogy pontos információk álljanak rendelkezésre a végrehajtási folyamat esetleges hiányosságairól; hangsúlyozza, hogy a tulajdonjog a szubszidiaritás elvének hatálya alá tartozik, és az EU-ban nincs a tulajdonjogra vonatkozó olyan jogszabály, amely hátrányosan megkülönböztetné a nőket vagy a férfiakat, mivel a tulajdonhoz való jog a tulajdonost illeti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy összességében a vagyonalapú adók hozzájárulása a teljes adóbevételhez meglehetősen korlátozott maradt, az EU-15-országokban az összes adóbevétel 5,8 %-a, az EU-28-országokban pedig 4,3 %-a volt (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tőkét terhelő adók részaránya 2002 óta csökkenő tendenciát mutat, többek között azon általános tendencia miatt, hogy a tőkejövedelmekre már nem a rendes személyijövedelemadó-rendszer alkalmazandó, hanem számos országban megfigyelhető, viszonylag alacsony mértékű átalányadó szerint adóznak (18); |
| --- | --- |

18.

Közvetett adók

| 19. | nyugtázza, hogy a fogyasztási adók mértéke 2009 és 2016 között nőtt az Unióban; megjegyzi, hogy a hozzáadottérték-adó általában a fogyasztási adók összegének kétharmada és háromnegyede közötti részt tesz ki a tagállamokban, valamint a hozzáadottérték-adó az EU-ban átlagosan az összes adóbevétel körülbelül egyötödét teszi ki (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy nemi szempontú részrehajlás akkor fordul elő, ha az adójogszabályok nemi viszonyokkal, normákkal és gazdasági viselkedéssel függenek össze; megjegyzi, hogy a hozzáadottérték-adó a nők fogyasztási mintái miatt egyenlőtlenül érinti a férfiakat és a nőket, mivel a nők több egészségmegőrzési, oktatási és élelmezési célú terméket és szolgáltatást vesznek, mint a férfiak (20); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez a nők alacsonyabb jövedelmével ötvözve nagyobb héaterhet eredményez a nők számára; felszólítja a tagállamokat, hogy a pozitív szociális, egészségügyi és/vagy környezeti hatásokkal járó termékek és szolgáltatások számára biztosítsanak héamentességet, vagy csökkentett és nulla százalékos adókulcsokat, összhangban az uniós héairányelv most zajló felülvizsgálatával; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a menstruációs szegénység folyamatos problémát jelent az EU-ban, a Plan International UK becslése szerint a lányok egytizede nem képes megfizetni az egészségügyi termékeket; sajnálattal látja, hogy a női higiéniás termékek, illetve a gyermekeknek, időseknek és fogyatékossággal élőknek szóló ápolási termékek és szolgáltatások nem számítanak alaptermékeknek valamennyi tagállamban; felszólítja a tagállamokat, hogy a héairányelvbe bevezetett rugalmassági mechanizmus használatával töröljék el a tisztasági termékek adóját, és nullaszázalékos adókulcsot alkalmazzanak e nélkülözhetetlen alapvető termékekre; elismeri, hogy az ezen termékek héamentességének köszönhető árcsökkenés mérhetetlen előnnyel járna a fiatal nők számára; támogatja az egészségügyi termékek széles körű rendelkezésre állásának előmozdítása érdekében tett lépéseket, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak kiegészítő női higiéniás termékeket egyrészt bizonyos (közös) terekben, például iskolákban, egyetemeken és hajléktalanszállókban, másrészt az alacsony jövedelmű háttérből származó nők számára, azzal a céllal, hogy az EU-ban a nyilvános mosdókban teljes mértékben felszámolják a menstruációs szegénységet; |
| --- | --- |

21.

Az adókikerülés és az adókijátszás hatása a nemek egyenlőségére

| 22. | megjegyzi, hogy az adókikerülés és az adókijátszás jelentős mértékben hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőtlenségekhez az Unióban csakúgy, mint világszerte, mivel csökkentik a kormányok rendelkezésére álló, az egyenlőség nemzeti és nemzetközi szintű előmozdítására használható forrásokat (21); |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (22), valamint a korábbi különbizottságai (TAX és TAX2) által összeállított, az adókikerülés és az adókijátszás visszaszorítására irányuló ajánlásokra; felszólítja a tagállamokat nyilvános országos jelentések elfogadására, a közös uniós konszolidált társaságiadó-alap bevezetésére, valamint a kamat- és jogdíjfizetésekről szóló irányelv mihamarabbi felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a nemek egyenlőségét előmozdító adóreformok sürgetésére minden nemzetközi fórumon, ideértve az OECD és az ENSZ üléseit, továbbá az ENSZ égisze alatt működő, nyitott tagságú kormányközi adóhatóság létrehozására, amelyben a nők és a férfiak egyenlő szavazati joggal és részvétellel rendelkeznek; hangsúlyozza, hogy e hatóságnak alkalmasnak kell lennie az adózás és a nemek helyzete összefüggéseinek tanulmányozására; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a tagállamok és a fejlődő országok között létrejött, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások általában nem mozdítják elő a forrásadóztatást, ezzel a fejlődő országok saját erőforrásainak kárára kedveznek a nemzetközi vállalatoknak; megjegyzi, hogy a saját erőforrások mobilizálásának hiánya akadályozza ezekben az országokban a térítésmentes állami szolgáltatások, például az egészségügyi ellátás vagy az oktatás nyújtását, ami aránytalan mértékben hat ki a nőkre és a lányokra; sürgeti a tagállamokat, hogy e problémák vizsgálata és orvoslása érdekében bízzák meg a Bizottságot a kettős adóztatás elkerülésével kapcsolatos meglévő megállapodások felülvizsgálatával, valamint annak biztosításával, hogy a jövőben kötendő ilyen megállapodások a szokásos visszaélés elleni rendelkezések mellett a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó előírásokat is tartalmazzanak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felkéri a TAX3 különbizottságot, hogy ajánlásaiban a nemek helyzetére is térjen ki; |
| --- | --- |

26.

A nemek helyzetének figyelembevétele az adópolitikákban

| 27. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat az adópolitikák nemi szempontú, rendszeres hatásvizsgálatára, a multiplikátorhatásra és az implicit részrehajlásra összpontosítva annak biztosításása érdekében, hogy a közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés egyetlen uniós adópolitikában se jelenjen meg; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg a munkaerőpiacaik és adórendszereik kialakításával kapcsolatos legjobb gyakorlatokat a nemek közötti bérszakadék és nyugdíjszakadék csökkentése érdekében, ami az adózás tekintetében elősegítheti a férfiak és a nők közötti méltányosabb és egyenlőbb bánásmódot; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékezteti a Bizottságot, hogy mivel a Lisszaboni Szerződés beemelte az Alapjogi Chartát az elsődleges jogba, jogilag kötelező erejű kötelezettsége a nemek közötti egyenlőség előmozdítása a szakpolitikáiban és tevékenységeiben; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri, hogy a szakértelem hiánya miatt számos érdekképviseleti és civil társadalmi csoport kirekesztve érzi magát az adópolitikáról folytatott vitákból, és ezáltal az ipari és pénzügyi csoportok számos tagállamban túlreprezentáltak a költségvetés-tervezéssel kapcsolatos konzultációs folyamatokban; felszólítja a tagállamokat, hogy e probléma megoldása érdekében a civil társadalommal folytatott valódi konzultáció lehetőségének biztosítása mellett nyújtsanak oktatást a költségvetési folyamatokról; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felkéri a Bizottságot arra, hogy tegyen eleget a nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozó jogi kötelezettségének, többek között az alapvető adópolitikai tervezés értékelésekor; hangsúlyozza, hogy a tagállamok adórendszereiről az európai szemeszter keretében végzett értékelések, valamint az országspecifikus ajánlások készítésekor alapos elemzéseket kell végezni e tekintetben; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia prioritásait használja fel az európai gazdaság strukturális gyengeségeinek kezelésére, a nemek közötti bérszakadék és nyugdíjszakadék megoldására, az EU versenyképességének és termelékenységének javítására, valamint a fenntartható szociális piacgazdaság megerősítésére, amely valamennyi nő és férfi számára kedvező; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza az országonkénti nyilvános jelentéstételről szóló irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatos álláspontját (23), amely ambiciózus intézkedéseket javasol a multinacionális vállalatok adóügyi átláthatóságának és állami ellenőrzésének javítása érdekében, ez ugyanis lehetővé tenné, hogy a szélesebb nyilvánosság tájékoztatást kapjon az e vállalatok által realizált nyereségekről, kapott támogatásokról és a működésük helye szerinti jogrendszerekben befizetett adókról; javasolja, hogy a nemi szempontú átfogó elemzés a méltányos adózással kapcsolatos valamennyi meglévő és jövőbeni kutatási és politikai szint középpontjában kapjon helyet a nagyobb adóügyi átláthatóság és elszámoltathatóság megvalósítása érdekében; sürgeti a Tanácsot, hogy érjen el közös megállapodást a többi intézménnyel megindítandó tárgyalásokra vonatkozó javaslatról annak érdekében, hogy országonkénti nyilvános jelentéstételt fogadjanak el, amely az egyik legfontosabb eszköz ahhoz, hogy a vállalatok adózási információi átláthatóbbak legyenek a polgárok számára; emlékeztet annak fontosságára, hogy a tagállamok – más tagállamok és a fejlődő országok tekintetében – rendszeres elemzéseket végezzenek ezen intézkedések tovagyűrűző anyagi hatásairól, többek között az adópolitikák nemi szempontú részrehajlására, valamint azon képességükre irányuló elemzéseket, hogy a nők jogai előmozdításának finanszírozása érdekében növelni tudják hazai bevételeiket, elismerve ugyanakkor, hogy a jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform keretében e tekintetben már végeztek bizonyos munkát; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség nemcsak alapvető emberi jog, hanem annak megvalósítása hozzájárulna az inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedéshez is; hangsúlyozza, hogy a költségvetésnek a nemek közötti egyenlőség tekintetében történő elemzése jobb tájékoztatást tenne lehetővé az állami beruházásoknak a férfiakra és nőkre gyakorolt elosztási hatásaira vonatkozóan; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetést, kifejezetten nyomon követve, hogy a közforrások mekkora része irányul a nőket érintő témákra, és biztosítva, hogy a források mobilizálására és a költségek elosztására vonatkozó szakpolitikák előmozdítsák a nemek egyenlőségét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az adópolitikákkal kapcsolatos azon bevált gyakorlatokat, amelyek figyelembe veszik a nemekre gyakorolt hatásokat és előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget, különösen a háztartások jövedelmének adóztatása és a hozzáadottérték-adó tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy építsen be nemi szempontú elemzést az „Adózási trendek az Európai Unióban” című éves jelentésébe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez csatolt, a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről szóló közös nyilatkozat ellenére nem történt jelentős előrelépés ezen a téren, és hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta annak végrehajtását a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatakor; felszólít arra, hogy az éves költségvetési eljárás keretében értékeljék az uniós politikák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásait, és integrálják is azokat a költségvetésbe (a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés); elvárja, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság megújítsa elkötelezettségét a nemek közötti egyenlőség következő többéves pénzügyi keretben történő érvényesítése mellett, és azt hatékonyan nyomon is kövesse, többek között a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében, kellőképpen figyelembe véve a férfiak és nők közötti egyenlőséget, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke rögzít; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget az Alapjogi Charta szerinti azon jogi kötelezettségüknek, hogy az uniós jog végrehajtása és az uniós jog által szabályozott nemzeti politikák végrehajtása során előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy az adórendszer elosztási és allokációs hatásainak nemek szerinti vizsgálatához további kutatásra és nemek szerint bontott adatokra van szükség; különösképpen felszólítja a tagállamokat, hogy ne csak a háztartások szintjén, hanem egyéni szinten is gyűjtsenek adóadatokat, és pótolják a nemi szempontú adathiányokat a fogyasztási szokások és a kedvezményes adókulcsok alkalmazása, a vállalkozói jövedelem és a kapcsolódó adófizetések különbségei, valamint a nettó vagyon, a tőkejövedelmek és a kapcsolódó adófizetések különbségei tekintetében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok többsége nem gyűjti vagy nem értékeli ki az egyéni jövedelemadó-adatokat, és számos tagállam még mindig csak a háztartások szintjén gyűjt adatokat a közös adózásra vonatkozó rendelkezések révén; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ösztönzi a tagállamokat, hogy szakpolitikai intézkedések révén alakítsanak ki megfelelő adókedvezmény-struktúrát, amelyek arra ösztönzik a migráns nőket, hogy (újra) oktatásban vegyenek részt, illetve munkát vállaljanak; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  CEDAW/C/CHE/CO/4–5, 40–43. pont (Svájc, 2016); CEDAW/C/LUX/CO/6–7, 10., 15., 16. pont (Luxemburg, 2018).

(2)  HL C 353. E, 2013.12.3., 38. o.

(3)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(4)  HL C 66., 2018.2.21., 30. o.

(5)  HL C 76., 2018.2.28., 93. o.

(6)  HL C 263., 2018.7.25., 49. o.

(7)  HL C 369., 2018.10.11., 132. o.

(8)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(9)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban) (2017).

(10)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban) (2017).

(11)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban) (2017).

(12)  Európai Bizottság, Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság: „Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway”, (Adózási trendek az Európai Unióban – az EU-tagállamok, Izland és Norvégia adatai), 2018. évi kiadás”.

(13)  Institute of Development Studies (Fejlesztési Tanulmányok Intézete): „Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” (A fizetetlen gondozási munka újraelosztása, avagy miért fontos az adózás a nők jogai szempontjából), Szakpolitikai tájékoztató, 2016. januári 109. szám.

(14)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban), 2017.

(15)  Ez a felhívás a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2016. június 16-i tanácsi következtetésekben is szerepelt.

(16)  Az Európai Bizottság európai szemesztere: országjelentések, 2018. március 7.

(17)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban), 2017.

(18)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban), 2017.

(19)  Az Európai Parlament C. Tematikus Főosztályának tanulmánya: „Gender equality and taxation in the European Union” (A nemek közötti egyenlőség és az adózás az Európai Unióban), 2017.

(20)  La Fiscalidad en España desde una Perspectiva de Género (2016) (A spanyolországi adórendszer nemi vonatkozásai, 2016.), Institut per a l’estudi i la transformació de la vida quotidiana / Ekona Consultoría.

(21)  A tagállamok külföldi adósságainak és egyéb kapcsolódó nemzetközi pénzügyi kötelezettségeinek az emberi jogok, különösen a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok teljes körű érvényesítésére gyakorolt hatásaival foglalkozó független ENSZ-szakértő végleges jelentése az illegális pénzmozgásokról, az emberi jogokról és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendről (2016).

(22)  HL C 369., 2018.10.11., 132. o.

(23)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0284.

---

2019. január 16., szerda

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/48

---

P8_TA(2019)0023

A peszticidek uniós engedélyezési eljárása

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a peszticidek uniós engedélyezési eljárásáról (2018/2153(INI))

(2020/C 411/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság létrehozásáról, feladatairól, összetételéről és megbízatásának idejéről szóló, 2018. február 6-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság létrehozásáról, feladatairól, összetételéről és megbízatásának idejéről szóló, 2018. február 6-i határozatára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkére,

| — | tekintettel a 2020-ig tartó időszakra szóló 7. általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020-ig tartó időszakra szóló 7. általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (2),

| — | tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) által kidolgozott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményre (az „Aarhusi Egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) által kidolgozott, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményre (az „Aarhusi Egyezmény”),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) („a rendelet”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) („a rendelet”),

| — | tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 10-i 546/2011/EU bizottsági rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 10-i 546/2011/EU bizottsági rendeletre (8),

| — | tekintettel a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 283/2013/EU bizottsági rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 283/2013/EU bizottsági rendeletre (9),

| — | tekintettel a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 284/2013/EU bizottsági rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 284/2013/EU bizottsági rendeletre (10),

| — | tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a glifozát hatóanyag jóváhagyása érvényességének meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. június 29-i (EU) 2016/1056 bizottsági végrehajtási rendeletre (11) és az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a glifozát hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. augusztus 1-jei (EU) 2016/1313 bizottsági végrehajtási rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a glifozát hatóanyag jóváhagyása érvényességének meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. június 29-i (EU) 2016/1056 bizottsági végrehajtási rendeletre (11) és az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a glifozát hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. augusztus 1-jei (EU) 2016/1313 bizottsági végrehajtási rendeletre (12),

| — | tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2324 bizottsági végrehajtási rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2324 bizottsági végrehajtási rendeletre (13),

| — | tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről szóló, 2016. április 13-i (14) és 2017. október 24-i (15) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről szóló, 2016. április 13-i (14) és 2017. október 24-i (15) állásfoglalására,

| — | tekintettel az alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló, 2017. február 15-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló, 2017. február 15-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „Az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdítása a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban” című, 2016. június 7-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdítása a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban” című, 2016. június 7-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „A fenntartható uniós mezőgazdaság technológiai megoldásai” című, 2016. június 7-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható uniós mezőgazdaság technológiai megoldásai” című, 2016. június 7-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerekről szóló 1107/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2018. szeptember 13-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel az 1107/2009/EK rendeletről és annak kapcsolódó mellékleteiről szóló, az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2018. áprilisban közzétett európai végrehajtási értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1107/2009/EK rendeletről és annak kapcsolódó mellékleteiről szóló, az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2018. áprilisban közzétett európai végrehajtási értékelésre,

| — | tekintettel a Bíróság C-442/14. számú, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden ügyben hozott, 2016. november 23-i ítéletére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság C-442/14. számú, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden ügyben hozott, 2016. november 23-i ítéletére (20),

| — | tekintettel európai ombudsman által az Európai Bizottság növényvédő szerek (peszticidek) engedélyezésével és forgalomba hozatalával kapcsolatos gyakorlatairól szóló 12/2013/MDC ügyben hozott, 2016. február 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel európai ombudsman által az Európai Bizottság növényvédő szerek (peszticidek) engedélyezésével és forgalomba hozatalával kapcsolatos gyakorlatairól szóló 12/2013/MDC ügyben hozott, 2016. február 18-i határozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) monográfiáinak 2015. március 20-án közzétett, „Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó szer értékelése” című 112. kötetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) monográfiáinak 2015. március 20-án közzétett, „Öt szerves foszfátot tartalmazó rovarirtó és gyomirtó szer értékelése” című 112. kötetére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „A glifozát hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés” című, 2015. november 12-én közzétett dokumentumára (21), valamint „A glifozát hatóanyagú növényvédő szerek esetleges endokrin károsító tulajdonságai értékelésének szakmai vizsgálata” című, 2017. szeptember 7-én közzétett dokumentumára (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) „A glifozát hatóanyag esetében felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés” című, 2015. november 12-én közzétett dokumentumára (21), valamint „A glifozát hatóanyagú növényvédő szerek esetleges endokrin károsító tulajdonságai értékelésének szakmai vizsgálata” című, 2017. szeptember 7-én közzétett dokumentumára (22),

| — | tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) kockázatértékelési bizottságának a glifozát besorolásáról szóló, 2017. március 15-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) kockázatértékelési bizottságának a glifozát besorolásáról szóló, 2017. március 15-i véleményére,

| — | tekintettel a tudományos tanácsadó testületnek a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárásairól szóló, 2018. júniusi 5/2018 sz. tudományos szakvéleményére (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tudományos tanácsadó testületnek a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárásairól szóló, 2018. júniusi 5/2018 sz. tudományos szakvéleményére (23),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló, 2009. november 25-i 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló, 2009. november 25-i 1185/2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2017)0109),

| — | tekintettel a fenntartható növényvédelemmel foglalkozó szakértői csoport által kidolgozott és a Tanács által 2016. június 28-án elfogadott, „Végrehajtási terv az alacsony kockázatú növényvédő szerek rendelkezésre állásának növeléséről és az integrált növényvédelem tagállamokon belüli végrehajtásának felgyorsításáról” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható növényvédelemmel foglalkozó szakértői csoport által kidolgozott és a Tanács által 2016. június 28-án elfogadott, „Végrehajtási terv az alacsony kockázatú növényvédő szerek rendelkezésre állásának növeléséről és az integrált növényvédelem tagállamokon belüli végrehajtásának felgyorsításáról” című dokumentumra,

| — | tekintettel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadónak a peszticidek globális alkalmazásával a mezőgazdaságban és ennek az emberi jogokra gyakorolt hatásával a foglalkozó 2017. január 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadónak a peszticidek globális alkalmazásával a mezőgazdaságban és ennek az emberi jogokra gyakorolt hatásával a foglalkozó 2017. január 24-i jelentésére,

| — | tekintettel az EUMSZ 13. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió szakpolitikáinak kialakításánál és végrehajtásánál – különösen a belső piac tekintetében – teljes körű figyelmet kell szentelni az állatok jólétére vonatkozó követelményeknek, mivel az állatok érző lények, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 13. cikkére, amely kimondja, hogy az Unió szakpolitikáinak kialakításánál és végrehajtásánál – különösen a belső piac tekintetében – teljes körű figyelmet kell szentelni az állatok jólétére vonatkozó követelményeknek, mivel az állatok érző lények,

| — | tekintettel a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (24),

| — | tekintettel az Eurobarométer 442. sz., 2016 márciusában készült tematikus felmérésére, amely szerint az uniós polgárok 89 %-a egyetért abban, hogy az Uniónak többet kellene tennie annak elősegítése érdekében, hogy nemzetközi szinten jobban tudatosuljon az állatok jólétének fontossága, valamint az uniós polgárok 90 %-a egyetért abban, hogy fontos a szigorú állatjóléti szabványok kialakítása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer 442. sz., 2016 márciusában készült tematikus felmérésére, amely szerint az uniós polgárok 89 %-a egyetért abban, hogy az Uniónak többet kellene tennie annak elősegítése érdekében, hogy nemzetközi szinten jobban tudatosuljon az állatok jólétének fontossága, valamint az uniós polgárok 90 %-a egyetért abban, hogy fontos a szigorú állatjóléti szabványok kialakítása,

| — | tekintettel arra, hogy a Parlament számos petíciót kap polgároktól, akik az EUMSZ 24. és 227. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 44. cikke szerinti jogaikat gyakorolva felszólítanak az állatkísérletek Európában és világszerte történő beszüntetésére, és szorgalmazzák nemzetközi állatjóléti normák kialakítását; |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Parlament számos petíciót kap polgároktól, akik az EUMSZ 24. és 227. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 44. cikke szerinti jogaikat gyakorolva felszólítanak az állatkísérletek Európában és világszerte történő beszüntetésére, és szorgalmazzák nemzetközi állatjóléti normák kialakítását;

| — | tekintettel az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2018)0179) (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2018)0179) (25),

| — | tekintettel az 1107/2009/EK rendelet Bizottság által jelenleg végzett REFIT-értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1107/2009/EK rendelet Bizottság által jelenleg végzett REFIT-értékelésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság jelentésére (A8-0475/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság jelentésére (A8-0475/2018),

Általános szempontok

| A. | mivel az 1107/2009/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1107/2009/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával;

| B. | mivel a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárása egyike a világ legszigorúbb eljárásainak; mivel a glifozát értékelése kapcsán számos érdekelt fél által felvetett aggályok fényében a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság (PEST) célja azon területek meghatározása, amelyek a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárása tekintetében tovább fejleszthetőek olyan ajánlások révén, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy megvalósuljon az emberek és állatok egészségének és a környezet magas szintű védelme; |
| --- | --- |

B.

mivel a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárása egyike a világ legszigorúbb eljárásainak; mivel a glifozát értékelése kapcsán számos érdekelt fél által felvetett aggályok fényében a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság (PEST) célja azon területek meghatározása, amelyek a növényvédő szerek uniós engedélyezési eljárása tekintetében tovább fejleszthetőek olyan ajánlások révén, amelyeket szükségesnek ítél ahhoz, hogy megvalósuljon az emberek és állatok egészségének és a környezet magas szintű védelme;

| C. | mivel az elővigyázatosság elve az EUMSZ 191. cikkében rögzítettek szerint átfogó elv az uniós politikában; mivel a rendelet – az 1. cikk (4) bekezdésében foglaltak alapján – az elővigyázatosság elvén nyugszik; mivel a 13. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján a kockázatkezelési döntésnek a 178/2002/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésében meghatározott elővigyázatossági elv feltételeinek kell megfelelnie; mivel a 178/2002 rendelet 7. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az elővigyázatosság elve alapján elfogadott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

C.

mivel az elővigyázatosság elve az EUMSZ 191. cikkében rögzítettek szerint átfogó elv az uniós politikában; mivel a rendelet – az 1. cikk (4) bekezdésében foglaltak alapján – az elővigyázatosság elvén nyugszik; mivel a 13. cikk (2) bekezdésében foglaltak alapján a kockázatkezelési döntésnek a 178/2002/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésében meghatározott elővigyázatossági elv feltételeinek kell megfelelnie; mivel a 178/2002 rendelet 7. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az elővigyázatosság elve alapján elfogadott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük;

| D. | mivel számos érdekelt fél aggodalmát fejezte ki a glifozát értékelése kapcsán, különösen az értékelés függetlenségére, tárgyilagosságára és átláthatóságára vonatkozóan, valamint az 1272/2008/EK rendeletben szereplő osztályozási kritériumok megfelelő alkalmazására, valamint a releváns iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció megfelelő használatára, továbbá a jóváhagyási kritériumok és az elővigyázatosság elvének megfelelő alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

D.

mivel számos érdekelt fél aggodalmát fejezte ki a glifozát értékelése kapcsán, különösen az értékelés függetlenségére, tárgyilagosságára és átláthatóságára vonatkozóan, valamint az 1272/2008/EK rendeletben szereplő osztályozási kritériumok megfelelő alkalmazására, valamint a releváns iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció megfelelő használatára, továbbá a jóváhagyási kritériumok és az elővigyázatosság elvének megfelelő alkalmazására vonatkozóan;

| E. | mivel a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében helyes a növényvédelmi gyakorlat következetes alkalmazása esetén és reális felhasználási feltételek mellett a növényvédő szerek nem lehetnek azonnali vagy késleltetett káros hatással az emberek – többek között a sérülékeny csoportok – egészségére, és nem terhelhetik elfogadhatatlan mértékben a környezetet; |
| --- | --- |

E.

mivel a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében helyes a növényvédelmi gyakorlat következetes alkalmazása esetén és reális felhasználási feltételek mellett a növényvédő szerek nem lehetnek azonnali vagy késleltetett káros hatással az emberek – többek között a sérülékeny csoportok – egészségére, és nem terhelhetik elfogadhatatlan mértékben a környezetet;

| F. | mivel a rendelet végrehajtásának értékelése azt mutatta, hogy az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelmére vonatkozó célkitűzések nem valósulnak meg teljes mértékben, és hogy a rendelet valamennyi célkitűzésének megvalósítása érdekében javításokat lehet eszközölni; |
| --- | --- |

F.

mivel a rendelet végrehajtásának értékelése azt mutatta, hogy az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelmére vonatkozó célkitűzések nem valósulnak meg teljes mértékben, és hogy a rendelet valamennyi célkitűzésének megvalósítása érdekében javításokat lehet eszközölni;

| G. | mivel rendkívül fontos valamennyi tagállamban a rendelet teljes körű végrehajtása; |
| --- | --- |

G.

mivel rendkívül fontos valamennyi tagállamban a rendelet teljes körű végrehajtása;

| H. | mivel a jóváhagyási és engedélyezési eljárásokban részt vevő illetékes nemzeti hatóságok által végzett munka gyakran késleltetve van; mivel megállapítást nyert, hogy a jóváhagyási és engedélyezési eljárásban részt vevő illetékes nemzeti hatóságok esetenként nem rendelkeznek megfelelő létszámú személyzettel, illetve alulfinanszírozottak; mivel a késedelmes értékelések mellett az erőforrások hiányának kockázata az, hogy hatással lehet mind a hatóanyagok, mind a növényvédő szerek értékeléseinek minőségére, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges időre; |
| --- | --- |

H.

mivel a jóváhagyási és engedélyezési eljárásokban részt vevő illetékes nemzeti hatóságok által végzett munka gyakran késleltetve van; mivel megállapítást nyert, hogy a jóváhagyási és engedélyezési eljárásban részt vevő illetékes nemzeti hatóságok esetenként nem rendelkeznek megfelelő létszámú személyzettel, illetve alulfinanszírozottak; mivel a késedelmes értékelések mellett az erőforrások hiányának kockázata az, hogy hatással lehet mind a hatóanyagok, mind a növényvédő szerek értékeléseinek minőségére, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges időre;

| I. | mivel a kockázatértékelés függetlensége képezi a rendelet és az uniós élelmiszerjog iránti bizalom alapját; |
| --- | --- |

I.

mivel a kockázatértékelés függetlensége képezi a rendelet és az uniós élelmiszerjog iránti bizalom alapját;

| J. | mivel úgy találták, hogy a döntéshozatali folyamat kevéssé átlátható az eljárás során, kezdve a teljes tanulmányokhoz és a nyers adatokhoz való nyilvános hozzáférés hiányától a kockázatkezelési szakaszig; |
| --- | --- |

J.

mivel úgy találták, hogy a döntéshozatali folyamat kevéssé átlátható az eljárás során, kezdve a teljes tanulmányokhoz és a nyers adatokhoz való nyilvános hozzáférés hiányától a kockázatkezelési szakaszig;

| K. | mivel az uniós intézmények – köztük az uniós ügynökségek – birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés joga fontos jog, és az ez alóli kivételek szűken értelmezendők; rámutat az Európai Unió Bíróságának esetjogára, amely szerint az átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés hozzájárulnak az EU-ügynökségek szélesebb legitimációjához a polgárok szemében, és az EU-ügynökségek nagyobb elszámoltathatóságát biztosítják a polgárok felé egy demokratikus rendszerben (26); |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós intézmények – köztük az uniós ügynökségek – birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés joga fontos jog, és az ez alóli kivételek szűken értelmezendők; rámutat az Európai Unió Bíróságának esetjogára, amely szerint az átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés hozzájárulnak az EU-ügynökségek szélesebb legitimációjához a polgárok szemében, és az EU-ügynökségek nagyobb elszámoltathatóságát biztosítják a polgárok felé egy demokratikus rendszerben (26);

| L. | mivel a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek figyelembevétele érdekében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló 283/2013/EU bizottsági rendeletet rendszeresen frissíteni kell; mivel a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 283/2013/EU bizottsági rendelet (27) végrehajtása keretében a Bizottság közleménye továbbra is az útmutató dokumentumok és vizsgálati iránymutatások legátfogóbb forrása, bár a felsorolt dokumentumok közül többet hatályon kívül helyeztek, a többit pedig naprakésszé kell tenni; mivel a hatóanyagok tudományos értékeléséhez használt, az EFSA és a tagállamok által használt útmutatások formáját öltő módszertanok nem minden esetben tükrözik a mindenkori tudományos és műszaki ismereteket, ahogyan azt a rendelet 4. cikke előírja; mivel egyes kulcsfontosságú vizsgálatok vagy nem szerepelnek a kockázatértékelésben, vagy hiányoznak a legfrissebb tudományos módszerek (mint a talajban élő organizmusok korszerű ökotoxikológiai vizsgálatainak vagy a környezeti koncentrációnak és a porban, szélben, levegőben és vízben lévő maradványanyagoknak az értékelése esetében); |
| --- | --- |

L.

mivel a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek figyelembevétele érdekében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló 283/2013/EU bizottsági rendeletet rendszeresen frissíteni kell; mivel a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1-jei 283/2013/EU bizottsági rendelet (27) végrehajtása keretében a Bizottság közleménye továbbra is az útmutató dokumentumok és vizsgálati iránymutatások legátfogóbb forrása, bár a felsorolt dokumentumok közül többet hatályon kívül helyeztek, a többit pedig naprakésszé kell tenni; mivel a hatóanyagok tudományos értékeléséhez használt, az EFSA és a tagállamok által használt útmutatások formáját öltő módszertanok nem minden esetben tükrözik a mindenkori tudományos és műszaki ismereteket, ahogyan azt a rendelet 4. cikke előírja; mivel egyes kulcsfontosságú vizsgálatok vagy nem szerepelnek a kockázatértékelésben, vagy hiányoznak a legfrissebb tudományos módszerek (mint a talajban élő organizmusok korszerű ökotoxikológiai vizsgálatainak vagy a környezeti koncentrációnak és a porban, szélben, levegőben és vízben lévő maradványanyagoknak az értékelése esetében);

| M. | mivel az EFSA három neonikotinoidról készült legutóbbi értékelésében használt, a méhekre vonatkozó frissített útmutatót hivatalosan még nem fogadták el; mivel az EFSA által jelenleg használt, a talajban élő organizmusokra vonatkozó iránymutatás 2002-ben készült; |
| --- | --- |

M.

mivel az EFSA három neonikotinoidról készült legutóbbi értékelésében használt, a méhekre vonatkozó frissített útmutatót hivatalosan még nem fogadták el; mivel az EFSA által jelenleg használt, a talajban élő organizmusokra vonatkozó iránymutatás 2002-ben készült;

| N. | mivel az iránymutatás a jogszabályokban foglalt követelményeket gyakorlati lépésekre ülteti át, kifejtve, hogy mit kell tenni, a vizsgálati iránymutatások pedig az adatgenerálás során követendő vizsgálati jegyzőkönyveket határozzák meg, kifejtve, hogy a vizsgálatokat hogyan kell elvégezni; |
| --- | --- |

N.

mivel az iránymutatás a jogszabályokban foglalt követelményeket gyakorlati lépésekre ülteti át, kifejtve, hogy mit kell tenni, a vizsgálati iránymutatások pedig az adatgenerálás során követendő vizsgálati jegyzőkönyveket határozzák meg, kifejtve, hogy a vizsgálatokat hogyan kell elvégezni;

| O. | mivel a növényvédő szerek nem megfelelő széles körű és profilaktikus használata aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

O.

mivel a növényvédő szerek nem megfelelő széles körű és profilaktikus használata aggodalomra ad okot;

| P. | mivel a növényvédő szerek kiszárításra (a termesztett növény kezelése a betakarítás előtt érésének felgyorsítására és betakarításának megkönnyítésére) történő alkalmazása helytelen; |
| --- | --- |

P.

mivel a növényvédő szerek kiszárításra (a termesztett növény kezelése a betakarítás előtt érésének felgyorsítására és betakarításának megkönnyítésére) történő alkalmazása helytelen;

| Q. | mivel a lakosság vagy a sérülékeny csoportok által használt területeken helytelen a növényvédő szerek alkalmazása; |
| --- | --- |

Q.

mivel a lakosság vagy a sérülékeny csoportok által használt területeken helytelen a növényvédő szerek alkalmazása;

| R. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által összeállított adatok szerint az EU 2016-ban a globális fogyasztás 11,8 %-át kitevő 368 588 tonna peszticidet használt fel; |
| --- | --- |

R.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által összeállított adatok szerint az EU 2016-ban a globális fogyasztás 11,8 %-át kitevő 368 588 tonna peszticidet használt fel;

| S. | mivel a FAO szerint a peszticidek használata az EU-ban 2009 óta növekvő tendenciát mutat; mivel azonban a tagállamok között nagyon eltérő tendencia figyelhető meg, egyes tagállamokban komoly emelkedést, míg másokban hirtelen esést mutatva; mivel 2011 és 2016 között a 16 uniós tagállamban értékesített peszticid hatóanyag összes mennyisége 1,6 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

S.

mivel a FAO szerint a peszticidek használata az EU-ban 2009 óta növekvő tendenciát mutat; mivel azonban a tagállamok között nagyon eltérő tendencia figyelhető meg, egyes tagállamokban komoly emelkedést, míg másokban hirtelen esést mutatva; mivel 2011 és 2016 között a 16 uniós tagállamban értékesített peszticid hatóanyag összes mennyisége 1,6 %-kal nőtt;

| T. | mivel 2018-ig 493 hatóanyagot és egyszerű anyagot hagytak jóvá; |
| --- | --- |

T.

mivel 2018-ig 493 hatóanyagot és egyszerű anyagot hagytak jóvá;

| U. | mivel az 1185/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés kiemeli a peszticidhasználatra vonatkozó statisztikák hiányosságait és az egyes hatóanyagok használatával kapcsolatos ismeretek hiányát; |
| --- | --- |

U.

mivel az 1185/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés kiemeli a peszticidhasználatra vonatkozó statisztikák hiányosságait és az egyes hatóanyagok használatával kapcsolatos ismeretek hiányát;

| V. | mivel az Európai Unió által 2018-ban közzétett, az élelmiszerekben előforduló növényvédőszer-maradékokról szóló, 2016. évi európai uniós jelentés (28) szerint a minták 96,2 %-a az uniós jogszabályok által engedélyezett határokon belül volt; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Unió által 2018-ban közzétett, az élelmiszerekben előforduló növényvédőszer-maradékokról szóló, 2016. évi európai uniós jelentés (28) szerint a minták 96,2 %-a az uniós jogszabályok által engedélyezett határokon belül volt;

| W. | mivel a nyilvánosság körében Európában hiányoznak a veszélyekkel és kockázatokkal, az elfogadható és elfogadhatatlan veszélyekkel és kockázatokkal, valamint a megengedett szermaradék-határértéknek való megfelelés szintjével kapcsolatos ismeretek; |
| --- | --- |

W.

mivel a nyilvánosság körében Európában hiányoznak a veszélyekkel és kockázatokkal, az elfogadható és elfogadhatatlan veszélyekkel és kockázatokkal, valamint a megengedett szermaradék-határértéknek való megfelelés szintjével kapcsolatos ismeretek;

| X. | mivel az újonnan kifejlesztett hatóanyagokra és növényvédő szerekre vonatkozó engedélyezési határozatokat a valós hatások tekintetében mindig bizonytalanul hozzák; mivel hiányzik az engedélyezés utáni nyomon követés; mivel nincsenek adatok az egyes alkalmazott növényvédő szerek pontos mennyiségeiről, az enyhítő intézkedések végrehajtásáról és hatékonyságáról, illetve az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges káros hatásokról; |
| --- | --- |

X.

mivel az újonnan kifejlesztett hatóanyagokra és növényvédő szerekre vonatkozó engedélyezési határozatokat a valós hatások tekintetében mindig bizonytalanul hozzák; mivel hiányzik az engedélyezés utáni nyomon követés; mivel nincsenek adatok az egyes alkalmazott növényvédő szerek pontos mennyiségeiről, az enyhítő intézkedések végrehajtásáról és hatékonyságáról, illetve az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre gyakorolt lehetséges káros hatásokról;

| Y. | mivel az adatok hiánya a hatóanyagok, a védőanyagok, a kölcsönhatás-fokozók és a segédanyagok valós hatásait, valamint a termékösszetételeket és -keverékeket és metabolitjaikat is érinti; mivel ezért nem ismerjük kellőképpen a peszticidek által az emberi és az állati egészségre, valamint a környezetre gyakorolt teljes hatást; |
| --- | --- |

Y.

mivel az adatok hiánya a hatóanyagok, a védőanyagok, a kölcsönhatás-fokozók és a segédanyagok valós hatásait, valamint a termékösszetételeket és -keverékeket és metabolitjaikat is érinti; mivel ezért nem ismerjük kellőképpen a peszticidek által az emberi és az állati egészségre, valamint a környezetre gyakorolt teljes hatást;

| Z. | mivel „A peszticidek alkalmazásának környezetvédelmi megfigyelése a mézelő méhek segítségével” elnevezésű kísérleti projekt végrehajtása még várat magára, annak ellenére, hogy a projekt a 2017-es és 2018-as pénzügyi évekre vonatkozó uniós költségvetésbe is bevezetésre került; |
| --- | --- |

Z.

mivel „A peszticidek alkalmazásának környezetvédelmi megfigyelése a mézelő méhek segítségével” elnevezésű kísérleti projekt végrehajtása még várat magára, annak ellenére, hogy a projekt a 2017-es és 2018-as pénzügyi évekre vonatkozó uniós költségvetésbe is bevezetésre került;

| AA. | mivel a 2020-ig tartó időszakra szóló 7. általános uniós környezetvédelmi cselekvési program egyik célja az, hogy a vegyi anyagokat olyan módon állítsák elő és használják, amely az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások minimálisra csökkentéséhez vezet, és mivel még mindig bizonytalanság övezi a különböző vegyi anyagok által az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt teljes hatást; |
| --- | --- |

AA.

mivel a 2020-ig tartó időszakra szóló 7. általános uniós környezetvédelmi cselekvési program egyik célja az, hogy a vegyi anyagokat olyan módon állítsák elő és használják, amely az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt jelentős káros hatások minimálisra csökkentéséhez vezet, és mivel még mindig bizonytalanság övezi a különböző vegyi anyagok által az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt teljes hatást;

| AB. | mivel a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a növényvédő szereknek „nem lehet azonnali vagy késleltetett káros hatása az emberi egészségre ... figyelembe véve az ismert halmozódó és szinergikus hatásokat is, ha az ilyen hatások értékelésére szolgáló, a Hatóság által jóváhagyott tudományos módszerek rendelkezésre állnak”; mivel a 396/2005/EK rendelet előírja, hogy figyelembe kell venni a maradékok „ismert halmozott és szinergikus hatásait, amennyiben rendelkezésre állnak az e hatások felmérését szolgáló módszerek”; |
| --- | --- |

AB.

mivel a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a növényvédő szereknek „nem lehet azonnali vagy késleltetett káros hatása az emberi egészségre ... figyelembe véve az ismert halmozódó és szinergikus hatásokat is, ha az ilyen hatások értékelésére szolgáló, a Hatóság által jóváhagyott tudományos módszerek rendelkezésre állnak”; mivel a 396/2005/EK rendelet előírja, hogy figyelembe kell venni a maradékok „ismert halmozott és szinergikus hatásait, amennyiben rendelkezésre állnak az e hatások felmérését szolgáló módszerek”;

| AC. | mivel ma már elérhetőek ilyen módszertanok, és mivel az EFSA várhatóan 2019 végéig elkészíti az élelmiszerekben található peszticideknek való kitettség által az emberi idegrendszerre és pajzsmirigy-rendszerre gyakorolt halmozott hatásokat vizsgáló kísérleti értékelést; |
| --- | --- |

AC.

mivel ma már elérhetőek ilyen módszertanok, és mivel az EFSA várhatóan 2019 végéig elkészíti az élelmiszerekben található peszticideknek való kitettség által az emberi idegrendszerre és pajzsmirigy-rendszerre gyakorolt halmozott hatásokat vizsgáló kísérleti értékelést;

| AD. | mivel jelenleg jogilag nem kötelező a hatóanyagok vizsgálata fejlődési neurotoxicitás szempontjából, amely esetlegesen autizmust, figyelemhiányos hiperaktivitási zavarokat, (ADHD) vagy diszlexiát okozhat; mivel vizsgálatok szükségesek a fejlődési toxicitással és a neurotoxicitással kapcsolatosan, amelyek konkrét problémák kezelésére irányuló eseti tanulmányok elkészítését is elindíthatják; mivel ezzel összefüggésben az EFSA egy folyamatban lévő projekten dolgozik a fejlődési neurotoxicitás hatásainak szűrésére állatokat nem érintő alternatívák kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

AD.

mivel jelenleg jogilag nem kötelező a hatóanyagok vizsgálata fejlődési neurotoxicitás szempontjából, amely esetlegesen autizmust, figyelemhiányos hiperaktivitási zavarokat, (ADHD) vagy diszlexiát okozhat; mivel vizsgálatok szükségesek a fejlődési toxicitással és a neurotoxicitással kapcsolatosan, amelyek konkrét problémák kezelésére irányuló eseti tanulmányok elkészítését is elindíthatják; mivel ezzel összefüggésben az EFSA egy folyamatban lévő projekten dolgozik a fejlődési neurotoxicitás hatásainak szűrésére állatokat nem érintő alternatívák kidolgozása céljából;

| AE. | mivel aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a rendelet alkalmazása az állatoknak a veszélyek azonosítása és a kockázatértékelés céljából történő felhasználása tekintetében nem áll összhangban az állatkísérletekről szóló 2010/63/EU irányelv „3R” elvével (helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés), mivel a 283/2013/EU és a 284/2013/EU bizottsági rendeletet, valamint a megfelelő iránymutatásokat elfogadásuk óta nem frissítették, annak ellenére, hogy validált alternatív vizsgálatok és technológiák állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

AE.

mivel aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a rendelet alkalmazása az állatoknak a veszélyek azonosítása és a kockázatértékelés céljából történő felhasználása tekintetében nem áll összhangban az állatkísérletekről szóló 2010/63/EU irányelv „3R” elvével (helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés), mivel a 283/2013/EU és a 284/2013/EU bizottsági rendeletet, valamint a megfelelő iránymutatásokat elfogadásuk óta nem frissítették, annak ellenére, hogy validált alternatív vizsgálatok és technológiák állnak rendelkezésre;

| AF. | mivel az emberi egészségre gyakorolt hatások vizsgálata állatok felhasználásával jár együtt, és ezért nem feltétlenül jelzi előre az emberek reakcióit; |
| --- | --- |

AF.

mivel az emberi egészségre gyakorolt hatások vizsgálata állatok felhasználásával jár együtt, és ezért nem feltétlenül jelzi előre az emberek reakcióit;

| AG. | mivel fel kell gyorsítani az olyan új, nem állatokon végzett módszerek kifejlesztését és validálását, amelyek információkat szolgáltatnak az emberi toxicitás mögötti mechanizmusokról, beleértve a kedvezőtlen kimeneteli lehetőségeket az embereknél; |
| --- | --- |

AG.

mivel fel kell gyorsítani az olyan új, nem állatokon végzett módszerek kifejlesztését és validálását, amelyek információkat szolgáltatnak az emberi toxicitás mögötti mechanizmusokról, beleértve a kedvezőtlen kimeneteli lehetőségeket az embereknél;

| AH. | mivel a növényvédő szerek engedélyezése és használata tekintetében számos harmadik országbeli mezőgazdasági termék alacsonyabb szinten védi az emberek és az állatok egészségét, valamint a környezetet; mivel biztosítani kell, hogy az uniós szintű védelmet ne ássa alá a harmadik országokból származó mezőgazdasági termékek behozatala; |
| --- | --- |

AH.

mivel a növényvédő szerek engedélyezése és használata tekintetében számos harmadik országbeli mezőgazdasági termék alacsonyabb szinten védi az emberek és az állatok egészségét, valamint a környezetet; mivel biztosítani kell, hogy az uniós szintű védelmet ne ássa alá a harmadik országokból származó mezőgazdasági termékek behozatala;

| AI. | mivel az EU-n belül illegálisan behozott növényvédő szerek vannak forgalomban és használatban, potenciális veszélyt jelentve a közegészségügyre, és tisztességtelen versenyt jelentenek a hatályos uniós jogszabályok szerinti engedélyezési eljárás alá tartozó növényvédő szerekkel szemben; |
| --- | --- |

AI.

mivel az EU-n belül illegálisan behozott növényvédő szerek vannak forgalomban és használatban, potenciális veszélyt jelentve a közegészségügyre, és tisztességtelen versenyt jelentenek a hatályos uniós jogszabályok szerinti engedélyezési eljárás alá tartozó növényvédő szerekkel szemben;

Hatóanyagok jóváhagyása iránti kérelem

| AJ. | mivel az átláthatóság és az összeférhetetlenség tekintetében számos érdekelt félnél aggályok merültek fel a kérelmezők azon jogával kapcsolatban, hogy a hatóanyagok jóváhagyása iránti első kérelem benyújtásakor megválaszthatják a jelentéstevő tagállamot; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az átláthatóság és az összeférhetetlenség tekintetében számos érdekelt félnél aggályok merültek fel a kérelmezők azon jogával kapcsolatban, hogy a hatóanyagok jóváhagyása iránti első kérelem benyújtásakor megválaszthatják a jelentéstevő tagállamot;

| AK. | mivel az átláthatóság és az összeférhetetlenség tekintetében számos érdekelt félnél aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság által az értékelési jelentés meghosszabbításával megbízott jelentéstevő tagállam lehet ugyanaz a tagállam, amelyik az eredeti értékelőjelentés-tervezetet készítette; |
| --- | --- |

AK.

mivel az átláthatóság és az összeférhetetlenség tekintetében számos érdekelt félnél aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság által az értékelési jelentés meghosszabbításával megbízott jelentéstevő tagállam lehet ugyanaz a tagállam, amelyik az eredeti értékelőjelentés-tervezetet készítette;

| AL. | mivel az új hatóanyagok esetében a rendelet hatályba lépése óta a 28 tagállamból csupán 11-et választottak a kérelmezők jelentéstevő tagállamként, ami azt mutatja, hogy jelentős eltérések vannak a szakértelem és a személyi állomány tekintetében; |
| --- | --- |

AL.

mivel az új hatóanyagok esetében a rendelet hatályba lépése óta a 28 tagállamból csupán 11-et választottak a kérelmezők jelentéstevő tagállamként, ami azt mutatja, hogy jelentős eltérések vannak a szakértelem és a személyi állomány tekintetében;

| AM. | mivel Franciaország, Hollandia, Németország és az Egyesült Királyság az összes dosszié mintegy 80 %-ával foglalkozott; mivel a brexit jelentős hatással lesz más tagállamok munkaterhelésére; |
| --- | --- |

AM.

mivel Franciaország, Hollandia, Németország és az Egyesült Királyság az összes dosszié mintegy 80 %-ával foglalkozott; mivel a brexit jelentős hatással lesz más tagállamok munkaterhelésére;

| AN. | mivel a rendelet 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kérelmezőnek összefoglaló dokumentációt kell benyújtania, amelynek tartalmaznia kell többek között az adatszolgáltatási követelmények minden egyes pontja vonatkozásában a kísérletek és vizsgálatok összefoglalását és eredményeit, beleértve valamennyi benyújtott információ értékelését is; |
| --- | --- |

AN.

mivel a rendelet 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kérelmezőnek összefoglaló dokumentációt kell benyújtania, amelynek tartalmaznia kell többek között az adatszolgáltatási követelmények minden egyes pontja vonatkozásában a kísérletek és vizsgálatok összefoglalását és eredményeit, beleértve valamennyi benyújtott információ értékelését is;

| AO. | mivel számos érintett fél aggodalmát fejezte ki a jogszabály által előírt értékelési megközelítéssel, és különösen azzal összefüggésben, hogy kinek kell a hatóanyagok értékeléséhez szükséges tudományos vizsgálatokat végrehajtani és a bizonyítékokat előállítani, és kinek kell más szakértők által értékelt szakirodalmat biztosítani és a tanulmányokat értékelni; |
| --- | --- |

AO.

mivel számos érintett fél aggodalmát fejezte ki a jogszabály által előírt értékelési megközelítéssel, és különösen azzal összefüggésben, hogy kinek kell a hatóanyagok értékeléséhez szükséges tudományos vizsgálatokat végrehajtani és a bizonyítékokat előállítani, és kinek kell más szakértők által értékelt szakirodalmat biztosítani és a tanulmányokat értékelni;

| AP. | mivel a rendelet 8. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a kérelmezőnek mellékelnie kell a dokumentációhoz a hatóanyagról és annak megfelelő metabolitjairól szóló, más szakértők által értékelt, nyilvánosan hozzáférhető szakirodalmat; |
| --- | --- |

AP.

mivel a rendelet 8. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a kérelmezőnek mellékelnie kell a dokumentációhoz a hatóanyagról és annak megfelelő metabolitjairól szóló, más szakértők által értékelt, nyilvánosan hozzáférhető szakirodalmat;

| AQ. | mivel új hatóanyagok esetében rendes körülmények között csak a kérelmező által készített szabályozási vizsgálatokból származó adatok állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

AQ.

mivel új hatóanyagok esetében rendes körülmények között csak a kérelmező által készített szabályozási vizsgálatokból származó adatok állnak rendelkezésre;

| AR. | mivel a kockázatértékelésnek az összes rendelkezésre álló tudományos bizonyítékon kell alapulnia; mivel a más szakértők által értékelt, nyilvánosan hozzáférhető szakirodalom fontos kiegészítő információkkal szolgál a kérelmezők által benyújtott, a helyes laboratóriumi gyakorlatokon alapuló vizsgálatokhoz, és olyan eredményeket is tartalmazhat, amelyek felhívhatják az értékelők figyelmét a szokásos kísérletek során nem észlelt káros hatásokra; |
| --- | --- |

AR.

mivel a kockázatértékelésnek az összes rendelkezésre álló tudományos bizonyítékon kell alapulnia; mivel a más szakértők által értékelt, nyilvánosan hozzáférhető szakirodalom fontos kiegészítő információkkal szolgál a kérelmezők által benyújtott, a helyes laboratóriumi gyakorlatokon alapuló vizsgálatokhoz, és olyan eredményeket is tartalmazhat, amelyek felhívhatják az értékelők figyelmét a szokásos kísérletek során nem észlelt káros hatásokra;

| AS. | mivel a helyes laboratóriumi gyakorlatok alapelvét az OECD dolgozta ki annak biztosítására, hogy egy adott vizsgálatot egy konkrét kísérleti módszer által előírt módon hajtsanak végre a csalárd gyakorlatok megelőzése érdekében; mivel az EU elfogadta ezeket az alapelveket a 2004/10/EK irányelv révén, amely előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a vegyi anyagok biztonsági vizsgálatait végrehajtó laboratóriumok megfeleljenek a helyes laboratóriumi gyakorlatra vonatkozó OECD-alapelveknek és a 2004/9/EK irányelvnek, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy jelöljék ki azokat a hatóságokat, amelyek a helyes laboratóriumi gyakorlatok ellenőrzésének elvégzéséért a területükön felelnek; |
| --- | --- |

AS.

mivel a helyes laboratóriumi gyakorlatok alapelvét az OECD dolgozta ki annak biztosítására, hogy egy adott vizsgálatot egy konkrét kísérleti módszer által előírt módon hajtsanak végre a csalárd gyakorlatok megelőzése érdekében; mivel az EU elfogadta ezeket az alapelveket a 2004/10/EK irányelv révén, amely előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a vegyi anyagok biztonsági vizsgálatait végrehajtó laboratóriumok megfeleljenek a helyes laboratóriumi gyakorlatra vonatkozó OECD-alapelveknek és a 2004/9/EK irányelvnek, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy jelöljék ki azokat a hatóságokat, amelyek a helyes laboratóriumi gyakorlatok ellenőrzésének elvégzéséért a területükön felelnek;

| AT. | mivel a Bizottság 2015-ben kiadott jelentése szerint minden tagállam ratifikálta a helyes laboratóriumi gyakorlatokra vonatkozó irányelveket, és működő nemzeti monitoringprogramokat vezetett be a helyes laboratóriumi gyakorlatoknak való megfelelőség vizsgálatára; |
| --- | --- |

AT.

mivel a Bizottság 2015-ben kiadott jelentése szerint minden tagállam ratifikálta a helyes laboratóriumi gyakorlatokra vonatkozó irányelveket, és működő nemzeti monitoringprogramokat vezetett be a helyes laboratóriumi gyakorlatoknak való megfelelőség vizsgálatára;

| AU. | mivel az OECD vizsgálati iránymutatásai biztosítják, hogy a kutatás reprodukálható, következetes és egységes legyen, és lehetővé teszik a szabályozó hatóságok számára a tanulmányok minőségének és relevanciájának értékelését, a tanulmányok módszertani érvényességének biztosítását és az adatok tagállamok közötti kölcsönös elfogadását; |
| --- | --- |

AU.

mivel az OECD vizsgálati iránymutatásai biztosítják, hogy a kutatás reprodukálható, következetes és egységes legyen, és lehetővé teszik a szabályozó hatóságok számára a tanulmányok minőségének és relevanciájának értékelését, a tanulmányok módszertani érvényességének biztosítását és az adatok tagállamok közötti kölcsönös elfogadását;

A jelentéstevő tagállam által készített értékeléstervezet

| AV. | mivel a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a „jelentéstevő tagállam független, objektív és átlátható értékelést végez a mindenkori tudományos és műszaki ismeretekre figyelemmel”; |
| --- | --- |

AV.

mivel a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a „jelentéstevő tagállam független, objektív és átlátható értékelést végez a mindenkori tudományos és műszaki ismeretekre figyelemmel”;

| AW. | mivel megállapítást nyert, hogy a különböző tagállamok jelentéstevő tagállamként eljárva különböző gyakorlatokat alkalmaznak a más szakértők által értékelt szakirodalomról a kérelmezők által készített összefoglalókra történő hivatkozáskor; mivel alapvető szabály, hogy bármely tudományos munkának egyértelműen, idézőjelek alkalmazásával jelölnie kell a mások által tett állításokat; |
| --- | --- |

AW.

mivel megállapítást nyert, hogy a különböző tagállamok jelentéstevő tagállamként eljárva különböző gyakorlatokat alkalmaznak a más szakértők által értékelt szakirodalomról a kérelmezők által készített összefoglalókra történő hivatkozáskor; mivel alapvető szabály, hogy bármely tudományos munkának egyértelműen, idézőjelek alkalmazásával jelölnie kell a mások által tett állításokat;

| AX. | mivel a Parlament tudomásul veszi a német Szövetségi Kockázatelemző Intézet (BfR) által a glifozátról készített kockázatértékelési jelentésben található szakirodalmi áttekintésről folytatott vitát; mivel számos érdekelt félnél aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a glifozátról készített kockázatértékelőjelentés-tervezet fontos értékelési elemeit anélkül vették át a kérelemből, hogy egyértelműen mint hivatkozást tüntették volna fel azokat; |
| --- | --- |

AX.

mivel a Parlament tudomásul veszi a német Szövetségi Kockázatelemző Intézet (BfR) által a glifozátról készített kockázatértékelési jelentésben található szakirodalmi áttekintésről folytatott vitát; mivel számos érdekelt félnél aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a glifozátról készített kockázatértékelőjelentés-tervezet fontos értékelési elemeit anélkül vették át a kérelemből, hogy egyértelműen mint hivatkozást tüntették volna fel azokat;

Az EFSA véleménye az értékelőjelentés-tervezetekről és a hatóanyagok ECHA általi osztályozása

| AY. | mivel a növényvédő szerek uniós engedélyezési rendszerének hitelessége nagymértékben függ a közvéleménynek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságba vetett bizalmától, amely gondoskodik az európai élelmiszer-biztonsági döntések alapjául szolgáló tudományos véleményekről; mivel az EFSA iránti csökkenő közbizalom aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

AY.

mivel a növényvédő szerek uniós engedélyezési rendszerének hitelessége nagymértékben függ a közvéleménynek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságba vetett bizalmától, amely gondoskodik az európai élelmiszer-biztonsági döntések alapjául szolgáló tudományos véleményekről; mivel az EFSA iránti csökkenő közbizalom aggodalomra ad okot;

| AZ. | mivel az EFSA számára jelenleg dolgozó nemzeti szakértők mintegy kétharmada csupán hat tagállamból származik; |
| --- | --- |

AZ.

mivel az EFSA számára jelenleg dolgozó nemzeti szakértők mintegy kétharmada csupán hat tagállamból származik;

| BA. | mivel a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a hatóanyag értékelése során először meg kell állapítani, hogy teljesülnek-e a II. melléklet 3.6.2–3.6.4. és 3.7. pontjában foglalt jóváhagyási kritériumok (= „kizárási kritériumok”); mivel ezen kizárási kritériumok egyike az anyagoknak az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései alapján (1A. vagy 1B. kategóriájú) karcinogénként történő besorolására vonatkozik; |
| --- | --- |

BA.

mivel a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a hatóanyag értékelése során először meg kell állapítani, hogy teljesülnek-e a II. melléklet 3.6.2–3.6.4. és 3.7. pontjában foglalt jóváhagyási kritériumok (= „kizárási kritériumok”); mivel ezen kizárási kritériumok egyike az anyagoknak az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései alapján (1A. vagy 1B. kategóriájú) karcinogénként történő besorolására vonatkozik;

| BB. | mivel a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) a glifozátot a saját terminológiája alapján mint emberre valószínűleg rákkeltő hatású (2A csoport) anyagot sorolta be (amely az 1272/2008/EK rendelet 1B. kategóriájának felel meg); mivel a rendelkezésre álló információk – többek között az IARC értékelése – után az uniós kockázatkezelési döntések alapjául szolgáló tudományos értékelések biztosításáért felelős európai ügynökségek (az EFSA és az ECHA) arra a következtetésre jutottak, hogy az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései alapján nem indokolt a rákkeltő anyagként történő besorolás; |
| --- | --- |

BB.

mivel a Nemzetközi Rákkutató Ügynökség (IARC) a glifozátot a saját terminológiája alapján mint emberre valószínűleg rákkeltő hatású (2A csoport) anyagot sorolta be (amely az 1272/2008/EK rendelet 1B. kategóriájának felel meg); mivel a rendelkezésre álló információk – többek között az IARC értékelése – után az uniós kockázatkezelési döntések alapjául szolgáló tudományos értékelések biztosításáért felelős európai ügynökségek (az EFSA és az ECHA) arra a következtetésre jutottak, hogy az 1272/2008/EK rendelet rendelkezései alapján nem indokolt a rákkeltő anyagként történő besorolás;

| BC. | mivel miközben az IARC következtetését működési elveinek megfelelően a publikált szakirodalomra alapozta, az EFSA és az ECHA a kérelmező által a rendelet 8. cikkével összhangban benyújtott publikálatlan tanulmányokat is felhasznált értékelése alapjaként, továbbá releváns nyersadatokhoz is hozzáfért; |
| --- | --- |

BC.

mivel miközben az IARC következtetését működési elveinek megfelelően a publikált szakirodalomra alapozta, az EFSA és az ECHA a kérelmező által a rendelet 8. cikkével összhangban benyújtott publikálatlan tanulmányokat is felhasznált értékelése alapjaként, továbbá releváns nyersadatokhoz is hozzáfért;

| BD. | mivel világszerte számos más illetékes hatóság, köztük az Egyesült Államok, Kanada, Új-Zéland, Ausztrália és Japán hatóságai készítettek azóta új értékeléseket a glifozátról, és végkövetkeztetésük az volt, hogy az anyag nem rákkeltő; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Hivatala még vizsgálja a glifozátot, és ökológiai kockázatértékelési tervezetében egyértelműen kijelenti, hogy a madarakra, az emlősökre, valamint a szárazföldi és a vízinövényekre is hatással lehet; |
| --- | --- |

BD.

mivel világszerte számos más illetékes hatóság, köztük az Egyesült Államok, Kanada, Új-Zéland, Ausztrália és Japán hatóságai készítettek azóta új értékeléseket a glifozátról, és végkövetkeztetésük az volt, hogy az anyag nem rákkeltő; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Hivatala még vizsgálja a glifozátot, és ökológiai kockázatértékelési tervezetében egyértelműen kijelenti, hogy a madarakra, az emlősökre, valamint a szárazföldi és a vízinövényekre is hatással lehet;

| BE. | mivel, ahogyan azt 54, mind az EU, mind pedig az IARC rendszerei keretében értékelt peszticid EFSA által 2017-ben végzett összehasonlítása mutatja, az EU besorolása 14 esetben jóval konzervatívabb (következésképpen szigorúbb) volt az IARC-énál, 11 esetben (a glifozát és 10 másik hatóanyag esetében) kevésbé szigorú, 29 esetben pedig azzal azonos; |
| --- | --- |

BE.

mivel, ahogyan azt 54, mind az EU, mind pedig az IARC rendszerei keretében értékelt peszticid EFSA által 2017-ben végzett összehasonlítása mutatja, az EU besorolása 14 esetben jóval konzervatívabb (következésképpen szigorúbb) volt az IARC-énál, 11 esetben (a glifozát és 10 másik hatóanyag esetében) kevésbé szigorú, 29 esetben pedig azzal azonos;

| BF. | mivel számos érdekelt félnél aggályok merültek fel, illetve merülnek fel továbbra is az EFSA és az ECHA azon megállapításaival kapcsolatos szakvéleményük kapcsán, miszerint a glifozátot nem sorolták be karcinogénként; |
| --- | --- |

BF.

mivel számos érdekelt félnél aggályok merültek fel, illetve merülnek fel továbbra is az EFSA és az ECHA azon megállapításaival kapcsolatos szakvéleményük kapcsán, miszerint a glifozátot nem sorolták be karcinogénként;

| BG. | mivel sajnálatos módon nem sikerült megoldani ezeket a kérdéseket a különbizottságban; |
| --- | --- |

BG.

mivel sajnálatos módon nem sikerült megoldani ezeket a kérdéseket a különbizottságban;

| BH. | A Bizottság 2017 októberében elfogadhatónak minősítette a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” elnevezésű európai polgári kezdeményezést; mivel több mint egymillió polgár felszólította a Bizottságot, hogy a tagállamoknak javasolja a glifozát használatának tilalmát, reformálja meg a peszticidekre vonatkozó jóváhagyási eljárást és a peszticidek használata tekintetében uniós szinten állapítson meg kötelező csökkentési célkitűzéseket; |
| --- | --- |

BH.

A Bizottság 2017 októberében elfogadhatónak minősítette a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” elnevezésű európai polgári kezdeményezést; mivel több mint egymillió polgár felszólította a Bizottságot, hogy a tagállamoknak javasolja a glifozát használatának tilalmát, reformálja meg a peszticidekre vonatkozó jóváhagyási eljárást és a peszticidek használata tekintetében uniós szinten állapítson meg kötelező csökkentési célkitűzéseket;

| BI. | mivel az úgynevezett Monsanto-dokumentumok, valamint a Dewayne Johnson kontra Monsanto ügyben a Kalifornia állam legfelsőbb bírósága által a közelmúltban hozott ítélet (CGC-16–550128 sz. ügy) és az azt követő fellebbezés aggályokat vetett fel a glifozát értékelési folyamata során tapasztalható függetlenség és összeférhetetlenség miatt; |
| --- | --- |

BI.

mivel az úgynevezett Monsanto-dokumentumok, valamint a Dewayne Johnson kontra Monsanto ügyben a Kalifornia állam legfelsőbb bírósága által a közelmúltban hozott ítélet (CGC-16–550128 sz. ügy) és az azt követő fellebbezés aggályokat vetett fel a glifozát értékelési folyamata során tapasztalható függetlenség és összeférhetetlenség miatt;

A hatóanyagok bizottsági jóváhagyása

| BJ. | mivel a rendelet hat hónapos határidőt ír elő a Bizottság számára az EFSA következtetéseitől a rendelettervezet bemutatásáig; |
| --- | --- |

BJ.

mivel a rendelet hat hónapos határidőt ír elő a Bizottság számára az EFSA következtetéseitől a rendelettervezet bemutatásáig;

| BK. | mivel a glifozát jóváhagyásának megújítására vonatkozó határozat nem tartalmazott jogilag kötelező uniós szintű kockázatcsökkentő intézkedéseket; mivel a Bizottság a jóváhagyási feltételekben úgy határozott, hogy egyedi ajánlást fogad el, amely szerint a tagállamoknak a glifozátot tartalmazó növényvédő szerek engedélyezésekor különös figyelmet kell fordítaniuk a szárazföldi gerinceseket érintő kockázatokra; mivel a nem célzott szárazföldi gerincesek – köztük emlősök és a madarak – esetében hosszú távú, magas kockázatot állapítottak meg a glifozát szinte valamennyi felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

BK.

mivel a glifozát jóváhagyásának megújítására vonatkozó határozat nem tartalmazott jogilag kötelező uniós szintű kockázatcsökkentő intézkedéseket; mivel a Bizottság a jóváhagyási feltételekben úgy határozott, hogy egyedi ajánlást fogad el, amely szerint a tagállamoknak a glifozátot tartalmazó növényvédő szerek engedélyezésekor különös figyelmet kell fordítaniuk a szárazföldi gerinceseket érintő kockázatokra; mivel a nem célzott szárazföldi gerincesek – köztük emlősök és a madarak – esetében hosszú távú, magas kockázatot állapítottak meg a glifozát szinte valamennyi felhasználása tekintetében;

| BL. | mivel az ECHA arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát súlyos szemkárosodást okoz és mérgező a vízi élővilágra nézve, hosszan tartó károsodást okozva; |
| --- | --- |

BL.

mivel az ECHA arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát súlyos szemkárosodást okoz és mérgező a vízi élővilágra nézve, hosszan tartó károsodást okozva;

| BM. | mivel nem világos, hogy a Bizottság és a tagállamok milyen feltételek esetén tekintenek egy adott kockázatot a környezet szempontjából elfogadhatatlan mértékűnek; |
| --- | --- |

BM.

mivel nem világos, hogy a Bizottság és a tagállamok milyen feltételek esetén tekintenek egy adott kockázatot a környezet szempontjából elfogadhatatlan mértékűnek;

| BN. | mivel aggodalomra ad okot, hogy a Bizottság, a tagállamok támogatásával, az EFSA szerint a környezetre és a biológiai sokféleségre komoly kockázatot jelentő hatóanyagokat hagy jóvá, tekintettel arra, hogy a rendelet 4. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében a növényvédő szerek nem terhelhetik elfogadhatatlan mértékben a környezetet; |
| --- | --- |

BN.

mivel aggodalomra ad okot, hogy a Bizottság, a tagállamok támogatásával, az EFSA szerint a környezetre és a biológiai sokféleségre komoly kockázatot jelentő hatóanyagokat hagy jóvá, tekintettel arra, hogy a rendelet 4. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében a növényvédő szerek nem terhelhetik elfogadhatatlan mértékben a környezetet;

| BO. | mivel az európai ombudsman a 12/2013/MDC ügyben hozott, 2016. február 18-i határozatában kimondta, hogy a megerősítő információk benyújtása nem érinthet az egészségügyi kockázat értékelésével kapcsolatos kérelem benyújtásakor meglévő olyan adatszolgáltatási követelményeket, amelyek esetében megfelelő útmutatók álltak rendelkezésre; |
| --- | --- |

BO.

mivel az európai ombudsman a 12/2013/MDC ügyben hozott, 2016. február 18-i határozatában kimondta, hogy a megerősítő információk benyújtása nem érinthet az egészségügyi kockázat értékelésével kapcsolatos kérelem benyújtásakor meglévő olyan adatszolgáltatási követelményeket, amelyek esetében megfelelő útmutatók álltak rendelkezésre;

| BP. | mivel a megerősítő adatok általában nem esnek ugyanolyan alapos tudományos vizsgálat, illetve értékelés alá, mint az eredeti kérelemben benyújtott adatok, tekintve, hogy az EFSA nem veti rendszeresen szakértői vizsgálat alá azokat; mivel az európai ombudsman 2016-os határozatában felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy az EFSA-nak mostantól kezdve valamennyi megerősítő adatot rendszeres szakértői vizsgálatot alá kell-e vetnie, és hogy kell-e az útmutatókat ennek megfelelően módosítani; |
| --- | --- |

BP.

mivel a megerősítő adatok általában nem esnek ugyanolyan alapos tudományos vizsgálat, illetve értékelés alá, mint az eredeti kérelemben benyújtott adatok, tekintve, hogy az EFSA nem veti rendszeresen szakértői vizsgálat alá azokat; mivel az európai ombudsman 2016-os határozatában felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy az EFSA-nak mostantól kezdve valamennyi megerősítő adatot rendszeres szakértői vizsgálatot alá kell-e vetnie, és hogy kell-e az útmutatókat ennek megfelelően módosítani;

| BQ. | mivel a Bizottság által az ombudsman vizsgálatának keretében megvizsgált tíz hatóanyag tekintetében 2018. február benyújtott nyomonkövetési jelentés alapján a megerősítő adatokra vonatkozó eljárás nyomán két hatóanyagot – a haloxifop-P-t és a malationt – találtak, melyeket egyébként korlátoztak volna, de amelyek hosszabb ideig voltak forgalomban; |
| --- | --- |

BQ.

mivel a Bizottság által az ombudsman vizsgálatának keretében megvizsgált tíz hatóanyag tekintetében 2018. február benyújtott nyomonkövetési jelentés alapján a megerősítő adatokra vonatkozó eljárás nyomán két hatóanyagot – a haloxifop-P-t és a malationt – találtak, melyeket egyébként korlátoztak volna, de amelyek hosszabb ideig voltak forgalomban;

| BR. | mivel az alacsony kockázatú biológiai peszticidek esetében azért nincsenek adatok, mert az adatszolgáltatási követelményeket kémiai növényvédő szerekre tervezték, és így alacsony kockázatú biológiai növényvédő szerekre nem alkalmasak; |
| --- | --- |

BR.

mivel az alacsony kockázatú biológiai peszticidek esetében azért nincsenek adatok, mert az adatszolgáltatási követelményeket kémiai növényvédő szerekre tervezték, és így alacsony kockázatú biológiai növényvédő szerekre nem alkalmasak;

| BS. | mivel az EFSA által a hatóanyagokkal kapcsolatos állásfoglalásaiban meghatározott kockázatok ellenére a Bizottság gyakran a tagállamokra hagyja a kockázatcsökkentési intézkedéseket, jóllehet a rendelet lehetőséget biztosít a számára ilyen intézkedések uniós szinten történő meghatározására; mivel az európai ombudsman a 12/2013/MDC ügyben hozott határozatában kifogásolta ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

BS.

mivel az EFSA által a hatóanyagokkal kapcsolatos állásfoglalásaiban meghatározott kockázatok ellenére a Bizottság gyakran a tagállamokra hagyja a kockázatcsökkentési intézkedéseket, jóllehet a rendelet lehetőséget biztosít a számára ilyen intézkedések uniós szinten történő meghatározására; mivel az európai ombudsman a 12/2013/MDC ügyben hozott határozatában kifogásolta ezt a megközelítést;

| BT. | mivel helyénvaló, hogy a tagállamok döntsenek a helyzetükre jellemző egyedi aggályok tekintetében a kockázatkezelési intézkedésekről; |
| --- | --- |

BT.

mivel helyénvaló, hogy a tagállamok döntsenek a helyzetükre jellemző egyedi aggályok tekintetében a kockázatkezelési intézkedésekről;

| BU. | mivel nem állnak rendelkezésre alacsony kockázatú növényvédő szerek; mivel mindössze tíz anyagot hagytak jóvá alacsony kockázatú növényvédő szerként az uniós piacon forgalmazott csaknem 500 ilyen szerből; mivel az alacsony kockázatú növényvédő szerek meglétének hiánya megnehezíti az integrált növényvédelem végrehajtását és fejlesztését; mivel e hiányt a hosszadalmas értékelési, engedélyezési és nyilvántartásba vételi folyamat okozza; |
| --- | --- |

BU.

mivel nem állnak rendelkezésre alacsony kockázatú növényvédő szerek; mivel mindössze tíz anyagot hagytak jóvá alacsony kockázatú növényvédő szerként az uniós piacon forgalmazott csaknem 500 ilyen szerből; mivel az alacsony kockázatú növényvédő szerek meglétének hiánya megnehezíti az integrált növényvédelem végrehajtását és fejlesztését; mivel e hiányt a hosszadalmas értékelési, engedélyezési és nyilvántartásba vételi folyamat okozza;

| BV. | mivel napjainkban a fejlett technikák – például a precíziós gazdálkodás és a robotika – már a korai szakaszban felhasználhatók a gyomok vagy a káros rovarok pontos megfigyelésére és eltávolítására; mivel a fejlett technikák az Európai Unióban még nincsenek kiforrva, és az Unió és a tagállamok támogatását igénylik; |
| --- | --- |

BV.

mivel napjainkban a fejlett technikák – például a precíziós gazdálkodás és a robotika – már a korai szakaszban felhasználhatók a gyomok vagy a káros rovarok pontos megfigyelésére és eltávolítására; mivel a fejlett technikák az Európai Unióban még nincsenek kiforrva, és az Unió és a tagállamok támogatását igénylik;

A növényvédő szerek tagállamok általi engedélyezése

| BW. | mivel a növényvédő szereket a jelenlegi tudományos és műszaki ismereteknek megfelelően az engedélyezés előtt alaposan meg kell vizsgálni; mivel a nem megfelelő létszámú személyzet, illetve az alulfinanszírozás azt eredményezheti, hogy túlságosan a hatóanyag jóváhagyása kapcsán végzett értékelésre hagyatkoznak a növényvédő szerekre irányuló határozatok során; |
| --- | --- |

BW.

mivel a növényvédő szereket a jelenlegi tudományos és műszaki ismereteknek megfelelően az engedélyezés előtt alaposan meg kell vizsgálni; mivel a nem megfelelő létszámú személyzet, illetve az alulfinanszírozás azt eredményezheti, hogy túlságosan a hatóanyag jóváhagyása kapcsán végzett értékelésre hagyatkoznak a növényvédő szerekre irányuló határozatok során;

| BX. | mivel a növényvédő szerek engedélyezési eljárásának, és különösen a kockázatértékeléssel összefüggő adatszolgáltatási követelményeknek figyelembe kell venniük a növényvédő szerek tényleges használatát; |
| --- | --- |

BX.

mivel a növényvédő szerek engedélyezési eljárásának, és különösen a kockázatértékeléssel összefüggő adatszolgáltatási követelményeknek figyelembe kell venniük a növényvédő szerek tényleges használatát;

| BY. | mivel a növényvédő szerek engedélyezésekor továbbra is különös figyelmet kell fordítani a „sérülékeny csoportokra”; mivel a rendelet szerint a sérülékeny csoportok olyan személyek, akiket a növényvédő szerek egészségre gyakorolt akut és krónikus hatásainak felmérése során különös figyelemben kell részesíteni; mivel ide tartoznak a várandós és gyermeket szoptató nők, a magzatok, a csecsemők és gyermekek, az idősek, illetve olyan munkavállalók és helyi lakosok, akik hosszabb távon nagy mennyiségű peszticidnek vannak kitéve; 15. |
| --- | --- |

BY.

mivel a növényvédő szerek engedélyezésekor továbbra is különös figyelmet kell fordítani a „sérülékeny csoportokra”; mivel a rendelet szerint a sérülékeny csoportok olyan személyek, akiket a növényvédő szerek egészségre gyakorolt akut és krónikus hatásainak felmérése során különös figyelemben kell részesíteni; mivel ide tartoznak a várandós és gyermeket szoptató nők, a magzatok, a csecsemők és gyermekek, az idősek, illetve olyan munkavállalók és helyi lakosok, akik hosszabb távon nagy mennyiségű peszticidnek vannak kitéve; 15.

| BZ. | mivel a rendelet 25. cikke előírja, hogy ahhoz, hogy felvegyék őket egy pozitív jegyzékre, a védőanyagoknak és a kölcsönhatás-fokozóknak ugyanolyan jóváhagyási eljárások kell átesniük, mint a hatóanyagoknak; mivel a Bizottság még nem hagyott jóvá egyetlen védőanyagot vagy kölcsönhatás-fokozót sem; |
| --- | --- |

BZ.

mivel a rendelet 25. cikke előírja, hogy ahhoz, hogy felvegyék őket egy pozitív jegyzékre, a védőanyagoknak és a kölcsönhatás-fokozóknak ugyanolyan jóváhagyási eljárások kell átesniük, mint a hatóanyagoknak; mivel a Bizottság még nem hagyott jóvá egyetlen védőanyagot vagy kölcsönhatás-fokozót sem;

| CA. | mivel a rendelet 27. cikke előírja a Bizottság számára, hogy a fel nem használható segédanyagokat vegye fel egy negatív jegyzékre a III. mellékletben; mivel a Bizottság még nem fogadta el a segédanyagok negatív jegyzékét, de kifejezte szándékát, hogy 2018 végéig elfogadja azt; mivel ezen anyagok hatása miatt elfogadhatatlan ez a késedelem; mivel egyes tagállamok a segédanyagok uniós szintű negatív jegyzéke hiányába saját jegyzéket hoztak létre; |
| --- | --- |

CA.

mivel a rendelet 27. cikke előírja a Bizottság számára, hogy a fel nem használható segédanyagokat vegye fel egy negatív jegyzékre a III. mellékletben; mivel a Bizottság még nem fogadta el a segédanyagok negatív jegyzékét, de kifejezte szándékát, hogy 2018 végéig elfogadja azt; mivel ezen anyagok hatása miatt elfogadhatatlan ez a késedelem; mivel egyes tagállamok a segédanyagok uniós szintű negatív jegyzéke hiányába saját jegyzéket hoztak létre;

| CB. | mivel az uniós lista hiánya jelentősen megnehezíti a növényvédő szerek részletes kockázatértékelését; |
| --- | --- |

CB.

mivel az uniós lista hiánya jelentősen megnehezíti a növényvédő szerek részletes kockázatértékelését;

| CC. | mivel aggályok merültek fel a zónarendszerrel, és különösen az eljárás késedelmeivel és a kérelmeknek a kölcsönös elismerés kontextusában történő gyakori teljes, illetve részleges újraértékelésével összefüggésben, ami az egyazon zónába tartozó tagállamok értékelési modelljeinek eltérő nemzeti követelményeiből adódik; mivel a tagállamok kölcsönös elismerési eljárásának célja az eljárások egyszerűsítése és a tagállamok közötti bizalom növelése volt; mivel a kölcsönös elismerési eljárás alkalmazását fontos eszköznek tartják a munkamegosztás fokozására és a határidők betartásának biztosítására az optimális védelem garantálásával, és fontos a belső piac működése szempontjából is; |
| --- | --- |

CC.

mivel aggályok merültek fel a zónarendszerrel, és különösen az eljárás késedelmeivel és a kérelmeknek a kölcsönös elismerés kontextusában történő gyakori teljes, illetve részleges újraértékelésével összefüggésben, ami az egyazon zónába tartozó tagállamok értékelési modelljeinek eltérő nemzeti követelményeiből adódik; mivel a tagállamok kölcsönös elismerési eljárásának célja az eljárások egyszerűsítése és a tagállamok közötti bizalom növelése volt; mivel a kölcsönös elismerési eljárás alkalmazását fontos eszköznek tartják a munkamegosztás fokozására és a határidők betartásának biztosítására az optimális védelem garantálásával, és fontos a belső piac működése szempontjából is;

| CD. | mivel a Bizottság egy IT-rendszer, a növényvédő szerek alkalmazáskezelő rendszerének (PPPAMS) létrehozásán dolgozik, amely nyilvánosan elérhető lesz, és elő fogja mozdítani a kölcsönös elismerési rendszert; |
| --- | --- |

CD.

mivel a Bizottság egy IT-rendszer, a növényvédő szerek alkalmazáskezelő rendszerének (PPPAMS) létrehozásán dolgozik, amely nyilvánosan elérhető lesz, és elő fogja mozdítani a kölcsönös elismerési rendszert;

| CE. | mivel jelenleg nem létezik összefoglaló az EU-ban engedélyezett valamennyi növényvédő szerről, mivel a tagállamok nem kötelesek rendszeresen tájékoztatni a Bizottságot az engedélyezésekről szóló határozataikról; |
| --- | --- |

CE.

mivel jelenleg nem létezik összefoglaló az EU-ban engedélyezett valamennyi növényvédő szerről, mivel a tagállamok nem kötelesek rendszeresen tájékoztatni a Bizottságot az engedélyezésekről szóló határozataikról;

| CF. | mivel a 283/2013/EU bizottsági rendelet megköveteli a hosszú távú toxicitással kapcsolatos vizsgálatok elvégzését; mivel a 284/2013/EU bizottsági rendelet jelenleg is megköveteli a szerrel foglalkozókat, a közelben tartózkodókat és a lakosságot, valamint a dolgozókat érő expozíció toxikológiai vizsgálatát, számos hosszú távú és krónikus toxikológiai vizsgálatot állatokban, valamint a szerek sorsára és viselkedésére vonatkozó vizsgálatokat a talajban, a vízben és a levegőben, beleértve az expozíciós módot, a lebomlást és a levegőben terjedést, de a növényvédő szerek hosszú távú toxicitását nem; |
| --- | --- |

CF.

mivel a 283/2013/EU bizottsági rendelet megköveteli a hosszú távú toxicitással kapcsolatos vizsgálatok elvégzését; mivel a 284/2013/EU bizottsági rendelet jelenleg is megköveteli a szerrel foglalkozókat, a közelben tartózkodókat és a lakosságot, valamint a dolgozókat érő expozíció toxikológiai vizsgálatát, számos hosszú távú és krónikus toxikológiai vizsgálatot állatokban, valamint a szerek sorsára és viselkedésére vonatkozó vizsgálatokat a talajban, a vízben és a levegőben, beleértve az expozíciós módot, a lebomlást és a levegőben terjedést, de a növényvédő szerek hosszú távú toxicitását nem;

| CG. | mivel a tagállamok a növényvédő szerek és a helyettesítő anyagok összehasonlító értékelésének elkészítésén dolgoznak; mivel a cél az ilyen termékek biztonságosabb növényvédő szerekkel és nem vegyi módszerekkel – például a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (29) meghatározott módszerekkel – való helyettesítése; |
| --- | --- |

CG.

mivel a tagállamok a növényvédő szerek és a helyettesítő anyagok összehasonlító értékelésének elkészítésén dolgoznak; mivel a cél az ilyen termékek biztonságosabb növényvédő szerekkel és nem vegyi módszerekkel – például a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (29) meghatározott módszerekkel – való helyettesítése;

| CH. | mivel a legfrissebb jelentések rámutattak arra, hogy a madarak és rovarok – különösen a méhek és egyéb beporzók – körében jelentősen csökkent a biológiai sokféleség; mivel az elmúlt 27 évben a védett területeken a szárnyas rovarok biomasszájának több mint 75 %-os csökkenését figyelték meg (30); mivel a mezőgazdaság intenzívebbé válása (pl. a peszticidhasználat, az egész éves talajművelés, a fokozott műtrágya-használat és a gyakori agronómiai intézkedések), amely nem szerepel az elemzésben, ennek egyik lehetséges oka lehet; mivel a mezőgazdaság intenzívebbé válása összefüggésbe hozható a növények, rovarok, madarak és egyéb fajok biológiai sokféleségének általános csökkenésével; mivel egy egészséges és fenntartható mezőgazdasági ágazat biztosítása érdekében a biológiai sokféleség és a szilárd ökoszisztémák, különösen a méhek és az egyéb, beporzást végző rovarok alapvető fontosságúak; |
| --- | --- |

CH.

mivel a legfrissebb jelentések rámutattak arra, hogy a madarak és rovarok – különösen a méhek és egyéb beporzók – körében jelentősen csökkent a biológiai sokféleség; mivel az elmúlt 27 évben a védett területeken a szárnyas rovarok biomasszájának több mint 75 %-os csökkenését figyelték meg (30); mivel a mezőgazdaság intenzívebbé válása (pl. a peszticidhasználat, az egész éves talajművelés, a fokozott műtrágya-használat és a gyakori agronómiai intézkedések), amely nem szerepel az elemzésben, ennek egyik lehetséges oka lehet; mivel a mezőgazdaság intenzívebbé válása összefüggésbe hozható a növények, rovarok, madarak és egyéb fajok biológiai sokféleségének általános csökkenésével; mivel egy egészséges és fenntartható mezőgazdasági ágazat biztosítása érdekében a biológiai sokféleség és a szilárd ökoszisztémák, különösen a méhek és az egyéb, beporzást végző rovarok alapvető fontosságúak;

| CI. | mivel a három neonikotinoid (imidakloprid, klotianidin és tiametoxam) valamennyi kültéri használatának tilalma üdvözlendő; mivel ezeket a tilalmakat nem áshatják alá az 53. cikk alóli indokolatlan eltérések; |
| --- | --- |

CI.

mivel a három neonikotinoid (imidakloprid, klotianidin és tiametoxam) valamennyi kültéri használatának tilalma üdvözlendő; mivel ezeket a tilalmakat nem áshatják alá az 53. cikk alóli indokolatlan eltérések;

| CJ. | mivel a többi szisztémás növényvédő szert a lehető legnagyobb mértékben – a vetőmagkezelés esetében is – korlátozni kell, ha az veszélyt jelent az emberi egészségre és a környezetre nézve; |
| --- | --- |

CJ.

mivel a többi szisztémás növényvédő szert a lehető legnagyobb mértékben – a vetőmagkezelés esetében is – korlátozni kell, ha az veszélyt jelent az emberi egészségre és a környezetre nézve;

| CK. | mivel a rendelet 53. cikkének (2) bekezdése alapján megadott szükséghelyzeti engedélyezések száma és meghatározott esetei az EU-ban növekszenek; mivel egyes tagállamok más tagállamokhoz képest jelentősen gyakrabban használják az 53. cikket; mivel az EFSA három neonikotinoid szükséghelyzeti engedélyezéséről készült legutóbbi értékelése megállapította, hogy ezek az engedélyezések egyes esetekben összhangban voltak a jogszabályban meghatározott rendelkezésekkel, míg más esetekben nem teljesültek a feltételek; |
| --- | --- |

CK.

mivel a rendelet 53. cikkének (2) bekezdése alapján megadott szükséghelyzeti engedélyezések száma és meghatározott esetei az EU-ban növekszenek; mivel egyes tagállamok más tagállamokhoz képest jelentősen gyakrabban használják az 53. cikket; mivel az EFSA három neonikotinoid szükséghelyzeti engedélyezéséről készült legutóbbi értékelése megállapította, hogy ezek az engedélyezések egyes esetekben összhangban voltak a jogszabályban meghatározott rendelkezésekkel, míg más esetekben nem teljesültek a feltételek;

| CL. | mivel az engedélyezési eljárások során tapasztalható szisztematikus késedelmek a vészhelyzeti engedélyek egyre nagyobb mértékű alkalmazásához is vezethetnek; mivel az 53. cikk szerinti, a tényleges szükséghelyzettől eltérő különleges helyzetek kezelésére szolgáló kisebb jelentőségű felhasználásra vonatkozó eltérések alkalmazása nem megvalósítható és nem megfelelő; mivel az EFSA-nak ki kell vizsgálnia a helyettesítés hatását, valamint a nem vegyi módszerek rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

CL.

mivel az engedélyezési eljárások során tapasztalható szisztematikus késedelmek a vészhelyzeti engedélyek egyre nagyobb mértékű alkalmazásához is vezethetnek; mivel az 53. cikk szerinti, a tényleges szükséghelyzettől eltérő különleges helyzetek kezelésére szolgáló kisebb jelentőségű felhasználásra vonatkozó eltérések alkalmazása nem megvalósítható és nem megfelelő; mivel az EFSA-nak ki kell vizsgálnia a helyettesítés hatását, valamint a nem vegyi módszerek rendelkezésre állását;

| CM. | mivel különös figyelmet kell fordítani a kisebb jelentőségű felhasználásra szánt növényvédő szerekre, ugyanis jelenleg a vállalkozások csekély gazdasági ösztönzést kapnak az ilyen termékek kifejlesztésére; |
| --- | --- |

CM.

mivel különös figyelmet kell fordítani a kisebb jelentőségű felhasználásra szánt növényvédő szerekre, ugyanis jelenleg a vállalkozások csekély gazdasági ösztönzést kapnak az ilyen termékek kifejlesztésére;

| CN. | mivel a rendelet hatályba lépése óta a Bizottság csak egyszer élt azzal a lehetőséggel, hogy az 53. cikk (2) bekezdése értelmében az EFSA szakvéleményét kérje; |
| --- | --- |

CN.

mivel a rendelet hatályba lépése óta a Bizottság csak egyszer élt azzal a lehetőséggel, hogy az 53. cikk (2) bekezdése értelmében az EFSA szakvéleményét kérje;

Általános észrevételek

| 1. | úgy véli, hogy bár az EU rendelkezik a világ egyik legszigorúbb rendszerével, a cél elérése érdekében mind magát a rendeletet, mind annak végrehajtását javítani kell; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a rendelet Bizottság által jelenleg végzett REFIT-értékelését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza a hatóanyagok és a növényvédő szerek független, objektív és átlátható értékelése biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrást és megfelelő szakértelmet a hatóanyagok és a növényvédő szerek értékelésére, valamint hogy gondoskodjanak a független, objektív és átlátható értékelésről a naprakész tudományos és műszaki ismeretek fényében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a kockázatalapú szabályozási kritériumok alkalmazását a mutagén, rákkeltő vagy reprodukciót károsító, illetve az endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező hatóanyagok esetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy amennyiben a rendelkezésre álló információk értékelését követően felmerül az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, kockázatkezelői szerepükben eljárva az emberi egészség magas szintű védelméhez szükséges átmeneti kockázatkezelési intézkedések elfogadása révén megfelelően alkalmazzák az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy adjon rendszeres tájékoztatást arról, miként vették figyelembe ezt az elvet, és hogyan került sor a kockázatkezelési döntések meghozatalára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a tudományos tanácsadási mechanizmus azon ajánlását, hogy a Bizottság segítse elő a szélesebb körű párbeszédet a társadalom egészében a fenntartható élelmiszertermeléssel, ezen belül a növényvédő szerek szerepével kapcsolatos uniós szintű, közös jövőkép kialakítása érdekében; úgy véli, hogy ezeknek a megfontolásoknak egyéb tényezők mellett figyelembe kell venniük az élelmiszerek minőségét, biztonságosságát, elérhetőségét és megfizethetőségét a fogyasztók számára, a mezőgazdasági termelésből származó jövedelmet és a termelés hosszú távú fenntarthatóságát, az éghajlatváltozást, az emberi és az állati egészséget, valamint a környezetet érintő, a növényvédő szerek használatára irányuló különböző forgatókönyvekkel – ideértve az integrált növényvédelmet és a felhasználás mellőzésének forgatókönyvét is – összefüggő rövid- és hosszú távú kockázatokat és előnyöket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy az uniós rendszeren belül nagyobb figyelmet kell fordítani a növényvédő szerek széles körben elterjedt, valamint – amennyiben az helytelen – megelőző jellegű használatára, továbbá ennek emberi egészségre, állati egészségre és a környezetre gyakorolt hatására, valamint a rezisztencia célorganizmusokban való kialakulására; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza a 2009/128/EK irányelv, különösen az integrált növényvédelemre és a mezőgazdasági termelők megfelelő továbbképzésére vonatkozó rendelkezések teljes körű végrehajtásának fontosságát, tekintettel annak az engedélyezési rendszerrel való kapcsolatára; rámutat arra, hogy további részletekért utalni lehet a Parlament ezzel az üggyel kapcsolatos, jelenleg is zajló munkájára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák a célok egységességét a hatóanyagok jóváhagyása és a növényvédő termékek e rendelet szerinti engedélyezése, valamint a 2009/128/EK irányelv céljai között; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a jövőben ne hagyjanak jóvá kiszárításra szolgáló hatóanyagokat vagy növényvédő szereket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2009/128/EK irányelv 12. cikke a) pontja meghatározásának megfelelően a jövőben ne engedélyezzék a növényvédő szerek használatát a nagyközönség és a veszélyeztetett csoportok által használt területeken; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy a rendeletbe egyedi intézkedéseket foglaljon a sérülékeny csoportok hatékony védelme és annak érdekében, hogy késedelem vagy eltérés nélkül véget vessen a peszticidek hosszú távú alkalmazásának az iskolák, gyermekgondozási létesítmények, játszóterek, kórházak, szülészeti klinikák és gondozási otthonok közelében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy hozza meg a szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a peszticidekre vonatkozó értékesítési statisztikák hatóanyagonkénti és tagállamonkénti bontásban nyilvánosan elérhetők legyenek, és hogy a peszticidek használatára vonatkozó statisztikák tovább javuljanak, hogy teljes körű információt szolgáltassanak a rendelet szerinti környezeti kockázatértékeléshez, valamint összehasonlító értékeléshez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | szorgalmazza egy, a forgalomba hozatalt követő, hatékony elővigyázatossági rendszer létrehozását a növényvédő szerek használata által az emberi és az állati egészségre, valamint a környezet egészére gyakorolt valós körülmények közötti hatások – a hosszú távú hatásokat is beleértve – szisztematikus nyomon követése érdekében; hangsúlyozza, hogy a növényvédő szerekkel kapcsolatos forgalomba hozatalt követő elővigyázatossági rendszernek biztosítania kell a tényleges adatgyűjtést és kommunikációt valamennyi érdekelt fél között, továbbá átláthatónak és nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lennie; felhívja az EFSA-t és az ECHA-t, hogy dolgozzanak ki a forgalomba hozatalt követő elővigyázatossági rendszerre vonatkozó harmonizált iránymutatásokat ezen a területen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy uniós szintű, szabványosított informatikai platformot vagy adatbázist a forgalomba hozatalt követő nyomon követési adatok megosztásának támogatására, és úgy véli, hogy a forgalomba hozatalt követő nyomon követési adatokat és más rendelkezésre álló nyomon követési adatokat fel kell használni az engedélyezési folyamatban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel „A peszticidek alkalmazásának környezetvédelmi megfigyelése a mézelő méhek segítségével” című kísérleti projekt végrehajtását, amely többek között lehetővé teszi az uniós jogszabályok végrehajtásának értékelését a peszticidek alkalmazása és engedélyezése szempontjából; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson járványtani vizsgálatot a növényvédő szerek valós körülmények között az emberi egészségre gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy az összes vonatkozó uniós jogszabályra kiterjedő integrált és koordinált értékelés előmozdítása révén dolgozzon ki és vezessen be további megközelítéseket a vegyi anyagok együttes hatásainak kezelésére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli az EFSA folyamatban lévő, a fejlődési neurotoxicitási hatások modellezését célzó projektjét, azonban úgy véli, hogy ez mindaddig nem elegendő, amíg nincs olyan jogi követelmény, amely előírja, hogy az engedélyezési eljárás részeként fejlődési neurotoxicitási hatásuk szempontjából értékelni kell a hatóanyagokat és a peszticidek egyéb összetevőit; felhívja ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lehetőségeket a növényvédő szerekben található hatóanyagok és más összetevők fejlődési neurotoxicitási hatása értékelésének biztosítására, teljes mértékben figyelembe véve a fejlődési neurotoxicitás értékelésére vonatkozó megbízható, állatmentes, emberre irányuló, mechanisztikus módszereket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | alapvető fontosságúnak tartja a kutatás és az innováció további fejlesztését az Unióban, ezért szorgalmazza, hogy az Európai horizont, más uniós pénzügyi eszközök és a tagállamok nyújtsanak elegendő finanszírozást a következők támogatására:






  a) | független kutatás a növényvédő szerek emberi és állati egészségre, valamint a környezetre és a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatásával kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

független kutatás a növényvédő szerek emberi és állati egészségre, valamint a környezetre és a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatásával kapcsolatban;

| b) | kutatások a növényvédő szerek alternatíváinak, ezen belül a nem vegyi módszerek és az alacsony kockázatú peszticidek terén annak érdekében, hogy a fenntartható mezőgazdaságot szolgáló új megoldásokat biztosítsanak a mezőgazdasági termelők számára, valamint kutatások az agroökológiai és a precíziós gazdálkodás területén a külső bevitel minimalizálása és a károsítók elleni védekezés célzott és fenntartható módon való optimalizálása céljából; |
| --- | --- |

b)

kutatások a növényvédő szerek alternatíváinak, ezen belül a nem vegyi módszerek és az alacsony kockázatú peszticidek terén annak érdekében, hogy a fenntartható mezőgazdaságot szolgáló új megoldásokat biztosítsanak a mezőgazdasági termelők számára, valamint kutatások az agroökológiai és a precíziós gazdálkodás területén a külső bevitel minimalizálása és a károsítók elleni védekezés célzott és fenntartható módon való optimalizálása céljából;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az innovációt és a kutatást ösztönző szabályozási keret fontosságát a jobb és biztonságosabb növényvédő szerek és alternatívák fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy a biztonságos és hatékony növényvédelemhez való hozzáférés alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők kiküszöbölhessék a természetben előforduló, élelmiszerek által hordozott szennyezőanyagokat, például a rákkeltő mikotoxinokat, amelyek veszélyeztetik élelmiszereink biztonságát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat arra, hogy a tagállamokban és különösen az Európai Unió legkülső régióiban rendkívül sokfélék a termények és a termőtalajok, valamint az éghajlati feltételek; szorgalmazza e sokféleség figyelembevételét az engedélyezési folyamat során; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja az EFSA-t és a Bizottságot, hogy javítsák a kockázatokkal kapcsolatos kommunikációjukat a nyilvánosság megfelelő, érthető és könnyen hozzáférhető tájékoztatása érdekében; fontosnak tartja a nyilvánosság ismereteinek javítását a veszélyekkel és kockázatokkal, valamint az elfogadhatatlan veszélyekkel és kockázatokkal kapcsolatban, a szermaradék-határértékek Európa-szerte való betartásával kapcsolatos figyelemfelhívást, valamint a felhasználók tájékoztatását a lehetséges kockázatcsökkentő intézkedésekről; |
| --- | --- |

26.

| 27. | szorgalmazza a 3R elvének maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | szorgalmazza az állatok nélkül végzett kísérletek és technológiák alkalmazását a hatóanyagok, védőanyagok, kölcsönhatás-fokozók, más segédanyagok és termékösszetételek tesztelésére, valamint a hatóanyagok és növényvédő szerek kumulatív és keverékhatásainak értékelését, amennyiben rendelkezésre állnak ilyen tesztek és technológiák; |
| --- | --- |

28.

| 29. | szorgalmazza, hogy validált alternatív tesztek és technológiák rendelkezésre állása esetén kerüljön sor a 283/2013/EU és a 284/2013/EU rendelet aktualizálására; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy a szabályozástanba emelje be az új megközelítési módszerekkel kapcsolatos tudományos és technológiai fejlesztéseket a szabályozási célú vizsgálatok előrejelzési képességeinek javítása és az állatkísérletek kiváltása céljából; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az emberre vonatkozó releváns adatok – például a gyógyászati termékek klinikai vizsgálata során létrejött adatok – ECHA/EFSA pályázati felhívásban leírt, nyilvánosan hozzáférhető adatbázisokba történő kötelező beküldésének lehetőségét, hogy az emberre vonatkozó adatokat az állatok nélküli kísérleti módszerek ellenőrzésére használhassák; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a harmadik országokból importált mezőgazdasági termékek tényleges ellenőrzésének biztosítására azzal a céllal, hogy magas szintű védelmet és egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az európai élelmiszer-termelés számára; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket az illegális növényvédő szerek kereskedelmének megszüntetése érdekében, mivel ezek a termékek aláássák az uniós jogszabályok célkitűzéseit ezen a területen; |
| --- | --- |

33.

Hatóanyagok jóváhagyása iránti kérelem

| 34. | felhívja a Bizottságot a rendelet módosítására irányuló javaslat előterjesztésére annak érdekében, hogy felhatalmazást adjon munkaprogram elfogadására a jóváhagyás iránti kérelmekkel foglalkozó jelentéstevő tagállamnak a következő kritériumok független, objektív és átlátható értékelése alapján történő kijelölése tekintetében: szakértelem, erőforrások, összeférhetetlenség hiánya, a termékre vonatkozó relevancia, műszaki kapacitás és képesség a tudományosan megalapozott és megbízható eredmények adott időkereten belüli elérésére, valamint átfogó szakértői értékelési folyamat és érdekelt felekkel folytatott konzultáció, hasonlóan a hatóanyagok újbóli jóváhagyására szolgáló rendszerhez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy a meghosszabbítás iránti kérelmek értékelésével ne a korábbi értékelés(ek)ért felelős tagállamot bízza meg, feltéve, hogy biztosítható a szakértelem és az erőforrások szükséges szintje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy csak olyan tagállamok lehessenek jelentéstevő tagállamok, amelyek képesek az értékelés magas színvonalának garantálására, és rendelkeznek az összeférhetetlenségek értékelésére szolgáló eredményes eljárásokkal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy az EFSA támogatásával végezze el az érintett jelentéstevő tagállam illetékes hatóságai mellett működő nemzeti referencialaboratóriumok értékelését annak érdekében, hogy azonos szakértői színvonalat biztosítson a jelentéstevő tagállam értékelő jelentése tervezetéhez; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja továbbá a tagállamokat, hogy felelősségteljesen végezzék a GLP-tanúsítvánnyal rendelkező laboratóriumok ellenőrzését, és felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy általa vezetett hitelesítési rendszert a tagállamok ellenőrzéseihez; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tudomásul veszi az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról szóló bizottsági javaslatot, és ennélfogva üdvözli az aktuális helyzet javítására nyíló lehetőséget e tekintetben; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fontosnak tartja annak előírását, hogy a kérelmezők nyilvánosan elérhető nyilvántartásban rögzítsék az összes jövőben elvégzésre kerülő szabályozási vizsgálatot, és hogy egy olyan észrevételezési időszak álljon rendelkezésre, amelynek során az érdekelt felek átadhatják a meglévő adatokat, biztosítva minden releváns információ figyelembevételét; hangsúlyozza, hogy a nyilvánosan elérhető nyilvántartással kapcsolatos rendelkezések azt is előírják, hogy a tanúsított laboratóriumok rögzítsék a vizsgálatok kezdő és záró dátumát, a kontrolladatok közzétételét a korábbi ellenőrzések nyilvántartásában, valamint az elvégzésre kerülő vizsgálatok módszertanát, tiszteletben tartva ugyanakkor a személyes adatok védelmét; úgy véli, hogy kizárólag a nyilvántartásba vett szabályozási vizsgálatok nyújthatóak be a kérelemmel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy kötelezni kell a kérelmezőket, hogy minden tanulmányt nyújtsanak be géppel olvasható formátumban a jelentéstevő tagállamnak, a nyers adatokat is beleértve; |
| --- | --- |

41.

| 42. | szorgalmazza, hogy az átláthatóság garantálása érdekében biztosítsanak nyilvános hozzáférést a fenti tanulmányokhoz – az engedélykérelmekhez kapcsolódó összes kiegészítő adatot és információt is beleértve – géppel olvasható formátumban, lehetővé téve ezáltal időben történő független vizsgálatukat, egyúttal védelmet biztosítva a személyes adatok számára és gondoskodva arról, hogy a tanulmányok kikérői csak nem kereskedelmi célokra használhassák fel azokat a szellemi tulajdonhoz fűződő vonatkozó jogok védelme érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, vajon helyénvaló lenne-e, ha a kérelmezőt a továbbiakban nem köteleznék a hatóanyagról és a kapcsolódó készítményekről szóló, nyilvánosan hozzáférhető lektorált szakirodalom biztosítására, és ehelyett a jelentéstevő tagállamot jelölnék ki arra, hogy az EFSA segítségével végezze el ezt a feladatot; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a nyilvánosan hozzáférhető lektorált szakirodalmat – amennyiben rendelkezésre áll – ugyanolyan súllyal kell figyelembe venni az értékelésben, mint a helyes laboratóriumi gyakorlatokon alapuló vizsgálatokat; úgy véli, hogy mindkettő érvényes módon járul hozzá az értékeléshez, és mindkettőt a tanulmányok relatív minőségének és a vizsgált kérelemmel kapcsolatos relevanciájuk szerinti súllyal kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy helyénvaló volna-e, hogy a továbbiakban ne írják elő a kérelmező számára a kérelem részeként benyújtandó adatok értékelését, és ehelyett a jelentéstevő tagállamot jelölnék ki erre a feladatra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | szorgalmazza a szakirodalom áttekintésére vonatkozó aktuális szabályok független újraértékelését az összes vonatkozó tanulmány figyelembevételének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

46.

A jelentéstevő tagállam értékeléstervezete

| 47. | kitart amellett, hogy a jelentéstevő tagállamnak szigorúan alkalmaznia kell a rendelet 9. cikkét, biztosítandó, hogy a kérelmek hiánytalanok legyenek, mielőtt elfogadhatónak nyilvánítják azokat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy az értékelésnek tartalmaznia kell a nyers adatok, valamint a végleges termékösszetételekkel kapcsolatos adatok részletes értékelését, ahogyan azok az értékelés adott fázisában rendelkezésre állnak; felszólítja a jelentéstevő tagállamokat, hogy az értékelő jelentések tervezetében bizonyítsák egyértelműen, hogy valamennyi tanulmányt megfelelően ellenőriztek relevanciájuk, tudományos minőségük és érvényességük szempontjából, és szükség esetén vegyenek figyelembe további, a kérelmező által nem relevánsnak tekintett tanulmányokat is; rámutat arra, hogy a káros hatásokat mutató adatok csak tudományos bizonyítékokon alapuló indokolás, például az OECD vonatkozó iránymutatásokat tartalmazó dokumentumainak megfelelő alkalmazása alapján vethetők el; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogyan lehet legjobban biztosítani, hogy a hatóanyagokat leggyakoribb felhasználási módjaik, leggyakrabban használt összetételük, adagolásuk és a megfelelő kitettségi forgatókönyvek alapján értékeljék; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti, hogy valamennyi értékelés a rendelkezésre álló bizonyítékok szisztematikus áttekintésén alapuljon, és teljes átláthatóságot kér a „bizonyítékok súlyának” mérlegelésének alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | javasolja, hogy a jelentéstevő tagállamok korlátozzák a bekezdések ismétlését a minimumra, és csak az indokolt és megfelelően jelentett esetekre; kitart amellett, hogy mindaddig, amíg az értékelést a kérelmező végzi, amennyiben az engedélyezéshez szükséges dokumentációból részleteket vesznek át, világosan meg kell különböztetni a hatóság értékelését a kérelmező értékelésétől; |
| --- | --- |

51.

Az EFSA véleménye az értékelő jelentések tervezeteiről és a hatóanyagok ECHA általi osztályozása

| 52. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a kockázatértékelésekbe építsenek be kulcsfontosságú vizsgálatokat (pl. a talajban élő organizmusok korszerű ökotoxikológiai vizsgálatai vagy a környezeti koncentráció és a porban, szélben, levegőben és vízben lévő maradványanyagok értékelése, az anyagok hosszú távú toxikus hatásaira vonatkozó vizsgálatok, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok tekintetében) és korszerű tudományos módszereket; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy megfelelő módon aktualizálja a naprakész útmutatókra és kísérleti iránymutatásokra vonatkozó áttekintését; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse és javítsa az adatkövetelményekkel és módszertanokkal kapcsolatos harmonizációs folyamatot, különösen az ökotoxikológiára és a környezeti sorsra és viselkedésre vonatkozó útmutatók területén; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg a talajra és a felszíni vizekre vonatkozó szermaradék-határértékeket, többek között a forgalomba hozatalt követő környezeti nyomon követésen keresztül gyűjtött adatok felhasználásával; |
| --- | --- |

55.

| 56. | szorgalmazza a szermaradék-határértékek (MRL) korábbi és hatékonyabb módon történő megállapítását, és kéri nagyobb koherencia biztosítását az MRL-ek értékelésére vonatkozó határidő és a jóváhagyás vagy a jóváhagyás megújítására vonatkozó határidő egységesítése révén; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kéri, hogy a forgalomba hozatal utáni környezeti nyomon követés révén gyűjtött adatokat használják fel az előre jelezhető környezeti koncentrációk pontosságának ellenőrzésére a környezeti sorsmodellekben; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 284/2013/EU bizottsági rendelet módosítására a növényvédő szerek hosszú távú toxicitásával és az expozíció további módjaival, nevezetesen a talaj szél- és vízeróziója révén történő expozícióval kapcsolatos, korszerű modellezést alkalmazó adatszolgáltatási követelmények beemelése céljából; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja az EFSA-t, hogy rendszeresen aktualizálja útmutatóit az összes érintett terület legfrissebb fejleményeivel összhangban, a felszíni vizekben, a talajban, a szélben és a porban található hatóanyagok, készítmények és keverékek szermaradék-határértékekei rövid- és hosszú távú hatásainak értékelése céljából; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy az útmutatóknak kellően világos iránymutatásokat kell adniuk a kockázatértékelők számára ahhoz, hogy garantálják a jó minőségű értékelést, és biztosítsák a kiszámíthatóságot és az egységességet a pályázók számára; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága késedelem nélkül fogadjon el minden függőben lévő útmutatót, beleértve az EFSA három neonikotinoidról készült legutóbbi értékelésében használt, a méhekre vonatkozó frissített útmutatót; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja az EFSA-t, hogy a jelenleg készülő útmutató elfogadásától függetlenül aktualizálja tovább a méhekre vonatkozó útmutatót, hogy az figyelembe vegye az egyéb beporzást végző fajokat, valamint a keverékhatásokat és a műszaki megvalósíthatóságot; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli a halmozott hatásokra irányuló kísérleti értékelést, és felszólít annak a tervek szerinti, 2018 végéig történő befejezésére, valamint azt követően a halmozódó kockázatok értékeléseinek az engedélyezési eljárás részeként történő gyors bevezetésére; kéri, hogy kezeljék prioritással és sürgősséggel az idegrendszer és a pajzsmirigy-rendszeren felüli egyéb expozíciós módokkal kapcsolatos kutatásokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja az EFSA-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a keverékek további vizsgálatai révén tovább nem csökkenthető magas szintű fennmaradó bizonytalanság esetén a keveredő anyagok potenciális toxicitásának figyelembe vétele érdekében alkalmazzanak extra biztonsági tényezőt az expozíciós dózisok „biztonságos” szintjének kiszámítása során; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felhívja az EFSA-t és az ECHA-t, hogy tegyék felhasználóbarátabbá a honlapjaikon nyújtott tájékoztatást, és könnyítsék meg az adatbányászatot; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak országaik független nemzeti szakértők általi megfelelő képviseletéről az EFSA-ban; javasolja, hogy a tagállamok konstruktív módon vegyenek részt az EFSA munkájában; |
| --- | --- |

66.

| 67. | javasolja a tudományos ismeretek és kapacitás megszilárdítását a kockázatértékelésekben érintett uniós ügynökségek, tagállami szervek, intézmények és egyetemi kutatócsoportok alkotta szakértői hálózat támogatása, kiterjesztése és megerősítése révén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | javasolja továbbá a nemzetközi szakértőkkel való együttműködést a nemzetközi tudományos hálózatok keretében a tudományos eszmecsere és információcsere elősegítése érdekében, hogy erősödjön a szakértői értékelési rendszerrel kapcsolatos nemzetközi együttműködés, amely nemzetközi szinten elismertebb, minőségi eredményekhez vezet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | javasolja az EFSA-nak, hogy publikálja szakvéleményeit neves tudományos folyóiratokban annak érdekében, hogy fokozza a konstruktív párbeszédet, és több nemzeti szakértőt és tudóst ösztönözzön és bátorítson az ügynökség munkájában való részvételre; |
| --- | --- |

69.

| 70. | sürgeti, hogy biztosítsanak elegendő forrást az EFSA és az ECHA számára ahhoz, hogy feladataikat független, objektív és átlátható módon végezhessék, biztosítva ezáltal az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmét, figyelembe véve egyúttal az ügynökségek számára előre jelzett további munkaterhelést is; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kiemeli, hogy a növényvédő szerek engedélyezési rendszerének hitelessége nagy mértékben a közvélemény európai ügynökségek iránti bizalmától függ; hangsúlyozza, hogy a közvélemény bizalmának fenntartása szempontjából fontos a tudományos értékelési folyamat átláthatósága; üdvözli továbbá az EFSA által a rendszer tökéletesítése érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket és függetlenségi szabályzatának a függetlenség biztosítása és a potenciális összeférhetetlenségek kezelése céljából nemrégiben, 2017 júniusában végrehajtott aktualizálását; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felhívja az EFSA-t annak biztosítására, hogy az értékelésben részt vevő összes szakértő nyilvánosan elérhető érdekeltségi nyilatkozatot tegyen, és az értékelési folyamat valamennyi szakaszában zárja ki azon szakértők részvételét, akik esetében összeférhetetlenség merül fel; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az EFSA-n belül egy független ellenőrző bizottság felállítására, amely feladata a lehetséges összeférhetetlenségek elemzése; |
| --- | --- |

73.

| 74. | szorgalmazza elegendő forrás biztosítását ahhoz, hogy lehetővé váljon a táji léptékű, forgalomba hozatalt követő környezeti nyomon követés és elemzés – ezen belül a talajban és a porban található peszticid-szermaradékok nyomon követése – véglegesítése, amelynek eredményeit meg kell osztani az EFSA-val; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja az EFSA-t annak biztosítására, hogy rendelkezzen a nem vegyi módszerek elérhetőségének és alkalmazásának teljes körű értékeléséhez szükséges szakértelemmel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja a Bizottság tudományos tanácsadási mechanizmusát, hogy felkérésre járjon el közvetítőként a hatóanyagokkal kapcsolatos tudományos viták során; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felhívja a tudományos tanácsadási mechanizmust, hogy kezdeményezze glifozát és a glifozátalapú készítmények rákkeltő voltára vonatkozó valamennyi rendelkezésre álló tanulmány szisztematikus áttekintését annak értékelése céljából, hogy indokolt volna-e felülvizsgálni a glifozát jóváhagyását a rendelet 21. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

77.

A hatóanyagok bizottsági jóváhagyása

| 78. | határozottan sajnálatosnak tartja az EFSA szakmai vizsgálatát megelőző és követő nagy számú késedelmet tagállami és bizottsági szinten, különösen a szabályozási kritériumoknak megfelelő anyagok értékelésével kapcsolatos késedelmeket, és sürgeti a jelentéstevő tagállamokat és a Bizottságot, hogy tartsák be a rendeletben számukra előírt határidőket; |
| --- | --- |

78.

| 79. | hangsúlyozza a végrehajtási jogi aktusok komitológiai eljárás keretében történő elfogadásával kapcsolatos politikai elszámoltathatóság biztosítását; aggodalmát fejezi ki az átláthatóság hiánya miatt a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága tekintetében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy többek között a komitológiai vitákról és az egyes álláspontokról szóló részletes jegyzőkönyvek rendelkezésre bocsátása és különösen a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága döntéseinek magyarázata és indokolása, valamint a tagállamok szavazatainak nyilvánosságra hozatala révén fokozzák az eljárások általános átláthatóságát; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el függetlenségi szabályzatot, és gondoskodjanak arról, hogy a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának tagjai vonatkozásában ne merüljön fel összeférhetetlenség; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorúan alkalmazzák a rendelet 4. cikkét, és fogadjanak el egyértelmű, tudományosan megalapozott kritériumokat arra vonatkozóan, hogy az egyszerre több növényvédő szernek történő valós körülmények közötti (akut és krónikus) expozíciót figyelembe véve mi minősül a környezetet elfogadhatatlan mértékben terhelő hatásnak; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felhívja a Bizottságot, hogy korlátozza szigorúan a rendelet 6. cikkének f) pontjában meghatározott célra a megerősítő információkkal kapcsolatos eljárás alkalmazását, mégpedig arra az esetre, ha az értékelési eljárás során, illetve új tudományos és műszaki ismeretek eredményeként új követelmények kerülnek megállapítására; úgy véli, hogy a közegészség és a környezet védelme a legfontosabb prioritás, ugyanakkor megbízható engedélyezési határidőket kell biztosítani a pályázóknak; hangsúlyozza, hogy a hiánytalan dokumentáció alapvető fontosságú a hatóanyagok jóváhagyása szempontjából; sajnálja, hogy a megerősítő információkkal kapcsolatos eljárás szerinti eltérés eredményeként legalább két olyan hatóanyag maradt hosszabb ideig forgalomban, amely máskülönben korlátozásra került volna; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felhívja a Bizottságot, hogy módosítsa a vonatkozó útmutatót, hogy a megerősítő információkon az EFSA ugyanolyan teljes körű, rendszeres konzultatív szakértői vizsgálatot végezzen, mint a kérelem eredeti adatai esetében; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy a hatóanyagok jóváhagyásába építsen be jogilag kötelező erejű kockázatcsökkentési intézkedéseket a növényvédő szerek jelentette ismert kockázatok kezelése érdekében, egyúttal támogatva a tagállamokat az adott országra jellemző helyzetnek megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések azonosítása terén, figyelembe véve az adott ország területén érvényes mezőgazdasági, éghajlati és környezeti feltételeket; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a forgalomba hozatal utáni nyomon követés kiterjedjen a végrehajtott kockázatcsökkentési intézkedések hatékonyságának és eredményességének értékelésére; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a rendelet 25. cikkének teljes körű alkalmazását, hogy a védőanyagokat és kölcsönhatás-fokozókat csak azok jóváhagyását követően lehessen használni; hangsúlyozza, hogy a védőanyagok és kölcsönhatás-fokozók jóváhagyásával összefüggő adatszolgáltatási követelményeknek meg kell egyezniük a hatóanyagokra vonatkozóan előírtakkal, és szorgalmazza végrehajtási jogi aktus elfogadását a rendelet 25. cikkének (3) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

86.

| 87. | felhívja a Bizottságot, hogy 2018 végéig a rendelet 27. cikkének megfelelően fogadja el a nem engedélyezett segédanyagok első jegyzékét, valamint a továbbiak meghatározására vonatkozó kritériumokat és eljárást; ennek érdekében szorgalmazza a REACH-rendelet, a CLP-rendelet és a biocidekről szóló rendelet szerint előírt adatok, valamint a tagállamok által a nem engedélyezett segédanyagokat tartalmazó saját jegyzékek készítése során gyűjtött adatok integrálását; |
| --- | --- |

87.

| 88. | felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló 2017. február 15-i és a rendelet végrehajtásáról szóló 2018. szeptember 13-i állásfoglalásával összhangban nyújtson be konkrét jogalkotási javaslatot a rendeletnek a folyamatban lévő REFIT-eljáráson kívüli módosítására a gyorsított értékelési, engedélyezési és regisztrációs eljárás lehetővé tétele céljából; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje az átláthatóságot egy olyan honlap létrehozásával, amely megjeleníti minden egyes hatóanyag jóváhagyásának határidejét és szakaszait, és feltünteti a jelentéstevő tagállamot, az EFSA és az ECHA határozatait, a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága döntéseit, az engedély időtartamát és más lényeges információkat; |
| --- | --- |

89.

A növényvédő szerek tagállamok általi engedélyezése

| 90. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen mélyreható értékelést a zónarendszerről annak felmérése céljából, hogy miképpen lehet a leginkább biztosítani a növényvédő szerek megfelelő, harmonizált tudományos értékelését, megőrizve eközben a tagállamoknak a növényvédő szerek engedélyezésére vonatkozó felelősségét, és vizsgálja felül az engedélyezés elutasításának korlátait; |
| --- | --- |

90.

| 91. | elengedhetetlennek tartja a kölcsönös elismerési eljárást a munkaterhek megosztása és a határidők betartásának elősegítése szempontjából; sajnálatosnak tartja az engedélyezési kérelmeket és a kölcsönös elismerés elvével kapcsolatos végrehajtási problémákat vizsgáló tagállamok által végzett értékelések késedelmes voltát;; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal a zónarendszer működésének javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a meglévő jogszabályok maradéktalan megvalósításának arra kell irányulnia, hogy megszűnjön a párhuzamos munkavégzés, és az új anyagok szükségtelen késedelem nélkül a mezőgazdasági termelők rendelkezésére álljanak; |
| --- | --- |

91.

| 92. | sürgeti a tagállamokat, hogy a rendeletben foglaltaknak megfelelően tartsák be a növényvédő szerek értékelésére vonatkozó határidőket és a kölcsönös elismerésre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

92.

| 93. | felhívja az EFSA-t, hogy hozzon létre harmonizált útmutatókat a növényvédő szerek értékelésére, és kéri a Bizottságot, hogy ezt követően fogadja el azokat; |
| --- | --- |

93.

| 94. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden növényvédő szer az adott növényvédő szerre vonatkozóan beszerzett adatokon alapuló megfelelő értékeléseken menjen keresztül, beleértve az expozíciós forgatókönyveket is, továbbá úgy véli, hogy a növényvédő szerekre vonatkozó adatok nem extrapolálhatók a hatóanyagokra vonatkozóan beszerzett adatokból, kivéve azokat az eseteket, ahol ezt a forgalomba hozatal utáni nyomon követés tudományos szempontból indokoltnak és megbízhatónak minősíti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | felhívja a Bizottságot, hogy 2 éven belül nyújtson be jelentést a Parlamentnek a növényvédő szerekre vonatkozó kockázatértékeléssel és kockázatkezeléssel kapcsolatos nemzeti gyakorlatokról; |
| --- | --- |

95.

| 96. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a növényvédő szerek engedélyezésére vonatkozó valamennyi döntés a veszélyeztetett csoportok valós körülmények közötti akut és krónikus expozíciójának megfelelő kockázatértékelésén alapuljon, és kéri a megfelelő EFSA-útmutató ennek megfelelő módosítását; |
| --- | --- |

96.

| 97. | hangsúlyozza, hogy kötelezni kell a kérelmezőket, hogy minden tanulmányt, a nyers adatokat is beleértve, géppel olvasható formátumban nyújtsanak be az engedélyezési kérelmet vizsgáló tagállamnak; |
| --- | --- |

97.

| 98. | szorgalmazza, hogy az átláthatóság garantálása érdekében biztosítsanak nyilvános hozzáférést a fenti tanulmányokhoz – az engedélykérelmekhez kapcsolódó összes kiegészítő adatot és információt is beleértve – géppel olvasható formátumban, lehetővé téve ezáltal időben történő független vizsgálatukat, egyúttal védelmet biztosítva a személyes adatok számára és gondoskodva arról, hogy a tanulmányok kikérői csak nem kereskedelmi célokra használhassák fel azokat a szellemi tulajdonhoz fűződő vonatkozó jogok védelme érdekében; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy helyénvaló volna-e az EFSA feladatává tenni a növényvédő szerek kockázatértékelését, fenntartva ugyanakkor, hogy az országspecifikus helyzet figyelembe vétele érdekében a növényvédő szerek engedélyezésére vonatkozó tényleges döntésre nemzeti szinten kerüljön sor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | sürgeti a tagállamokat, hogy a zónákon belüli és a zónák közötti nagyobb fokú koordináció révén fokozzák a hatékonyságot a munkateher jobb elosztása és az egyes tagállamok erőforrásainak lehető legjobb kihasználása érdekében, és kizárólag a hatályos követelményeknek való szigorú megfelelés esetén engedélyezzék a rendelet 53. cikke szerinti eltéréseket; |
| --- | --- |

100.

| 101. | véleménye szerint javítani kell a zónák közötti kölcsönös elismerés rendszerét; |
| --- | --- |

101.

| 102. | felhívja a tagállamokat a engedélyezési eljárások nemzeti szinten történő jobb végrehajtására annak érdekében, hogy korlátozzák a rendelet 53. cikke szerinti tényleges vészhelyzetek esetén engedélyezett eltéréseket és meghosszabbításokat; felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzák szigorúan a rendelet 53. cikkét, hogy kizárólag az eltérésre irányuló kitöltött kérelmeket fogadják el és vizsgálják meg, valamint hogy kizárólag kitöltött eltérésekről szóló értesítéseket küldjenek meg a Bizottság és a többi tagállam részére; |
| --- | --- |

102.

| 103. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes körűen éljen az 53. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti ellenőrzési jogával, hogy az 53. cikk értelmében megadott eltéréseket és meghosszabbításokat az indokolt szükséghelyzetekre korlátozza; |
| --- | --- |

103.

| 104. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az 53. cikk szerinti szükséghelyzeti engedélyezés megadását megelőzően minden esetben sor kerüljön konzultációra az érintett érdekelt felekkel anélkül, hogy ez felesleges késedelmet okozna a szükséghelyzeti engedélyezés megadása szempontjából, továbbá garantálva, hogy minden érintett érdekelt fél kellő időben tájékoztatást kapjon a szükséghelyzeti engedélyezés megadásáról vagy elutasításáról; |
| --- | --- |

104.

| 105. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék közzé az 53. cikk szerinti szükséghelyzeti engedélyezésre irányuló, hozzájuk beérkező, kitöltött kérelmeket, akár megadják az engedélyt, akár nem; |
| --- | --- |

105.

| 106. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki módszereket annak megállapítására, hogy mikor van szükség – vagy szükség van-e – egyes eltérések alkalmazására, különös tekintettel az „elhanyagolható mértékű expozíció” és a „növények egészségét fenyegető komoly veszély” eseteire; |
| --- | --- |

106.

| 107. | felhívja a tagállamokat, hogy a forgalomban lévő növényvédő szerek, valamint az azokkal kapcsolatos kockázatkezelés uniós szintű áttekintésének biztosítása érdekében tájékoztassák egymást és a Bizottságot a növényvédő szerek engedélyezéséről és visszavonásáról, valamint a kockázatcsökkentő intézkedésekről; |
| --- | --- |

107.

| 108. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a növényvédő szerek összehasonlító értékelésének elősegítése érdekében javítsák azon biztonságosabb növényvédő szerekkel kapcsolatos adatcseréjüket, amelyek kiválthatják a helyettesítendő anyagokat tartalmazó növényvédő szereket; |
| --- | --- |

108.

| 109. | rámutat arra, hogy a réz olyan térségekben történő felhasználása, ahol azt régóta meghonosodott gyakorlatként alkalmazzák, azt mutatja, hogy van hatása a talaj mikrobiológiai tulajdonságaira; egyetért azzal, hogy a rezet átmeneti növényvédelmi felhasználású anyagnak kell tekinteni, és használatát fokozatosan meg kell szüntetni, amint jobb alternatíva áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

109.

| 110. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a növényvédelem káros hatásainak mérséklésére irányuló fontos intézkedésként mozdítsák elő a növényvédő szerek fenntartható és ökológiai alternatívái, az integrált növényvédelmi intézkedések és az alacsony kockázatú peszticidek kifejlesztését és alkalmazását; elismeri, hogy több kutatásra és fejlesztésre van szükség e termékek terén; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az innováció serkentésének lehetőségeit ezen a területen; |
| --- | --- |

110.

| 111. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a rendelet oly módon történő módosítására, hogy a gazdasági szereplők számára az eljárások szintjén könnyebbé váljon az alacsony kockázatú peszticidek használata, valamint forgalomba hozatala; véleménye szerint tisztázásra van szükség, különösen az alapanyagok forgalomba hozatalával kapcsolatban; |
| --- | --- |

111.

| 112. | szorgalmazza a hatóanyagokhoz való átlátható és tisztességes hozzáférés biztosítását a növényvédőszer-készítő kkv-k számára; |
| --- | --- |

112.

| 113. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen elemzést a növényvédő szerek és a biocid termékek engedélyezését és kereskedelmét szabályozó hatályos jogszabályok hatásáról a kkv termelők rendelkezésére álló emberi erőforrások és gazdasági képességek szempontjából, és ezt ismételje meg a hatályos szabályozás minden változása esetén; hangsúlyozza, hogy ezen elemzések eredményeit nyilvános konzultáció céljából közzé kell tenni; |
| --- | --- |

113.

| 114. | szorgalmazza a „kisebb jelentőségű felhasználás” meghatározásának harmonizálását az egyenlő versenyfeltételek előmozdítása érdekében, és javasolja a főbb termények egységes uniós listájának létrehozását; |
| --- | --- |

114.

| 115. | felhívja a Bizottságot, az EFSA-t és a tagállamokat, hogy a 2003/35/EK rendeletnek és az Århusi Egyezménynek megfelelően biztosítsák minden érintett érdekelt fél – az állami tulajdonúakat is beleértve – bevonását az érdekeltek peszticidekkel kapcsolatos valamennyi tevékenységébe; |
| --- | --- |

115.

| 116. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a rendelet nem vegyi módszerek előnyben részesítésére vonatkozó előírásainak megfelelő végrehajtásáról; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  HL C 463., 2018.12.21., 73. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) által bevezetett a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési program (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

(3)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(4)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

(5)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(6)  HL L 156., 2003.6.25., 17. o.

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(8)  HL L 155., 2011.6.11., 127. o.

(9)  HL L 93., 2013.4.3., 1. o.

(10)  HL L 93., 2013.4.3., 85. o.

(11)  HL L 173., 2016.6.30., 52. o.

(12)  HL L 208., 2016.8.2., 1. o.

(13)  HL L 333., 2017.12.15., 10. o.

(14)  HL C 58., 2018.2.15., 102. o.

(15)  HL C 346., 2018.9.27., 117. o.

(16)  HL C 252., 2018.7.18., 184. o.

(17)  HL C 86., 2018.3.6., 62. o.

(18)  HL C 86., 2018.3.6., 51. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0356.

(20)  A Bíróság (ötödik tanács) Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden ügyben hozott 2016. november 23-i ítélete, C-442/14, ECLI:EU:C:2016:890.

(21)  EFSA Journal 2015; 13(11):4302.

(22)  EFSA Journal 2017; 15(9):4979.

(23)  https://ec.europa.eu/research/sam/pdf/sam_ppp_report.pdf

(24)  HL L 276., 2010.10.20., 33. o.

(25)  Az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról, illetve [az általános élelmiszerjogról szóló] 178/2002/EK rendelet, [a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló] 2001/18/EK irányelv, [a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló] 1829/2003/EK rendelet, [a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló] 1831/2003/EK rendelet, [a füstaromákról szóló] 2065/2003/EK rendelet, [az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló] 1935/2004/EK rendelet, [az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásáról szóló] 1331/2008/EK rendelet, [a növényvédő szerekről szóló] 1107/2009/EK rendelet, valamint [az új élelmiszerekről szóló] (EU) 2015/2283 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat.

(26)  Lásd a T-235/15. számú ügyet, Pari Pharma kontra Európai Gyógyszerügynökség; lásd még a T-729/2015. számú ügyet, MSD Animal Health Innovation GmbH és Intervet international BV kontra Európai Gyógyszerügynökség, valamint a T-718/15. számú ügyet, PTC Therapeutics International kontra Európai Gyógyszerügynökség.

(27)  HL C 95., 2013.4.3., 1. o.

(28)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(29)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

(30)  Lásd: Hallmann C.A., Sorg M., Jongejans E., Siepel, H., Hofland, N., Schwan, H. és társai (2017): More than 75 percent decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas. PLoS ONE 12(10): e0185809. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0185809

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/68

---

P8_TA(2019)0025

A Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás kereskedelmi pillérének végrehajtása

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a Közép-Amerikával kötött társulási megállapodás kereskedelmi pillérének végrehajtásáról (2018/2106(INI))

(2020/C 411/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás IV. részére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás IV. részére (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről kiadott, 2012. december 11-i állásfoglalására (2) és az azt kísérő időközi jelentésre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről kiadott, 2012. december 11-i állásfoglalására (2) és az azt kísérő időközi jelentésre (3),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. március 18-i, 2016. február 18-i, illetve 2017. április 5-i éves jelentéseire az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás IV. részének végrehajtásáról (COM(2015)0131, COM(2016)0073, illetve COM(2017)0160), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. március 18-i, 2016. február 18-i, illetve 2017. április 5-i éves jelentéseire az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás IV. részének végrehajtásáról (COM(2015)0131, COM(2016)0073, illetve COM(2017)0160),

| — | tekintettel a nicaraguai helyzetről szóló, 2018. május 31-i állásfoglalására (4), valamint a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által az Európai Unió nevében tett, a nicaraguai helyzetről szóló, 2018. október 2-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nicaraguai helyzetről szóló, 2018. május 31-i állásfoglalására (4), valamint a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által az Európai Unió nevében tett, a nicaraguai helyzetről szóló, 2018. október 2-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek a globalizáció kormányzásáról szóló, 2018. szeptember 20-án Bécsben elfogadott állásfoglalására, valamint az ugyanezen a napon, ugyanott elfogadott, az EU és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség országaiban a vállalati társadalmi felelősségvállalásáról szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek a globalizáció kormányzásáról szóló, 2018. szeptember 20-án Bécsben elfogadott állásfoglalására, valamint az ugyanezen a napon, ugyanott elfogadott, az EU és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség országaiban a vállalati társadalmi felelősségvállalásáról szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. november 9-i jelentésére a szabadkereskedelmi megállapodások 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti végrehajtásáról (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. november 9-i jelentésére a szabadkereskedelmi megállapodások 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti végrehajtásáról (SWD(2017)0364),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az uniós szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteiről szóló, 2018. február 14-i véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az uniós szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteiről szóló, 2018. február 14-i véleményére (5),

| — | tekintettel a közös kereskedelempolitika végrehajtására vonatkozó éves jelentésről szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (6), valamint „A globalizáció előnyünkre fordítása: kereskedelmi vonatkozások” című, 2018. október 25-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kereskedelempolitika végrehajtására vonatkozó éves jelentésről szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (6), valamint „A globalizáció előnyünkre fordítása: kereskedelmi vonatkozások” című, 2018. október 25-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a társulási bizottság negyedik üléséről készült, 2018. június 14-i jelentésre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a társulási bizottság negyedik üléséről készült, 2018. június 14-i jelentésre;

| — | tekintettel a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságnak az Európai Unió (EU) és Közép-Amerika közötti társulási megállapodásáról tartott negyedik üléséről a civil társadalmi fórum részére készített, 2018. június 13-i jelentésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságnak az Európai Unió (EU) és Közép-Amerika közötti társulási megállapodásáról tartott negyedik üléséről a civil társadalmi fórum részére készített, 2018. június 13-i jelentésére (8),

| — | tekintettel az európai és közép-amerikai civil társadalmi tanácsadó csoportok 2016. június 16-i együttes ülésén tartott megbeszélésekről készült összefoglalóra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai és közép-amerikai civil társadalmi tanácsadó csoportok 2016. június 16-i együttes ülésén tartott megbeszélésekről készült összefoglalóra (9),

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban (INTA) 2018. június 20-án, 2016. március 15-én és 2012. március 27-én szervezett nyilvános meghallgatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságban (INTA) 2018. június 20-án, 2016. március 15-én és 2012. március 27-én szervezett nyilvános meghallgatásokra,

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, a pénzmosással, adókikerüléssel és adókijátszással foglalkozó vizsgálatot követő, 2017. december 13-i ajánlására (10),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2017 decemberében, Buenos Airesben megrendezett miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2017 decemberében, Buenos Airesben megrendezett miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0459/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0459/2018),

| A. | mivel az EU és Közép-Amerika között létrejött társulási megállapodás (a továbbiakban: „a Megállapodás”) az EU által kötött legelső régióközi társulási megállapodás; mivel a Megállapodás három egymást kiegészítő pillérre épül, nevezetesen a politikai párbeszédre, az együttműködésre és a kereskedelemre; mivel a Megállapodás kereskedelmi pillére (IV. rész) annak letárgyalásakor meglehetősen tág körű és ambiciózus volt, de visszatekintve nem tartalmaz korszerű rendelkezéseket többek között a nemek közötti egyenlőség és a kereskedelem, a digitális kereskedelem, az e-kereskedelem, a közbeszerzés, a beruházás, a korrupció elleni küzdelem és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Közép-Amerika között létrejött társulási megállapodás (a továbbiakban: „a Megállapodás”) az EU által kötött legelső régióközi társulási megállapodás; mivel a Megállapodás három egymást kiegészítő pillérre épül, nevezetesen a politikai párbeszédre, az együttműködésre és a kereskedelemre; mivel a Megállapodás kereskedelmi pillére (IV. rész) annak letárgyalásakor meglehetősen tág körű és ambiciózus volt, de visszatekintve nem tartalmaz korszerű rendelkezéseket többek között a nemek közötti egyenlőség és a kereskedelem, a digitális kereskedelem, az e-kereskedelem, a közbeszerzés, a beruházás, a korrupció elleni küzdelem és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében;

| B. | mivel a Megállapodás kereskedelmi pillérét ideiglenesen öt évre alkalmazták: Hondurasszal, Nicaraguával és Panamával 2013. augusztus 1-je óta, Costa Ricával és Salvadorral 2013. október 1-je óta, Guatemalával 2013. december 1-je óta; |
| --- | --- |

B.

mivel a Megállapodás kereskedelmi pillérét ideiglenesen öt évre alkalmazták: Hondurasszal, Nicaraguával és Panamával 2013. augusztus 1-je óta, Costa Ricával és Salvadorral 2013. október 1-je óta, Guatemalával 2013. december 1-je óta;

| C. | mivel a politikai párbeszéd és együttműködés pilléreit még nem alkalmazzák, mivel nem minden tagállam ratifikálta a Megállapodást; mivel e két pillér alkalmazásának mellőzése megbontotta az egyensúlyt a kereskedelemmel és a politikával kapcsolatos kérdések – többek között az EU alapértékei, például a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása – között; |
| --- | --- |

C.

mivel a politikai párbeszéd és együttműködés pilléreit még nem alkalmazzák, mivel nem minden tagállam ratifikálta a Megállapodást; mivel e két pillér alkalmazásának mellőzése megbontotta az egyensúlyt a kereskedelemmel és a politikával kapcsolatos kérdések – többek között az EU alapértékei, például a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása – között;

| D. | mivel Közép-Amerika viszonylag kis, 43 millió lakost felölelő piac, amely a globális GDP 0,25 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

D.

mivel Közép-Amerika viszonylag kis, 43 millió lakost felölelő piac, amely a globális GDP 0,25 %-át teszi ki;

| E. | mivel az elmúlt 15 évben a közép-amerikai országok nyitottabbak voltak a kereskedelem előtt, mint más, azonos bevétellel rendelkező országok; mivel azonban a behozatal továbbra is a többi országgal folytatott kereskedelem fő forrása; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt 15 évben a közép-amerikai országok nyitottabbak voltak a kereskedelem előtt, mint más, azonos bevétellel rendelkező országok; mivel azonban a behozatal továbbra is a többi országgal folytatott kereskedelem fő forrása;

| F. | mivel Közép-Amerika számára a legfontosabb piac a régió maga, a régióban a legtöbb ország számára Közép-Amerikai Közös Piac a második legnagyobb kereskedelmi partner, amellyel az összes kivitel 26 %-át bonyolítják; |
| --- | --- |

F.

mivel Közép-Amerika számára a legfontosabb piac a régió maga, a régióban a legtöbb ország számára Közép-Amerikai Közös Piac a második legnagyobb kereskedelmi partner, amellyel az összes kivitel 26 %-át bonyolítják;

| G. | mivel az EU kereskedelmi megállapodásainak végrehajtása kiemelt prioritást jelent a Parlament, a Tanács és a Bizottság számára az EU közös kereskedelempolitikájának figyelemmel kísérése, értékelése és hitelesítése tekintetében; mivel a Közép-Amerikával kötött Megállapodás végrehajtására vonatkozó jelentéstétel időszerű és hasznos hozzájárulás annak lehetséges modernizálásáról szóló vitához; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU kereskedelmi megállapodásainak végrehajtása kiemelt prioritást jelent a Parlament, a Tanács és a Bizottság számára az EU közös kereskedelempolitikájának figyelemmel kísérése, értékelése és hitelesítése tekintetében; mivel a Közép-Amerikával kötött Megállapodás végrehajtására vonatkozó jelentéstétel időszerű és hasznos hozzájárulás annak lehetséges modernizálásáról szóló vitához;

| H. | mivel most már elegendő tapasztalat, adat és statisztikai információ áll rendelkezésre ahhoz, hogy értékelni lehessen a Megállapodás kereskedelmi pillérének végrehajtását; mivel a Megállapodás jóváhagyásával párhuzamosan, 2012. december 11-én elfogadott európai parlamenti állásfoglalás külön hangsúlyt helyezett a kereskedelmi pillér céljaira, és a jelenleg folyó elemzés szempontjából is releváns javaslatokat tartalmazott a Megállapodás nyomon követésére is (11); |
| --- | --- |

H.

mivel most már elegendő tapasztalat, adat és statisztikai információ áll rendelkezésre ahhoz, hogy értékelni lehessen a Megállapodás kereskedelmi pillérének végrehajtását; mivel a Megállapodás jóváhagyásával párhuzamosan, 2012. december 11-én elfogadott európai parlamenti állásfoglalás külön hangsúlyt helyezett a kereskedelmi pillér céljaira, és a jelenleg folyó elemzés szempontjából is releváns javaslatokat tartalmazott a Megállapodás nyomon követésére is (11);

| I. | mivel az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i, 2/15. sz. véleménye (12) megerősítette, hogy a közös kereskedelempolitika értékalapú politika, és a fenntartható fejlődés előmozdítása a közös kereskedelempolitika szerves részét képezi; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i, 2/15. sz. véleménye (12) megerősítette, hogy a közös kereskedelempolitika értékalapú politika, és a fenntartható fejlődés előmozdítása a közös kereskedelempolitika szerves részét képezi;

| J. | mivel az emberi jogi helyzet több közép-amerikai országban aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

J.

mivel az emberi jogi helyzet több közép-amerikai országban aggodalomra ad okot;

Főbb következtetések és ajánlások

| 1. | úgy véli, hogy a Megállapodás az egyik fő eredeti célkitűzésének megfelelően igyekszik megerősíteni a közép-amerikai országok közötti regionális integráció folyamatát azáltal, hogy támogatja a régióközi intézményeket, együttműködést és párbeszédet, hozzájárul az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének és az ENSZ fenntartható fejlődésre vonatkozó 2030-as menetrendjének megvalósításához, valamint – a politikák fejlesztési célú koherenciájának az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkében foglalt elvének keretében – elősegíti termelőágazataik kiegészítő jellegét, megkönnyíti a határokon átnyúló tisztességes kereskedelmet megkönnyítése és erősíti a regionális fenntartható gazdasági növekedést; megismétli, hogy a Megállapodás hozzájárul az EU, illetve Latin-Amerika és a Karib-térség közötti partnerség tágabb stratégiai dimenziójának megszilárdításához; elengedhetetlennek tartja a Megállapodás teljes körű hatálybalépését, amely az egyes uniós tagállamok általi megerősítés belső folyamata miatt függőben van (13), valamint a kereskedelmi pillér valamennyi rendelkezésének mindkét fél általi hatékony és megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet a biregionális együttműködés fokozásának fontosságára a többoldalú kereskedelmi rendszer megőrzése és megerősítése érdekében, mivel alapvető pillér a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez és a szabályokon alapuló gazdasági kormányzás garantálásához, biztosítva a méltányosabb, inkluzívabb és fenntarthatóbb kereskedelmet; emlékeztet különösen arra, hogy támogatja a WTO-t, hangsúlyozva annak a gazdasági stabilitás, valamint a növekedés és fejlesztés terén betöltött szerepét, és felhívja a Feleket, hogy éljenek a Megállapodásban előnyben részesített párbeszéd lehetőségével a WTO szükséges modernizálására irányuló közös stratégiák meghatározása és kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy Közép-Amerika az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák által leginkább sújtott régiók egyike, és ezért a legkörültekintőbb vizsgálatra szólít fel a földhasználatnak a beruházások liberalizációjából fakadó megváltozása, a tulajdonszerzéshez való hozzáférés, a monokultúrák terjedése, a vízkészletek és az édesvíz védelme és az ahhoz való hozzáférés, valamint a megfelelő közüzemi szolgáltatások fenntartása és/vagy fejlesztése, valamint a nem szennyező tömegközlekedési és energiarendszerek fejlesztése terén folytatott együttműködés tekintetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy a Megállapodás szabályokon alapuló, tisztességes és kiszámítható kapcsolatra támaszkodik, amely a jogállamiság és a jó kormányzás fenntartása mellett a fenntartható fejlődés és az emberi jogok, valamint a munkaügyi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartására vonatkozó elvek alapján biztonságosabb gazdasági környezet kialakulását segíti elő a kereskedelmi partnerek között, és hangsúlyozza, hogy hatékony korrupcióellenes intézkedéseket kell bevezetni; úgy véli, hogy ez a kiszámíthatóság erősíti a gazdasági növekedést, az áruk cseréjét, a szolgáltatások nyújtását, a közbeszerzésekben való részvételt és a beruházások vonzerejét, a minőségi foglalkoztatást, a munkakörülmények javulását és az életszínvonal növekedését, még akkor is, ha a fejlődési folyamatok nem mindig töretlene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen naprakész átfogó éves jelentéseket a társulási megállapodás végrehajtásáról, a vonatkozó végrehajtási rendeletek előírásainak megfelelően; úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló jelentésben foglalt információk nem elegendők (SWD(2017)0364); megjegyzi, hogy a Közép-Amerikából származó behozatalra vonatkozó adatok sokszor ingadozást mutatnak, mert a kivitel a világpiaci árakon forgalmazott, illetve a globális értékláncok részét képező termékekre összpontosít; határozottan ösztönzi a feleket, hogy a Megállapodás végrehajtásának megfelelő értékelése érdekében tegyék meg a megfelelő intézkedéseket az érintett ágazatokra – többek között az áruk és szolgáltatások kereskedelmére, a beruházásokra és az éghajlatváltozásra – vonatkozó rendszeres, naprakész, összehasonlítható és megbízható statisztikai adatok gyűjtésének és szolgáltatásának javítása érdekében és a kkv-tevékenységek konszolidációjának mértékére vonatkozóan, valamint hogy ezeket a felméréseket nemek szerint lebontott adatok alapján végezzék el; ösztönzi mindkét felet, hogy kövessék nyomon a pénzmosás elleni küzdelemre, valamint az adókijátszásra és adókikerülésre vonatkozó, nemzetközileg elfogadott előírások végrehajtását; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki és aktualizáljon egy a kereskedelmi megállapodásai végrehajtásának értékelésére vonatkozó következetesebb közös módszertant; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy a Felek közötti kereskedelmi forgalom a kedvezőtlen nemzetközi gazdasági környezet ellenére összességében reziliensnek bizonyult; megjegyzi, hogy: az uniós export 22 %-kal nőtt, míg az öt közép-amerikai országból származó behozatal 18,3 %-kal bővült, hogy a Közép-Amerikába irányuló uniós export fő rendeltetési helye Costa Rica, amelyet Panama és Guatemala követ, és hogy az EU-ba irányuló áruk fő exportőre Costa Rica, amelyet Honduras és Guatemala követ; aggodalommal állapítja meg, hogy 2015-ben jelentősen, 40,4 %-kal csökkent Costa Rica uniós kivitele, mivel az egyik kiemelkedő, IT-berendezéseket gyártó cég Délkelet-Ázsiába helyezte át a tevékenységét, ami a Közép-Amerikából származó összes behozatal 16,8 %-os csökkenéséhez vezetett; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajánlatát fejezi ki amiatt, hogy sem Közép-Amerika, sem az EU nem használja ki teljes mértékben a számukra biztosított vámkontingenseket, ezért felszólít azon lehetséges ágazatok azonosítására, ahol ösztönözni lehetne a fokozottabb kereskedelmet; sajnálattal állapítja meg, hogy a kedvezmények kihasználtsági rátáiról csak Costa Ricában állnak rendelkezésre adatok; aggályosnak tartja, hogy a Costa Ricába irányuló uniós kivitelnek csak 16,6 %-a részesült a szabadkereskedelmi megállapodás előnyeiből, míg az EU-ba irányuló Costa Rica-i kivitel esetében ugyanez az arány 92 % volt (14); emlékeztet a kereskedelem inkluzívabbá tételének, valamint a kkv-k és különösen a mezőgazdasági kistermelők értékláncokba való megfelelő integrációjának kiemelt fontosságára; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy tegyen aktív intézkedéseket a tudás növelésére és a Megállapodás által az európai gyártók – különösen a kkv-k – körében teremtett lehetőségek kihasználásának előmozdítására annak érdekében, hogy növelje a kedvezmények kihasználtsági arányát és a meglévő vámkontingensek felhasználását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a Közép-Amerikából az EU-ba exportált fő termékek továbbra is erőteljesen a primer szektorba összpontosulnak és viszonylag alacsony hozzáadott értékkel rendelkező termékek, többek között textíliák, kávé, cukor, autóalkatrészek vagy garnéla, míg az EU által Közép-Amerikába exportált fő termékek gépek és berendezések, a vegyipar és a vele rokon iparágak termékei, illetve szállítási berendezések; ugyanakkor hozzáteszi, hogy a Megállapodás hatásai kezdenek megmutatkozni a Közép-Amerikából való behozatal korszerűbbé válásában és diverzifikációjában, ami nagyobb hozzáadott értékkel bíró termékek, például tűk, protézisek és orvostechnikai eszközök behozatalában, illetve a méltányos kereskedelem és a tanúsított biotermékek arányának növekedésében mutatkozik meg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálattal tapasztalja, hogy sem a harmadik éves jelentés, sem az EU által kötött szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló, 2016-ra vonatkozó jelentés nem tartalmaz releváns adatokat a befektetések volumenének értékeléséhez; felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeni jelentésekbe foglalja bele az ilyen adatokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a szolgáltatások terén Közép-Amerikával folytatott uniós kereskedelem elhanyagolható mértékben csökkent és Panamára és Costa Ricára összpontosul, és felkéri a Bizottságot, hogy készítsen ágazatonként részletesebb országspecifikus elemzéseket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri az egészségügyi és növényegészségügyi előírások (SPS), a származási szabályok és a kereskedelem technikai akadályai tekintetében elért haladást, és felhívja a Feleket, hogy fokozott hangsúlyt helyezzenek a korai előrejelzésre és az átláthatóságra, illetve a belső jogszabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos információcserére; megjegyzi, hogy Közép-Amerikában aggodalmat kelt az EU új jogi kerete, amely potenciálisan akadályozhatja a pálmaolaj exportját; ismételten felhívja a figyelmet a kellő időben történő tájékoztatás és előzetes információcsere szükségességére, amely lehetővé teszi a Felek számára, hogy felkészüljenek a változó modellekre és alkalmazkodjanak hozzájuk, illetve meg tudjanak felelni a belső jogi előírásoknak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy további előrelépésekre van szükség, például az alkoholtartalmú italok behozatalára Costa Rica által kirótt diszkriminatív adók kérdésében; aggodalmát fejezi ki továbbá a földrajzi árujelzők hatékony oltalmához kapcsolódó, vitás kérdések miatt is, például Costa Rica (Manchego), Guatemala (Parmigiano) és Honduras (generikus készítmények listája) esetében, és további erőfeszítéseket szorgalmaz a megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a meglévő társulási megállapodás nem tartalmaz a kkv-kra vonatkozó külön fejezetet, és arra ösztönzi a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), a tagállamokat és a közép-amerikai felet, hogy vegyenek fel egy erre vonatkozó fejezetet a megállapodás jövőbeli átdolgozásába; felhívja a feleket, hogy – többek között a kkv-k internacionalizálását elősegítő aktív intézkedések és a kkv-k számára létesített kapcsolattartó pontok és speciális weboldal révén – bocsássanak a kkv-k rendelkezésére minden olyan jogi és adminisztratív támogatást és eszközt, amelyre szükségük van ahhoz, hogy e Megállapodás előnyeit kiaknázva kereskedjenek és beruházásokat hajtsanak végre, növeljék kereskedelmi forgalmukat és fokozzák szerepvállalásukat; ismételten felhívja a Feleket, hogy támogassák a két régió érdekelt felei – különösen a kkv-k – körében a Megállapodást népszerűsítő intézkedéseket és a rendelkezésre álló támogatásokat; ismételten sürgeti, hogy mindkét régióban megfelelő technikai és pénzügyi erőforrásokat kell fordítani a stratégiai ágazatok támogatására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozások egyenlő versenyfeltételeinek biztosításához elengedhetetlen, hogy Közép-Amerikában tisztességes és átlátható módon megnyissák a közbeszerzési piacokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a központi kormányzati és regionális kormányzati szinten Közép-Amerika közbeszerzési piacai nagyobb mértékben is megnyithatók; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a régióközi nem-tarifális intézkedések jelentős akadályt jelentenek a közép-amerikai beruházások útjában; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közép-amerikai országok segítsék elő a beruházási feltételek és a helyi üzleti környezet javítását az európai beruházók számára, ami javíthatja a foglalkoztatást és az infrastruktúrát, és orvosolhatja a régió jelentős fejlesztési szükségleteit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos rendelkezések tényleges végrehajtásához, amelyek a Megállapodás szerves részét képezik, és nélkülözhetetlenek a kitűzött célok eléréséhez; tudomásul veszi, hogy a Bizottság 2019-ben (és azután rendszeresen) független szakértőke bevonásával utólagos értékelést végez majd a Megállapodásról, többek között annak a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetéről is; emlékeztet arra, hogy a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet előírja a munkaügyi, környezetvédelmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó belső tanácsadó csoportok vagy bizottságok létrehozását; különösen üdvözlendőnek tartja, hogy mostanra valamennyi közép-amerikai országban kialakultak civil társadalmi tanácsadói mechanizmusok; komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes közép-amerikai országokban e tanácsadó csoportok függetlensége, illetve szerepvállalásuk lehetősége kétséges; sajnálatosnak tartja ezzel kapcsolatban, hogy a társulási bizottság és albizottságai üléseire, illetve a civil társadalmi párbeszéd fórumára 2017-ben nem került sor, és ragaszkodik ahhoz, hogy az üléseket legalább évente tartsák meg; felhívja a Megállapodás feleit, hogy mielőbb hozzák létre a belső tanácsadó csoportok megerősítéséhez szükséges mechanizmusokat és pénzügyi eszközöket, biztosítva a független képviseleti civil társadalmi szervezetek megfelelő bevonását és az érintett szereplők megfelelően arányos szerepvállalását; kéri továbbá a Megállapodás részes feleit, hogy léptessenek életbe a tanácsadó csoportokkal, valamint a különböző albizottságok tagjaival folytatott párbeszédre irányuló hatékony mechanizmusokat, és illesszék be ezeket a 2019-re tervezett utólagos értékelési folyamatokba; üdvözli az EU és Közép-Amerika belső tanácsadó csoportjainak 2016. június 16-i 3. együttes ülésén tett ajánlásokat, és felhívja a feleket ezek végrehajtására; emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezete kötelező erejű rendelkezéseket tartalmaz a munkaügyi, szociális és környezetvédelmi normák hatékony végrehajtása tekintetében; üdvözli, hogy a Megállapodás kijelölte a közös kötelezettségvállalások végrehajtásáról szóló rendszeres párbeszéd felé vezető utat; megjegyzi, hogy a Parlament arra ösztönözte a Bizottságot, hogy erősítse meg a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek nyomon követését, alkalmazását és végrehajtását; üdvözli ezért a Bizottság 15 pontból álló, a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek hatékonyságának fokozását célzó tervét, és emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak folytatnia kell a párbeszédet a különböző érintett szereplőkkel (többek között a Parlamenttel) annak érdekében, hogy kialakítsa a kereskedelmi megállapodásokban foglalt munkaügyi és környezetvédelmi kötelezettségvállalások hatékony végrehajtási mechanizmusát; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a feleket, hogy vizsgálják felül a Megállapodást egy megfelelő és hatékony vitarendezési mechanizmus bevezetése céljából, többek között mérlegelve, hogy a különféle jogérvényesítési módszerek között – súlyos jogsértések esetére, legvégső megoldásként – elriasztó hatású büntetések is szerepeljenek, továbbá tegyék lehetővé a szociális partnerek és a civil társadalom megfelelő részvételét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti az EU-t és valamennyi közép-amerikai országot, hogy ratifikálják és teljes mértékben hajtsák végre az éghajlatváltozás elleni küzdelemről szóló többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, különösen az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményét és a Párizsi Megállapodást; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és Közép-Amerikának e tekintetben fokoznia kell az együttműködést; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi az ILO által készített különböző országjelentéseket és a továbbra is fennálló kihívásokat; felszólítja az érintett közép-amerikai államokat, hogy számolják fel a szakszervezeti tagokkal és az őslakos népességgel szembeni erőszakot, és jogalkotási intézkedésekkel biztosítsák az egyesülési szabadságra, a kollektív tárgyalásra, a megkülönböztetésmentességre és a gyermekmunkára vonatkozó alapvető ILO-egyezmények hatékony végrehajtását; hangsúlyozza a munkaügyi ellenőrzések szigorításának és a szociális párbeszéd erősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson biztosítékot arra, hogy az exportfeldolgozó övezetekben előállított áruk vagy alkatrészek nem tartozzanak a megállapodás kedvezményes tarifái alá, mivel az exportfeldolgozó övezetek mentesek a nemzetközi munkajogi normák és a nemzeti környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartása alól; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson konkrét tájékoztatást azokról a vámokról vagy egyéb rendelkezésekről, amelyeket az exportfeldolgozó övezetekből származó, így a vámlebontás hatálya alól kikerülő termékek megkülönböztetésére alkalmaznak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy a megállapodáshoz csatolt és 2020-ig alkalmazandó banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus keretében megállapított értékhatárokat nem szabad túllépni, és hogy a feleknek e mechanizmus lejárta után is kell statisztikákat szolgáltatniuk, többek között a méltányos kereskedelem és a biogazdálkodás tekintetében; megjegyzi, hogy 2018 szeptemberében Nicaragua és Guatemala túllépte a küszöbértékét (az előbbi 349 %-os, az utóbbi 102 %-os mértékben), és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez következményekkel jár az európai banántermelőkre nézve; emlékeztet a Bizottság kötelezettségvállalására, amely szerint legkésőbb 2019. január 1-ig értékeli az uniós banántermelők helyzetét, és hogy a piac vagy az uniós banántermelők helyzetének súlyos romlása esetén sor kerülhet a mechanizmus érvényességének meghosszabbítására; emlékeztet arra, hogy a megállapodásban bevezetett stabilizációs mechanizmus és védzáradék fényében a Bizottságnak az Európai Parlament és az érintett ipari ágazatok számára egyaránt részletesebb és rendszeresebb tájékoztatást kell nyújtania ezekről a piaci fejleményekről; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a közelmúltban számos közép-amerikai országban volt tapasztalható az erőszak, a büntetlenség, a korrupció, az igazságszolgáltatási rendszerek gyengesége és a jogállamiság csorbulása, és hogy e fejlemények esetleges gazdasági következményei negatív hatást gyakorolhatnak az egész régióra, és annak destabilizációjához vezethetnek; különösen aggasztónak találja és határozottan elítéli a Nicaraguában jelenleg kialakult helyzetet; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is gondosan kövessék nyomon a nicaraguai helyzetet, és szükség esetén a társulási megállapodás fényében mérjék fel a lehetséges intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy a demokráciazáradék az Unió harmadik országokkal kötött valamennyi megállapodásának alapvető fontosságú eleme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet az EU-nak az EUMSZ 8. cikkében rögzített kötelességére, valamint arra, hogy az EU és a nemek közötti egyenőségről és kereskedelemről szóló Buenos Aires-i nyilatkozat többi aláírója kötelezettséget vállalt arra, hogy a nemek közötti egyenlőséget érvényesítik a kereskedelempolitikában; felhívja a feleket, hogy erősítsék meg a Megállapodás nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos dimenzióját, valamint mozdítsák elő és támogassák, hogy egy későbbi felülvizsgálat keretében külön fejezet kerüljön beillesztésre a nemek közötti egyenlőségről; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti Ausztriát, Belgiumot és Görögországot, hogy erősítsék meg a Megállapodást, és ismételten felhívja a figyelmet a Megállapodás többi része –többek között az 52. cikk és más cikkek tárgyát képező, a gazdasági és kereskedelmi fejlesztés terén folytatott együttműködés – maradéktalan alkalmazásának fontosságára; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli, hogy a Felek végre megkezdik a Horvátországnak a Megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv elfogadásához szükséges adminisztratív és intézményi eljárásokat; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a tagállamoknak, a közép-amerikai országok kormányainak, valamint az EuroLat Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL L 346., 2012.12.15., 3. o.

(2)  HL C 434., 2015.12.23., 181. o.

(3)  2012. november 8-i időközi jelentés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0238.

(5)  HL C 227., 2018.6.28., 27. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0230.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0439.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157150.pdf

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/en_joint-document_advisory-groups_16-june-2016_final.pdf

(10)  HL C 369., 2018.10.11., 132. o.

(11)  a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság 2012. szeptember 19-i véleménye az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulást létrehozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről.

(12)  Európai esetjogi azonosító: EU:C:2017:376.

(13)  2018. szeptember 10-ig Ausztriában, Belgiumban, az Egyesült Királyságban és Görögországban a ratifikáció még mindig nem zárult le. http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2012001

(14)  A Bizottság jelentése az Európai Parlament és a Tanács számára az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás IV. részének végrehajtásáról szóló harmadik éves jelentésről (COM(2017)0160).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/74

---

P8_TA(2019)0029

Az Európai Központi Bank 2017. évi éves jelentése

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az EKB 2017. évi éves jelentéséről (2018/2101(INI))

(2020/C 411/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016. évi éves jelentésére vonatkozó, 2018. február 6-i állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016. évi éves jelentésére vonatkozó, 2018. február 6-i állásfoglalására (1);

| — | tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2017. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2017. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 2., 3., 7.cikkére, 10. cikkének (2) bekezdésére, 15. cikkére, 32. cikkének (5) bekezdésére és 33. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 2., 3., 7.cikkére, 10. cikkének (2) bekezdésére, 15. cikkére, 32. cikkének (5) bekezdésére és 33. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 129. cikkének (3) bekezdésére, 130. cikkére, 138. cikkének (2) bekezdésére, 282. cikkének (2) és (3) bekezdésére, 283. cikkének (2) bekezdésére és 284. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 129. cikkének (3) bekezdésére, 130. cikkére, 138. cikkének (2) bekezdésére, 282. cikkének (2) és (3) bekezdésére, 283. cikkének (2) bekezdésére és 284. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel Mario Draghi, az EKB elnökének 2018. június 19-i, Sintrában tartott beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Draghi, az EKB elnökének 2018. június 19-i, Sintrában tartott beszédére,

| — | tekintettel az EKB Gazdasági hírlevelére (5. szám, 2018.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB Gazdasági hírlevelére (5. szám, 2018.),

| — | tekintettel az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet 11. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet 11. cikkére (2),

| — | tekintettel az EUMSZ 128. cikkének az euro törvényes fizetőeszközi minőségéről szóló (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 128. cikkének az euro törvényes fizetőeszközi minőségéről szóló (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az EKB visszajelzésére, amelyet az EKB 2016. évi éves jelentéséről szóló állásfoglalásban foglalt európai parlamenti észrevételekre adott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB visszajelzésére, amelyet az EKB 2016. évi éves jelentéséről szóló állásfoglalásban foglalt európai parlamenti észrevételekre adott,

| — | tekintettel a Nemzetközi Fizetések Bankjának a 2017. évre vonatkozó éves gazdasági jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Fizetések Bankjának a 2017. évre vonatkozó éves gazdasági jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) „Az uniós lakóingatlan-szektorban mutatkozó sérülékenységek” című 2016. novemberi jelentésre és ahhoz csatolt, nyolc tagállamra vonatkozó országspecifikus figyelmeztetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) „Az uniós lakóingatlan-szektorban mutatkozó sérülékenységek” című 2016. novemberi jelentésre és ahhoz csatolt, nyolc tagállamra vonatkozó országspecifikus figyelmeztetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0424/2018),

| A. | mivel az euro kétségkívül a nemzetközi pénzügyi rendszer második legfontosabb pénzneme; mivel az euro lakossági támogatottsága 2017-ben magas volt, hiszen az euróövezet válaszadóinak közel háromnegyede (73 %) támogatta a közös valutát, ami a 2004 ősze óta elért legmagasabb érték; |
| --- | --- |

A.

mivel az euro kétségkívül a nemzetközi pénzügyi rendszer második legfontosabb pénzneme; mivel az euro lakossági támogatottsága 2017-ben magas volt, hiszen az euróövezet válaszadóinak közel háromnegyede (73 %) támogatta a közös valutát, ami a 2004 ősze óta elért legmagasabb érték;

| B. | mivel a Bizottság 2018. nyári előrejelzése szerint az EU és az euróövezet GDP-je 2,4 %-kal nőtt 2017-ben, túlszárnyalva az USA-t; mivel ugyanezen előrejelzés szerint a GDP várható növekedése 2018-ban 2,1 %, 2019-ben pedig 2,0 % lesz; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság 2018. nyári előrejelzése szerint az EU és az euróövezet GDP-je 2,4 %-kal nőtt 2017-ben, túlszárnyalva az USA-t; mivel ugyanezen előrejelzés szerint a GDP várható növekedése 2018-ban 2,1 %, 2019-ben pedig 2,0 % lesz;

| C. | mivel a legutóbbi 2018. évi gazdasági adatok a külkereskedelem gyengébb mutatóinak és a magasabb olajáraknak köszönhetően a 2017. évi növekedés magas szintjének némi lassulását mutatják; |
| --- | --- |

C.

mivel a legutóbbi 2018. évi gazdasági adatok a külkereskedelem gyengébb mutatóinak és a magasabb olajáraknak köszönhetően a 2017. évi növekedés magas szintjének némi lassulását mutatják;

| D. | mivel az Eurostat 2018. májusi adatai szerint az EU-ban (7,0 %) és az euróövezetben (8,4 %) a munkanélküliség a válság előtti szintre tért vissza; mivel az euróövezetben most a legmagasabb a foglalkoztatott személyek száma és a munkaerő részvétele a gazdasági és monetáris unió 1999. évi létrehozása óta; |
| --- | --- |

D.

mivel az Eurostat 2018. májusi adatai szerint az EU-ban (7,0 %) és az euróövezetben (8,4 %) a munkanélküliség a válság előtti szintre tért vissza; mivel az euróövezetben most a legmagasabb a foglalkoztatott személyek száma és a munkaerő részvétele a gazdasági és monetáris unió 1999. évi létrehozása óta;

| E. | mivel bizonyos fokú konvergencia ellenére jelentős földrajzi eltérések mutatkoznak a növekedés és a munkanélküliség arányában, ami veszélyes kiszolgáltatottságot okoz a gazdaságnak, és veszélyezteti a megbízható és kiegyensúlyozott fejlődést; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is az átlagos arány duplája, 2017 végén az EU-ban 16,8 % és az euróövezetben 18,8 %; |
| --- | --- |

E.

mivel bizonyos fokú konvergencia ellenére jelentős földrajzi eltérések mutatkoznak a növekedés és a munkanélküliség arányában, ami veszélyes kiszolgáltatottságot okoz a gazdaságnak, és veszélyezteti a megbízható és kiegyensúlyozott fejlődést; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is az átlagos arány duplája, 2017 végén az EU-ban 16,8 % és az euróövezetben 18,8 %;

| F. | mivel a szélesebb alapokon nyugvó jelenlegi gazdaságbővülés fő mozgatórugója a tagállamokban az export és a belső fogyasztás; mivel tavaly az európai beruházási terv hátszelének következtében a beruházások 2007 óta a leggyorsabb ütemben növekedtek; hangsúlyozza az ESBA szerepét az Európai Unióban fennálló beruházási szakadék áthidalásában, összesen 256,9 milliárd EUR összegű beruházást mozgósítva, amely mintegy 550 000, az Európai Bankfelügyeleti Hatóság (EBA) finanszírozásában részesülő kis- és középvállalkozás számára nyújt finanszírozást; |
| --- | --- |

F.

mivel a szélesebb alapokon nyugvó jelenlegi gazdaságbővülés fő mozgatórugója a tagállamokban az export és a belső fogyasztás; mivel tavaly az európai beruházási terv hátszelének következtében a beruházások 2007 óta a leggyorsabb ütemben növekedtek; hangsúlyozza az ESBA szerepét az Európai Unióban fennálló beruházási szakadék áthidalásában, összesen 256,9 milliárd EUR összegű beruházást mozgósítva, amely mintegy 550 000, az Európai Bankfelügyeleti Hatóság (EBA) finanszírozásában részesülő kis- és középvállalkozás számára nyújt finanszírozást;

| G. | mivel egyenetlen a közös valután kívül lévő és a saját pénznemük tekintetében rugalmas árfolyammal rendelkező tagállamok gazdasági teljesítménye; mivel azok a tagállamok, amelyek az elmúlt tíz évben bevezették be a közös valutát, viszonylag jobb teljesítményt mutattak, mint a rugalmas árfolyammal rendelkező országok; |
| --- | --- |

G.

mivel egyenetlen a közös valután kívül lévő és a saját pénznemük tekintetében rugalmas árfolyammal rendelkező tagállamok gazdasági teljesítménye; mivel azok a tagállamok, amelyek az elmúlt tíz évben bevezették be a közös valutát, viszonylag jobb teljesítményt mutattak, mint a rugalmas árfolyammal rendelkező országok;

| H. | mivel az eurórendszer szakértőinek 2018. júniusi előrejelzései szerint a harmonizált fogyasztói árindex (HICP) éves inflációja az euróövezetben 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban valószínűleg el fogja érni az 1,7 %-ot, és így épp a 2 %-os középtávú cél alatt lesz, felépülve a múltbeli alacsony értékekből, és közelebb érve az EKB középtávú inflációs céljához – amely a 2 %-os értékhez való minél nagyobb közelítést ír elő –, de még mindig nem elérve ezt a célkitűzést, és nagy eltérést mutatva az euróövezeten belüli inflációs ráták között; mivel az éves infláció növekedését főként a magasabb energiaárak okozzák, míg a mögöttes infláció 2016-ban 0,9 %-ról csupán 1,0 %-ra nőtt, nem mutatva a tartósan emelkedő tendencia jeleit 2017-ben; mivel a termelékenység növekedéséhez igazított bérnövekedés továbbra is a mögöttes infláció tartós növekedésének fontos előfeltétele; |
| --- | --- |

H.

mivel az eurórendszer szakértőinek 2018. júniusi előrejelzései szerint a harmonizált fogyasztói árindex (HICP) éves inflációja az euróövezetben 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban valószínűleg el fogja érni az 1,7 %-ot, és így épp a 2 %-os középtávú cél alatt lesz, felépülve a múltbeli alacsony értékekből, és közelebb érve az EKB középtávú inflációs céljához – amely a 2 %-os értékhez való minél nagyobb közelítést ír elő –, de még mindig nem elérve ezt a célkitűzést, és nagy eltérést mutatva az euróövezeten belüli inflációs ráták között; mivel az éves infláció növekedését főként a magasabb energiaárak okozzák, míg a mögöttes infláció 2016-ban 0,9 %-ról csupán 1,0 %-ra nőtt, nem mutatva a tartósan emelkedő tendencia jeleit 2017-ben; mivel a termelékenység növekedéséhez igazított bérnövekedés továbbra is a mögöttes infláció tartós növekedésének fontos előfeltétele;

| I. | mivel a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint az összesített államháztartási hiány 2018-ban várhatóan a GPD 0,7 %-ára csökken 0,9 %-ról, 2019-ben pedig a várakozások szerint tovább csökken 0,6 %-ra, az USA várható 5,9 %-os és Japán 2,7 %-os hiányához képest; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése szerint az összesített államháztartási hiány 2018-ban várhatóan a GPD 0,7 %-ára csökken 0,9 %-ról, 2019-ben pedig a várakozások szerint tovább csökken 0,6 %-ra, az USA várható 5,9 %-os és Japán 2,7 %-os hiányához képest;

| J. | mivel az EKB várakozásai szerint az infláció fokozatosan növekedni fog középtávon, a jelenlegi monetáris politikai álláspont, a folytatódó gazdasági növekedés, a növekvő bérek és a gazdasági pangás elnyelése következtében; |
| --- | --- |

J.

mivel az EKB várakozásai szerint az infláció fokozatosan növekedni fog középtávon, a jelenlegi monetáris politikai álláspont, a folytatódó gazdasági növekedés, a növekvő bérek és a gazdasági pangás elnyelése következtében;

| K. | mivel az euróövezet bankjai felgyorsították a nemteljesítő hitelek számának csökkentését, amely a 2014-es 8 %-ról a 2017. év negyedik negyedére 4,9 %-ra esett; mivel a nemteljesítő hitelek teljes összege az EU-ban még mindig 950 milliárd EUR; mivel a nemteljesítő hiteleket vagy értékesíteni kell, (részben) le kell írni vagy céltartalékot kell képezni rájuk a pénzügyi stabilitás biztosítása és a jelenlegi számlatulajdonosokra, megtakarítókra és befektetőkre gyakorolt negatív következmények elkerülése érdekében; mivel jelentős különbségek vannak a tagállamok között a nemteljesítő hitelek számát illetően; mivel a nemteljesítő hitelek aránya nyolc tagállamban még mindig jóval 10 % felett van, két tagállamban pedig 40 % felett. |
| --- | --- |

K.

mivel az euróövezet bankjai felgyorsították a nemteljesítő hitelek számának csökkentését, amely a 2014-es 8 %-ról a 2017. év negyedik negyedére 4,9 %-ra esett; mivel a nemteljesítő hitelek teljes összege az EU-ban még mindig 950 milliárd EUR; mivel a nemteljesítő hiteleket vagy értékesíteni kell, (részben) le kell írni vagy céltartalékot kell képezni rájuk a pénzügyi stabilitás biztosítása és a jelenlegi számlatulajdonosokra, megtakarítókra és befektetőkre gyakorolt negatív következmények elkerülése érdekében; mivel jelentős különbségek vannak a tagállamok között a nemteljesítő hitelek számát illetően; mivel a nemteljesítő hitelek aránya nyolc tagállamban még mindig jóval 10 % felett van, két tagállamban pedig 40 % felett.

| L. | mivel növelni kell a nemteljesítő hitelek másodlagos piacát a piaci likviditás európai szintű növelése és a piac esetleges átláthatatlanságának elkerülése érdekében; mivel a másodlagos piacon tevékenykedő pénzintézeteknek figyelembe kell venniük a fogyasztók érdekeit, és meg kell felelniük minden vonatkozó nemzeti és uniós fogyasztóvédelmi követelménynek; |
| --- | --- |

L.

mivel növelni kell a nemteljesítő hitelek másodlagos piacát a piaci likviditás európai szintű növelése és a piac esetleges átláthatatlanságának elkerülése érdekében; mivel a másodlagos piacon tevékenykedő pénzintézeteknek figyelembe kell venniük a fogyasztók érdekeit, és meg kell felelniük minden vonatkozó nemzeti és uniós fogyasztóvédelmi követelménynek;

| M. | mivel az EKB Kormányzótanácsa a 2017. októberi ülésén úgy határozott, hogy havi 30 milliárd EUR ütemben folytatja 2018. szeptemberig a nettó vásárlásait az eszközvásárlási programon keresztül; mivel 2018. júniusi ülésén úgy határozott, hogy 2018 végéig 15 milliárd EUR csökkentett értékben folytatja a havi vásárlást, utána pedig megszünteti a vásárlást, a középtávú inflációs várakozásokról szóló adatok beérkezésének fényében, és mivel ezt a döntést a 2018. szeptemberi ülésén megerősítette; |
| --- | --- |

M.

mivel az EKB Kormányzótanácsa a 2017. októberi ülésén úgy határozott, hogy havi 30 milliárd EUR ütemben folytatja 2018. szeptemberig a nettó vásárlásait az eszközvásárlási programon keresztül; mivel 2018. júniusi ülésén úgy határozott, hogy 2018 végéig 15 milliárd EUR csökkentett értékben folytatja a havi vásárlást, utána pedig megszünteti a vásárlást, a középtávú inflációs várakozásokról szóló adatok beérkezésének fényében, és mivel ezt a döntést a 2018. szeptemberi ülésén megerősítette;

| N. | mivel az EKB Kormányzótanácsa megerősítette azon várakozásait, miszerint változatlanul, 0,00 %-on, 0,25 %-on, illetve 0,40 %-on kell hagyni a fő refinanszírozási műveletek kamatait, valamint az aktív oldali rendelkezésre állás és a betéti rendelkezésre állás kamatait legalább 2019 nyaráig, de mindenképpen addig, amíg az infláció alakulása tartós igazodást mutat az EKB inflációs középtávú céljához; |
| --- | --- |

N.

mivel az EKB Kormányzótanácsa megerősítette azon várakozásait, miszerint változatlanul, 0,00 %-on, 0,25 %-on, illetve 0,40 %-on kell hagyni a fő refinanszírozási műveletek kamatait, valamint az aktív oldali rendelkezésre állás és a betéti rendelkezésre állás kamatait legalább 2019 nyaráig, de mindenképpen addig, amíg az infláció alakulása tartós igazodást mutat az EKB inflációs középtávú céljához;

| O. | mivel a célzott, hosszabb távú refinanszírozási tevékenységek (TLTRO) 2017. évi fellendülésekor megnőtt a banki kereslet az euróövezetben; mivel a TLTRO célja a reálgazdaságnak nyújtott banki hitelezés ösztönzése; |
| --- | --- |

O.

mivel a célzott, hosszabb távú refinanszírozási tevékenységek (TLTRO) 2017. évi fellendülésekor megnőtt a banki kereslet az euróövezetben; mivel a TLTRO célja a reálgazdaságnak nyújtott banki hitelezés ösztönzése;

| P. | mivel 2017 végén az eurórendszer mérlegének mérete a valaha mért legnagyobb volt, 4,5 billió EUR, ami 0,8 billió EUR növekedést jelent 2016 végéhez képest, és az euróövezet teljes GDP-jének 41 %-át alkotja; mivel az EKB a kötvényvásárlási programmal jelentős mértékű kockázatot emelt be mérlegébe; |
| --- | --- |

P.

mivel 2017 végén az eurórendszer mérlegének mérete a valaha mért legnagyobb volt, 4,5 billió EUR, ami 0,8 billió EUR növekedést jelent 2016 végéhez képest, és az euróövezet teljes GDP-jének 41 %-át alkotja; mivel az EKB a kötvényvásárlási programmal jelentős mértékű kockázatot emelt be mérlegébe;

| Q. | mivel 2017-ben a forgalomban lévő euróbankjegyek száma és értéke 5,9 %-kal, illetve 4,0 %-kal nőtt, míg az euróérmék száma és értéke 4,2 %-kal, illetve 4,0 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2017-ben a forgalomban lévő euróbankjegyek száma és értéke 5,9 %-kal, illetve 4,0 %-kal nőtt, míg az euróérmék száma és értéke 4,2 %-kal, illetve 4,0 %-kal nőtt;

| R. | mivel 2017-ben az EKB nettó nyeresége 1 275 milliárd EUR volt, míg 2016-ban 1 193 milliárd EUR; mivel ez a növekedés főleg a nettó kamatbevétel növekedésének köszönhető; |
| --- | --- |

R.

mivel 2017-ben az EKB nettó nyeresége 1 275 milliárd EUR volt, míg 2016-ban 1 193 milliárd EUR; mivel ez a növekedés főleg a nettó kamatbevétel növekedésének köszönhető;

| S. | mivel az EKB Igazgatóságának tagjai folyamatosan hangsúlyozták a termelékenységnövelő strukturális reformok, valamint a növekedésbarát adópolitikák végrehajtásának fontosságát az euróövezetben, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében; |
| --- | --- |

S.

mivel az EKB Igazgatóságának tagjai folyamatosan hangsúlyozták a termelékenységnövelő strukturális reformok, valamint a növekedésbarát adópolitikák végrehajtásának fontosságát az euróövezetben, a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében;

| T. | mivel az EUMSZ 123. cikke és a KBER és az EKB alapokmányának 21. cikke tiltja a kormányok monetáris finanszírozását; |
| --- | --- |

T.

mivel az EUMSZ 123. cikke és a KBER és az EKB alapokmányának 21. cikke tiltja a kormányok monetáris finanszírozását;

| U. | mivel az Európai Központi Bank felügyeleti tevékenysége keretében eddig nem mindig vette megfelelően figyelembe az arányosság elvét; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Központi Bank felügyeleti tevékenysége keretében eddig nem mindig vette megfelelően figyelembe az arányosság elvét;

Általános áttekintés

| 1. | üdvözli azt a tényt, hogy az euro támogatottsága 2017-ben 8 százalékponttal nőtt 2016-hoz képest, a válaszadók közel kétharmada (64 %) pedig úgy gondolja, hogy az egységes valuta jó dolog az országaik számára; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az euro inkább politikai, mint gazdasági projekt; hangsúlyozza a közös valuta visszafordíthatatlanságát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a figyelmet, hogy az Egyesült Királyság és Dánia kivételével minden tagállamnak kötelessége elfogadnia az egységes valutát a maastrichti konvergenciakritériumok teljesítése után; úgy véli, hogy a bankunióban való részvételt kiemelt feltételként kell kezelni azon országok számára, amelyek csatlakozni kívánnak az euróövezethez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy az EKB-nak a szerződésekben lefektetett jogszabályi függetlensége alapvető fontosságú az árstabilitás biztosítására irányuló feladata teljesítésének és az intézmény politikai befolyásolástól való védelmének szempontjából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az EKB felelős az egész euróövezet monetáris politikájáért; emlékeztet arra, hogy az EKB szabályzata kimondja, hogy az igazgatótanácsi tagjai nem képviselik saját tagállamukat, nem rendelkeznek vétójoggal, és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen intézménytől, kormánytól vagy más szervtől, ezáltal lehetővé téve az EKB hathatós fellépését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a monetáris politika hozzájárult a közös valuta megőrzéséhez és a gazdasági és monetáris unió stabilitásához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EKB függetlensége biztosítja, hogy az igazgatóság tagjai – felelősen és a megfelelő elszámoltathatóság tiszteletben tartása mellett – szabadon dönthetnek többek között a szélesebb nyilvánosság számára nem nyitott fórumokon való részvételről, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az szükséges az EKB monetáris politikája legjobb teljesítményének biztosításához; tudomásul veszi az ombudsman 2018. július 5-i véleményét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az EKB-t, hogy az árstabilitás elsődleges célkitűzésére összpontosítson; emlékeztet, hogy alapokmánya 2. cikkének és az EUMSZ 127. cikkének, valamint az EUMSZ 282. cikkében rögzített további részleteknek megfelelően az árstabilitás elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül az EKB-nak támogatnia kell „az Unió általános gazdaságpolitikáját” azzal céllal, hogy hozzájáruljon az EUSZ 3. cikkében megállapított uniós célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az uniós gazdaság 2017-ben az elmúlt tíz év leggyorsabb ütemében nőtt, és hogy minden tagállamban bővült a gazdaság; megjegyzi, hogy az uniós munkanélküliség 2008 óta a legalacsonyabb, bár továbbra is jelentős hatással van a fiatalokra; üdvözli az EKB által a fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása céljából néhány tagállamban a folytatódó újjáépítés keretében foganatosított strukturális reformokban betöltött szerepet; emlékeztet annak fontosságára, hogy értékeljék e reformok gazdasági és társadalmi következményeit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | figyelmeztet azonban a többek között a következő tényezőkből fakadóan felmerülő bizonytalanságokra: a növekvő protekcionizmus fenyegetése; a brexitről folyó tárgyalások; eszközárbuborékok kialakulásának lehetősége; a feltörekvő piacok válsága; a magán- és állami szektor rekordmagas adósságállománya; a pénzügyi piacok általános volatilitása, amely kiváltképp néhány tagállamban meglévő, az euróövezet növekedési kilátásaira negatív hatást kifejtő politikai kockázatokhoz kapcsolódik; a populizmus, az izolacionizmus és az etnocentrizmus teljes politikai spektrumbeli térnyerése; a globalizációval szembeni általános ellenérzés; a tagállamok között az európai integráció jövőjével kapcsolatban fokozódó különbségek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | figyelmeztet arra, hogy a Nemzetközi Fizetések Bankjának a 2018. évi éves gazdasági jelentése szerint vannak jelei a pénzügyi egyensúlyhiánynak, különösen azokban az országokban, amelyeket nem érintett annyira a globális pénzügyi válság, mivel a legnagyobb zavarok által érintett országokkal szemben nem került sor a magánszektor hitelállomány-leépítésére; megjegyzi, hogy az egyensúlyhiány a magánszektor hitelállományának erőteljes növekedését eredményezi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy ezen a ponton nagyon fontos fenntartani az állami és magánberuházások kedvező környezetét, amely még mindig nem érte el a válság előtti állapotot; ösztönzi az EKB-t, hogy a küldetésével összhangban tegyen intézkedéseket e célkitűzés elérésének támogatására; emlékeztet azonban arra, hogy a hitelvezérelt bővülés a tényleges erőforrások helytelen elosztásához vezethet; |
| --- | --- |

12.

Strukturális reformok

| 13. | úgy véli, hogy a monetáris politika önmagában nem elegendő a fenntartható gazdasági fellendülés megvalósításához; emlékeztet arra, hogy a monetáris politika anticiklikus hatást gyakorol a válság utáni fellendülésre, de úgy véli, hogy korlátozott a monetáris politika strukturális hozzájárulása a fenntartható növekedéshez; ezért sürgeti a politikai döntéshozókat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum (SNP) keretében – a rugalmassági rendelkezéseket is beleértve – a rövid távon túl is tartsák fenn a jelenlegi gazdasági fellendülést a termelékenységet fokozó, társadalmilag kiegyensúlyozott, nagyratörő és növekedésbarát strukturális reformok és költségvetési politikák együttes alkalmazásával; megismétli az Európai Költségvetési Tanács elnökének szavait, amelyeket a Gazdasági és Monetáris Bizottság előtti 2018. november 5-i meghallgatásán fogalmazott meg, amelyek értelmében „a szabályok rugalmasságának az aktuális gazdasági helyzettől függő gyakorlatnak kell lennie”, valamint a 2018. júniusi jelentésben kifejtett véleményt, amely szerint „a Paktum hitelességének megőrzése érdekében a rugalmassági rendelkezéseket szimmetrikus módon kell alkalmazni, nem csak akkor, ha a gazdaság hanyatlik vagy gyenge”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a monetáris politika teljes mértékben hatásos legyen, a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányt megfelelő költségvetési, gazdaságpolitikai és termelékenységnövelő reformokkal kell orvosolni; hangsúlyozza, hogy az EKB monetáris politikája nem helyettesítheti a fenntartható strukturális reformokat, amelyek a tagállamok felelősségi körébe tartoznak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a globális külföldi befektetési áramlásban való európai uniós részesedés a válság óta jelentősen visszaesett; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi az EKB véleményét, amelyben felszólít egy európai betétbiztosítási rendszer (EDIS) létrehozására a bankunió harmadik pilléreként; kiemeli, hogy a betétbiztosítás kulcsfontosságú szerepet játszik a bankunión belül a bizalom megteremtésében és a betétek biztonságának biztosításában; hangsúlyozza, hogy az EDIS hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás további javulásához és megóvásához; elismeri, hogy a kockázatmegosztást és a kockázatcsökkentést együtt kell alkalmazni; |
| --- | --- |

16.

Eszközvásárlási program

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EKB nem szabványos monetáris politikai intézkedései hozzájárultak a 2016 elején még mindig fennálló deflációs kockázatok megszüntetéséhez és a magánágazatnak nyújtott hitelek újjáélesztéséhez, amely utóbbiak éves növekedése 2018 közepén 3 % körüli volt, a 2015. évi 0 %-hoz képest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | egyetért az EKB-val abban, hogy az inflációs cél elérése érdekében fenntartható támogató költségvetési politikára, a versenyképesség, termelékenység és növekedés fokozását célzó reformokra, valamint a termelékenység növekedésének megfelelő bérnövekedésre van szükség; felhívja ezért a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a beruházások fellendítését, a növekedést elősegítő és társadalmilag kiegyensúlyozott szerkezeti reformok folytatását és a felelősségteljes költségvetési politika biztosítását magában foglaló „bűvös háromszög” elveinek megfelelően; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aggodalommal tölti el, hogy egyes tagállamokban gyorsan növekednek az ingatlanárak; óvatosságra int ezért az ingatlanbuborékok újbóli felbukkanása, valamint bizonyos tagállamokban a háztartások és a magánágazat túlzott eladósodásának kockázata miatt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tudomásul veszi Mario Draghi, az ERKT elnökének észrevételeit (3), arra vonatkozóan, hogy az EU-ban a túlhevült ingatlanpiacok kialakulásához vezető sebezhetőség fő forrása a nemzetközi befektetők – túlnyomórészt határokon átnyúló finanszírozás terén a banknak nem minősülő pénzintézetek – haszonkeresése, és hogy a politikai döntéshozóknak meg kell vizsgálniuk azt, hogy szükséges-e új makroprudenciális eszközök bevezetése a banknak nem minősülő pénzintézetek számára, különösen a kereskedelmi ingatlankitettségeik tekintetében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | egyetért – az EKB függetlenségének sérelme nélkül – az EKB azon határozatával, hogy fenntartható módon befejezi az eszközvásárlási programot, a középtávú inflációs várakozásokat megerősítő adatok beérkezésének fényében, és úgy véli, hogy ezt az eszközt csak ideiglenesen szabad használni, mivel új kockázatokat teremt a pénzügyi stabilitás szempontjából, és csökkenti az állami kiadások konszolidációjának és a strukturális reformok bevezetésének ösztönzőit; elismeri, hogy a válságból való kilábalás támogatásában a monetáris politikára való támaszkodás nem kívánatos következményekkel is járt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza különösen azt, hogy az elhúzódó, nem szokványos szakpolitikai intézkedések kedvezőtlen elosztási hatásokkal járhatnak; sürgeti ezért az EKB-t, hogy a következő éves jelentésébe foglaljon bele átfogó és részletes elemzést monetáris politikai intézkedéseinek mellékhatásairól, többek között a biztosítási és nyugdíjágazatra irányuló potenciális kockázatokról; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy 1,9 billió EUR értékű eszközeivel (2017 vége) a közszektor vásárlási programja (PSPP) alkotta az eszközvásárlási program legnagyobb részét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az állami szektorbeli vásárlásoknál 33 %-os kibocsátói korlátozást alkalmazzanak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy az összes magánágazatbeli vásárlási program közül a vállalati szektort érintő vásárlási program (CSPP) alkotta az eszközvásárlási program legnagyobb részét 82 milliárd EUR értékű nettó vásárlással; üdvözli, hogy az EKB 2017 óta a CSPP eszközeinek teljes listáját kiadja, köztük a kibocsátók nevét és az eszközök ország, kockázat, értékelés és ágazat szerint lebontott adatait; felhívja az EKB-t, hogy alkalmazzon hasonló átláthatósági politikát minden eszközvásárlási programra, beleértve az ABSPP-t és a CBPP3-t is, ezenfelül hozzon további intézkedéseket a nemzeti központi bankok (NKB-k) által vásárolt értékpapírok kiválasztása működési eljárásainak közzétételére; hangsúlyozza, hogy a CSPP semmiképpen sem vezethet versenytorzuláshoz a belső piacon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet rá, hogy az EKB-t, mint uniós intézményt köti a Párizsi Megállapodás; felkéri az EKB-t, hogy megbízatásának, valamint függetlenségének és a kockázatkezelési keret teljes körű tiszteletben tartása mellett integrálja a párizsi megállapodás melletti elkötelezettséget és a gazdasági, társadalmi és irányítási elveket politikáiba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli az EKB-nak az előretekintő iránymutatáson keresztül biztosított átláthatóságát; egyetért az EKB azon döntésével, hogy alacsonyan tartja a kamatokat, a globális környezet jelenlegi bizonytalanságainak fényében. |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a rendkívüli monetáris politikai intézkedések kivezetésének megfelelő szakaszokra osztása és irányítása kulcsfontosságú a piaci zavarok elkerülése érdekében; emlékeztet rá, hogy lehetséges a kamatnövelés mellett az eurórendszer stabil mérlegének fenntartása, ha a gazdasági feltételek ezt indokolják; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza a kommunikáció és az előretekintő útmutatás fontosságát a monetáris politika sikeres normalizálásának érdekében, |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudatában van annak, hogy a monetáris politika normalizálása várhatóan különböző hatással lesz az egyes tagállamokra, adósságuk szintjétől és lejárati szerkezetétől függően; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza a legutóbbi gazdasági válság óta lezajlott szabályozási és strukturális változások nagyságrendjét, valamint ezek jelentőségét a monetáris politikához kapcsolódó számos terület szempontjából; hangsúlyozza a kutatás és tanulmányok fontosságát annak érdekében, hogy jobban megértsük az elmúlt évtizedekben végbement fejlődésből eredő új környezetet, valamint a monetáris politika végrehajtására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi a bankokra 2014 júniusában kiszabott negatív betéti rendelkezésre állási kamatláb hatását; úgy véli, hogy ha még mindig alkalmaznák ezt az eszközt, az hatással lenne a bankszektor nyereségességére, és a jelenlegi fellendülési folyamattal összhangban ki kell azt vezetni a monetáris politika normalizálásának során; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tudatában van annak, hogy lehetőség van a célzott, hosszabb távú refinanszírozási tevékenységek (TLTRO) folytatására, amelyek vonzó feltételekkel nyújtanak középtávú finanszírozást a bankoknak azzal a feltétellel, hogy ezt a finanszírozást ténylegesen a reálgazdaságnak nyújtott új hitelekre fordítják; tudomásul veszi az euróövezet bankjainak a 2017. évi legutóbbi TLTRO-ban tükröződő növekvő igényét, amely azzal magyarázható, hogy a betéti kamatlábak emelkedésére és olcsó nyereségre számítanak; felhívja az EKB-t, hogy szorosan kövesse nyomon ezt a fejleményt annak biztosítása érdekében, hogy a TLTRO-t ténylegesen a reálgazdaságnak nyújtott banki hitelezés ösztönzésére használják; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tudomásul veszi a TARGET2 egyenlegek növekedését, amely az euróövezeti periféria folytatódó tőkekiáramlásait jelzi; megjegyzi, hogy az EKB véleménye szerint a TARGET egyenlegek változásai nagymértékben tükrözik az eszközvásárlási program keretében keletkező likviditási áramlásokat, és nem számítanak a pénzügyi piacokon újból jelentkező stressznek; felhívja az EKB-t, hogy tisztázza az ennek következtében potenciálisan kialakuló egyensúlyhiányok mögöttes tényezőit és lehetséges kockázatait; |
| --- | --- |

33.

Egyéb szempontok

| 34. | üdvözli a rendkívüli likviditási segítségnyújtásról szóló megállapodást (ELA), amely egyértelművé teszi a feladatok, a költségek és a kockázatok elosztását; megjegyzi, hogy legkésőbb 2019-ben felül kell vizsgálni ezt a megállapodást; azon a véleményen van, hogy az ELA támogatás odaítéléséről uniós szinten kell határozni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja az EKB-t, hogy tegye közzé az eurórendszer által a nettó pénzügyi eszközök által termelt nyereségről szóló megállapodáson (ANFA) és az értékpapír-piaci programon (SMP) keresztül 2010-től a program megszűnéséig termelt nyereség teljes összegét, külön bontásban azokra az országokra vonatkozóan, amelyek az SMP-vásárlás érintett (Görögország, Írország, Portugália, Spanyolország, Olaszország); |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli a KBER és az EKB alapokmánya 22. cikkének módosítását amely arra irányul, hogy egyértelmű jogalapot biztosítson az eurórendszer számára annak lehetővé tételéhez, hogy központi klíringpartnerek számára a kibocsátás központi bankjaként szerepét tölti be, így az EKB-t hatáskörrel ruházza fel az elszámolási rendszerek – köztük a központi klíringpartnerek – tevékenységének szabályozására azzal a céllal, hogy hatékonyan kezelje az e rendszerek által a fizetési rendszerek zökkenőmentes működésére és az egységes monetáris politika végrehajtására jelentett kockázatokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja az EKB-t, hogy kövesse a Transparency International ajánlásait, különös tekintettel a trojkában betöltött szerepére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja az EKB-t, hogy folytassa az annak biztosítására irányuló erőfeszítéseit, hogy a bankok jól felkészültek legyenek a brexithez kapcsolódó minden lehetséges következményre; felhívja emellett az EKB-t, hogy tegye meg az összes szükséges előkészületet az uniós pénzügyi piacok stabilitásának biztosítására, egy megállapodás nélküli brexit esetén is; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az euróövezeti tagállamok a brexit nyomán közös szabályozási stratégiát kövessenek a pénzügyi szektorra nézve, ahelyett, hogy káros, lefelé irányuló versenybe kezdenének; |
| --- | --- |

39.

| 40. | egyetért abban, hogy egy jól működő, sokrétű és integrált tőkepiac elősegíti az egységes monetáris politika felé vezető átmenetet; sürgeti a tőkepiaci unió projektjének felgyorsítását a pénzügyi integráció elmélyítésére, a sokkokkal szembeni ellenálló képesség kialakítása és a monetáris politikának szerte a monetáris unióban való hatékonyabb átvitele céljából, valamint a bankunión és az Unió egészén belüli magán kockázatmegosztás céljából; rámutat arra, hogy a CSPP segíthette volna az üzleti finanszírozási feltételek enyhítését, különösen a nem pénzügyi szektorban (azaz a nem pénzügyi vállalatokat); |
| --- | --- |

40.

| 41. | úgy véli, hogy a tőkepiaci unió felé való elmozdulás és a bankunió fokozatos kiteljesítése nyomán kialakuló, erősebben és jobban összekapcsolt európai tőkepiacok hozzá fognak járulni az euróövezeti pénzügyi piacok elmélyítéséhez és likviditásához, továbbá javítják az euró nemzetközi státuszát; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja az EKB-t arra, hogy fordítson figyelmet a kkv-k számára nyújtott hitelhez való hozzáférésre, különösen a pénzügyi helyzetük javulásának lassú üteme fényében, amint azt a vállalkozások pénzügyi finanszírozáshoz való hozzáféréséről készült 2018. júniusi felmérés (SAFE) is kiemelte; hangsúlyozza, hogy egy teljesen működőképes tőkepiaci unió hosszú távon képes lesz alternatív finanszírozást nyújtani a kkv-knak, kiegészítve a banki ágazat nyújtotta finanszírozást; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a jól működő tőkepiaci unió elérésének az a leggyorsabb módja, ha megcélozzuk azokat a nemzeti szabályozásokat, amelyek akadályozzák a jól működő tőkepiacokat abban, hogy átfogóbb hatást gyakoroljanak az egész Unióban, és ha csökkentjük az új szabályozások okozta terheket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja az EKB-t, hogy fokozza a megosztott könyvelési technológia fejlődésével és a pénzügyi technológia megnövekedett kiberbiztonsági kockázataival kapcsolatos nyomon követést; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy az EKB egyetért azzal, hogy fontos tanulmányozni a központi banki digitális valuta (vagy digitális bázispénz) nagyközönség számára való kibocsátásának relevanciáját és következményeit; ösztönzi az EKB-t, hogy készítsen és tegyen közzé ilyen tanulmányt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza az IT-biztonság fontosságát a pénzügyi ágazat és a kifizetési rendszerek tekintetében; felhívja az EKB-t, hogy továbbra is kísérje ezt gondosan figyelemmel, hangsúlyozza jelentőségét nemzetközi fórumokon, valamint folytassa az együttműködést az európai adatvédelmi biztossal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | egyetért az EKB-val abban, hogy törvényes fizetőeszközként fontos a fizikai pénz, mivel kizárólag az euró a törvényes fizetőeszköz az euróövezetben, és emlékeztet minden euróövezeti tagállamot, hogy a kiskereskedelmi tranzakciókban szabály kell legyen az euróbankjegyek és -érmék elfogadása, nem sértve azonban az említett tagállamok jogát, hogy felső határértéket állapíthassanak meg a készpénzes fizetésekre vonatkozóan a pénzmosás, az adócsalás és a terrorizmus finanszírozása és a szervezett bűnözés elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | egyetért az igazgatóság tagjai által kifejtett álláspontokkal annak fontosságáról, hogy valóban európai fizetési rendszereket fejlesszenek ki, amelyeket a külső, például politikai természetű zavarok nem befolyásolnak; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a figyelmet Juncker elnöknek az Unió helyzetéről szóló, 2018. évi beszédében elhangzott felhívásra, amely szerint foglalkozni kell az euro nemzetközi szerepével, és azzal hogy a nemzetközi színtéren maradéktalanul betölthesse szerepét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EKB elszámoltatható legyen a Parlament felé, üdvözli e tekintetben az EKB és a Parlament közötti állandó párbeszédet és az EKB elnökének és adott esetben az igazgatóság más tagjainak rendszeres megjelenését a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a plenáris ülés előtt; ösztönzi az EKB-t e párbeszéd folytatására; hangsúlyozza, hogy az EKB javította kommunikációját; úgy véli, hogy folytatnia kell erőfeszítéseit annak érdekében, hogy döntéseit minden állampolgár számára elérhetővé és érthetővé tegye, valamint folytatnia kell az euróövezeti árstabilitás fenntartására irányuló intézkedéseit, hogy ezáltal megőrizze a közös valuta vásárlóerejét; |
| --- | --- |

50.

| 51. | elismerését fejezi ki az EKB-nak az európai polgárok és az Európai Parlament felé az átláthatóság és a demokratikus elszámoltathatóság javítására tett eddigi erőfeszítései miatt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kéri a Gazdasági és Monetáris Bizottságot, hogy lépjen fel az EKB elnökével folytatandó monetáris párbeszéd javítása érdekében; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli az EKB továbbfejlesztett, szakaszonkénti és lényegi visszajelzését, amelyet az EKB 2016. évi éves jelentéséről szóló európai parlamenti észrevételekre adott; felhívja az EKB-t, hogy továbbra is kötelezze el magát az elszámoltathatóság mellett, és minden évben tegyen közzé írásos visszajelzést az EKB éves jelentésére vonatkozó parlamenti állásfoglalásról; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet arra, hogy a következő hónapokban fontos változások várhatók az EKB Kormányzótanácsában, mivel számos igazgatósági tag, köztük az elnök mandátuma lejár; úgy véli, hogy ezeket a változásokat alaposan és teljes átláthatóság mellett, a szerződéseknek megfelelően a Parlamenttel együttműködve kell előkészíteni; sürgeti a Tanácsot, hogy állítson össze egy kiegyensúlyozott, legalább három előválogatott jelöltet tartalmazó listát az összes soron következő, megüresedő álláshelyre, lehetővé téve így a Parlament számára, hogy a kinevezési folyamat során jelentőségteljesebb tanácsadói szerepet töltsön be; megismétli azt az álláspontját, hogy jobb nemek közötti egyensúlyra van szükség mind az igazgatóság, mind általánosságban az EKB személyzete tekintetében; hangsúlyozza, hogy az EKB Igazgatóságának tagjait kizárólag a monetáris vagy banki területen elismert szakmai tekintélyük és tapasztalataik alapján választják ki; |
| --- | --- |

54.

| 55. | egyetért Draghi elnöknek a 2018. szeptember 13-i felszólalásában felvázolt érvelésével, miszerint az egymásnak ellentmondó, és későbbi következmények nélküli nyilatkozatok túl magas száma az elmúlt hónapokban Olaszországban az államkötvényhozam növekedéséhez és az árfolyamrés kiszélesítéséhez vezetett, negatív hatásokkal a vállalkozásokra és a háztartásokra nézve; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0025.

(2)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

(3)  A Gazdasági és Monetáris Bizottság keretében az ERKT-val tartott, 2018. július 9-i meghallgatáson.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/82

---

P8_TA(2019)0030

Bankunió – 2018. évi éves jelentés

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a bankunióról – 2018. évi éves jelentés (2018/2100(INI))

(2020/C 411/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a bankunióról szóló, 2018. március 1-jei állásfoglalására – 2017. évi éves jelentés (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bankunióról szóló, 2018. március 1-jei állásfoglalására – 2017. évi éves jelentés (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak (EKB) a bankunióról szóló 2017. évi éves jelentésről szóló, 2018. március 1-jei parlamenti állásfoglalásra vonatkozó visszajelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak (EKB) a bankunióról szóló 2017. évi éves jelentésről szóló, 2018. március 1-jei parlamenti állásfoglalásra vonatkozó visszajelzésére,

| — | tekintettel az euróövezeti csúcstalálkozó által 2018. június 29-én elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezeti csúcstalálkozó által 2018. június 29-én elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek az EKB banki válságkezelésének működési hatékonyságáról szóló, 2018. január 16-i különjelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek az EKB banki válságkezelésének működési hatékonyságáról szóló, 2018. január 16-i különjelentésére (2),

| — | tekintettel az államkötvény-fedezetű értékpapírokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. május 24-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

tekintettel az államkötvény-fedezetű értékpapírokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. május 24-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0339),

| — | tekintettel az EKB 2018. február 23-i azon megállapításra, amely szerint az ABLV Bank és az ABLV Bank Luxembourg fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelettel összhangban (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2018. február 23-i azon megállapításra, amely szerint az ABLV Bank és az ABLV Bank Luxembourg fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelettel összhangban (3),

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) 2018. január 31-i, 2018. évi, uniós szintű stressztesztjére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) 2018. január 31-i, 2018. évi, uniós szintű stressztesztjére (4),

| — | tekintettel az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (a bankokról szóló közlemény) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (a bankokról szóló közlemény) (5),

| — | tekintettel az ESMA-nak az uniós származékos piacokról szóló, 2018. október 18-i éves statisztikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESMA-nak az uniós származékos piacokról szóló, 2018. október 18-i éves statisztikai jelentésére,

| — | tekintettel az EKB 2018. március 15-i, az új nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos felügyeleti elvárásról szóló közleményeire (6), valamint a nem teljesítő hitelek állományára vonatkozó felügyeleti megközelítés további lépéseiről szóló, 2018. július 11-i közleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2018. március 15-i, az új nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos felügyeleti elvárásról szóló közleményeire (6), valamint a nem teljesítő hitelek állományára vonatkozó felügyeleti megközelítés további lépéseiről szóló, 2018. július 11-i közleményére (7),

| — | tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) „Approaching non-performing loans from a macroprudential angle” [A nemteljesítő hitelek makroprudenciális szempontból való megközelítése] című, 2018. szeptemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) „Approaching non-performing loans from a macroprudential angle” [A nemteljesítő hitelek makroprudenciális szempontból való megközelítése] című, 2018. szeptemberi jelentésére,

| — | tekintettel az ERKT „EU Shadow Banking Monitor No 3” (3. uniós árnyékbank-figyelő) című, 2018. szeptemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ERKT „EU Shadow Banking Monitor No 3” (3. uniós árnyékbank-figyelő) című, 2018. szeptemberi jelentésére,

| — | tekintettel az EKB felügyeleti testületének elnöki tisztségére vonatkozó, 2019. január 1-jei álláshirdetésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB felügyeleti testületének elnöki tisztségére vonatkozó, 2019. január 1-jei álláshirdetésére (8),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, az 1024/2013/EU rendelet szerint létrehozott egységes felügyeleti mechanizmusról szóló, 2017. október 11-i jelentésre (COM(2017)0591), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, az 1024/2013/EU rendelet szerint létrehozott egységes felügyeleti mechanizmusról szóló, 2017. október 11-i jelentésre (COM(2017)0591),

| — | tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (tőkekövetelményről szóló rendelet) módosítására irányuló javaslatra (COM(2016)0850), valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (CRD IV.) módosítására irányuló javaslatra (COM(2016)0854), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (tőkekövetelményről szóló rendelet) módosítására irányuló javaslatra (COM(2016)0850), valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (CRD IV.) módosítására irányuló javaslatra (COM(2016)0854),

| — | tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól szóló, 2017. november 8-i véleményére (CON/2017/46), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól szóló, 2017. november 8-i véleményére (CON/2017/46),

| — | tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testületnek (ERKT) a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásairól szóló, 2017. júliusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testületnek (ERKT) a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásairól szóló, 2017. júliusi jelentésére,

| — | tekintettel az európai nemteljesítő hitelek kezelésére vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2017. július 11-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai nemteljesítő hitelek kezelésére vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2017. július 11-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0419/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0419/2018),

| A. | mivel az EKB-nak a rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények felügyeletével történő megbízása sikeresnek bizonyult; |
| --- | --- |

A.

mivel az EKB-nak a rendszerszinten jelentős pénzügyi intézmények felügyeletével történő megbízása sikeresnek bizonyult;

| B. | mivel a prudenciális és a pénzmosás elleni felügyeletet nem lehet egymástól különválasztva kezelni; |
| --- | --- |

B.

mivel a prudenciális és a pénzmosás elleni felügyeletet nem lehet egymástól különválasztva kezelni;

| C. | mivel az EBH szerepét jelentősen meg kell erősíteni a pénzmosás elleni intézkedések hatékony végrehajtása és ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBH szerepét jelentősen meg kell erősíteni a pénzmosás elleni intézkedések hatékony végrehajtása és ellenőrzése érdekében;

| D. | mivel fontos tisztázni a betétbiztosítási rendszerek által nyújtott állami támogatások kezelését (9); |
| --- | --- |

D.

mivel fontos tisztázni a betétbiztosítási rendszerek által nyújtott állami támogatások kezelését (9);

| E. | mivel egyes tagállamok bankrendszerén belül még mindig aggasztóan magas a nemteljesítő hitelek és a 2. és 3. szintű kitettségek állománya; |
| --- | --- |

E.

mivel egyes tagállamok bankrendszerén belül még mindig aggasztóan magas a nemteljesítő hitelek és a 2. és 3. szintű kitettségek állománya;

| F. | mivel a nemteljesítő hitelek számát és arányát illetően továbbra is jelentős eltérések tapasztalhatók a tagállamok között; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemteljesítő hitelek számát és arányát illetően továbbra is jelentős eltérések tapasztalhatók a tagállamok között;

| G. | mivel a bankunióban való részvétel nyitva áll azon tagállamok előtt is, amelyek még nem vezették be az eurót; mivel egyetlen tagállam sem döntött ezek alapján a részvétel mellett; mivel több tagállam vizsgálja a bankunióba való belépés lehetőségét; mivel a pénzintézetek tisztában vannak a bankunión belüli elhelyezkedés előnyeivel; |
| --- | --- |

G.

mivel a bankunióban való részvétel nyitva áll azon tagállamok előtt is, amelyek még nem vezették be az eurót; mivel egyetlen tagállam sem döntött ezek alapján a részvétel mellett; mivel több tagállam vizsgálja a bankunióba való belépés lehetőségét; mivel a pénzintézetek tisztában vannak a bankunión belüli elhelyezkedés előnyeivel;

| 1. | pozitívan veszi tudomásul a bankunió eredményeit a valóban egységes piac előmozdításának támogatása, az egyenlő versenyfeltételek, a pénzügyi stabilitás és a piaci szereplők fokozott kiszámíthatósága terén; kiemeli a bankunió kiteljesítése iránti elkötelezettség fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy minden, a bankunióban részt vevő tagállam számára biztosítva legyen a nyitottság és az egyenlő bánásmód; emlékeztet arra, hogy folytatni kell a bankunió kiteljesítését – az európai betétbiztosítási rendszert és az Egységes Szanálási Alap költségvetési védőhálóját is beleértve –, valamint a kockázatcsökkentési intézkedéseket, ami hozzájárul a pénzügyi stabilitás és a növekedési kilátások további erősítéséhez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza a tőkepiaci unió megvalósítására irányuló folyamat melletti elkötelezettség fontosságát, amely elősegíti majd az EU-n belüli valódi egységes tőkepiac kialakítását, a hitelek reálgazdaságba történő becsatornázását, még jobban lehetővé teszi a magánszektor kockázatmegosztását, az állami kockázatmegosztás szükségességének csökkentését, elősegíti a határokon átnyúló befektetéseket, továbbá kiegészíti a finanszírozást a bankok révén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy a bankunió minden csatlakozni kívánó tagállam előtt nyitva áll; üdvözli az euróövezeten kívüli tagállamok minden olyan lépését, amelyet a bankunióhoz való csatlakozás érdekében tesznek, mivel ezek segítik összehangolni a bankuniót a belső piaccal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a pénzügyi stabilitás biztosítása mellett a bankunió egyik célja az arányosság elvének szem előtt tartásával a fenntartható uniós bankmodellek sokféleségének megőrzése, valamint annak elkerülése, hogy az európai bankrendszert egy kizárólagos vagy a kisebb bankokat aránytalanul hátrányosan értintő rendszer felé mozdítsák el, mivel ez a sokféleség lehetővé teszi a polgárok és projektjeik igényeinek kielégítését, továbbá kulcsfontosságú a potenciális sokkhatásokkal való megbirkózás tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi fórumok javaslatait az európai bankszektor sajátosságaira tekintettel kell átültetni az európai jogba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy különösen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság előírásait nem szabad egy az egyben átültetni az európai jogba, ha nem veszik kellően figyelembe az európai bankrendszer sajátosságait és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet a bankunió megfelelő működésére vonatkozó koherens és tömör szabályok szükségességére, szem előtt tartva ugyanakkor az arányosság fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén helyezze előtérbe a rendeleteket mint a bankunió jogalkotási eszközeit az irányelvekkel szemben, és hogy prioritásként kezelje annak teljes körű biztosítását, hogy valamennyi tagállam teljeskörűen és helyesen végrehajtsa a vonatkozó jogszabályokat; felhívja a Bizottságot, hogy az európai felügyeleti hatóságokkal együttműködve azonosítsa és szüntesse meg a belső piac akadályait; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a felügyeleti és szanálási hatóságok határozatainak következetesnek kell lenniük, azokat megfelelően kell indokolni, átláthatóvá kell tenni és nyilvánosságra kell hozni; sürgeti a felügyeleti és szanálási hatóságokat, hogy a lehető legkorlátozóbb legyen azon rendelkezések alkalmazásakor, amelyek lehetővé teszik számukra a dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

8.

Felügyelet

| 9. | tudomásul veszi az EKB közelmúltbeli, 2018-as FOLTF-értékeléseit; hangsúlyozza, hogy javítani kell az európai bankfelügyelet válaszadási idejét; mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy néhány ilyen eset a pénzmosás elleni szabályoknak a bankunióban történő végrehajtását érintő kérdéseket vet fel; hangsúlyozza, hogy e tekintetben sürgősen szükség van egy közös uniós megközelítésre, amely egyértelműen kijelölt hatáskörökkel rendelkezik; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a pénzmosás terén megerősítsék az EBH-t; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi az EBH uniós szintű stressztesztjének eredményeit; üdvözli, hogy a 2018. évi stresszteszt hatályát a 2. és 3. szintű eszközökre is kiterjesztették; úgy véli, hogy a stresszteszteket más, folyamatban lévő felügyeleti tevékenységekkel együtt kell értelmezni; kéri, hogy ezen eljárás magas fokú átláthatóságának biztosítása, valamint a lehetséges torzulások megelőzése érdekében az egységes felügyeleti mechanizmus (EFM), az EBH és az ERKT egységes módszereket használjon a stressztesztek meghatározásakor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az államadósságokkal kapcsolatban bizonyos kockázatok fenyegetnek; tudomásul veszi a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) szuverén kockázattal kapcsolatos munkáját; aggódik továbbá amiatt, hogy egyes pénzügyi intézmények túlságosan nagy összegeket fektetettek be a saját kormányuk által kibocsátott államkötvényekbe; hangsúlyozza, hogy az államadósság prudenciális kezeléséről szóló uniós szabályozási keretnek összhangban kell lennie a nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a Bizottság javaslatát, amely megerősíti az EBH szerepét a pénzügyi szektorban a pénzmosás ellen folytatott küzdelem terén; felhívja a társjogalkotókat, hogy indokolatlan késedelem nélkül fogadják el a javaslatot, továbbá sürgeti, hogy az Unión belül a közös normák alapján fokozzák, valamint uniós szinten hangolják össze és támogassák a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti együttműködést és információcserét abban az esetben, ha a nemzeti hatóságok túlterheltek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | továbbra is aggasztónak tartja azokat a közelmúltbeli eseteket, amelyekben európai bankokban történt pénzmosás, és úgy véli, hogy a pénzmosási ügyek azzal a kockázattal járnak, hogy pénzügyi és politikai instabilitásnak teszik ki az uniós gazdaságot; megjegyzi, hogy az esetek közül többet nem uniós joghatóságok jelentettek; a prudenciális és a pénzmosás elleni felügyelet tekintetében egységes megközelítést szorgalmaz; megjegyzi továbbá, hogy a pénzmosás elleni jogszabályok végrehajtásával kapcsolatosan problémák merültek fel a bankunión kívül is, és hogy a bankunióhoz való csatlakozás hasznos lehet az euróövezeten kívüli tagállamok számára is az ilyen problémák kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacok szorosan kapcsolódnak egymáshoz; hangsúlyozza az EU–27 és az Egyesült Királyság közötti brexit-tárgyalások valamennyi lehetséges kimenetele tekintetében a bankfelügyeletek felkészültségének fontosságát, szem előtt tartva, hogy ez nem helyettesíti a magánszereplők felkészültségét; kéri a Bizottságot és a felügyeleti hatóságokat, hogy átfogóan vizsgálják meg a brexit hatásait; kéri a 27 tagú EU-t, hogy mélyítse el a közös szabályozást és a közös felügyeletet, ugyanakkor mélyítsék el és szélesítsék ki a 27 tagú EU-n belüli tőkepiacokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sürgeti valamennyi tárgyalót, hogy a 2019. évi európai parlamenti választások előtt fogadjanak el kiegyensúlyozott és fenntartható jogalkotási csomagot a bankrendszer kockázatainak csökkentésére; sürgeti különösen a Tanácsot, hogy jóhiszeműen tárgyaljon, kellően figyelembe véve az EU banki modelljeinek sokféleségét, az arányosság elvét és az Európai Parlament által elfogadott kiegyensúlyozott csomagot; felkéri a Bizottságot, hogy hatékonyan foglalkozzon a „túl nagy ahhoz, hogy csődbe menjen” problémával, valamint a különféle uniós banki modellek kockázataival, figyelembe véve azok méretét az érintett piacokon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi a nemteljesítő hitelekre vonatkozó csomaggal kapcsolatos folyamatban lévő tárgyalásokat; tudomásul veszi a nemteljesítő hitelek EKB általi kiegészítését, valamint az EBH által a nemteljesítő és átstrukturált kitettségek kezelésére vonatkozó iránymutatásokat; üdvözli a nemteljesítő hitelek volumenének csökkenését az elmúlt években; ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes tagállamokban továbbra is az átlagosnál jóval magasabb a nemteljesítő hitelek és a 2. és 3. szintű eszközök összmennyisége és aránya; hangsúlyozza, hogy a nemteljesítő hitelek miatt a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázat még mindig jelentős, bár elmarad a néhány évvel ezelőtti szinttől; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a nemteljesítő hitelek csökkentésének elsődleges felelőssége a tagállamoké, nevezetesen a hatékony fizetésképtelenségi jogszabályok és maguk a bankok révén, azonban hangsúlyozza, hogy az EU érdekében áll a nemteljesítő hitelek arányának csökkentése; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggódik a belső modellek bankok általi széles körű használata miatt; kéri, hogy az EFM és az EBH folytassa a belső modellek használatának megfelelőségével kapcsolatos munkáját annak érekében, hogy az intézmények körében biztosítsák hitelességüket és egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tudomásul veszi a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréről (PFER) folyó tárgyalásokat; úgy véli, hogy az egységes piac megfelelő felügyeleti hatásköröket tesz szükségessé uniós szinten; hangsúlyozza, hogy a PFER fő feladata az, hogy biztosítsa a hatékony felügyeleti tevékenységet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a Bizottságnak a pénzügyi technológiáról szóló közleményét; elismeri a pénzügyi technológia nagy potenciálját és az innováció ösztönzésének szükségességét; megjegyzi azonban, hogy egyértelmű szabályozásra és megfelelő felügyeletre van szükség, amely védi a fogyasztókat és biztosítja a pénzügyi stabilitást, valamint egyenlő versenyfeltételeket teremt a pénzügyi piaci szereplők számára; úgy véli, hogy azokra a pénzügyi technológiai vállalkozásokra, amelyek ugyanolyan típusú tevékenységeket végeznek, mint a pénzügyi rendszer többi szereplője, ugyanolyan működési szabályoknak kell vonatkozniuk; hangsúlyozza, hogy folyamatosan javítani kell az uniós pénzügyi ágazat kiberbiztonsági ellenálló képességét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | továbbra is aggodalommal tölti el a bankrendszeren kívüli hitelezés mértéke az EU-ban; emlékeztet arra, hogy a becslések szerint ez 2017 végén az uniós pénzügyi rendszerek 40 %-át tette ki; ösztönzi az uniós, nemzeti és globális szintű hatóságokat, hogy a tisztességes verseny, az átláthatóság és a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében elővigyázatosan folytassák az e tevékenységekben rejlő kockázatok nyomon követését és mihamarabb kezeljék e kockázatokat; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen azonosítsa a jelenlegi szabályozás fennmaradó hiányosságait; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet az EKB monetáris és felügyeleti hatóságként betöltött szerepéről szóló kezdeti eszmecserére; úgy véli, hogy összességében az EKB-nak sikerült elkülönítenie egymástól a két szerepkört; azonban úgy ítéli meg, hogy a két feladat közötti összeférhetetlenség kockázatának elkerülése érdekében további eszmecserére van szükség; hangsúlyozza az EBH mint szabályozó hatóság és az egységes felügyeleti mechanizmus mint bankunión belüli felügyeleti hatóság közötti együttműködés fontosságát, tiszteletben tartva ugyanakkor a felelősségi körök felosztását; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az annak értékelésével kapcsolatos gyakorlatok további harmonizálása, hogy vajon egy bank csődbe jutott-e vagy nagy valószínűséggel csődbe fog-e jutni, valamint a felügyeleti hatáskörök és a korai beavatkozási hatáskörök egyértelműbb elhatárolása segítene abban, hogy az illetékes hatóságok szanálás előtti válságkezelése hatékonyabb legyen; |
| --- | --- |

22.

Szanálás

| 23. | tudomás veszi a 2018. június 29-i euróövezeti csúcstalálkozón elért megállapodást, amely szerint az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) biztosítja az Egységes Szanálási Alap közös védőhálóját, és az ESM-et meg fogják reformálni annak érdekében, hogy szigorú feltételek alapján hatékonyan támogassa a stabilitást, biztosítva a felelősséget, az elszámoltathatóságot, az erkölcsi kockázat elkerülését, továbbá annak az elvnek az érvényesülését, hogy az adófizetők nem felelnek a banki kockázatokért; emlékeztet a Parlament azon álláspontjára, hogy ezt a mechanizmust teljes mértékben be kell építeni az Unió intézményi keretébe, továbbá hangsúlyozza, hogy megfelelő demokratikus ellenőrzésre van szükség; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy a rendes fizetésképtelenségi eljárásokat akkor alkalmazzák, ha a szanálási intézkedést nem tartják közérdekűnek; tudatában van annak, hogy a fizetésképtelenségi jogszabályok terén meglévő eltérések kialakult nemzeti eljárásokat tükröznek; megjegyzi, hogy a fizetésképtelenségi jogszabályokra kedvezően hathat az egész Unióra kiterjedő harmonizáció annak érdekében, hogy közös szabályokat és egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani valamennyi bank, befektető és hitelező számára; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismét megerősíti azon álláspontját, hogy az elővigyázatossági célú feltőkésítésre vonatkozó szabályokat tisztázni kell; megjegyzi, hogy az elővigyázatossági célú feltőkésítés lehet a válságkezelés eszköze, de úgy véli, hogy annak használatát szigorúan olyan kivételes esetekre kell korlátozni, amikor a bank megfelel a szavatolótőke harmonizált minimális szintjének, tehát fizetőképes, valamint biztosított az uniós állami támogatási szabályoknak való megfelelés; emlékeztet arra, hogy az uniós szanálási rendszer célja annak biztosítása, hogy az adófizetők védve legyenek, a bankkezelési kudarcok költségét a részvényesek és a hitelezők viseljék, és hogy a pénzügyi rendszer egészének stabilitása megmaradjon; hangsúlyozza, hogy a hitelintézetek szanálására vonatkozó szabályokat még jobban kell alkalmazni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy a hitelintézetek helyreállítását és szanálását az állami támogatási szabályok alapján értékelje; kéri a Bizottságot, hogy a hitelintézetek helyreállításáról és szanálásáról szóló (BRRD) irányelv alapján vizsgálja meg a rendeletet; kéri a Bizottságot, hogy átláthatóan alkalmazza az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvvel kapcsolatos alkalmazását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szanálás alatt álló bankok számára hozzáférést biztosítsanak a likviditáshoz a szanálási eljárás során és közvetlenül a szanálási eljárás után; érdeklődéssel figyeli egy olyan lehetséges eszközről folyó vitákat, amely a szanálás alatt a likviditás biztosítására szolgál; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje, hogy a bankszektor részesült-e implicit támogatásokban és állami támogatásban a válság kezdete óta mostanáig, akár nem szokványos likviditási támogatások formájában, és tegyen közzé egy erre vonatkozó jelentést; hangsúlyozza, hogy az állami támogatás versenytorzító hatást gyakorolhat a belső piac működésére; emlékeztet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó szigorú követelményekre, és ismételten felkéri a Bizottságot, hogy évente vizsgálja meg e követelmények teljesülését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli a Számvevőszéknek az EKB banki válságkezelés működési hatékonyságáról szóló jelentésében megfogalmazott azon következtetését, hogy az EKB szervezeti felépítése, valamint a helyreállítási tervek értékeléséhez és a válságban lévő bankok felügyeletéhez szükséges forrásai megfelelőek, ugyanakkor az információk megosztásával és a koordináció hatékonyságával kapcsolatos kérdések megoldatlanok; rámutat, hogy a szanálási intézkedések zavartalan végrehajtása szempontjából döntő fontosságú a hatóságok közötti együttműködés és információcsere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az EKB és az Egységes Szanálási Testület (ESZT) közötti felülvizsgált egyetértési megállapodást; hangsúlyozza, hogy a racionalizált és egyes esetekben automatikus információcsere növeli a hatékonyságot, és segít biztosítani, hogy a bankokra háruló adatszolgáltatási teher minimálisra csökkenjen; |
| --- | --- |

30.

Betétbiztosítás

| 31. | tudomásul veszi az európai betétbiztosítási rendszer (EDIS) tekintetében a 2018. június 29-i euróövezeti csúcstalálkozón elért megállapodást és az EDIS-ről szóló, 2017. október 11-i bizottsági közleményt; hangsúlyozza, hogy a bankunió kiteljesítése érdekében folytatni kell az EDIS létrehozásának folyamatát; elismeri a kockázatmegosztás és a további kockázatcsökkentés előnyeit, |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bankhatóságnak, az Európai Központi Banknak, az Egységes Szanálási Testületnek, a tagállamok nemzeti parlamentjeinek és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 40. pontjában meghatározott illetékes hatóságoknak. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Elfogadott szöveg: P8_TA(2018)0058.

(2)  „02/2018. sz. különjelentés: Az EKB banki válságkezelésének működési hatékonysága”, Európai Számvevőszék, 2018. január 16. https://www.eca.europa.eu/hu/Pages/DocItem.aspx?did=44556

(3)  Sajtóközlemény: „Az EKB megállapította: az ABLV Bank fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik”, Európai Központi Bank, 2018. február 24. https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180224.en.html

(4)  Sajtóközlemény: „Az EBH megkezdte a 2018. évi, uniós szintű stressztesztet” Európai Bankhatóság, 2018. január 31., http://www.eba.europa.eu/-/eba-launches-2018-eu-wide-stress-test-exercise

(5)  HL C 216., 2013.7.30., 1. o.

(6)  Sajtóközlemény: „Az EKB meghatározta az új nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos felügyeleti elvárásait”, Európai Központi Bank, 2018. március 15. https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180315.en.html

(7)  Sajtóközlemény: „Az EKB további lépéseket jelentett be nem teljesítő hitelek állományára vonatkozó felügyeleti megközelítés tekintetében”, Európai Központi Bank, 2018. július 11. https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180711.en.html

(8)  HL C 248A., 2018.7.16., 1. o.

(9)  T-98/16. sz. ügy: 2016. március 4-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság (HL C 145., 2016.4.25., 34. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/88

---

P8_TA(2019)0031

Az Európai Unió és Kolumbia, illetve Peru közötti kereskedelmi megállapodás végrehajtása

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás megkötéséről (2018/2010(INI))

(2020/C 411/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és Kolumbia, illetve Peru kormánya által 2012-ben elfogadott ütemtervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és Kolumbia, illetve Peru kormánya által 2012-ben elfogadott ütemtervre,

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Ecuadornak az EU és tagállamai, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ecuadornak az EU és tagállamai, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament által 2017. december 13-án a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett ajánlásra a pénzmosással, az adókikerüléssel és az adókijátszással kapcsolatos vizsgálatot követően (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által 2017. december 13-án a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett ajánlásra a pénzmosással, az adókikerüléssel és az adókijátszással kapcsolatos vizsgálatot követően (4);

| — | tekintettel többek között az Eurostat (5), az ITUC 2018. évi globális jogok mutatója (6) és a kolumbiai nemzeti szakszervezeti iskola (ENS) jelentései (7) által szolgáltatott kereskedelmi statisztikákra és adatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel többek között az Eurostat (5), az ITUC 2018. évi globális jogok mutatója (6) és a kolumbiai nemzeti szakszervezeti iskola (ENS) jelentései (7) által szolgáltatott kereskedelmi statisztikákra és adatokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0446/2018),

| A. | mivel az EU és Kolumbia, illetve Peru közötti kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) olyan szabályozott és közös értékeken, illetve az emberi és munkaügyi jogokat, a környezetet és a fenntartható fejlődést szolgáló nemzetközi normákon alapuló kapcsolat, amely potenciálisan komoly pozitív hatást gyakorolhat a megállapodás részes feleinek társadalmi-gazdasági fejlődésére, a gazdasági integrációra, a fenntartható fejlődésre, az emberi jogokra, a regionális és globális kérdésekkel kapcsolatos további együttműködésre, valamint arra, hogy az országok és állampolgáraik közelebb kerüljenek egymáshoz; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Kolumbia, illetve Peru közötti kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) olyan szabályozott és közös értékeken, illetve az emberi és munkaügyi jogokat, a környezetet és a fenntartható fejlődést szolgáló nemzetközi normákon alapuló kapcsolat, amely potenciálisan komoly pozitív hatást gyakorolhat a megállapodás részes feleinek társadalmi-gazdasági fejlődésére, a gazdasági integrációra, a fenntartható fejlődésre, az emberi jogokra, a regionális és globális kérdésekkel kapcsolatos további együttműködésre, valamint arra, hogy az országok és állampolgáraik közelebb kerüljenek egymáshoz;

| B. | mivel Peru az egyik leggyorsabban növekvő és legnyitottabb gazdaság a régióban, kereskedelme a GDP 44 % -át teszi ki; mivel Kolumbia a harmadik legnagyobb gazdaság Latin-Amerikában, amelynek gazdasági növekedése 2019–2020 során várhatóan felgyorsul; |
| --- | --- |

B.

mivel Peru az egyik leggyorsabban növekvő és legnyitottabb gazdaság a régióban, kereskedelme a GDP 44 % -át teszi ki; mivel Kolumbia a harmadik legnagyobb gazdaság Latin-Amerikában, amelynek gazdasági növekedése 2019–2020 során várhatóan felgyorsul;

| C. | mivel a kereskedelmi megállapodások – társadalmi és környezeti hatásukat is beleértve – végrehajtása az Európai Parlament ellenőrzési tevékenységének egyik fő pillére; |
| --- | --- |

C.

mivel a kereskedelmi megállapodások – társadalmi és környezeti hatásukat is beleértve – végrehajtása az Európai Parlament ellenőrzési tevékenységének egyik fő pillére;

| D. | mivel a megállapodást a súlyos venezuelai gazdasági és humanitárius helyzet tükrében kell értékelni, amely Kolumbiába és Peruba irányuló nagyarányú migrációhoz vezet; mivel mindkét ország számos venezuelai migránst fogadott be; |
| --- | --- |

D.

mivel a megállapodást a súlyos venezuelai gazdasági és humanitárius helyzet tükrében kell értékelni, amely Kolumbiába és Peruba irányuló nagyarányú migrációhoz vezet; mivel mindkét ország számos venezuelai migránst fogadott be;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás stratégiai értékei túlmutatnak a kereskedelem területén, mivel a megállapodás az emberi jogokra, a szociális jogokra, az őshonos népek és a mezőgazdasági termelők jogaira, valamint a környezetvédelemre vonatkozó hosszú távú elkötelezettség révén szilárd alapot teremt egy mélyebb kapcsolat számára, és hozzájárul az EU és Latin-Amerika közötti stratégiai partnerség megteremtéséhez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy meg kell erősíteni az együttműködést a fenntartható fejlesztési célok alapvető pillérét alkotó nemzetközi kereskedelmi rendszer védelme és megszilárdítása érdekében, valamint biztosítani kell a szabályokon alapuló gazdasági kormányzást a tisztességesebb, inkluzívabb és fenntarthatóbb kereskedelem biztosítása érdekében emlékeztet különösen arra, hogy támogatja a WTO-t, hangsúlyozva annak a gazdasági stabilitás, valamint a növekedés és fejlesztés terén betöltött szerepét, és felhívja a Feleket, hogy éljenek a Megállapodásban előnyben részesített párbeszéd lehetőségével a WTO szükséges modernizálására irányuló közös stratégiák meghatározása és kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás lehetőséget ad nem csak a Kolumbia, Peru és Ecuador közötti régióközi, hanem a régiókon belüli együttműködés és kereskedelem megerősítésére is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli Ecuadornak a megállapodásba való integrálását – amely hozzájárul a regionális integráció megszilárdításához – és hangsúlyozza, hogy valamennyi fél konstruktív szerepet játszik e folyamat sikerében; emlékeztet rá, hogy a megállapodás nyitva áll további csatlakozók előtt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan támogatja a kolumbiai békemegállapodást, és emlékeztet a megállapodás lehetséges előnyeire és arra, hogy a lehető legjobban ki kell használni a megállapodást a békemegállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében, beleértve a kolumbiai integrált földreformprogramot és megbékélési folyamatot is; úgy véli, hogy a megállapodás jelentős lehetőségeket kínál a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében, többek között az olyan egyedi kihívások kezelése révén, mint a gazdaság diverzifikálása, a produktív fejlődés és a földhasználati tervezés végrehajtása, különösen a régóta fennálló belső konfliktus által súlyosan érintett legszegényebb régiókban; kitart amellett, hogy a megállapodásban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználásával elő kell mozdítani a kolumbiai békemegállapodást, és úgy véli, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődés terén hamarosan érezhető lesz a béke jótékony hatása a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel összhangban; emlékeztet arra, hogy a civil társadalom folyamatos és strukturált támogatása és a civil társadalommal folytatott párbeszéd a kezdetektől kulcsszerepet játszik a fenntartható béke megteremtésében, különösen a vidéki területeken; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy a megállapodás megnyitja többek között az áruk, szolgáltatások, kormányzati beszerzések és beruházások piacait, amely a fenntartható fejlődés elvein alapulva és a kereskedelem és a beruházások liberalizációjával és kiterjesztésével megteremtheti a hivatalos foglalkoztatás és a minőségi munka, a jobb munkakörülmények és az életszínvonal javításának lehetőségeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi, hogy az EU, Kolumbia és Peru közötti kereskedelem a megállapodás hatálybalépése óta csökkent; ugyanakkor azon a véleményen van, hogy a megállapodás részben ellensúlyozza a nemzetközi kereskedelmi forgalom, a csökkenő nyersanyagárak és a latin-amerikai gazdaság lelassulásának negatív tendenciáit, és kétségkívül stabilizáló hatást gyakorolt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy az uniós beruházási állomány növekedett Kolumbiában és Peruban, és rámutat, hogy az EU a legnagyobb külföldi beruházó mindkét országban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a megállapodás többek között a helyes szabályozási gyakorlatok előmozdításával, a belföldi szabályozás és az átláthatóság javításával, valamint a jogbiztonság növelésével segíti többek között a szolgáltató ágazati vállalatokat, és inkubátorként szolgálhat a régióban a digitális vállalkozások előmozdításához, hozzájárulva a szegénység csökkentéséhez és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | támogatja a megállapodás 109. cikkében említett különleges munkacsoport létrehozását a szolgáltatáskereskedelemmel és az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos szabályozási kérdések megvitatása és annak biztosítása érdekében, hogy előmozdítsák a tisztességes versenykörnyezetet a digitális ökoszisztéma terén. |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat, hogy a megállapodás hozzájárul a Kolumbiából és Peruból származó export korszerűsítéséhez és diverzifikációjához, és pozitív hatást gyakorol a kolumbiai és perui kis- és középvállalkozásokra (kkv), ugyanakkor megállapítja, hogy a volumenre és a munkahelyteremtésre vonatkozó adatok igen alacsony szintekről tanúskodnak, és emlékeztet arra, hogy korábbi időszakokban is hasonló fejlődés volt tapasztalható; felhívja a Bizottságot, hogy jövőbeli elemzései során vegye figyelembe a helyi iparágak helyzetét és a gazdasági diverzifikációt; rámutat, hogy a megállapodás lehetőséget nyújt a kolumbiai és perui start-up környezet fejlesztéséhez való hozzájárulásra, különösen a régió városközpontjaiban – például Bogotában, Medellinben és Limában – található vállalkozói közösségei tekintetében; hangsúlyozza azonban, hogy többet kell tenni a hagyományos ásványi, olaj- és mezőgazdasági termékek exportjának diverzifikálása tekintetében, amelyek a kivitel mennyiségének akár 70 %-át is kitehetik, valamint a feldolgozott termékek és a nagyobb hozzáadott értékkel rendelkező termékek exportjának tekintetében, a gazdasági fejlődés és a munkahelyteremtés támogatása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva a környezetvédelmi normákat és az emberi jogokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás ideiglenes hatálybalépése óta 1 155 kolumbiai vállalat – ebből 328 kkv – és 2 328 új perui vállalat – 90 %-uk kkv – kezdett kiviteli tevékenységet az EU felé; felhívja a feleket, hogy továbbra is támogassák a kkv-k nemzetközivé válását és kölcsönös piaci hozzáférését, valamint e tekintetben rendszeres és pontos adatokat szolgáltassanak a tevékenységi ágazatokról és a kkv-k tevékenységeinek konszolidációjáról; |
| --- | --- |

12.

| 13. | szorgalmazza, hogy mindkét oldal gyorsítsa fel a megállapodás végrehajtását és növelje a megállapodással kapcsolatos tudatosságot; véleménye szerint sok uniós kkv, Kolumbia és Peru még nincs tudatában a megállapodás által teremtett lehetőségeknek; felszólítja ezért a Feleket, hogy vizsgálják meg különösen a kkv-k preferenciakihasználási magatartását, és tegyenek hatékony lépéseket a megállapodás által teremtett lehetőségek és alkalmak kkv-k körében történő népszerűsítésére, többek között kapcsolattartó pontok és a kkv-knak szóló specializált weboldalak létrehozása révén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a megállapodás ideiglenes alkalmazása óta jelentősen nőtt a mezőgazdasági termékek uniós exportja mindkét országba, de kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a helyzetet és tájékoztassa az Európai Parlamentet a megállapodás helyi piacra történő élelmiszer-termelésre gyakorolt hatásairól; emlékeztet az inkluzívabb kereskedelem és a kistermelők értékláncba történő beillesztése támogatásának fontosságára mind Kolumbiában, mind Peruban és most már Ecuadorban is; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet rá, hogy védzáradékokat határoztak meg az érzékeny mezőgazdasági ágazatok esetében és e tekintetben a Bizottságnak mind az Európai Parlament, mind az érintett ipari ágazatok részére alaposabb és rendszeresebb információkat kell szolgáltatnia a piaci fejleményekről; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi, hogy a felek előrelépést tettek a kereskedelem torzulásának felszámolása és a megállapodás legtöbb rendelkezésének végrehajtása terén, különös tekintettel az egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekre (SPS), a származási szabályokra és a kereskedelem technikai akadályaira (TBT); emlékeztet azonban arra, hogy a dömpingellenes ügyek nem sérthetik a WTO dömpingellenes megállapodásának alapvető szabályait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat, hogy további előrelépésre van szükség, többek között a következő kérdésekben:






  a) | bizonyítványkiállítási követelmények a hús- és tejtermelés területén, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

bizonyítványkiállítási követelmények a hús- és tejtermelés területén,

| b) | hamisítás, kalózkodás, visszaélés az EU földrajzi jelzéseivel és földrajzi jelzések függőben levő bejegyzése, |
| --- | --- |

b)

hamisítás, kalózkodás, visszaélés az EU földrajzi jelzéseivel és földrajzi jelzések függőben levő bejegyzése,

| c) | az importált szeszes italokra alkalmazott diszkriminatív adók; |
| --- | --- |

c)

az importált szeszes italokra alkalmazott diszkriminatív adók;

| d) | a szociális és környezetvédelmi kötelezettségvállalások hatékony végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

a szociális és környezetvédelmi kötelezettségvállalások hatékony végrehajtása;

| e) | az adminisztratív eljárások átláthatóságának hiánya; |
| --- | --- |

e)

az adminisztratív eljárások átláthatóságának hiánya;

| 18. | úgy véli, hogy a feleknek fel kell használniuk a megállapodás felülvizsgálati záradékát, amely többek között a következőkre terjedjen ki:






  a) | a mikrovállalkozásokra és a kkv-kra vonatkozó átfogó fejezet, amely jelentős előrelépést biztosít a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, a kereskedelmi akadályok felszámolása és a szükségtelen adminisztratív terhek terén; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

a mikrovállalkozásokra és a kkv-kra vonatkozó átfogó fejezet, amely jelentős előrelépést biztosít a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, a kereskedelmi akadályok felszámolása és a szükségtelen adminisztratív terhek terén;

| b) | a nemek közötti egyenlőségről szóló külön fejezet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkében rögzített uniós kötelezettséggel összhangban a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének előmozdítása érdekében; e tekintetben üdvözli, hogy az EU, Peru és Kolumbia aláírta a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának növeléséről szóló közös nyilatkozatot; |
| --- | --- |

b)

a nemek közötti egyenlőségről szóló külön fejezet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkében rögzített uniós kötelezettséggel összhangban a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének előmozdítása érdekében; e tekintetben üdvözli, hogy az EU, Peru és Kolumbia aláírta a kereskedelemről és a nők gazdasági szerepvállalásának növeléséről szóló közös nyilatkozatot;

| c) | a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelemről szóló fejezet; |
| --- | --- |

c)

a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelemről szóló fejezet;

| d) | megfelelő vitarendezési mechanizmus a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezethez, amely a különböző végrehajtási módszerek mellett annak lehetőségét is magában foglalja, hogy a szankciókat – a szociális partnerek, valamint a szervezett és reprezentatív civil társadalom kellő figyelembevétele mellett – súlyos és tartós jogsértések esetén végső esetben elrettentő intézkedésként alkalmazzák; |
| --- | --- |

d)

megfelelő vitarendezési mechanizmus a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezethez, amely a különböző végrehajtási módszerek mellett annak lehetőségét is magában foglalja, hogy a szankciókat – a szociális partnerek, valamint a szervezett és reprezentatív civil társadalom kellő figyelembevétele mellett – súlyos és tartós jogsértések esetén végső esetben elrettentő intézkedésként alkalmazzák;

| e) | a nemzetközi eszközökben való szerepvállalásra vonatkozó, kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezések a többoldalú környezetvédelmi megállapodások, nevezetesen az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

e)

a nemzetközi eszközökben való szerepvállalásra vonatkozó, kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezések a többoldalú környezetvédelmi megállapodások, nevezetesen az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtásának előmozdítása érdekében;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a korrupció az üzleti környezet egyik legfontosabb nem kereskedelmi jellegű akadálya, amely növeli a vállalkozások működési nehézségeit; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel ezt a megállapodást a partnerországokban a jogállamiság és a jó kormányzás tekintetében véghezvitt belföldi reformok nyomon követésére, valamint hatékony korrupcióellenes intézkedések előterjesztésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy a két ország hatóságai előnyösen együttműködtek egymással annak érdekében, hogy gyorsan megoldásokat találjanak a fennmaradó megoldatlan kereskedelmi akadályokra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tudomásul veszi, hogy mindkét ország konkrét aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy képesek-e megfelelni az uniós piacra vonatkozó bizonyos élelmiszer-biztonsági előírásoknak, különösen a kakaó kadmiumtartalmára, az endokrin károsító anyagokra, az új élelmiszerekre és a pálmaolajra vonatkozó uniós jogalkotási javaslatok tekintetében, amelyek az országok egyes legsérülékenyebb területein – ahol az érintett termékek termelése koncentrálódik – szociális következményekkel járhatnak; felhívja a feleket a pénzügyi és technikai együttműködés erősítésére és teljes kihasználására, valamint a korai figyelmeztetés és az átláthatóság, és a nemzeti jogszabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos információcsere javítására annak lehetővé tétele érdekében, hogy a felek előrevetítsék a változásokat, és alkalmazkodjanak hozzájuk, valamint megfeleljenek a jogszabályi követelményeknek; kéri a Bizottságot, hogy kísérő és támogató intézkedésekkel segítse a helyi termelőket annak érdekében, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban megfeleljenek az uniós egészségügyi követelményeknek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Kolumbiával és Peruval kötött uniós kereskedelmi megállapodásról szóló, 2012. június 13-i állásfoglalásában foglaltaknak megfelelően hatékonyan és konkrét cselekvési tervek révén végre kell hajtani az emberi, környezeti és munkavállalói jogokra vonatkozó ütemtervvel kapcsolatos egyedi rendelkezéseket; emlékeztet különösen arra, hogy a felek kötelezettséget vállaltak az egyesülési szabadságra, a kollektív tárgyaláshoz való jogra, a szigorú és hatékony munkaügyi ellenőrzésekre, a társadalmi és etnikai vezetők elleni erőszakra és a környezetvédelemre vonatkozó normák érvényesítésére megfelelő megelőzési, ellenőrzési és végrehajtási mechanizmusok révén; üdvözli ezzel összefüggésben Kolumbia arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bűncselekmények esetén – többek között hatékonyabb nyomázás révén – küzdjön a büntetlenség ellen, ugyanakkor kitart amellett, hogy további erőfeszítéseket kell tenni az emberijog-védőkkel, a környezetvédelmi aktivistákkal, a szakszervezeti vezetőkkel, az etnikai és közösségi vezetőkkel szembeni erőszak felszámolására és a nők ellen elkövetett tartós súlyos bűncselekmények felszámolására irányuló hatékonyabb fellépés érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tudomásul veszi a kolumbiai és a perui kormány azon törekvését, amelynek keretében alternatívákkal igyekeznek szolgálni a vidéki lakosságnak a – későbbiekben bűnszervezetek által feldolgozott – kokacserje termesztésével szemben; felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt mindkét kormánnyal olyan megoldások azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tudomásul veszi, hogy a kolumbiai kormány és a közszféra szakszervezetei között 2017-ben létrejött megállapodás több mint egymillió munkavállalót ért el; hangsúlyozza a szakszervezeti tagsági arány különösen alacsony szintjét és az egyoldalúan megállapított bérezési és juttatási rendszerek kollektív szerződések („pactos colectivos”) rovására történő egyre nagyobb arányú alkalmazását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli, hogy az OECD mellett működő Szakszervezetek Konzultatív Bizottsága szerint nőtt a kolumbiai ellenőrök száma; hangsúlyozza, növelni kell a forrásokat a hatékony munkaügyi ellenőrzések biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy támogassák Kolumbiát a munkaügyi ellenőrzések megerősítésére irányuló erőfeszítéseiben, amely egyértelműen hatalmas kihívást jelent a kolumbiai kormány számára, mivel az állam a hosszú fegyveres konfliktus során elvesztette ellenőrzését egyes országrészek felett, de amelyet mindennek ellenére meg kell valósítani, és arra számít, hogy további és hatékony ellenőrzéseket végeznek, különösen a vidéki térségekben; kéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson részletes információkat az ellenőrök és az ellenőrzések, valamint a felderített szabálytalanságok számáról; emlékeztet az OECD mellett működő Szakszervezetek Konzultatív Bizottsága arra vonatkozó ajánlásaira, hogy a nemzetközi normák elérése érdekében tovább kell növelni az ellenőrök számát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a Peru által a megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetében tett kötelezettségvállalások végrehajtásának megerősítése érdekében tett erőfeszítéseket és kötelezettségvállalásokat, de kitart amellett, hogy további erőfeszítésekre van szükség az emberijog-védők, a társadalmi és etnikai közösségek vezetői, és különösen a nők elleni erőszak felszámolása érdekében; üdvözli a munkaügyi ellenőrzések megerősítésére irányuló legutóbb perui intézkedéseket, és arra bíztatja az országot, hogy az ILO ajánlásainak megfelelően fokozza az erőfeszítéseit; üdvözli továbbá, hogy Peru 2018-ban az ILO igazgatási tanácsának elnökségét vitte, ami tovább erősíti Peru elkötelezettségét, hogy példát mutasson a munkaügyi jogszabályok tiszteletben tartása terén; hangsúlyozza továbbá, hogy Peru 2018. augusztus 6-án ratifikálta a Peru és az ILO között a 2018–2021-es időszakra vonatkozóan létrejött, a tisztességes munka előmozdításáról szóló keretmegállapodást; hangsúlyozza azonban az ILO 87. és 98. számú egyezménye hatékony végrehajtásának hiányát, és aggodalmát fejezi ki az olyan közelmúltbeli jogszabályi változások miatt, amelyek a környezetvédelem gyengüléséhez vezethetnek; felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelően tájékoztassa a Parlamentet arról, hogy miként fogja független módon feldolgozni a perui kormány ellen a perui szervezett civil társadalom által a munkaügyi és környezetvédelmi normáknak való megfelelés tekintetében benyújtott hivatalos panaszt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | azon a véleményen van, hogy az EU, a kolumbiai és a perui civil társadalom képviselői közötti, a megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló rendelkezéseiről folyó párbeszéd hasznos eszköz a fennálló problémák azonosításához, és arra ösztönzi a kormányokat, hogy tegyenek további előrelépéseket a fontos nemzetközi szociális, munkaügyi és környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza ezért, hogy az átlátható és inkluzív konzultációs mechanizmusok alapvetően fontosak annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi fél betartsa az elismert munkaügyi és környezetvédelmi előírásokat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezete szerint minden fél a munkaügyi, környezetvédelmi és fenntartható fejlődési kérdésekkel foglalkozó belső tanácsadó csoportokat vagy bizottságokat hoz létre, amelynek tagjai a civil társadalom szervezeteinek független képviselői is, akik kiegyensúlyozott arányban képviselik a gazdasági, szociális és környezetvédelmi területek érdekelt feleit; üdvözli Kolumbia azon döntését, hogy a kormánytól független konzultációs csoportot hoz létre; úgy véli, hogy Perunak követnie kellene Kolumbia példáját a nagyobb függetlenség és átláthatóság biztosítása érdekében; üdvözli az EU és az Andok országai független tanácsadó csoportjainak képviselőinek arra vonatkozóan hozott döntését, hogy évente közös találkozót tartanak, ami az információk és a helyes gyakorlatok hatékonyabb cseréjét, valamint a Feleknek átadandó közös ajánlások kidolgozását fogja lehetővé tenni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló kötelező erejű fejezetek hatékonyságát növelő 15 pontos terv végrehajtása érdekében, és emlékeztet arra, hogy folytatni kell a párbeszédet a különböző érintett felekkel – a Parlamentet is beleértve -, az emberi jogi, munkaügyi és környezetvédelmi kötelezettségvállalások hatékony érvényesülésére szolgáló mechanizmus biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a közvetlen külföldi beruházások előmozdítása érdekében a környezetvédelem szintjének csökkentéséhez vezető jogszabályi változások nem felelnek meg a megállapodásnak; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aggodalommal veszi tudomásul az informális gazdaságban foglalkoztatott összes munkavállaló és különösen a nők jelentős arányát mind Peruban, mind Kolumbiában; hangsúlyozza, hogy hatékony szakpolitikákat kell kidolgozni ezen arány csökkentésére, és úgy véli, hogy a Megállapodás ehhez segítséget nyújthat azáltal, hogy elősegíti formális munkahelyek létrehozását többek között a kkv-k gazdasági tevékenységének megkönnyítésére szolgáló intézkedések megerősítése révén; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy a Megállapodás mellékletét képező és 2020-ig alkalmazandó banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus keretében megállapított küszöbértékeket be kell tartani, valamint hangsúlyozza, hogy a mechanizmus lejártát követően is figyelemmel kell kísérni a banánimportot, és a feleknek erre vonatkozóan továbbra is statisztikákat kell készíteniük; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Peru túllépte a megállapodás banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmusa keretében megállapított küszöbértéket, és kéri, hogy elemezzék ennek az EU piacaira gyakorolt hatását; emlékeztet arra, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy 2019. január 1-ig értékeli az uniós banántermelők helyzetét, és amennyiben úgy találja, hogy a piac állapota vagy az uniós banántermelők helyzete jelentősen romlott, a megállapodás feleinek egyetértésével fontolóra lehet venni a mechanizmus érvényességének meghosszabbítását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli Kolumbia 2018. május 30-i csatlakozását az OECD-hez, mert az az ország által vállalt fontos reformok elismerését jelenti, mint például az igazságszolgáltatási rendszer reformja, az állami tulajdonú vállalatok irányításának javítása és az OECD vesztegetés elleni egyezményének betartása; és emlékeztet arra, hogy a csatlakozását követő OECD tanácsi határozat szerint Kolumbiának előrehaladási jelentéseket kell készítenie az OECD szervei részére a Kereskedelmi Bizottság formális véleményében felsorolt ajánlások utánkövető értékeléseként; arra ösztönzi Perut, hogy az OECD-vel kötött programmegállapodás keretében folytassa reformjait; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza a multilaterális, plurilaterális és regionális nemzetközi keretben a Kereskedelmi Világszervezettel összefüggésben folytatatott nemzetközi együttműködés – mint például a környezeti termékekről szóló megállapodásra (EGA) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) vonatkozó tárgyalások – további erősítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri a nemzeti parlamentek által a megállapodás ratifikálási folyamata tekintetében végzett fontos munkát, és felszólítja őket e munka folytatására; felszólítja továbbá azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy kezdjék meg az Ecuadornak a megállapodáshoz való csatlakozása ratifikálásával kapcsolatos vizsgálat folyamatát; |
| --- | --- |

36.

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az EKSZ-nek, a Bizottságnak, valamint Kolumbia és Peru kormányának és az OECD főtitkárának. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/march/tradoc_147704.pdf

(2)  HL C 332. E, 2013.11.15., 52. o.

(3)  HL C 366., 2017.10.27., 144. o.

(4)  HL C 369., 2018.10.11., 132. o.

(5)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/statistics/

(6)  „Az ITUC 2018. évi globális jogok mutatója – a világ legrosszabb országai a munkavállalók szemszögéből”, International Trade Union Confederation, 2018, https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2018

(7)  http://www.ens.org.co/lee-y-aprende/lee-y-descarga-nuestras-publicaciones/informes-sislab/

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/94

---

P8_TA(2019)0032

Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban 2017-ben

Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban 2017-ben (2018/2103(INI))

(2020/C 411/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD) és annak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal (1) összhangban történt, 2011. január 21-i uniós hatálybalépésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD) és annak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal (1) összhangban történt, 2011. január 21-i uniós hatálybalépésére,

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. évi éves jelentésére az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. évi éves jelentésére az EU Alapjogi Chartájának alkalmazásáról (5),

| — | tekintettel „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” című, 2014-es bizottsági jelentésre (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” című, 2014-es bizottsági jelentésre (COM(2014)0038),

| — | tekintettel „A korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban” című, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban” című, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére,

| — | tekintettel az Európai Unió kisebbségekről és hátrányos megkülönböztetésről készült második felmérésére (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kisebbségekről és hátrányos megkülönböztetésről készült második felmérésére (EU-MIDIS II),

| — | tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének félidős értékeléséről szóló, 2017. augusztus 30-i bizottsági közleményre (COM(2017)0458), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének félidős értékeléséről szóló, 2017. augusztus 30-i bizottsági közleményre (COM(2017)0458),

| — | tekintettel az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló korábbi jelentésekben foglaltakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapvető jogok európai uniós helyzetéről szóló korábbi jelentésekben foglaltakra,

| — | tekintettel az Európai Parlament, valamint a többi európai és nemzetközi intézmény és ügynökség által kiadott állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, valamint a többi európai és nemzetközi intézmény és ügynökség által kiadott állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek különböző jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek különböző jelentéseire,

| — | tekintettel az EU Alapjogi Ügynöksége, az Európa Tanács és a Velencei Bizottság eddigi munkáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Ügynöksége, az Európa Tanács és a Velencei Bizottság eddigi munkáira,

| — | tekintettel az EU Alapjogi Ügynökségének (Alapjogi Ügynökség) 2017. évi alapjogi jelentésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Ügynökségének (Alapjogi Ügynökség) 2017. évi alapjogi jelentésére (6),

| — | tekintettel az EU Alapjogi Ügynökségének az „Antiszemitizmus – az Európai Unióban 2006 és 2016 között rendelkezésre álló adatok áttekintése” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Ügynökségének az „Antiszemitizmus – az Európai Unióban 2006 és 2016 között rendelkezésre álló adatok áttekintése” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB), valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB), valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az Európában tapasztalható cigányellenességről és a második világháború alatti roma népirtás Unió általi elismeréséről szóló, a nemzetközi roma nap alkalmából 2015. április 15-én elfogadott állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európában tapasztalható cigányellenességről és a második világháború alatti roma népirtás Unió általi elismeréséről szóló, a nemzetközi roma nap alkalmából 2015. április 15-én elfogadott állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjai: a cigányellenességgel szembeni küzdelemről szóló 2017. október 25-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A romák unióbeli integrációjának alapjogi szempontjai: a cigányellenességgel szembeni küzdelemről szóló 2017. október 25-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az antiszemitizmusról szóló, 2017. június 1-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antiszemitizmusról szóló, 2017. június 1-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földközi-tengeri térségben kialakult helyzetről és a migrációval kapcsolatos átfogó uniós megközelítés szükségességéről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az uniós tagállamokban élő kisebbségek védelméről és megkülönböztetésmentességéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamokban élő kisebbségek védelméről és megkülönböztetésmentességéről szóló, 2018. február 7-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság munkáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság munkáira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0466/2018),

| A. | mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének előfeltétele, és mivel a tagállamok viselik a végső felelősséget azért, hogy az emberi jogokat megoltalmazzák oly módon, hogy életbe léptetik és végrehajtják a nemzetközi emberi jogi szerződéseket és egyezményeket; mivel a jogállamiságot, a demokráciát és az alapvető jogokat folyamatosan meg kell erősíteni; mivel ezen elvek bármilyen megkérdőjelezése nem csak az érintett tagállamra, hanem az egész Unióra nézve káros; mivel a korrupció súlyosan fenyegeti a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és az összes uniós tagállamra és az EU egészére nézve káros; mivel a korrupcióellenes jogi keretszabályozást a tagállamok továbbra is eltérően hajtják végre; |
| --- | --- |

A.

mivel a jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének előfeltétele, és mivel a tagállamok viselik a végső felelősséget azért, hogy az emberi jogokat megoltalmazzák oly módon, hogy életbe léptetik és végrehajtják a nemzetközi emberi jogi szerződéseket és egyezményeket; mivel a jogállamiságot, a demokráciát és az alapvető jogokat folyamatosan meg kell erősíteni; mivel ezen elvek bármilyen megkérdőjelezése nem csak az érintett tagállamra, hanem az egész Unióra nézve káros; mivel a korrupció súlyosan fenyegeti a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat, és az összes uniós tagállamra és az EU egészére nézve káros; mivel a korrupcióellenes jogi keretszabályozást a tagállamok továbbra is eltérően hajtják végre;

| B. | mivel állásfoglalásaiban és jelentéseiben a Parlament számos kérést fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy a tagállamok a szociális jogok, a politikai és gazdasági jogok tiszteletben tartása érdekében megfelelő szakpolitikákat vezessenek be a fogyatékossággal élő, az időskorú és a legkiszolgáltatottabb személyek tekintetében; mivel a kisebbségi jogok és a jogállamiság elve között szoros kapcsolat áll fenn; mivel az EUSZ 2. cikke kifejezetten megemlíti a kisebbségekhez tartozó személyek jogait, és mivel e jogok alapján ugyanolyan bánásmódot kell biztosítani, mint a Szerződésekben rögzített egyéb jogok alapján; |
| --- | --- |

B.

mivel állásfoglalásaiban és jelentéseiben a Parlament számos kérést fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy a tagállamok a szociális jogok, a politikai és gazdasági jogok tiszteletben tartása érdekében megfelelő szakpolitikákat vezessenek be a fogyatékossággal élő, az időskorú és a legkiszolgáltatottabb személyek tekintetében; mivel a kisebbségi jogok és a jogállamiság elve között szoros kapcsolat áll fenn; mivel az EUSZ 2. cikke kifejezetten megemlíti a kisebbségekhez tartozó személyek jogait, és mivel e jogok alapján ugyanolyan bánásmódot kell biztosítani, mint a Szerződésekben rögzített egyéb jogok alapján;

| C. | mivel 2017-ben is folytatódott a migránsok és menedékkérők Európába érkezése, de a határokat és a kikötőket egyre inkább lezárják; mivel ez a tény valódi uniós szolidaritást tesz szükségessé annak érdekében, hogy létre lehessen hozni a leginkább rászorulók és kiszolgáltatottak számára a megfelelő befogadási struktúrákat; mivel az Európába igyekvő számos migráns és menedékkérő csempészek és bűnözők kezébe kerül, így ki vannak téve a jogaikat csorbító jogsértések veszélyének, beleértve az erőszakot, a visszaéléseket és a kizsákmányolást; mivel a nők és a gyermekek esetében nagyobb a veszélye az emberkereskedelemnek és az emberkereskedők általi szexuális bántalmazásnak, és ezért – a Valletta cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalásokkal és a migráns gyermekek védelméről szóló, 2018. május 3-i parlamenti állásfoglalással (12) összhangban – gyermekvédelmi rendszerek kiépítésére és megerősítésére van szükség a gyermekek elleni erőszak, a zaklatások, az elhanyagolás és kizsákmányolás megakadályozása és az azokra történő válaszadás érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel 2017-ben is folytatódott a migránsok és menedékkérők Európába érkezése, de a határokat és a kikötőket egyre inkább lezárják; mivel ez a tény valódi uniós szolidaritást tesz szükségessé annak érdekében, hogy létre lehessen hozni a leginkább rászorulók és kiszolgáltatottak számára a megfelelő befogadási struktúrákat; mivel az Európába igyekvő számos migráns és menedékkérő csempészek és bűnözők kezébe kerül, így ki vannak téve a jogaikat csorbító jogsértések veszélyének, beleértve az erőszakot, a visszaéléseket és a kizsákmányolást; mivel a nők és a gyermekek esetében nagyobb a veszélye az emberkereskedelemnek és az emberkereskedők általi szexuális bántalmazásnak, és ezért – a Valletta cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalásokkal és a migráns gyermekek védelméről szóló, 2018. május 3-i parlamenti állásfoglalással (12) összhangban – gyermekvédelmi rendszerek kiépítésére és megerősítésére van szükség a gyermekek elleni erőszak, a zaklatások, az elhanyagolás és kizsákmányolás megakadályozása és az azokra történő válaszadás érdekében;

| D. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges előadója által készített, a terrorizmus elleni küzdelem során az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdításáról és védelméről szóló jelentés szerint az államok kötelesek megvédeni lakosságukat a terrorcselekményektől, de a biztonsági intézkedéseket – beleértve a terrorizmus elleni intézkedéseket is – a jogállamiság révén kell megvalósítani, és tiszteletben kell tartani az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának különleges előadója által készített, a terrorizmus elleni küzdelem során az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdításáról és védelméről szóló jelentés szerint az államok kötelesek megvédeni lakosságukat a terrorcselekményektől, de a biztonsági intézkedéseket – beleértve a terrorizmus elleni intézkedéseket is – a jogállamiság révén kell megvalósítani, és tiszteletben kell tartani az alapvető jogokat;

| E. | mivel az Alapjogi Ügynökségnek „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014 márciusában közzétett jelentése rámutat, hogy Európában az összes nő egyharmadát felnőtt életében legalább egyszer érte fizikai vagy szexuális erőszak, illetve a nők 20 %-a tapasztalt online zaklatást, minden huszadik nő szenvedett el szexuális kényszerítést, és a nők több mint egytizede szenvedett el erő alkalmazásával elkövetett szexuális erőszakot, továbbá hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós tagállamban szükség van a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelemre, beleértve azokat a tagállamokat is, amelyek még nem ratifikálták az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményét (isztambuli egyezmény), tekintettel a probléma mértékére, az erőszak súlyos következményeire és a nők életére, valamint a társadalom egészére gyakorolt hatására; mivel a fogyatékossággal élő nők esetében nagyobb a valószínűsége, hogy családon belüli erőszakot vagy szexuális zaklatást szenvednek el, mint a fogyatékosság nélküli nők esetében; |
| --- | --- |

E.

mivel az Alapjogi Ügynökségnek „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014 márciusában közzétett jelentése rámutat, hogy Európában az összes nő egyharmadát felnőtt életében legalább egyszer érte fizikai vagy szexuális erőszak, illetve a nők 20 %-a tapasztalt online zaklatást, minden huszadik nő szenvedett el szexuális kényszerítést, és a nők több mint egytizede szenvedett el erő alkalmazásával elkövetett szexuális erőszakot, továbbá hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós tagállamban szükség van a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelemre, beleértve azokat a tagállamokat is, amelyek még nem ratifikálták az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményét (isztambuli egyezmény), tekintettel a probléma mértékére, az erőszak súlyos következményeire és a nők életére, valamint a társadalom egészére gyakorolt hatására; mivel a fogyatékossággal élő nők esetében nagyobb a valószínűsége, hogy családon belüli erőszakot vagy szexuális zaklatást szenvednek el, mint a fogyatékosság nélküli nők esetében;

| F. | mivel az EU-ban a nők és lányok strukturális nemi egyenlőtlenségeket tapasztalnak számos különféle formában és különböző környezetben – beleértve a nemi alapú megkülönböztetést, a szexuális zaklatást, a nemi alapú erőszakot és a nőellenes gyűlöletbeszédet –, ami súlyosan korlátozza jogaik gyakorlását és a társadalomban való egyenlő esélyű részvételüket; mivel 2017-ben a #MeToo mozgalom tudatosította, hogy a nők milyen mértékű és intenzitású szexuális zaklatással és szexuális és nemi alapú erőszakkal néznek szembe; mivel a #MeToo mozgalom előrelendítette ugyan a nemek közötti egyenlőség ügyét, de a szexuális zaklatás, valamint a szexuális és a nemi alapú erőszak még mindig gyakori; mivel az elmúlt években több jelentés is rámutatott arra, hogy egyre többen kérdőjelezik meg a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget; mivel a tagállamok eltérő politikái és jogi szabályozása miatt az Unióban a nők között egyenlőtlenség áll fenn az abortuszhoz való jog tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU-ban a nők és lányok strukturális nemi egyenlőtlenségeket tapasztalnak számos különféle formában és különböző környezetben – beleértve a nemi alapú megkülönböztetést, a szexuális zaklatást, a nemi alapú erőszakot és a nőellenes gyűlöletbeszédet –, ami súlyosan korlátozza jogaik gyakorlását és a társadalomban való egyenlő esélyű részvételüket; mivel 2017-ben a #MeToo mozgalom tudatosította, hogy a nők milyen mértékű és intenzitású szexuális zaklatással és szexuális és nemi alapú erőszakkal néznek szembe; mivel a #MeToo mozgalom előrelendítette ugyan a nemek közötti egyenlőség ügyét, de a szexuális zaklatás, valamint a szexuális és a nemi alapú erőszak még mindig gyakori; mivel az elmúlt években több jelentés is rámutatott arra, hogy egyre többen kérdőjelezik meg a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget; mivel a tagállamok eltérő politikái és jogi szabályozása miatt az Unióban a nők között egyenlőtlenség áll fenn az abortuszhoz való jog tekintetében;

| G. | mivel a demokratikus társadalmakban a szólás- és gyülekezési szabadság azon eszközök közé tartoznak, amelyek révén az emberek részt vehetnek a nyilvános vitában és a társadalmi változások előidézésében; mivel a média szabadsága, pluralizmusa és függetlensége alapvető elemei a véleménynyilvánítás szabadságának, és elengedhetetlenek az EU és tagállamai demokratikus működéséhez; mivel az EU-ban az újságírókat és más médiaszereplőket az állami és nem állami szereplők részéről számos támadás, fenyegetés, nyomásgyakorlás éri, de még gyilkosság áldozataivá is válhatnak; mivel Daphne Caruana Galizia újságírót, aki az adókijátszási ügyek, az adócsalás, a korrupció és a pénzmosás felderítésére specializálódott, Máltán megölték azt követően, hogy számos fenyegetésről számolt be, és független vizsgálatokat kell végezni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az elkövetők teljes körű azonosítását, hogy bíróság elé állíthassák őket; mivel egy demokráciában a sajtó és a civil társadalmi szervezetek szerepe alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

G.

mivel a demokratikus társadalmakban a szólás- és gyülekezési szabadság azon eszközök közé tartoznak, amelyek révén az emberek részt vehetnek a nyilvános vitában és a társadalmi változások előidézésében; mivel a média szabadsága, pluralizmusa és függetlensége alapvető elemei a véleménynyilvánítás szabadságának, és elengedhetetlenek az EU és tagállamai demokratikus működéséhez; mivel az EU-ban az újságírókat és más médiaszereplőket az állami és nem állami szereplők részéről számos támadás, fenyegetés, nyomásgyakorlás éri, de még gyilkosság áldozataivá is válhatnak; mivel Daphne Caruana Galizia újságírót, aki az adókijátszási ügyek, az adócsalás, a korrupció és a pénzmosás felderítésére specializálódott, Máltán megölték azt követően, hogy számos fenyegetésről számolt be, és független vizsgálatokat kell végezni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az elkövetők teljes körű azonosítását, hogy bíróság elé állíthassák őket; mivel egy demokráciában a sajtó és a civil társadalmi szervezetek szerepe alapvető fontosságú;

| H. | mivel az Alapjogi Charta 21. cikke szerint tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, fogyatékosság, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, vallás vagy meggyőződés, nyelv, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés; mivel a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságát az Alapjogi Charta 10. cikke és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 9. cikke biztosítja; mivel a tagállamokban a rasszista és idegengyűlölő attitűdöket normálisnak kezdik tekinteni, és ezeket a véleményvezérek és a politikusok Unió-szerte elfogadják, ami a rasszizmusnak, a diszkriminációnak és a gyűlölet-bűncselekményeknek termékeny táptalajt biztosító társadalmi légkör kialakulását segíti elő; mivel az ilyen attitűdök ellentétesek azokkal a közös európai értékekkel, amelyekhez minden tagállam csatlakozott; |
| --- | --- |

H.

mivel az Alapjogi Charta 21. cikke szerint tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, fogyatékosság, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, vallás vagy meggyőződés, nyelv, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, kor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés; mivel a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságát az Alapjogi Charta 10. cikke és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 9. cikke biztosítja; mivel a tagállamokban a rasszista és idegengyűlölő attitűdöket normálisnak kezdik tekinteni, és ezeket a véleményvezérek és a politikusok Unió-szerte elfogadják, ami a rasszizmusnak, a diszkriminációnak és a gyűlölet-bűncselekményeknek termékeny táptalajt biztosító társadalmi légkör kialakulását segíti elő; mivel az ilyen attitűdök ellentétesek azokkal a közös európai értékekkel, amelyekhez minden tagállam csatlakozott;

| I. | mivel a migránsok, a migránsok leszármazottai és a kisebbségi társadalmi-kulturális csoportok tagjai továbbra is kiterjedt diszkriminációval néznek szembe Unió-szerte és az élet minden területén; mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) tanulmányai kiemelik, hogy azok az áldozatok, akiknek tartózkodási engedélye nem rendezett, vonakodnak bejelenteni a közhatóságnál a visszaéléseket, és a bevándorló státusz növeli annak kockázatát, hogy valamely személy bűncselekmény áldozatává váljon; mivel a Bizottsághoz intézett számos felhívás ellenére csak korlátozott előrelépés történt a kisebbségek hatékony védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel a migránsok, a migránsok leszármazottai és a kisebbségi társadalmi-kulturális csoportok tagjai továbbra is kiterjedt diszkriminációval néznek szembe Unió-szerte és az élet minden területén; mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) tanulmányai kiemelik, hogy azok az áldozatok, akiknek tartózkodási engedélye nem rendezett, vonakodnak bejelenteni a közhatóságnál a visszaéléseket, és a bevándorló státusz növeli annak kockázatát, hogy valamely személy bűncselekmény áldozatává váljon; mivel a Bizottsághoz intézett számos felhívás ellenére csak korlátozott előrelépés történt a kisebbségek hatékony védelmének biztosítása érdekében;

| J. | mivel az Alapjogi Ügynökség kiválósági központtá vált azon a téren, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos bizonyítékokat szolgáltat az uniós intézmények és a tagállamok számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az Alapjogi Ügynökség kiválósági központtá vált azon a téren, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos bizonyítékokat szolgáltat az uniós intézmények és a tagállamok számára;

Jogállamiság, demokrácia és alapvető jogok

| 1. | megerősíti, hogy a hatalmi ágak szétválasztása és a bírói kar függetlensége alapvető fontosságú a jogállamiság hatékony működésének biztosítása érdekében bármely társadalomban; emlékeztet arra, hogy ez a koncepció a 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az Alapjogi Charta 47. cikkében, a jog előtti egyenlőség elvében, az ártatlanság vélelmében és törvény által felállított független és pártatlan bíróság előtti igazságos és nyilvános tárgyaláshoz való jogban gyökerezik; emlékeztet, hogy ezek az alapvető értékek ihlették az európai szerződések bevezető cikkeit, amelyeket minden tagállam örömmel támogatott és elkötelezte magát azok tiszteletben tartása mellett; kijelenti, hogy sem a nemzeti szuverenitás, sem a szubszidiaritás nem indokolhatja, hogy egy tagállam rendszeresen kivonja magát az Európai Unió és a Szerződések alapvető értékei alól; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a jogállamiság része és előfeltétele az EUSZ 2. cikkében felsorolt valamennyi érték védelmének; felhívja az uniós és a nemzeti szintű érintett szereplőket, köztük a kormányokat, parlamenteket és a bírói kart, hogy fokozzák a jogállamiság fenntartására és megerősítésére irányuló erőfeszítéseket; emlékeztet arra, hogy ezek a szereplők felelősséggel tartoznak a jogállamisággal kapcsolatos aggodalmak kezeléséért, és fontos szerepet játszanak a jogállamiság eróziójának megakadályozásában, mivel a jogállamiság nem a törvények feltétel nélküli alkalmazását, hanem a törvényeknek való alávetettség demokratikus elfogadását jelenti a nemzetközi egyezmények, és különösen a demokratikus ellenzék és a kisebbségek jogainak szigorú tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan elítéli egyes tagállamok kormányainak azon erőfeszítéseit, amelyek gyengítik a hatalmi ágak szétválasztását és az igazságszolgáltatás függetlenségét; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy az Európa Tanács normáival összhangban a legtöbb tagállam az igazságszolgáltatás függetlenségének és pártatlanságának biztosítása érdekében jogszabályokat fogadott el, továbbra is problémák merülnek fel e szabványok alkalmazásával, politikai befolyásnak kitéve a nemzeti igazságszolgáltatásokat és fokozva a bírósági eljárás és az egyes bírói karok közötti elfogultság terén észlelt nyilvános interferenciát; emlékeztet arra, hogy a Bizottság az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban és a szerződések őreként legitimitással és hatáskörrel rendelkezik arra, hogy biztosítsa a Szerződések és az intézmények által elfogadott, a Szerződésekből fakadó intézkedések alkalmazását, ideértve az EUSZ 2. cikkében foglalt jogállamiság és egyéb értékek elveinek minden tagállam általi tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a Bizottság és a Tanács arra irányuló erőfeszítéseit, hogy minden tagállamok maradéktalanul tiszteletben tartsa a jogállamiságot, a demokráciát és az alapvető jogokat megállapítva azt is, hogy az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése értelmében indított eljárások mindmáig korlátozott hatásúnak bizonyultak; úgy véli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy kötelezettségszegési eljárást indítson azon tagállamok ellen, amelyek már nem tartják tiszteletben az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeket, és hogy az EUSZ 7. cikkét életbe kell léptetni, ha minden egyéb jogorvoslat meghiúsul; úgy véli, hogy az EU hatástalansága az EUSZ 2. cikkében említett értékek súlyos és tartós megsértésének egyes tagállamokban való megszüntetése tekintetében aláássa mind a tagállamok közötti bizalmat, mind pedig az EU hitelességét; hangsúlyozza továbbá, hogy az, hogy az ilyen jogsértések folyamatosan büntetlenül maradtak, más tagállamokat is arra ösztönzött, hogy ugyanerre az útra lépjenek; felkéri a Tanácsot, hogy vizsgálja meg és kövesse nyomon a Bizottság és a Parlament kötelezettségszegési eljárásokkal és esetleges szankciókkal kapcsolatos javaslatait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet annak szükségességére, hogy a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok helyzetét minden tagállamban pártatlanul és rendszeresen értékeljék; hangsúlyozza, hogy ennek az értékelésnek objektív kritériumokon kell alapulnia; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Tanácsnak is kulcsszerepet kell játszania a jogállamiság és az EUSZ 2. cikkében említett egyéb értékek védelmében, és üdvözli néhány tagállam annak biztosítása érdekében tett erőfeszítéseit, hogy a Tanácsban rendszeres értékelés készüljön az egyes tagálamokon belüli jogállamiság helyzetéről; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul intézkedjen e cél teljesítése érdekében; emlékeztet továbbá a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i parlamenti állásfoglalásra (13); ismételten felhívja a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 295. cikke alapján nyújtson be javaslatot a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum megkötésére egy olyan intézményközi megállapodás formájában, amely az uniós intézmények és a tagállamok között az EUSZ 7. cikke keretében történő együttműködés megkönnyítését szolgáló szabályokat rögzíti; úgy véli, hogy ez a mechanizmus az EUSZ 2. cikkében felsorolt bármely érték megsértése esetén alkalmazható igazságos, kiegyensúlyozott, szabályos és megelőző jellegű lenne, amely így a gazdaságpolitikák európai szemeszteréhez hasonlóan működhetne; emlékeztet arra, hogy a jogállamiság és az alapvető jogok között szerves kapcsolat áll fenn, és hogy minden európai polgárnak jobban tudatában kell lennie az EU közös értékeinek és a Chartának; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Parlament ad hoc küldöttségeket küldjön a tagállamokba, amennyiben a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok súlyos megsértései egyértelműen bizonyíthatók; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osztja azt a nézetet, hogy a jogállamiság értékelésének szilárd, objektív és összehasonlítható adatokon és elemzésen kell alapulnia; emlékeztet arra, hogy az alapvető jogokat valamennyi jogalkotási javaslat hatásvizsgálatába bele kellene foglalni; üdvözli e tekintetben az Alapjogi Ügynökség új európai uniós alapjogi információs rendszerét (EFRIS), amely össze fogja fogni az alapvető jogokra vonatkozóan az ENSZ, az Európa Tanács és az EU szintjén alkalmazott különböző mechanizmusok keretében beszerzett valamennyi meglévő információt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek – különösen a bírák, ügyészek és ügyvédek – minőségének, függetlenségének és hatékonyságának javítása továbbra is az Európai Unió egyik fő prioritása; hangsúlyozza, hogy sürgősen be kell vezetni a nemek közötti egyenlőség szempontjára érzékeny szemléletmódot a tagállamok jog- és igazságszolgáltatási rendszerébe, és többek között a társadalmi nem szempontját alkotóelemeként be kell építeni és intézményesíteni kell az igazságügyi személyzet képzési programjaiban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a korrupció nemcsak a demokrácia megvalósításának és a jogállamiság tiszteletben tartásának jelentős rendszerszintű akadályát képezi, hanem számos alapvető jog megsértéséhez is vezethet, súlyosan fenyegetve a minden polgárt megillető tisztességes bánásmód elvét; aggodalmát fejezi ki az egyes európai országokban előterjesztett új jogalkotási kezdeményezések miatt, amelyek a korrupciómegelőzés megerősítése érdekében korábban végrehajtott reformokat visszavonhatnák; e tekintetben felszólítja valamennyi tagállamot és az uniós intézményeket, hogy határozottan vegyék fel a harcot a rendszerszintű korrupció ellen, és a korrupció megelőzésére, leküzdésére és szankcionálására, valamint a csalás elleni küzdelemre, továbbá a közpénzek felhasználásának rendszeres ellenőrzésére dolgozzanak ki hatékony eszközöket; ebből a célból felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy tegyék lehetővé az Európai Ügyészség mielőbbi felállítását; felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek eddig nem jelezték az Európai Ügyészséghez való csatlakozási szándékukat, hogy jelezzék e szándékot; e tekintetben sajnálja a Bizottság azon döntését, hogy nem teszi közzé az EU-n belüli korrupció helyzetéről szóló második, féléves jelentést, és sürgeti a korrupcióellenes jelentések közzétételének folytatását; hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter részeként a korrupcióellenes adatlapok nem elég hatékonyak annak biztosításához, hogy a korrupció problémája egyértelműen szerepeljen a napirenden; üdvözli a „A korrupció elleni uniós küzdelemről” című bizottsági közleményben tett bizottsági nyilatkozatot, amely szerint kéri felvételét az Európai Tanács által létrehozott korrupcióellenes hálózatba, a Korrupció Elleni Államok Csoportjába; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza a mozgás és a tartózkodás szabadságának mint az EU által garantált alapvető jogok egyikének fontosságát; hangsúlyozza, hogy a brexit közvetlen hatással van az európai polgárok millióinak, különösen az Egyesült Királyságban élő uniós polgároknak és az EU27-ben élő brit állampolgárok millióinak életére, és hangsúlyozza, hogy az emberek alapvető jogainak védelmét ugyanolyan fontosnak kell tekinteni, mint más szempontokat; felhívja a figyelmet azon uniós polgárok és családjuk alapvető jogainak brexit utáni védelmére, akik a mozgás szabadsága keretében az unión belül költöztek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemnek tiszteletben kell tartania a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az állami hatóságok egyre inkább a jogállamiság elveivel összeegyeztethetetlen közigazgatási intézkedéseket alkalmaznak, és hogy az ezzel a területtel kapcsolatos politikákat egyre több bűncselekményre és vétségre terjesztik ki, többek között a szükségállapot nevében hozott intézkedések keretében; kéri a tagállamokat, hogy minden kivételt megállapító jogszabály feleljen meg az arányosság és a szükségesség elvének, és hogy az ennek keretében hozott intézkedések időben egyértelműen korlátozottak legyenek, és azokat demokratikus keretek között és rendszeresen ellenőrizzék; elutasítja a bevándorlás és a terrorizmus összemosását, valamint a terrorizmusellenes intézkedések bizonyos migrációs mozgások ellenőrzése céljából történő alkalmazását; |
| --- | --- |

10.

Migráció

| 11. | elítéli a migránsok és menekültek ellen többek között a területre való bejutás, a befogadási feltételek, a menekültügyi eljárások, az idegenrendészeti őrizet és a kiszolgáltatott személyek védelme tekintetében elkövetett visszaéléseket és emberi jogi jogsértéseket, továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok tiszteletben tartsák és maradéktalanul átültessék az Unió által elfogadott közös menekültügyi csomagot; emlékeztet arra, hogy a menedékkérők közel egyharmada gyermek, akik különösen kiszolgáltatottak; felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak megakadályozása érdekében, hogy kísérő nélküli kiskorúak tűnjenek el; emlékeztet arra, hogy a menedékjogot a Charta 18. cikke kifejezetten védi; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a gyorsított eljárások, a biztonságos országok listája, valamint a dublini szabályok szerinti visszaküldés miatt az LMBTI-menedékkérőket fokozottan fenyegeti, hogy még azelőtt visszaküldik őket, hogy a menedékjog iránti kérelmüket külföldi államba vagy más tagállamba benyújthatnák, olyan esetekben, amikor félő, hogy szexuális irányultságuk, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellemzőik miatt büntetőeljárásnak lesznek kitéve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy kérjék hatóságaiktól annak vizsgálatát, hogy jogos célkitűzéseik elérhetők-e a fogva tartásnál kevésbé kényszerítő intézkedésekkel, valamint teljes mértékben indokolják tényekkel és jogi érveléssel, ha a menedékkérők, menekültek és migránsok esetében a fogva tartást választják; emlékeztet, hogy valamennyi tagállam aláírója a genfi egyezményeknek, ezért kötelesek gondoskodni minden rendelkezés tiszteletben tartásáról a körülményektől függetlenül; hangsúlyozza, hogy a migráns nőket kettős megkülönböztetés sújtja, egyrészt migránsként, másrészt nőként, és hogy migrációs útjuk során és különösen az idegenrendészeti vagy a befogadó központokban különleges körülményekkel szembesülhetnek, többek között zaklatást szenvedhetnek el és veszélybe kerülhet a biztonságuk, a testi épségük és a magánéletük, és hozzá kell jutniuk a női higiéniai termékekhez és a nőgyógyászati ellátásokhoz; kéri, hogy a nőket érő erőszak, a visszaélések, az elhanyagolás és a kizsákmányolás megelőzése és leküzdése érdekében a vallettai cselekvési tervben vállalt kötelezettségeknek megfelelően alakítsanak ki női védelmi rendszereket és azokat erősítsék meg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat, hogy a UNICEF számos alkalommal felhívta a figyelmet arra, hogy a fogva tartás soha nem történhet a gyermek mindenek felett álló érdekében, és hogy a fogva tartás helyett alternatív megoldásokat kell kidolgozni függetlenül attól, hogy e gyermekeket a családjuk kíséri-e vagy sem; kéri, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban dolgozzanak ki és hozzanak létre különleges eljárásokat, amelyek biztosítják az összes gyermek védelmét; hangsúlyozza, hogy a családtagok szétválasztása, még akkor is, ha az idegenrendészeti őrizet keretében történik, nagyobb kockázatnak teszi ki a nőket és a gyermekeket; hangsúlyozza a gyermek mindenek felett álló érdekének elsőbbségét a gyermekekkel kapcsolatos valamennyi szempont tekintetében, valamint hangsúlyozza a meghallgatáshoz való jog gyakorlati alkalmazásának fontosságát; emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Chartája 14. cikke és az ENSZ gyermekjogi egyezményének 28. cikke az oktatáshoz való jogot jogállástól függetlenül minden gyermeknek biztosítja, beleértve az akár kísérő nélküli vagy kísérővel rendelkező migráns és menekült gyermekeket is, az elkülönítés és a szegregáció elkerülésével; ezért felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a migráns és menekült gyermekek érkezésük után mielőbb részt vehessenek a formális és informális oktatásban; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a migráns és menekült gyermekek a szükségleteik egyéni értékelésén alapuló tényleges nyelvi, szociális és pszichológiai támogatásban részesüljenek; aggodalmát fejezi ki a marginalizált csoportokból származó menedékkérők sajátos szükségletei és kiszolgáltatottsága miatt, és felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a biztonsággal, az egészségügyi ellátással és a jogi elismeréssel kapcsolatos egyedi szükségleteik kielégítéséről; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy a migrációval kapcsolatos uniós fellépés alapját a szolidaritásnak kell képeznie, és elítéli azokat a tagállamokat, amelyek egyértelműen megsértik ezt az elvet; felszólítja a Tanácsot, hogy sürgősen folytassa a dublini rendelet reformját, amelyet jelenleg blokkol, és akadályozza az európai közös menekültügyi rendszer megfelelő működését; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a védelemhez kapcsolódó rendszerek, mint például az áttelepítés és a humanitárius befogadás kombinációját kell bevezetniük, amely a nemzetközi védelemre szoruló személyek számára biztosítja a lehetőséget, hogy belépjenek az EU-ba és menedéket kérjenek; ösztönzi a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a humanitárius vízumok kiadását és a rendszeres mobilitási programokat az EU-ba vezető legális és biztonságos útvonalak előmozdítása érdekében, különösen a védelemre szoruló személyek számára, valamint jogállásuktól függetlenül garantálják a szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket és alapvető jogaikat; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak felelősséget kell vállalniuk az uniós migrációs politikák kiszervezéséért, ideértve azon harmadik országokkal való együttműködést is, amelyek esetében az ENSZ menekültügyi főbiztosa (UNHCR) súlyos emberi jogi jogsértésekről és visszaélésekről számolt be; úgy véli, hogy az Uniónak kulcsszerepet kell játszania a globális szintű áttelepítési erőfeszítésekben; emlékeztet arra, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó, valamely tagállam által hozott intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogokat és elveket; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ténylegesen biztosítsák az egyéni menedékjogot, és fogadják el a menekültek áthelyezését az érkező menekültek nagy száma által leginkább érintett tagállamokból; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és vezessenek be megfelelő eljárási biztosítékokat menekültügyi és határigazgatási eljárásaikba; határozottan elítéli, hogy egyes tagállamok nem tartják be az EU menekültjogi és visszatérési jogszabályait, megsértik a bevándorlók és a menedékkérők jogait, például nem biztosítják a menekültügyi eljárásokhoz való hatékony hozzáférést, és a visszatérési határozat után nem adnak egyértelmű tájékoztatást a jogorvoslati lehetőségekről, megvonják az élelmiszert a bevándorlóktól és a menedékkérőktől, vagy automatikus és szisztematikus fogva tartást alkalmaznak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri a Földközi-tengeren tevékenykedő különböző nem kormányzati szervezetek által annak érdekében végzett munkát, hogy életeket mentsenek és humanitárius segítséget nyújtsanak a rászorulóknak; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi jog, többek között az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 98. cikke értelmében (amelyet az Unió és az összes tagállam is megerősített) a tengeren történő életmentés törvényi kötelezettség, amelynek értelmében a tengeren bajba jutott minden személynek segítséget kell nyújtani; emlékeztet a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról szóló 2018. július 5-i állásfoglalására (14); felhívja a tagállamokat a nem kormányzati szervezetek támogatására munkájuk akadályozása helyett, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat keresési és mentési műveletek kidolgozására és garantálására; kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy egy európai szintű humanitárius művelet keretében elegendő forrást biztosítsanak a keresési és mentési műveletekhez; felhívja a tagállamokat, hogy ültessék át a segítségnyújtási irányelvben előírt humanitárius segítségnyújtási kivételt azzal a céllal, hogy csökkentsék azokat a nem szándékolt következményeket, amelyeket állampolgárok és szervezetek segítségnyújtási csomagja gyakorol a migránsok számára humanitárius segítséget nyújtókra, valamint a befogadó társadalom társadalmi kohéziójára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az integrációs folyamat szerves részeként kell foglalkozni a migránsok kiszolgáltatottságával és sajátos szükségleteivel; emlékeztet arra, hogy a migránsok szükségleteinek értékelését rendszeresen és addig kell elvégezni, amíg ez szükséges, mivel helyzetük és szükségleteik változhatnak és származási országuktól függően eltérhetnek; hangsúlyozza, hogy a családtagokkal való újraegyesítés erőteljes eszköz arra, hogy megerősödjön a migránsok helyzete és kialakuljon bennük az elhatározás, hogy megkezdjék az új befogadó társadalomba való beilleszkedésüket és integrálódásukat; rámutat arra, hogy a befogadási politika önmagában nem elegendő, és az EU előtt álló kihívás a hatékony integrációs politika kialakítása; e tekintetben felszólít a jó integrációs gyakorlatok tagállamok közötti megosztásának fokozására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi számos nagyméretű információs rendszer létrehozását és az interoperabilitásuk javítására irányuló célkitűzést a többek között az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó szükséges biztosítékok megőrzése mellett; felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be konkrét biztosítékokat annak garantálására, hogy a nagyméretű informatikai rendszerek interoperabilitása tiszteletben tartsa a polgárok alapvető jogait, különös tekintettel a gyermekek és a kiszolgáltatott személyek – például a nemzetközi védelem kérelmezői és kedvezményezettjei – jogaira, valamint a profilalkotásra; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az interoperabilitás megvalósítása törekedjen gyermekvédelmi célkitűzések teljesítésére, például az eltűnt gyermekek azonosítására és a családegyesítés támogatására; |
| --- | --- |

17.

A nők jogai

| 18. | aggodalommal állapítja meg, hogy az Alapjogi Ügynökség 2017-es „A nők emberi jogaival kapcsolatos kihívások az EU-ban” című tanulmánya megerősíti, hogy a nők és lányok továbbra is szűnni nem akaró nemi alapú megkülönböztetéssel, szexista gyűlöletbeszéddel és nemi alapú erőszakkal néznek szembe az EU-ban, és ez súlyosan korlátozza jogaik gyakorlását és az egyenlő esélyű társadalmi részvételüket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aggodalommal állapítja meg, hogy az Európai Fogyatékosügyi Fórum által készített, „Véget vetni a fogyatékossággal élő nők és lányok erőszakos sterilizációjának” című jelentése megállapítja, hogy még mindig születnek önkényes döntések a fogyatékossággal élő nők sterilizációjáról az érintett nők tudomása, hozzájárulása vagy felhatalmazása nélkül; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja e tekintetben az uniós tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a nők és a lányok méltóságának és jogainak védelmére irányuló kötelezettségvállalásaik fokozását az Alapjogi Ügynökség jelentésében javasolt hat fő beavatkozási területen, amelyek a következők: az egyenlőséggel foglalkozó szervek felhatalmazása arra, hogy foglalkozzanak a nők jogaira kiható kérdések teljes körével a nemek közötti egyenlőségtől kezdve a nőkkel szembeni erőszakig; az online biztonság javítása; a nemek közötti egyenlőség hatékonyabb előmozdítása az oktatásban és az egész életen át tartó tanulásban; a pozitív diszkrimináció felé való bátor lépésként a nemi kvóták bevezetése; a nemek közötti egyenlőség érvényesítése Unió-szerte a gazdaságpolitikák összehangolása során az európai szemeszter keretében; a nők és lányok elleni megkülönböztetés és erőszak valamennyi formájára vonatkozó adatok gyűjtésének és terjesztésének javítása; |
| --- | --- |

20.

| 21. | határozottan elítéli a nők elleni erőszak minden formáját, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogi aktust, amely támogatja a tagállamokat a nők és lányok elleni erőszak és a nemi alapú erőszak valamennyi formájának megelőzése és felszámolása terén; felszólítja a Tanácsot arra, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak (és a nemi alapú erőszak egyéb formái) is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények közé tartozik; üdvözli, hogy az EU 2017. június 13-án csatlakozott az isztambuli egyezményhez, amely az első átfogó jogilag kötelező erejű eszköz a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak, köztük a kapcsolati erőszak nemzetközi szinten való megelőzésére és felszámolására annak ellenére, hogy csak két megbízás állt rendelkezésre; sajnálattal állapítja meg, hogy a megállapodást eddig csak 20 tagállam ratifikálta; sajnálja, hogy néhány tagállamban az isztambuli egyezmény megerősítése körül kibontakozott vitákat a nemi alapú erőszak és a gender meghatározásának félrevezető értelmezései kísérték; bátorítja a többi tagállamot és a Tanácsot, hogy mielőbb zárja le az egyezményhez való csatlakozást, és állapodjon meg a kapcsolódó magatartási kódexről az egyezmény uniós végrehajtásának biztosítása érdekében; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden lehetséges módon – többek között rendszeres pénzügyi támogatás biztosításával – támogassák a nemi alapú erőszak áldozataival foglalkozó társadalmi szervezeteket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a szexizmus és a nemi sztereotípiák, amelyek a nők feletti uralomhoz és a nők megkülönböztetéséhez vezettek, súlyos hatással vannak a nők alapvető jogaira az élet minden területén; felhívja a figyelmet arra, hogy többek között a valamely etnikai kisebbséghez tartozásuk, a szexuális irányultságuk, a fogyatékosságuk vagy a migráns státuszuk miatt a nőket gyakran többszörös megkülönböztetés sújtja; kiemeli, hogy minden szinten és minden korosztály számára oktatásra van szükség a nők és a férfiak közötti egyenlőségre, a nem sztereotipizált nemi szerepekre és a személyes integritás tiszteletben tartására vonatkozóan annak érdekében, hogy eredményesen lehessen küzdeni a megkülönböztetés valamennyi formájával szemben; bátorítja a tagállamokat, hogy megfelelően foglalkozzanak ezzel a kérdéssel az iskolai tantervekben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nőket továbbra is egyenlőtlenségek sújtják a munkahelyeken, például az alacsonyabb foglalkoztatási részvétel, a bérszakadék, a részmunkaidős foglalkoztatás nagyobb előfordulási aránya, a rosszabb nyugdíjjogosultságok, a szakmai szegregáció és a lassúbb előrehaladás; felszólítja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nők gazdasági szerepvállalásának, valamint a munka, a döntéshozatal és a politika terén a nők alulreprezentáltságának fő strukturális akadályaival, amelyek az egyenlőtlenségek, a sztereotípiák és a megkülönböztetés többszörös és halmozott formáinak az eredményei a magán- és a közszférában; felszólítja a tagállamokat, hogy terjesszenek elő intézkedéseket a közterületeken, a munkahelyen és az offline és az online elkövetett szexuális zaklatás és erőszak ellen, és biztosítsanak megfelelő számú menedéket, valamint célzott és integrált támogató szolgáltatást –többek között traumakezelést és tanácsadást – a nemi alapú erőszak áldozatai számára; felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat és biztosítsanak rendszeres képzéseket a rendőrségi és igazságügyi dolgozók számára a nőkkel szembeni erőszak minden formájáról; |
| --- | --- |

22.

| 23. | támogatja a 2017 során egyes tagállamokban a szexuális és reproduktív egészségügyi jogokkal kapcsolatos visszalépés elleni tiltakozásul szervezett tüntetéseket, valamint a szexuális zaklatási ügyek erőteljes médiavisszhangját; határozottan állítja, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatások és jogok, köztük a biztonságos és legális abortusz megtagadása a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak formájának minősül; megismétli annak fontosságát, hogy a nők és a lányok rendelkezhessenek testük és szexuális életük felett, arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy tegyenek hatékony lépéseket a nők szexuális és reproduktív jogainak tiszteletben tartása és védelme érdekében, beleértve a polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogokat, így többek között a testi épséghez, az egészséghez, a kínzástól és az embertelen bánásmódtól való mentességhez való jogot, a magánélet védelmét, az egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a fogyatékossággal élő személyeket a többiekkel azonos módon megilletik az alapvető jogok; felhív valamennyi tagállamot, hogy szavatolják az átfogó szexuális nevelést, valamint a nők családtervezéshez és a reproduktív és szexuális egészséggel kapcsolatos szolgáltatások teljes köréhez való gyors hozzáférését, beleértve a korszerű fogamzásgátlási módszereket és a biztonságos és legális abortuszt; megjegyzi, hogy ez magában foglalja az e jogokat sértő törvények, politikák és gyakorlatok eltörlését, valamint a meglévő védelmi szint csökkentésének megelőzését; kitart amellett, hogy az Uniónak szerepet kell játszania e kérdések tudatosításában és a bevált gyakorlatok előmozdításában; |
| --- | --- |

23.

A tömegtájékoztatás szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezés szabadsága

| 24. | emlékeztet arra, hogy az Alapvető Jogok Chartájának 11. cikke minden egyén vonatkozásában rögzíti az ahhoz való jogot, hogy véleménye miatt ne szenvedjen zaklatást, a véleménynyilvánítás szabadságához való jogot, valamint az ahhoz való jogot, hogy határokra való tekintet nélkül kutathasson, átvihessen és terjeszthessen híreket és eszméket bármilyen kifejezési módon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a nyilvános tanácskozás és vita elengedhetetlen a demokratikus társadalmak működéséhez, és ebben az összefüggésben arra ösztönzi az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek további lépéseket a szólásszabadság és a gyülekezési szabadság mint alapvető jogok és a demokratikus folyamatok alapelveinek garantálása és védelme érdekében; emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács főtitkárának a demokráciáról, az emberi jogokról és a jogállamiságról szóló 2017. évi jelentése szerint a gyülekezési jog szükségtelen korlátozása miatt visszaszorulnak a békés tiltakozás lehetőségei; határozottan elítéli e tekintetben a gyülekezési szabadság egyre növekvő korlátozásait, amelyeknek a hatóságok egyes esetekben erőszakkal szereznek érvényt a békés tüntetőkkel szemben; emlékeztet arra, hogy a bűnüldöző szervek tagjainak szolgálatteljesítés során tiszteletben kell tartaniuk és védelmezniük kell valamennyi személy emberi méltóságát, és biztosítaniuk kell emberi jogaik érvényesülését; hangsúlyozza, hogy a rendőri erők alapvető feladata a polgárok biztonságának és védelmének biztosítása és az általuk alkalmazott túlzott és indokolatlan erőszakot minden tagállamban az illetékes szervnek pártatlanul és alaposan ki kell vizsgálnia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket a média pluralizmusának, függetlenségének és szabadságának megóvása és előmozdítása érdekében; határozottan elítéli a bizonyos tagállamokban abból a célból tett lépéseket, hogy a médiaorgánumokat kormányközeli üzletemberek kezében koncentrálják, valamint visszaéljenek a közszolgálati médiával és azt kizárólag a kormány üzeneteinek közvetítésére használják; megállapítja, hogy a média szerepe az egészséges vita ösztönzése, és ezért a média a demokrácia egyik alappillére; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós tagállamokban nemzeti szinten kevés konkrét jogi vagy szakpolitikai keretszabályozás védi az újságírókat és a médiában dolgozókat az erőszakkal, fenyegetésekkel és a megfélemlítéssel szemben; emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács szerint az újságírókkal szemben elkövetett visszaélések és bűncselekmények azzal a hatással járhatnak, hogy ösztönzik az öncenzúra potenciálisan magas fokát, amely önmagában is súlyos hatással van a véleménynyilvánítás szabadságára, és aláássa a polgárok tájékoztatáshoz és részvételhez való jogát; mély aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a tagállamokban még mindig követnek el merényleteket újságírók ellen; sürgeti a nemzeti bűnüldöző hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az ilyen erőszak megakadályozása érdekében, erősítsék az együttműködést az EUROPOL-lal és gyorsítsák fel az Európai Unióban meggyilkolt újságírók halála kapcsán folytatott nyomozásokat; aggodalmát fejezi ki számos újságíró és médiadolgozó bizonytalan munkafeltételeivel és az őket érő fizikai és pszichológiai erőszakkal kapcsolatban, amely hátráltathatja őket munkájuk elvégzésében, aláásva a minőségi újságírást és azt, hogy az újságírás sokszínűsége kifejezésre jusson; hangsúlyozza az olyan uniós léptékű projektek fontosságát, mint például a médiapluralizmus megfigyelésére szolgáló eszköz és a médiaszabadság feltérképezésére szolgáló eszköz, amelyek értékelik a média sokszínűségét egész Európában, feltérképezik a médiaszabadságot érintő korlátozásokat, fenyegetéseket és erőszakos fellépéseket, tudatosságnövelő kampányokat folytatnak, és támogatást nyújtanak a megfenyegetett újságíróknak, valamint a határon átnyúló oknyomozó újságíráshoz; aláhúzza, hogy az ilyen és ehhez hasonló ügyek finanszírozását az új többéves pénzügyi keretben biztosítani kell; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek kulcsszerepet játszanak a közérdek védelmében és a nyilvános elszámoltathatóság és feddhetetlenség kultúrájának a köz- és magánintézményekben történő előmozdításában; hangsúlyozza, hogy a visszaélést bejelentő személyek alapvető szerepet játszanak a tényfeltáró újságírás és a mediaszabadság szempontjából; elítéli, hogy a visszaélést bejelentő személyek még mindig fenyegetésekkel, megtorlással és elítélő véleményekkel szembesülnek az EU-ban; ezzel összefüggésben emlékeztet a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből bejelentő személyek védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről szóló 2017. október 24-i állásfoglalására (15); rámutat, hogy a visszaélést bejelentő személyek védelmének uniós szintű megerősítéséről szóló , 2018. április 23-i bizottsági közlemény (16) szerint csak tíz tagállam vezetett be átfogó jogszabályt a visszaélést bejelentő személyek védelme érdekében; üdvözli az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelvre irányuló 2018. április 23-i bizottsági javaslatot (17), és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társjogalkotók mihamarabb eljárjanak a javaslattal kapcsolatban, hogy azt még ebben a jogalkotási ciklusban el lehessen fogadni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli az „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című 2018. április 26-i bizottsági közleményt (18) és a benne szereplő intézkedéseket, amelyek célja egy átláthatóbb, megbízhatóbb és elszámoltathatóbb online ökoszisztéma megteremtése, a választási folyamatok biztonságának és ellenálló képességének javítása, az oktatás és a médiaműveltség előmozdítása, a színvonalas újságírás támogatása, valamint az Unió stratégiai kommunikációs képességének erősítése; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az „álhír” fogalma potenciálisan veszélyeztetheti a szólásszabadságot, a véleménynyilvánítás szabadságát és a média függetlenségét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az álhírek terjedése kedvezőtlen hatásokat gyakorolhat a politikai vita minőségére és a polgárok hiteles tájékozódáson alapuló részvételére a demokratikus társadalomban; úgy véli, hogy saját vélemény elsősorban a kritikus gondolkodást elősegítő oktatás és képzés fejlesztése révén alakítható ki; hangsúlyozza, hogy a politikai profilalkotást, az álhíreket és az információk manipulálását az EU-n belüli és kívüli felek, valamint magán- és állami szervezetek is alkalmazhatják, és ezzel veszélyeztethetik az uniós demokratikus értékeket, lásd pl. a Facebook–Cambridge Analytica botrányt; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa az e gyakorlatok megelőzését, valamint az adatvédelem, az átláthatóság és a kiberbiztonság garantálását szolgáló intézkedéseit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aggodalmának ad hangot az emberijog-védők munkáját, többek között az alapvető jogok és a demokrácia területén tevékenykedő civil társadalmi szervezeteket gátló akadályok miatt, beleértve ezen szervezetek és polgárok egyesülési és szólásszabadságának súlyos korlátozását, valamint a finanszírozásuk korlátozását; elismeri, hogy e szervezetek kulcsszerepet játszanak abban, hogy az alapvető jogok és értékek mindenki számára valósággá váljanak, és hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni számukra, hogy biztonságos és jól támogatott környezetben végezhessék munkájukat; aggasztónak tartja a civil társadalom mozgásterének szűkítését egyes tagállamokban; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy proaktív módon kezeljék a zsugorodó civil társadalmi mozgástér kiváltó okait és tartsák fenn az alapvető jogokat; ismételten felhívja a figyelmet, hogy – az Európai Értékek Eszközének létrehozásáról szóló, 2018. április 19-i európai parlamenti állásfoglalással (19) összhangban – megfelelő uniós finanszírozásra van szükség azon civil társadalmi szervezetek támogatása érdekében, amelyek az alapvető értékeknek az Európai Unióban történő előmozdításával foglalkoznak, valamint az ilyen finanszírozással való visszaélés megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

30.

Rasszizmus, idegengyűlölet, megkülönböztetés, gyűlöletbeszéd és az intolerancia egyéb formái

| 31. | rámutat arra, hogy az uniós tagállamoknak hatékonyan kell kezelniük a migráns és menekült gyermekek, a roma gyermekek és a kisebbségekhez tartozó gyermekek iskoláztatásával kapcsolatos megkülönböztető és erőszakos jelenségeket, és küzdeniük kell ellenük mind jogi lépésekkel, mind a kölcsönös megértés és a társadalmi kohézió előmozdítása révén; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rendes iskolai tantervekben szerepeljenek olyan hatékony intézkedések, amelyek garantálják és előmozdítják a sokféleség, a kultúrák közötti megértés és az emberi jogok tiszteletben tartását; célból bátorítja a tagállamokat, hogy az iskolákban már egészen fiatal kortól kezdve mozdítsák elő az inkluzív oktatást; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rámutat, hogy a rasszizmus, az idegengyűlölet, a vallási intolerancia, illetve egy személy fogyatékosságával, szexuális irányultságával vagy nemi identitásával szembeni előítélet által motivált erőszak és bűncselekmény mind példa a gyűlölet-bűncselekményre; elítéli a gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd minden formáját, amely nap mint nap előfordul az EU-ban, és néhány tagállamban már normális jelenségnek bizonyul; a lehető leghatározottabban elítéli a szélsőjobboldali mozgalmak előretörését, és aggodalmát fejezi ki a gyűlöletbeszéd banalizálása miatt, ami bizonyos politikai szereplőkhöz köthető; felszólít a zéró tolerancia elvére a bármilyen alapon történő megkülönböztetés esetében; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul hárítsa el az egyenlő bánásmódról szóló irányelvvel kapcsolatos tárgyalások előtt álló akadályokat, és zárja le az irányelvről folytatott tárgyalásokat; emlékeztet arra, hogy a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározat – melynek végrehajtási határideje 2010. november 28. volt – jogalapot biztosít arra, hogy büntetést rójanak ki azon jogi személyekre, amelyek valamely kisebbségi csoport ellen nyilvánosan erőszakra vagy gyűlöletre uszítanak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetés és a gyűlölet-bűncselekmények valamennyi formájára vonatkozóan a tagállamok rendszeresen lebontott adatokat rögzítenek, gyűjtenek és tesznek közzé évente kizárólag abból a célból, hogy a megkülönböztetés okait azonosítsák és küzdjenek ellenük, és hogy ezeknek az adatoknak teljes mértékben anonimeknek kell lenniük annak érdekében, hogy minden profilalkotást vagy „etnikai” statisztikát kizárjanak, ugyanakkor lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy a többi kulcsfontosságú érdekelt féllel együtt hatékony és tényeken alapuló jogi és politikai válaszokat dolgozzanak ki ezekre a jelenségekre; emlékeztet arra, hogy minden adatot a nemzeti jogi kereteknek és az uniós adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően kell gyűjteni; üdvözli a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia más formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű munkacsoport által kidolgozott, a bűnüldözéssel és a bűnüldözési hatóságok számára készült gyűlölet-bűncselekményekre vonatkozó irányadó elvek összeállítását, valamint hozzáférhetőségét a gyűlölet-bűncselekmények áldozatainak az igazságszolgáltatásban, a védelemben és a támogatásban. megismétli, hogy az internetes csábítás és megfélemlítés, valamint a bosszúpornográfia újonnan megjelent online bűnözési formák, és rendkívül súlyos következményekkel járhatnak, különösen a fiatalok esetében; e tekintetben emlékeztet az információs és médiaműveltség szükségességére, különösen a gyermekek esetében, a felelős internethasználat biztosítása érdekében; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az áldozatok azért nem jelentik be a gyűlölet-bűncselekményeket, mert a tagállamokban nem biztosítanak megfelelő védelmet, valamint a hatóságok nem vizsgálják ki megfelelően és nem viszik bíróság elé az ilyen bűncselekményeket; ezért hangsúlyozza, hogy az áldozatokat a gyűlölet-bűncselekmények vagy a diszkrimináció bejelentésére kell ösztönözni, és megfelelő védelmet és támogatást kell biztosítani részükre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK tanácsi irányelv (faji megkülönböztetés elleni irányelv) (20) hatékony gyakorlati végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket, valamint biztosítsák a rasszizmusról és az idegengyűlöletről szóló kerethatározat hatékony végrehajtását a romákkal szembeni továbbra is fennálló diszkrimináció, az antiszemitizmus, az iszlamofóbia, az afrofóbia, a cigányellenesség és az aporofóbia leküzdése érdekében; rámutat arra, hogy a tagállamoknak be kell nyújtaniuk vagy felül kell vizsgálniuk és szükség esetén módosítaniuk a nemzeti integrációs stratégiáikat annak biztosítása érdekében, hogy minden személy ténylegesen részese lehessen a társadalmi befogadás folyamatának az emberi jogok előmozdítása és védelme révén; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2017-ben nem történt jelentős előrelépés a nemzeti romaintegrációs stratégiák céljainak elérése terén; emlékeztet arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapokból származó források nem kapcsolódnak a nemzeti romaintegrációs stratégiákhoz, és gyakran nem járnak előnyökkel a romák számára; elítéli a megkülönböztetés, a szegregáció, a gyűlöletbeszéd, a gyűlölet-bűncselekmények és a társadalmi kirekesztés romákat sújtó megnyilvánulásait; elítéli a romákkal szembeni folyamatos megkülönböztetést a lakhatáshoz való hozzáférés (különösen az erőszakos kilakoltatások), az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a munkaerőpiachoz, az igazságszolgáltatáshoz és a törvény előtti egyenlőséghez való hozzáférés terén; figyelmeztet arra, hogy a roma gyermekek és nők különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sajnálatának ad hangot, amiért 2017-ben az LMBTI-személyek továbbra is bántalmazás, zaklatás és erőszak áldozatai voltak, és halmozott megkülönböztetést és gyűlöletet szenvedtek el, többek között az oktatás, az egészségügy, a lakhatás és a foglalkoztatás terén; aggodalmát fejezi ki az LMBTI-személyek által tapasztalt folyamatos nemi alapú megbélyegzés, erőszak és megkülönböztetés, valamint a bűnüldöző hatóságok részéről különösen a transznemű emberekkel és a marginalizált LMBTI-személyekkel kapcsolatban tapasztalható ismerethiány és be nem avatkozás miatt, és bátorítja a tagállamokat, hogy a homofóbia és a transzfóbia elleni küzdelmet szolgáló jogszabályokat és politikákat fogadjanak el; határozottan elítéli az LMBTI-személyek megváltoztatását célzó terápiák előmozdítását és gyakorlatát, és ösztönzi a tagállamokat az ilyen gyakorlatok kriminalizálására; határozottan elítéli továbbá a transznemű és interszexuális identitások patologizálását; emlékeztet arra, hogy a nemi identitással, a nemi önkifejezéssel, a nemi jellemzőkkel vagy a szexuális irányultsággal szemben megnyilvánuló erőszak elleni küzdelem az EU nemi alapú erőszak elleni fellépésének hatáskörébe tartozik; felszólítja a Bizottságot, hogy e hatáskör keretében a nemi identitás perspektívája is kapjon megfelelő figyelmet; sürgeti az összes tagállamot, hogy fogadjanak el intézkedéseket, amelyek hasonlóképpen tiszteletben tartják és biztosítják a nemi identitáshoz, a nemi önkifejezéshez, a testi integritáshoz és az önrendelkezéshez való jogot; felszólítja a tagállamokat, hogy aktualizálják büntető törvénykönyveiket a faji egyenlőségről szóló irányelvnek megfelelően; úgy véli, hogy mind a szexuális irányultságot, mind a fogyatékosságot fel kell venni a megkülönböztetéssel szemben védett tulajdonságok valamennyi katalógusába; üdvözli az intézkedési lista egyes elemeinek Bizottság általi végrehajtását az LMBTI-személyek egyenlősége (2014–2019) előmozdítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen a területen folytasson ambiciózus és többéves tervezést szoros együttműködésben az e területen tevékenykedő civil szervezetekkel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a vallási kisebbséggel szembeni diszkrimináció ellen; aggodalmát fejezi ki az antiszemitizmus és az iszlámellenesség fokozódása miatt; hangsúlyozza, hogy a rasszisták és az idegengyűlölők erősödésének és radikalizálódásának leküzdése érdekében szembe kell szállni a gyűlöletbeszéddel és a gyűlölet-bűncselekményekkel; emlékeztet arra, hogy a rasszizmus és az idegengyűlölet bűncselekmény, nem pedig vélemény; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet, hogy az ENSZ fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezménye (UNCRPD) jogilag kötelező érvényű nemzetközi szerződés, amelyet az Európai Unió aláírt és ratifikált, és amelyet jelenleg a 2010 és 2020 közötti időszakra szóló európai fogyatékosságügyi stratégia révén hajtanak végre azzal a céllal, hogy biztosítsák az esélyegyenlőséget az akadálymentesség, a részvétel, az egyenlőség, a foglalkoztatás, az oktatás és képzés, a szociális védelem, az egészség és az EU külső fellépései tekintetében: hangsúlyozza, hogy az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtási jelentésében 2017. februárjában a Bizottság megjegyezte, hogy bár előrehaladást értek el, különösen a 2015-ben javasolt európai akadálymentesítési intézkedéscsomagban, a fogyatékkal élők a foglalkoztatás, oktatás és társadalmi befogadás terén továbbra is hátrányos helyzetben vannak, és hátrányos megkülönböztetés éri őket; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a stratégia célkitűzései továbbra is fennállnak, hogy a 2017–2020 közötti időszakban egyedi intézkedéseket kell hozni, és hogy az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásáról szóló, 2017. november 30-i európai parlamenti állásfoglalás (21) a közterületek akadálymentességére, a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásának minimális arányára, az inkluzív oktatás biztosítására – többek között az Erasmus + programhoz hasonló kezdeményezésekhez való hozzáférésre – vonatkozó kötelező követelményeket ajánlott, valamint azt, hogy különös figyelmet kapjanak a fogyatékossággal élő nők és gyermekek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti tervet a gyermekekkel szembeni erőszak minden formájának leküzdésére; ismételten felszólítja a Bizottságot az új uniós gyermekjogi ütemterv, valamint az új gyermekjogi stratégia meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalásának megújítására, és törekedjen a gyermekek jogainak érvényesítésére az uniós szakpolitikákban, jogszabályokban és pénzügyi határozatokban, valamint vegye figyelembe azokat a regionális és kohéziós politikák tervezésekor és végrehajtásakor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sajnálatát fejezi ki az idős emberek többszörös és interszekcionális megkülönböztetése miatt az idősödő európai társadalomban; felhívja a kormányzás valamennyi szintjét, hogy jobban integrálják ezt a dimenziót a politikák kidolgozása és végrehajtása során, beleértve a szociális jogok európai pillérének végrehajtását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | úgy véli, hogy a digitális világban tapasztalható gyors változás miatt hatékonyabb biztosítékokra van szükség a személyes adatok és a magánélet védelme terén; hangsúlyozza, hogy míg az internet, valamint a közösségi és egyéb média figyelemre méltó kommunikációs eszközök, különösen mint a nyilvánosság számára rendelkezésre álló információs források, ugyanakkor technológiai eszközként felhasználhatók a civil társadalom ellenőrzésére, veszélyeztetve a kiszolgáltatott csoportokat, különösen a gyermekeket és a nőket, elsősorban internetes zaklatással és azzal, hogy szexuális aktust vagy meztelen személyeket ábrázoló fényképeket tesznek közzé anélkül, hogy a fényképeken szereplők ahhoz hozzájárultak volna; felszólítja a tagállamokat, hogy ténylegesen biztosítsák a Charta 11. cikkével összhangban történő információszerzéshez és -terjesztéshez való jogot, az online tartalom szabályozását szolgáló kiegyensúlyozott megközelítés révén; tudomásul veszi a terrorista tartalmak online terjesztésének megakadályozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot, és felszólítja a Tanácsot és a Parlamentet, hogy dolgozzanak ki szöveget annak érdekében, hogy biztosítsák az online tartalmak eltávolítására vonatkozó döntések bírósági ellenőrzését; |
| --- | --- |

41.

Az Alapjogi Ügynökség szerepe és megbízatása

| 42. | üdvözli az Alapjogi Ügynökség (FRA) 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó második független külső értékelésének (2017. október) pozitív megállapításait, valamint a FRA igazgatótanácsának vonatkozó ajánlásait; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli a FRA különböző területeken történő operatív munkáját például a görögországi és olaszországi migrációs fogadóállomásokon, valamint az emberi jogok tekintetében a tudatosságnövelő tevékenységek terén folytatott képzésben; felszólít arra, hogy a FRA teljes törvényes küldetése kiterjedjen az uniós intézmények, szervek és ügynökségek számára az alapvető jogokkal kapcsolatos technikai segítségnyújtás, képzés és kapacitásépítés, valamint a tagállamok számára az uniós jog végrehajtásának operatív feladataira is; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tudomásul veszi a FRA által kiadott különböző véleményeket, és határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az alapvető jogok Európai Unióban történő tiszteletben tartásának tényleges biztosítása érdekében vegyék figyelembe és hajtsák végre a FRA ajánlásait; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megismétli azon felhívását, hogy a FRA megbízatását hangolják össze a Lisszaboni Szerződéssel, többek között világosan megfogalmazva, hogy az alapító rendelet kiterjed a rendőrségi és igazságügyi együttműködésre; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli a FRA uniós jogszabálytervezetekre vonatkozó véleményeit, és egyetért az igazgatótanács ajánlásával, miszerint „[a]bban az esetben, ha az uniós jogalkotó alapjogi kérdéseket felvető jogalkotási javaslatokkal foglalkozik, a FRA számára lehetővé kell tenni, hogy segítséget és tanácsokat nyújtson akkor és amikor az szükséges, és nem csak akkor, ha azt hivatalosan kérik”, valamint „a FRA szakértelmének a jogalkotási folyamat során történő teljes kihasználása érdekében az alapító rendeletnek lehetővé kell tennie a FRA számára, hogy saját kezdeményezésére nem kötelező erejű véleményt nyilvánítson az uniós jogszabályok tervezetéről”; |
| --- | --- |

46.

| 47. | véleménye szerint az uniós intézményeknek biztosítaniuk kell a konzultáció, a hatásvizsgálatok és a jogi felülvizsgálat javított formáit, ideértve a megfelelő független szakértői testületek, például az FRA tanácsadásának kérését is, amikor egy jogalkotási aktus potenciálisan előmozdítja vagy hátrányosan érinti az alapvető jogokat; e tekintetben úgy véli, hogy a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás felülvizsgált változatában biztosítható lenne az FRA rendszeresebb konzultációja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | javasolja, hogy az uniós jogalkotók kérjék ki az Alapjogi Ügynökség független és külső emberi jogi tanácsát minden olyan esetben, amikor egy jogalkotási akta súlyos alapjogi kérdéseket vet fel; kéri, hogy a Bizottság biztosítsa az Ügynökség számára a feladatai ellátásához szükséges ad hoc eszközöket; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  HL L 23., 2010.1.27., 35. o.

(2)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(3)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(4)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(5)  Európai Bizottság, A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/1_en_act_part1_v4_2.pdf

(6)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA), 2017. évi alapjogi jelentése http://fra.europa.eu/en/publication/2017/fundamental-rights-report-2017

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0095.

(8)  HL C 346., 2018.9.27., 171. o.

(9)  HL C 307., 2018.8.30., 183. o.

(10)  HL C 58., 2018.2.15., 9. o.

(11)  HL C 463., 2018.12.21., 21. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0201.

(13)  HL C 215., 2018.6.19., 162. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0314.

(15)  HL C 346., 2018.9.27., 143. o.

(16)  COM(2018)0214.

(17)  COM(2018)0218.

(18)  COM(2018)0236.

(19)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0184.

(20)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(21)  HL C 356., 2018.10.4., 110. o.

---

2019. január 17., csütörtök

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/107

---

P8_TA(2019)0033

Azerbajdzsán, különös tekintettel Mehman Huseynov ügyére

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása Azerbajdzsánról, különösen Mehman Huseynov ügyéről (2019/2511(RSP))

(2020/C 411/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az azerbajdzsáni helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről szóló 2017. június 15-i (1), az Azerbajdzsánról szóló 2015. szeptember 10-i (2), valamint az emberijog-védők Azerbajdzsánban folyó üldözéséről szóló, 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az azerbajdzsáni helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről szóló 2017. június 15-i (1), az Azerbajdzsánról szóló 2015. szeptember 10-i (2), valamint az emberijog-védők Azerbajdzsánban folyó üldözéséről szóló, 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az EU–Azerbajdzsán átfogó megállapodásról folyó tárgyalásokra vonatkozó, 2018. július 4-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az EU–Azerbajdzsán átfogó megállapodásról folyó tárgyalásokra vonatkozó, 2018. július 4-i ajánlására (4),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i ajánlására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i ajánlására (5),

| — | tekintettel a harmadik országokban a korrupció és az emberi jogok helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országokban a korrupció és az emberi jogok helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az EU–Azerbajdzsán Parlamenti Együttműködési Bizottság 2018. május 7–8-i, Bakuban tartott 15. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Azerbajdzsán Parlamenti Együttműködési Bizottság 2018. május 7–8-i, Bakuban tartott 15. ülésére,

| — | tekintettel az 1996. évi EU–Azerbajdzsán partnerségi és együttműködési megállapodásra és arra, hogy a Tanács 2016. november 14-én felhatalmazta a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy folytasson tárgyalásokat egy Azerbajdzsánnal kötendő átfogó megállapodásról, valamint a fent említett megállapodásról szóló tárgyalások 2017. február 7-i megkezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. évi EU–Azerbajdzsán partnerségi és együttműködési megállapodásra és arra, hogy a Tanács 2016. november 14-én felhatalmazta a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy folytasson tárgyalásokat egy Azerbajdzsánnal kötendő átfogó megállapodásról, valamint a fent említett megállapodásról szóló tárgyalások 2017. február 7-i megkezdésére,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő 2017. március 7-i nyilatkozatára Mehman Huseynov azerbajdzsáni elítéléséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő 2017. március 7-i nyilatkozatára Mehman Huseynov azerbajdzsáni elítéléséről,

| — | tekintettel az EU online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU online és offline véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó emberi jogi iránymutatásaira,

| — | tekintettel az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportnak az azerbajdzsáni kiküldetéséről szóló, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsához intézett legutóbbi jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportnak az azerbajdzsáni kiküldetéséről szóló, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsához intézett legutóbbi jelentésére (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Mehman Huseynov korrupcióellenes blogger és a Riporterek Szabadságáért és Biztonságáért Intézet (IRFS) igazgatója 2017. március 3-i elítélését követően kétéves börtönbüntetését tölti amiatt, hogy nyilvánosan kifogásolta a rendőrség által elkövetett bántalmazással és kínzással kapcsolatban szerzett tapasztalatait, valamint amiatt, hogy kormányzati tisztviselőket bírált azáltal, hogy nyilvánosság elé tárta tisztázatlan módon szerzett vagyonukat; |
| --- | --- |

A.

mivel Mehman Huseynov korrupcióellenes blogger és a Riporterek Szabadságáért és Biztonságáért Intézet (IRFS) igazgatója 2017. március 3-i elítélését követően kétéves börtönbüntetését tölti amiatt, hogy nyilvánosan kifogásolta a rendőrség által elkövetett bántalmazással és kínzással kapcsolatban szerzett tapasztalatait, valamint amiatt, hogy kormányzati tisztviselőket bírált azáltal, hogy nyilvánosság elé tárta tisztázatlan módon szerzett vagyonukat;

| B. | mivel lehetséges, hogy Mehman Huseynovra, akinek 2019 márciusában kellene szabadulnia, 5–7 év további börtönbüntetés vár az eredetileg a 317.2 cikk szerinti „nem életveszélyes vagy az egészséget nem veszélyeztető erőszak alkalmazása büntetésvégrehajtási intézmények vagy vizsgálati fogdák alkalmazottai ellen” vádjára változtattak; |
| --- | --- |

B.

mivel lehetséges, hogy Mehman Huseynovra, akinek 2019 márciusában kellene szabadulnia, 5–7 év további börtönbüntetés vár az eredetileg a 317.2 cikk szerinti „nem életveszélyes vagy az egészséget nem veszélyeztető erőszak alkalmazása büntetésvégrehajtási intézmények vagy vizsgálati fogdák alkalmazottai ellen” vádjára változtattak;

| C. | mivel Mehman Huseynovot azzal vádolják, hogy egy 2018. december 26-i rutinellenőrzés elkerülése érdekében rátámadt egy börtönőrre; mivel az állítólagos támadást követően magánzárkában helyezték el, és megfosztották attól a jogtól, hogy ügyvédjével találkozhasson; mivel december 28-án Mehman Huseynov éhségsztrájkba kezdett, hogy tiltakozzon a büntetésének meghosszabbítására irányuló próbálkozások és az esetleges új vádak ellen; mivel december 30-án a blogger egészségi állapota romlott, és elvesztette eszméletét; mivel rokonainak nyomására leállította a száraz éhségsztrájkot, és elkezdett folyadékokat inni; mivel 2019. január 11-én az EU azerbajdzsáni küldöttsége meglátogathatta, és megerősítést nyert, hogy orvosi ellátásban részesül; |
| --- | --- |

C.

mivel Mehman Huseynovot azzal vádolják, hogy egy 2018. december 26-i rutinellenőrzés elkerülése érdekében rátámadt egy börtönőrre; mivel az állítólagos támadást követően magánzárkában helyezték el, és megfosztották attól a jogtól, hogy ügyvédjével találkozhasson; mivel december 28-án Mehman Huseynov éhségsztrájkba kezdett, hogy tiltakozzon a büntetésének meghosszabbítására irányuló próbálkozások és az esetleges új vádak ellen; mivel december 30-án a blogger egészségi állapota romlott, és elvesztette eszméletét; mivel rokonainak nyomására leállította a száraz éhségsztrájkot, és elkezdett folyadékokat inni; mivel 2019. január 11-én az EU azerbajdzsáni küldöttsége meglátogathatta, és megerősítést nyert, hogy orvosi ellátásban részesül;

| D. | mivel nem elszigetelt esetről van szó, a hatóságok ugyanis számos esetben új vádakat hoznak fel azon politikai foglyokkal szemben, akiknek aktuális börtönbüntetése hamarosan véget ér; mivel a keleti partnerség civil társadalmi fóruma szerint az elmúlt hónapokban ez az ötödik ilyen eset; |
| --- | --- |

D.

mivel nem elszigetelt esetről van szó, a hatóságok ugyanis számos esetben új vádakat hoznak fel azon politikai foglyokkal szemben, akiknek aktuális börtönbüntetése hamarosan véget ér; mivel a keleti partnerség civil társadalmi fóruma szerint az elmúlt hónapokban ez az ötödik ilyen eset;

| E. | mivel 2019. január 4-én a bakui Nizami Körzeti Bíróság közigazgatási szankciót rótt ki azon személyekre – név szerint Mete Turksoyra, Afghan Sadigovra, Nurlan Gahramanlire, Elimkhan Aghayevra, Sakhavat Nabiyevra, Ismayil Islamoghlura, Goshgar Ahmadovra, Yashar Khaspoladovra, Farid Abdinovra, Elchin Rahimzadéra, Orkhan Mammadovra, Bakhtiyar Mammadlira, Fatima Movlamlira, Matanat Mahmurzayevára és Parvin Abishovára –, akik részt vettek a Mehman Huseynov elleni új büntetőügy ellen szervezett tiltakozásban; mivel az összes vádlottat bűnösnek találták a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvénykönyv 513.2. cikkének (a gyűlésekre, csoportosulásokra és felvonulásokra vonatkozó szabályok megsértése) megsértésében; |
| --- | --- |

E.

mivel 2019. január 4-én a bakui Nizami Körzeti Bíróság közigazgatási szankciót rótt ki azon személyekre – név szerint Mete Turksoyra, Afghan Sadigovra, Nurlan Gahramanlire, Elimkhan Aghayevra, Sakhavat Nabiyevra, Ismayil Islamoghlura, Goshgar Ahmadovra, Yashar Khaspoladovra, Farid Abdinovra, Elchin Rahimzadéra, Orkhan Mammadovra, Bakhtiyar Mammadlira, Fatima Movlamlira, Matanat Mahmurzayevára és Parvin Abishovára –, akik részt vettek a Mehman Huseynov elleni új büntetőügy ellen szervezett tiltakozásban; mivel az összes vádlottat bűnösnek találták a közigazgatási szabálysértésekről szóló törvénykönyv 513.2. cikkének (a gyűlésekre, csoportosulásokra és felvonulásokra vonatkozó szabályok megsértése) megsértésében;

| F. | mivel Azerbajdzsánban a médiakörnyezet és a véleménynyilvánítás szabadsága tekintetében nem mutatkozik jelentős előrelépés; mivel a Riporterek Határok Nélkül 2018. évi sajtószabadság-indexében Azerbajdzsán 180 ország közül a 163. helyen áll; mivel jelenleg 10 újságíró tölti börtönbüntetését Azerbajdzsánban; |
| --- | --- |

F.

mivel Azerbajdzsánban a médiakörnyezet és a véleménynyilvánítás szabadsága tekintetében nem mutatkozik jelentős előrelépés; mivel a Riporterek Határok Nélkül 2018. évi sajtószabadság-indexében Azerbajdzsán 180 ország közül a 163. helyen áll; mivel jelenleg 10 újságíró tölti börtönbüntetését Azerbajdzsánban;

| G. | mivel az országon belül elérhetetlen számos független médiahonlapot és -portált továbbra is blokkolnak, köztük van az Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Liberty Azerbaijan Service) és annak nemzetközi szolgáltatása, a Radio Free Europe Radio Liberty, az Azadliq újság (amely nem kapcsolódik az Azadliq rádióhoz), a Meydan TV és az Azerbaijan Saadi (Azerbaijan Hour) című újság; mivel 2017 végén és 2018 elején nagyszámú azeri polgárt vontak kérdőre, amiért kritikus észrevételeket posztoltak a Facebookon, vagy pusztán mert lájkoltak a közösségi médiában valamely állapotbejegyzést, vagy a politikai megmozdulások esetében az „ott leszek” gombra kattintottak; |
| --- | --- |

G.

mivel az országon belül elérhetetlen számos független médiahonlapot és -portált továbbra is blokkolnak, köztük van az Azadliq Radio (Radio Free Europe/Radio Liberty Azerbaijan Service) és annak nemzetközi szolgáltatása, a Radio Free Europe Radio Liberty, az Azadliq újság (amely nem kapcsolódik az Azadliq rádióhoz), a Meydan TV és az Azerbaijan Saadi (Azerbaijan Hour) című újság; mivel 2017 végén és 2018 elején nagyszámú azeri polgárt vontak kérdőre, amiért kritikus észrevételeket posztoltak a Facebookon, vagy pusztán mert lájkoltak a közösségi médiában valamely állapotbejegyzést, vagy a politikai megmozdulások esetében az „ott leszek” gombra kattintottak;

| H. | mivel 2018 decemberében a bakui gazdasági és közigazgatási bíróság több mint 23 000 euró összegű bírság megfizetésére kötelezte Khadija Ismayilova oknyomozó újságírót egy, a Szabad Európa Rádiót érintő, feltételezett jövedelemadó-csalással kapcsolatos ügyben, amely rádiónál ő szerkesztőként dolgozott, és amelynek soha nem volt törvényes képviselője; mivel ügyvédje, Yalchin Imanov egyike azoknak a személyeknek, akiket kizártak az azerbajdzsáni ügyvédi kamarából; mivel 2019. január 10-én az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletet hozott a Khadija Ismayilova által az azerbajdzsáni kormány ellen benyújtott, a magánéletére vonatkozó videók terjesztésével kapcsolatos kereset ügyében, és megállapította, hogy megsértették az emberi jogok európai egyezményének 8. cikkében (a magán- és családi élet tiszteletben tartása) és 10. cikkében (a véleménynyilvánítás szabadsága) biztosított jogait; |
| --- | --- |

H.

mivel 2018 decemberében a bakui gazdasági és közigazgatási bíróság több mint 23 000 euró összegű bírság megfizetésére kötelezte Khadija Ismayilova oknyomozó újságírót egy, a Szabad Európa Rádiót érintő, feltételezett jövedelemadó-csalással kapcsolatos ügyben, amely rádiónál ő szerkesztőként dolgozott, és amelynek soha nem volt törvényes képviselője; mivel ügyvédje, Yalchin Imanov egyike azoknak a személyeknek, akiket kizártak az azerbajdzsáni ügyvédi kamarából; mivel 2019. január 10-én az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletet hozott a Khadija Ismayilova által az azerbajdzsáni kormány ellen benyújtott, a magánéletére vonatkozó videók terjesztésével kapcsolatos kereset ügyében, és megállapította, hogy megsértették az emberi jogok európai egyezményének 8. cikkében (a magán- és családi élet tiszteletben tartása) és 10. cikkében (a véleménynyilvánítás szabadsága) biztosított jogait;

| I. | mivel a polgári és közigazgatási eljárási törvény és az ügyvédi kamarára vonatkozó törvény 2017-ben bevezetett módosításai megtiltják, hogy olyan gyakorló ügyvédek, akik nem tagjai az ügyvédi kamarának, a bíróság előtt megjelenjenek és ügyfeleiket képviseljék; mivel ez az új szabály számos olyan ügyvédet céloz meg, akik az ellenzék tagjait és emberi jogi aktivistákat képviselnek, és akiket kizártak a kamarából vagy fegyelmi intézkedésekkel néznek szembe; |
| --- | --- |

I.

mivel a polgári és közigazgatási eljárási törvény és az ügyvédi kamarára vonatkozó törvény 2017-ben bevezetett módosításai megtiltják, hogy olyan gyakorló ügyvédek, akik nem tagjai az ügyvédi kamarának, a bíróság előtt megjelenjenek és ügyfeleiket képviseljék; mivel ez az új szabály számos olyan ügyvédet céloz meg, akik az ellenzék tagjait és emberi jogi aktivistákat képviselnek, és akiket kizártak a kamarából vagy fegyelmi intézkedésekkel néznek szembe;

| J. | mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak, és így elkötelezte magát a demokratikus elvek, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett; mivel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) Azerbajdzsánnal foglalkozó társelőadói és az Európa Tanács emberi jogi biztosa mélységes aggodalmának adott hangot a Mehman Huseynov elleni új vádak miatt; mivel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője ugyanilyen aggodalmaknak adott hangot; |
| --- | --- |

J.

mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak, és így elkötelezte magát a demokratikus elvek, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett; mivel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) Azerbajdzsánnal foglalkozó társelőadói és az Európa Tanács emberi jogi biztosa mélységes aggodalmának adott hangot a Mehman Huseynov elleni új vádak miatt; mivel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője ugyanilyen aggodalmaknak adott hangot;

| K. | mivel 2018. július 11-én az EU és Azerbajdzsán véglegesítette partnerségi prioritásait, és meghatározta az elkövetkező években az EU és Azerbajdzsán közötti partnerség irányát meghatározó és a partnerséget elmélyítő közös szakpolitikai prioritásokat; |
| --- | --- |

K.

mivel 2018. július 11-én az EU és Azerbajdzsán véglegesítette partnerségi prioritásait, és meghatározta az elkövetkező években az EU és Azerbajdzsán közötti partnerség irányát meghatározó és a partnerséget elmélyítő közös szakpolitikai prioritásokat;

| 1. | felszólít Mehman Huseynov azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és sürgeti az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy ejtsenek minden ellene felhozott új vádat; aggodalmát fejezi ki Mehman Huseynov egészségi állapotával kapcsolatban, amelynek tekintetében a hatóságoknak biztosítaniuk kell minden szükséges szakszerű orvosi segítséget, továbbá lehetővé kell tenniük számára a rendszeres kapcsolattartást a családjával és a szakmai titoktartási kötelezettséghez kötött jogi képviselőjével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólít arra, hogy Azerbajdzsán vessen véget az ellenvélemények elfojtásának és felhív valamennyi politikai fogoly, köztük újságírók, emberijog-védők és más civil társadalmi aktivisták, többek között – de nem kizárólagosan – Afgan Mukhtarli, Ilkin Rustamzadeh, Rashad Ramazanov, Seymur Hazi, Giyas Ibrahimov, Mehman Huseynov, Bayram Mammadov, Araz Guliyev, Tofig Hasanli, Ilgiz Qahramanov és Afgan Sadygov azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására a börtönből, valamint felszólít az ellenük felhozott valamennyi vád ejtésére és politikai és polgári jogaik teljes körű helyreállítására, |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy az elmúlt pár évben Azerbajdzsánban szabadon bocsátottak több kiemelkedő emberijog-védőt, újságírót, ellenzéki személyt és aktivistát; felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy biztosítsák a korlátozások hatálya alatt állók, köztük Ilgar Mammadov, Intigam Alyiev, Khadija Ismaiylova és más újságírók szabad mozgását, és tegyék lehetővé számukra, hogy szabadon dolgozhassanak; aggodalmát fejezi ki a Khadija Ismaiylova ellen felhozott új büntetőjogi vádak miatt, és kéri azok ejtését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékezteti Azerbajdzsánt az emberi jogok európai egyezményéből eredő kötelezettségeire, és felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben és hajtsák végre az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti az azerbajdzsáni kormányt, hogy az Európa Tanács Velencei Bizottságával és emberi jogi biztosával teljes mértékben működjön együtt és ajánlásaikat, valamint az ENSZ különleges eljárásait az emberi jogi jogvédőkkel kapcsolatban hajtsa végre, továbbá hogy – többek között a civil társadalom finanszírozását súlyosan korlátozó jogszabályok módosítása révén – biztosítsa, hogy a független civil társadalmi csoportok és aktivisták szabadon és korlátozás nélkül működhessenek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja Azerbajdzsánt, hogy a jogszabályokban és a gyakorlatban is teljes mértékben garantálja a sajtó és a média szabadságát mind az interneten, mind azon kívül annak érdekében, hogy a nemzetközi normákkal összhangban garantálja a véleménynyilvánítás szabadságát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti az azeri hatóságokat, hogy biztosítsák az ügyvédi kamara de facto függetlenségét a végrehajtó hatalomtól; kitart amellett, hogy a szakmájukat függetlenül gyakorló ügyvédek számára lehetővé kell tenni, hogy folytassák a szakma gyakorlását és ügyfeleiket közjegyző által hitelesített meghatalmazás alapján képviselhessék, és felszólít arra, hogy vessenek véget az ellenzéket és az emberi jogi aktivistákat képviselő ügyvédek kamarából való önkényes kizárásnak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmát fejezi ki az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének több tagját érintő állítások és az európai döntéshozók jogtalan eszközökkel való befolyásolására tett állítólagos kísérletek miatt, amelyek célja, hogy gátat szabjanak a súlyos azerbajdzsáni jogsértésekkel kapcsolatos bírálatoknak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmát fejezi ki az azerbajdzsáni LMBTI-személyek helyzete miatt, és felszólítja az azeri kormányt, hogy hagyjon fel az LMBTI-személyek jogait előmozdító és védő emberi jogi jogvédők akadályozásával és megfélemlítésével; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza az EU és Azerbajdzsán közötti új megállapodás fontosságát; kiemeli, hogy az új megállapodás alapját a demokratikus reformoknak, a jogállamiságnak, a jó kormányzásnak, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kell képeznie; hangsúlyozza, hogy az új megállapodásról zajló tárgyalások során szoros figyelemmel fogja követni a helyzetet, mielőtt döntene egyetértése megadásáról; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy Mehman Huseynov és az összes többi azerbajdzsáni politikai fogoly szabadon bocsátása továbbra is képezzen prioritást az EU és Azerbajdzsán közötti kétoldalú kapcsolatokban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti az EU és a tagállamok azerbajdzsáni küldöttségeit, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a politikai foglyok, riporterek és bloggerek, korrupcióellenes aktivisták, emberi jogi jogvédők és a civil társadalom tagjai támogatására és segítésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, az Azerbajdzsáni Köztársaság elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL C 331., 2018.9.18., 105. o.

(2)  HL C 316., 2017.9.22., 207. o.

(3)  HL C 234., 2016.6.28., 2. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0294.

(5)  HL C 356., 2018.10.4., 130. o.

(6)  HL C 337., 2018.9.20., 82. o.

(7)  A/HRC/36/37/Add.1. számú jelentés, 2017.8.2.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/110

---

P8_TA(2019)0034

Szudán

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása Szudánról (2019/2512(RSP))

(2020/C 411/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a 2018. május 31-i (1), a 2018. március 15-i (2), a 2017. november 16-i (3) és a 2016. október 6-i állásfoglalását (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a 2018. május 31-i (1), a 2018. március 15-i (2), a 2017. november 16-i (3) és a 2016. október 6-i állásfoglalását (4),

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek a Szudáni Köztársaság 1986 óta részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek a Szudáni Köztársaság 1986 óta részes fele,

| — | tekintettel arra, hogy 2007-ben Szálih Mahmúd Oszmán emberijog-védőnek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2007-ben Szálih Mahmúd Oszmán emberijog-védőnek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács Szudánra vonatkozó, 2018. november 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Szudánra vonatkozó, 2018. november 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel a trojka (az Egyesült Államok, Norvégia és az Egyesült Királyság) és Kanada által a továbbra sem szűnő szudáni tiltakozásokra adott válaszról tett, 2019. január 8-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a trojka (az Egyesült Államok, Norvégia és az Egyesült Királyság) és Kanada által a továbbra sem szűnő szudáni tiltakozásokra adott válaszról tett, 2019. január 8-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő szóvivőjének a továbbra sem szűnő szudáni tiltakozásokról szóló, 2018. december 24-i és 2019. január 11-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő szóvivőjének a továbbra sem szűnő szudáni tiltakozásokról szóló, 2018. december 24-i és 2019. január 11-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel Szudán 2005. évi alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szudán 2005. évi alkotmányára,

| — | tekintettel a szudáni kormány által 2005-ben aláírt Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szudáni kormány által 2005-ben aláírt Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2018. december 11-én rendezett, szudáni emberi jogi helyzetről szóló interaktív párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2018. december 11-én rendezett, szudáni emberi jogi helyzetről szóló interaktív párbeszédre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel december közepén a szudáni kormány bejelentette, hogy az egyre növekvő infláció miatt véget vet az alapvető árucikkek számára nyújtott támogatásoknak; mivel az országban fennálló, mintegy 122 %-os infláció jelenleg a második legmagasabb a világon (5); |
| --- | --- |

A.

mivel december közepén a szudáni kormány bejelentette, hogy az egyre növekvő infláció miatt véget vet az alapvető árucikkek számára nyújtott támogatásoknak; mivel az országban fennálló, mintegy 122 %-os infláció jelenleg a második legmagasabb a világon (5);

| B. | mivel 2018. december 19. óta Szudán-szerte tüntetők vonultak az utcákra az ármelkedések, az alapvető árucikkek támogatásának csökkentése és az üzemanyaghiány ellen tiltakozva; mivel e tiltakozások a városokról és falvakról a fővárosra, Kartúmra is átterjedtek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. december 19. óta Szudán-szerte tüntetők vonultak az utcákra az ármelkedések, az alapvető árucikkek támogatásának csökkentése és az üzemanyaghiány ellen tiltakozva; mivel e tiltakozások a városokról és falvakról a fővárosra, Kartúmra is átterjedtek;

| C. | mivel a tüntetések kibővültek, és további tízezrek vonultak az utcára, és a tekintélyelvű rezsimet ellenzők a szudáni társadalom széles keresztmetszetét képviselik, és lemondásra szólítják fel a 29 éve hatalmon lévő Omár al-Basír elnököt; |
| --- | --- |

C.

mivel a tüntetések kibővültek, és további tízezrek vonultak az utcára, és a tekintélyelvű rezsimet ellenzők a szudáni társadalom széles keresztmetszetét képviselik, és lemondásra szólítják fel a 29 éve hatalmon lévő Omár al-Basír elnököt;

| D. | mivel a tüntetőkkel szolidaritást vállalva 22 politikai párt kilépett a kormányból; mivel a tiltakozásokat az elnök néhány korábbi szövetségese és kormányzó pártjának néhány tagja támogatja, akik komoly kihívás elé állítják al-Basír elnököt, aki módosítani kívánja az alkotmány 57. cikkét annak érdekében, hogy megbízatása élete végéig szóljon; |
| --- | --- |

D.

mivel a tüntetőkkel szolidaritást vállalva 22 politikai párt kilépett a kormányból; mivel a tiltakozásokat az elnök néhány korábbi szövetségese és kormányzó pártjának néhány tagja támogatja, akik komoly kihívás elé állítják al-Basír elnököt, aki módosítani kívánja az alkotmány 57. cikkét annak érdekében, hogy megbízatása élete végéig szóljon;

| E. | mivel 2019. január 1-jén 22 ellenzéki politikai párt és csoport követelte, hogy al-Basír elnök adja át a hatalmat egy „szuverén tanácsnak” és egy átmeneti kormánynak, amely egy „megfelelő” időpontra demokratikus választásokat tűzne ki; mivel a következő szudáni elnökválasztások 2020-ban esedékesek; mivel a szudáni alkotmány értelmében al-Basír elnök nem jelöltetheti magát újra, ha jelenlegi megbízatása véget ér; mivel egyes szudáni törvényhozók kijelentették, hogy hajlandók módosítani az alkotmányt az elnök hivatali idejének meghosszabbítása céljából, lehetővé téve, hogy al-Basír elnököt 2020-ban újraválasszák; |
| --- | --- |

E.

mivel 2019. január 1-jén 22 ellenzéki politikai párt és csoport követelte, hogy al-Basír elnök adja át a hatalmat egy „szuverén tanácsnak” és egy átmeneti kormánynak, amely egy „megfelelő” időpontra demokratikus választásokat tűzne ki; mivel a következő szudáni elnökválasztások 2020-ban esedékesek; mivel a szudáni alkotmány értelmében al-Basír elnök nem jelöltetheti magát újra, ha jelenlegi megbízatása véget ér; mivel egyes szudáni törvényhozók kijelentették, hogy hajlandók módosítani az alkotmányt az elnök hivatali idejének meghosszabbítása céljából, lehetővé téve, hogy al-Basír elnököt 2020-ban újraválasszák;

| F. | mivel a szudáni hatóságok nemzeti biztonsági erőket, rendőröket és paramilitáris csoportokat is bevetettek, akik túlzott erőszakot alkalmaztak a fegyvertelen tüntetők feloszlatására, gumibottal ütötték őket és éles lőszereket, gumilövedékeket és könnygázt is használtak; |
| --- | --- |

F.

mivel a szudáni hatóságok nemzeti biztonsági erőket, rendőröket és paramilitáris csoportokat is bevetettek, akik túlzott erőszakot alkalmaztak a fegyvertelen tüntetők feloszlatására, gumibottal ütötték őket és éles lőszereket, gumilövedékeket és könnygázt is használtak;

| G. | mivel al-Basír elnök az egyetlen olyan, hivatalban lévő államfő, aki körözés alatt áll a dárfúri etnikai tisztogatásra irányuló kampánya során elkövetett, emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények és népirtás miatt, és aki ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 2009. március 4-én és 2010. július 12-én elfogatóparancsot adott ki; mivel annak ellenére, hogy Szudán mint állam nem részese a Római Statútumnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593(2005). számú határozata értelmében együtt kell működnie az NBB-vel; mivel az ellene kiadott elfogatóparancs ellenére al-Basír elnök büntetlenül folytatta a bűncselekmények elkövetését, a polgári személyek elleni bombázásokat és támadásokat Dárfúron kívül a Kék-Nílus és Dél-Kordofán tagállamokban élőkre is kiterjesztve; |
| --- | --- |

G.

mivel al-Basír elnök az egyetlen olyan, hivatalban lévő államfő, aki körözés alatt áll a dárfúri etnikai tisztogatásra irányuló kampánya során elkövetett, emberiesség elleni bűncselekmények, háborús bűncselekmények és népirtás miatt, és aki ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 2009. március 4-én és 2010. július 12-én elfogatóparancsot adott ki; mivel annak ellenére, hogy Szudán mint állam nem részese a Római Statútumnak, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1593(2005). számú határozata értelmében együtt kell működnie az NBB-vel; mivel az ellene kiadott elfogatóparancs ellenére al-Basír elnök büntetlenül folytatta a bűncselekmények elkövetését, a polgári személyek elleni bombázásokat és támadásokat Dárfúron kívül a Kék-Nílus és Dél-Kordofán tagállamokban élőkre is kiterjesztve;

| H. | mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szerint 2019. január 1-jére a halálos áldozatok száma elérte a 45-öt; mivel a szudáni kormány csak 24 halálesetről számolt be; mivel 2019. január 9-én további három tüntető vesztette életét egy szudáni kormányellenes tüntetés során; mivel ugyanazon a napon került sor Kartúmban az al-Basír elnököt támogató első megmozdulásra; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemzetközi emberi jogi szervezetek szerint 2019. január 1-jére a halálos áldozatok száma elérte a 45-öt; mivel a szudáni kormány csak 24 halálesetről számolt be; mivel 2019. január 9-én további három tüntető vesztette életét egy szudáni kormányellenes tüntetés során; mivel ugyanazon a napon került sor Kartúmban az al-Basír elnököt támogató első megmozdulásra;

| I. | mivel a szudáni kormány szerint a rendőrség a tiltakozások három hetében 816 személyt tartóztatott le, de a civil társadalom szerint a tényleges szám sokkal magasabb; mivel a kartúmi egyetem karainak több alkalmazottját is letartóztatták azután, hogy csatlakoztak a tiltakozásokhoz; mivel számos – többek között súlyos sérüléseket elszenvedett – ellenzéki vezető, újságíró, emberijog-védő, egyetemi professzor és diák továbbra is őrizetben van, és sem családtagjaik, sem ügyvédek, sem orvosok nem látogathatják meg őket; |
| --- | --- |

I.

mivel a szudáni kormány szerint a rendőrség a tiltakozások három hetében 816 személyt tartóztatott le, de a civil társadalom szerint a tényleges szám sokkal magasabb; mivel a kartúmi egyetem karainak több alkalmazottját is letartóztatták azután, hogy csatlakoztak a tiltakozásokhoz; mivel számos – többek között súlyos sérüléseket elszenvedett – ellenzéki vezető, újságíró, emberijog-védő, egyetemi professzor és diák továbbra is őrizetben van, és sem családtagjaik, sem ügyvédek, sem orvosok nem látogathatják meg őket;

| J. | mivel 2019. január 8-án Szálih Mahmúd Oszmán szudáni emberi jogi ügyvédet, a Szaharov-díj 2007. évi kitüntetettjét letartóztatták ügyvédi irodájában; mivel a hatóságok megerősítették, hogy őrizetben van, de fogva tartásának helyét nem hozták nyilvánosságra; mivel Oszmán úr családja rendkívüli módon aggódik fogva tartása miatt, mivel magas vérnyomásban és cukorbetegségben szenved, ami orvosi nyomon követést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

J.

mivel 2019. január 8-án Szálih Mahmúd Oszmán szudáni emberi jogi ügyvédet, a Szaharov-díj 2007. évi kitüntetettjét letartóztatták ügyvédi irodájában; mivel a hatóságok megerősítették, hogy őrizetben van, de fogva tartásának helyét nem hozták nyilvánosságra; mivel Oszmán úr családja rendkívüli módon aggódik fogva tartása miatt, mivel magas vérnyomásban és cukorbetegségben szenved, ami orvosi nyomon követést tesz szükségessé;

| K. | mivel a letartóztatási hullám kiterjedt számos emberijog-védőre és ellenzéki képviselőre is; |
| --- | --- |

K.

mivel a letartóztatási hullám kiterjedt számos emberijog-védőre és ellenzéki képviselőre is;

| L. | mivel 2019. január 8-án Ali Oszmán Taha korábbi alelnök figyelmeztette a kormány ellenzőit, hogy a milícia „brigádjai” meg fogják védeni az országot; |
| --- | --- |

L.

mivel 2019. január 8-án Ali Oszmán Taha korábbi alelnök figyelmeztette a kormány ellenzőit, hogy a milícia „brigádjai” meg fogják védeni az országot;

| M. | mivel a szabad, független és pártatlan média a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme; mivel a kormány megakadályozta a közösségi média honlapjaihoz való hozzáférést, és több napilap tartózkodott az újságok kinyomtatásától azt követően, hogy a Szudáni Nemzeti Hírszerző és Biztonsági Szolgálat (NISS) korlátozásokat vezetett be a tiltakozásokkal kapcsolatos információk közzétételét illetően; mivel a VPN-ek széles körű használata lehetővé tette az emberek számára, hogy grafikus képeket és videofelvételeket osszanak meg egymással a megsebesített vagy megölt tüntetőkről; mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet sajtószabadsággal kapcsolatos 2018. évi rangsorában Szudán 180 ország között a 174. helyen áll; mivel 2019. január 13-án a Szudáni Szakemberek Egyesülete, amely többek között orvosokat, professzorokat és mérnököket tömörít, „a lázadás hete” alkalmából tiltakozásra szólított fel a fővárosban, Kartúmban és más városokban, például a keleti Madaniban, a déli Kosztiban és az északi Dongolában; mivel első alkalommal a dárfúri konfliktus sújtotta régióban, Nyalában és al-Faserben is közzétettek a tiltakozásra való felhívást; |
| --- | --- |

M.

mivel a szabad, független és pártatlan média a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme; mivel a kormány megakadályozta a közösségi média honlapjaihoz való hozzáférést, és több napilap tartózkodott az újságok kinyomtatásától azt követően, hogy a Szudáni Nemzeti Hírszerző és Biztonsági Szolgálat (NISS) korlátozásokat vezetett be a tiltakozásokkal kapcsolatos információk közzétételét illetően; mivel a VPN-ek széles körű használata lehetővé tette az emberek számára, hogy grafikus képeket és videofelvételeket osszanak meg egymással a megsebesített vagy megölt tüntetőkről; mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet sajtószabadsággal kapcsolatos 2018. évi rangsorában Szudán 180 ország között a 174. helyen áll; mivel 2019. január 13-án a Szudáni Szakemberek Egyesülete, amely többek között orvosokat, professzorokat és mérnököket tömörít, „a lázadás hete” alkalmából tiltakozásra szólított fel a fővárosban, Kartúmban és más városokban, például a keleti Madaniban, a déli Kosztiban és az északi Dongolában; mivel első alkalommal a dárfúri konfliktus sújtotta régióban, Nyalában és al-Faserben is közzétettek a tiltakozásra való felhívást;

| N. | mivel emberijog-védők szerint országszerte különösen sok, a dárfúri régióból származó személyt zaklattak és tartóztattak le, akkor is, ha nem vettek részt a tüntetéseken; |
| --- | --- |

N.

mivel emberijog-védők szerint országszerte különösen sok, a dárfúri régióból származó személyt zaklattak és tartóztattak le, akkor is, ha nem vettek részt a tüntetéseken;

| O. | mivel Szudán még nem ratifikált több alapvető emberi jogi szerződést, többek között a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményt és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

O.

mivel Szudán még nem ratifikált több alapvető emberi jogi szerződést, többek között a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményt és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményt;

| P. | mivel az Egyesült Államok, Norvégia és az Egyesült Királyság alkotta és Kanada által támogatott trojka nyilvánosan elítélte a szudáni tüntetések brutális elfojtását; |
| --- | --- |

P.

mivel az Egyesült Államok, Norvégia és az Egyesült Királyság alkotta és Kanada által támogatott trojka nyilvánosan elítélte a szudáni tüntetések brutális elfojtását;

| Q. | mivel az Unió magas szintű kapcsolatokat tart fenn a szudáni kormánnyal, többek között biztosok Szudánba látogatása révén; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió magas szintű kapcsolatokat tart fenn a szudáni kormánnyal, többek között biztosok Szudánba látogatása révén;

| R. | mivel az Open Doors International által összeállított 2018. évi World Watch lista szerint Szudán a világon a negyedik legrosszabb ország a keresztények számára; mivel a többi vallási kisebbség és a nem hívők helyzete szintén kihívásokkal teli; |
| --- | --- |

R.

mivel az Open Doors International által összeállított 2018. évi World Watch lista szerint Szudán a világon a negyedik legrosszabb ország a keresztények számára; mivel a többi vallási kisebbség és a nem hívők helyzete szintén kihívásokkal teli;

| 1. | határozottan elítéli a NISS által a továbbra sem szűnő lakossági tiltakozások során alkalmazott túlzott erőszakot és a szudáni hatóságok általi folyamatos elnyomást, amely továbbra is aktivistákat és emberijog-védőket, valamint ügyvédeket, tanárokat, diákokat és orvosokat vesz célba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a szudáni kormányt, hogy vessen véget a halálos kimenetelű erőszaknak, az önkényes letartóztatásoknak és a békés tüntetők őrizetbe vételének, valamint hogy akadályozza meg a további vérontást és a kínzások alkalmazását; hangsúlyozza, hogy valamennyi bűnüldöző és biztonsági testületnek a kormány közvetlen ellenőrzése alatt kell eljárnia, összhangban Szudán alkotmányos és nemzetközi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | részvétét fejezi ki a lakossági tiltakozások kezdetekor induló erőszak áldozatainak és azok családjának; |
| --- | --- |

3.

| 4. | követeli a Szaharov-díjas Szálih Mahmúd Oszmán azonnali és feltételek nélküli szabadon bocsátását, és nyomatékosan felszólítja a szudáni kormányt, hogy biztosítsanak számára sürgős orvosi ellátást, és akadálytalan hozzáférést ügyvédjéhez és családjához; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a szudáni kormányt, hogy tartsa tiszteletben a lakosság azon jogát, hogy hangot adjon aggodalmainak, és tegye lehetővé a szudáni emberijog-védők számára, hogy korlátozások és megtorlások nélkül jogszerűen végezhessék munkájukat az emberi jogok védelmében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | különösen aggódik a szudáni hatóságok által 2018. december 23-án letartóztatott 32 dárfúri származású egyetemi hallgató sorsa miatt, akiket a médiában is közszemlére tettek, és akiket állítólag azzal vádolnak, hogy Izraelben képezték ki őket, és őket okolják a tiltakozások folytatódásáért; |
| --- | --- |

6.

| 7. | követeli, hogy a szudáni kormány haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássa szabadon valamennyi emberijog-védőt, újságírót, politikai ellenzéki vezetőt és más olyan tiltakozót, akit jelenleg vádemelés és tárgyalás nélkül tartanak fogva, és a bíróság elé állított személyek számára teljes körűen biztosítsa a jogi képviselethez való hozzáférést; felszólítja a szudáni kormányt, hogy adjon számot e személyek hollétéről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a szudáni kormányt, hogy haladéktalanul vizsgálja ki a rendőrség és a NISS által letartóztatott emberekkel szembeni kínzásokra, bántalmazásokra, önkényes fogva tartásra és túlzott erőszakra vonatkozó valamennyi állítást, ideértve a szükséges orvosi kezelés megtagadását is, és tisztességes bírósági eljárás keretében számoltassa el a felelősöket annak érdekében, hogy az eredményeket nyilvánosságra hozza, és a felelősöket a nemzetközi normákkal összhangban felelősségre vonja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a szabad, független és pártatlan média, amelyben a nyílt vita kulcsszerepet tölt be, a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme; felhívja az Uniót, hogy fokozottan törekedjen a véleménynyilvánítás szabadságának külső politikái és eszközei révén való előmozdítására, többek között Szudánban is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | követeli az internethez való hozzáférésre vonatkozóan bevezetett korlátozások és a véleménynyilvánítás szabadságának az újságok cenzúrázása révén való korlátozása haladéktalan megszüntetését, és nyomatékosan felszólítja Szudánt, hogy hajtson végre reformokat a véleménynyilvánítás szabadságának garantálása érdekében, alkotmányos kötelezettségeivel és nemzetközi kötelezettségvállalásaival, többek között az első ízben 2005. június 25-én, Luxembourgban módosított Cotonoui Megállapodással összhangban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatosnak tartja a keresztények, más vallásúak és nem hívők állam által jóváhagyott üldözését, valamint a templomok bezáratását és lerombolását; ismételten leszögezi, hogy a gondolat, a vallás és a meggyőződés szabadsága egyetemes emberi jog, amelyet mindenhol és mindenki esetében meg kell védeni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a választási naptár fenntartásának fontosságát, ugyanakkor aggodalommal állapítja meg, hogy megkezdődött a szudáni alkotmány megváltoztatására irányuló folyamat annak lehetővé tétele érdekében, hogy al-Basír elnök még egyszer elnökjelöltként indulhasson; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten kéri, hogy al-Basír elnök tegyen eleget a nemzetközi jognak, összhangban azon egyezményekkel és szerződésekkel, amelyeknek kormánya is részes fele; támogatja továbbá az NBB szerepét a vele szemben háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és népirtás miatt emelt vádak kivizsgálásában; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet Sztilianidesz biztos 2018. május 31-én, az Európai Parlamentben tett nyilatkozatára, amelyben kifejtette, hogy az Unió továbbra is élni fog a rendelkezésére álló különböző eszközökkel a szudáni nők és lányok emberi jogainak előmozdítása és védelme érdekében, többek között a minőségi oktatáshoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésük javítása és jogaik közösségeken belüli tudatosítása révén, különösen az olyan káros gyakorlatok visszaszorítása érdekében, mint amilyen a női nemi szervek megcsonkítása; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nyomatékosan felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő) és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a „migrációkezelési” és a terrorizmusellenes intézkedések ne veszélyeztessék az emberi jogok támogatását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Unió és egyes tagállamok Szudánnal folytatott migrációügyi együttműködését a rezsim ürügyként használja arra, hogy növelje az emberek ellenőrzésére és elnyomására való képességét, például – többek között a határokon – a megfigyelési képességek megerősítése révén, valamint – például biometrikus – felszerelések biztosítása révén; felhívja ezért az Uniót és tagállamait, hogy biztosítsanak teljes átláthatóságot a biztonság területére vonatkozó, Szudán részvételével zajló projektek tekintetében, ideértve valamennyi tervezett tevékenységet és az uniós és nemzeti finanszírozás kedvezményezettjeit is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten felszólít a belső elnyomásra használt vagy használható bármely biztonsági berendezés, többek között az internetes felügyeleti technológiák olyan államok – például Szudán – részére történő kivitelének, értékesítésének, frissítésének és karbantartásának uniós szintű betiltására, amelyek ember jogi megítélése aggodalmakra ad okot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének a továbbra sem szűnő tiltakozásokkal kapcsolatban tett nyilatkozatát; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy nyilvánosan ítélje el az ijesztő szudáni helyzetet, és használjon fel minden rendelkezésére álló befolyásolási eszközt arra, hogy a szudáni hatóságokat rászorítsa a még mindig folyó erőszak és elnyomás, tömeges letartóztatások és öldöklések beszüntetésére, valamint ösztönözze őket arra, hogytartsák tiszteletben a nemzetközi normákat és jogszabályokat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza az Unió elkötelezettségét a humanitárius segítségnyújtás és a szudáni civil társadalmi szervezetek támogatása iránt, és arra ösztönzi az Uniót és tagállamait, hogy folytassák erőfeszítéseiket e területeken; nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Fejlesztési Alap keretén belül fokozza a szudáni emberijog-védőknek és civil társadalmi szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Szudán kormányának, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0233.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0080.

(3)  HL C 356., 2018.10.4., 50. o.

(4)  HL C 215., 2018.6.19., 33. o.

(5)  Steve H. Hanke, a Johns Hopkins Egyetem professzorának számítása szerint. https://allafrica.com/stories/201807230267.html

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/114

---

P8_TA(2019)0036

2017. évi éves jelentés az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az EBB pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló, 2017. évi éves jelentésről (2018/2151(INI))

(2020/C 411/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2017. évi tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2017. évi tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel az EBB 2017. évi pénzügyi jelentésére és 2017. évi statisztikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2017. évi pénzügyi jelentésére és 2017. évi statisztikai jelentésére,

| — | tekintettel a 2017. évi fenntarthatósági jelentésre, az EU-n belüli EBB-műveletek hárompilléres értékeléséről szóló 2017. évi jelentésre és az Európai Beruházási Bank EU-n kívüli eredményeiről szóló 2017. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. évi fenntarthatósági jelentésre, az EU-n belüli EBB-műveletek hárompilléres értékeléséről szóló 2017. évi jelentésre és az Európai Beruházási Bank EU-n kívüli eredményeiről szóló 2017. évi jelentésre,

| — | tekintettel a Számvizsgáló Bizottság 2017. évről szóló éves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvizsgáló Bizottság 2017. évről szóló éves jelentéseire,

| — | tekintettel az EBB 2017. évi átláthatósági politikájának végrehajtásáról szóló jelentésre és a 2017. évi vállalatirányítási jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2017. évi átláthatósági politikájának végrehajtásáról szóló jelentésre és a 2017. évi vállalatirányítási jelentésre,

| — | tekintettel az európai ombudsmannak az Európai Beruházási Bank átláthatósági politikáját érintő állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos 1316/2016/TN ügyben hozott határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsmannak az Európai Beruházási Bank átláthatósági politikáját érintő állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos 1316/2016/TN ügyben hozott határozatára (1),

| — | tekintettel a panasztételi mechanizmus felülvizsgálatára, amelyre az európai ombudsmannak az Európai Beruházási Bank átláthatósági politikáját érintő állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos 1316/2016/TN ügyben hozott határozata nyomán került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a panasztételi mechanizmus felülvizsgálatára, amelyre az európai ombudsmannak az Európai Beruházási Bank átláthatósági politikáját érintő állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos 1316/2016/TN ügyben hozott határozata nyomán került sor,

| — | tekintettel az EBB megfelelés-ellenőrzési irodájának 2017. évi tevékenységi jelentésére és az EBB-csoport csalás elleni tevékenységeiről szóló 2017. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB megfelelés-ellenőrzési irodájának 2017. évi tevékenységi jelentésére és az EBB-csoport csalás elleni tevékenységeiről szóló 2017. évi jelentésre,

| — | tekintettel az EBB-csoport 2017–2019 közötti időszakra készített operatív tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB-csoport 2017–2019 közötti időszakra készített operatív tervére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. és 9. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint annak az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvére és a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 28. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint annak az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvére és a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló 28. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a Parlamentnek az EBB 2015. évi pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló éves jelentésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (2), valamint az EBB 2016. évi pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló éves jelentésről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamentnek az EBB 2015. évi pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló éves jelentésről szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (2), valamint az EBB 2016. évi pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló éves jelentésről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EBB 2007 és 2013 közötti külső megbízatásáról szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (4) és az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló, 2014. április 16-i 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2007 és 2013 közötti külső megbízatásáról szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (4) és az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló, 2014. április 16-i 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel „az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) időtartamának meghosszabbításáról, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetéséről szóló, 2016. szeptember 14-i bizottsági munkadokumentumra (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 és SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) időtartamának meghosszabbításáról, továbbá az említett alapot és az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot érintő technikai javítások bevezetéséről szóló, 2016. szeptember 14-i bizottsági munkadokumentumra (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 és SWD(2016)0298),

| — | tekintettel az Ernst & Young 2016. november 8-i ad hoc ellenőrzésére az (EU) 2015/1017 rendelet (ESBA-rendelet) alkalmazása vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ernst & Young 2016. november 8-i ad hoc ellenőrzésére az (EU) 2015/1017 rendelet (ESBA-rendelet) alkalmazása vonatkozásában,

| — | tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garanciaalapjának 2017. évi kezeléséről szóló, 2018. május 28-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0345), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garanciaalapjának 2017. évi kezeléséről szóló, 2018. május 28-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0345),

| — | tekintettel az EBB-nek az ESBA-ról készített, 2018. júniusi operatív értékelő jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB-nek az ESBA-ról készített, 2018. júniusi operatív értékelő jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) uniós garanciájának felhasználásáról és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garanciaalapjának működéséről készített, 2018. június 29-i átfogó jelentésre (COM(2018)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) uniós garanciájának felhasználásáról és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garanciaalapjának működéséről készített, 2018. június 29-i átfogó jelentésre (COM(2018)0497),

| — | tekintettel az Európai Bizottság, az Európai Számvevőszék és az Európai Beruházási Bank között létrejött, 2016. szeptemberi háromoldalú megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság, az Európai Számvevőszék és az Európai Beruházási Bank között létrejött, 2016. szeptemberi háromoldalú megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az uniós pénzügyek jövője: Az uniós költségvetés működésének reformja” című, 2018. februári tájékoztatójára, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos, 2018. júliusi tájékoztatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az uniós pénzügyek jövője: Az uniós költségvetés működésének reformja” című, 2018. februári tájékoztatójára, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos, 2018. júliusi tájékoztatójára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0479/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0479/2018),

| A. | mivel az EBB feladata a tagállamok integrációjához, kiegyensúlyozott fejlődéséhez, valamint gazdasági és társadalmi kohéziójához való hozzájárulás azáltal, hogy jelentős mennyiségű forrást teremt a tőkepiacokon, és azokból kedvező feltételekkel hitelt nyújt az Unió szakpolitikai célkitűzéseit támogató projektekhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az EBB feladata a tagállamok integrációjához, kiegyensúlyozott fejlődéséhez, valamint gazdasági és társadalmi kohéziójához való hozzájárulás azáltal, hogy jelentős mennyiségű forrást teremt a tőkepiacokon, és azokból kedvező feltételekkel hitelt nyújt az Unió szakpolitikai célkitűzéseit támogató projektekhez;

| B. | mivel a két egymást követő tőkeemelés, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) kezelésén keresztül az európai beruházási terv végrehajtásában játszott meghatározó szerepe révén az EBB kulcsszereplője az uniós szintű gazdasági helyreállítási törekvéseknek; |
| --- | --- |

B.

mivel a két egymást követő tőkeemelés, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) kezelésén keresztül az európai beruházási terv végrehajtásában játszott meghatározó szerepe révén az EBB kulcsszereplője az uniós szintű gazdasági helyreállítási törekvéseknek;

| C. | mivel az EBB-nek hozzá kell járulnia az inkluzív növekedéshez, a fenntartható és minőségi foglalkoztatáshoz, valamint az egyenlőtlenségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBB-nek hozzá kell járulnia az inkluzív növekedéshez, a fenntartható és minőségi foglalkoztatáshoz, valamint az egyenlőtlenségek csökkentéséhez;

| D. | mivel a különféle ágazatokban végzett rendszeres és alapos igényfelmérés létfontosságú egyrészt a különböző régiókban fennálló beruházási hiányok és korlátok feltárásához, másrészt pedig a növekedési és munkahelyteremtési lehetőségek azonosításához, a 2015-ös Párizsi Megállapodás céljaihoz való további hozzájáruláshoz, valamint a piaci hiányosságok jellegének és méretének helyes meghatározásához a meglévő externáliáktól, illetve az ágazati és területi fejlesztési igényektől függően; |
| --- | --- |

D.

mivel a különféle ágazatokban végzett rendszeres és alapos igényfelmérés létfontosságú egyrészt a különböző régiókban fennálló beruházási hiányok és korlátok feltárásához, másrészt pedig a növekedési és munkahelyteremtési lehetőségek azonosításához, a 2015-ös Párizsi Megállapodás céljaihoz való további hozzájáruláshoz, valamint a piaci hiányosságok jellegének és méretének helyes meghatározásához a meglévő externáliáktól, illetve az ágazati és területi fejlesztési igényektől függően;

| E. | mivel az EBB-nek a közpénzek bevonásában játszott szerepe nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az Unió képes legyen reagálni az új gazdasági és környezeti tendenciákra, kockázatokra és a geopolitikai bizonytalanságokra, illetve alkalmazkodni azokhoz, egyúttal bővítve és erősítve az EBB-csoport kockázatfelügyeleti és prudenciális kockázatkezelési tevékenységét; |
| --- | --- |

E.

mivel az EBB-nek a közpénzek bevonásában játszott szerepe nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az Unió képes legyen reagálni az új gazdasági és környezeti tendenciákra, kockázatokra és a geopolitikai bizonytalanságokra, illetve alkalmazkodni azokhoz, egyúttal bővítve és erősítve az EBB-csoport kockázatfelügyeleti és prudenciális kockázatkezelési tevékenységét;

| F. | mivel az utóbbi években jelentős változások történtek az EBB-csoport tevékenységének jellegében, volumenében, kockázati profiljában és összetettségében az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) révén, és a tendencia egyrészt az ESBA keretében nyújtott uniós garanciával fedezett, kisebb léptékű műveletek számának növekedése, másrészt pedig az Európai Bizottság nevében kezelt megbízatások és a nyújtott tanácsadó szolgáltatások körének jelentős bővülése irányába mutat; |
| --- | --- |

F.

mivel az utóbbi években jelentős változások történtek az EBB-csoport tevékenységének jellegében, volumenében, kockázati profiljában és összetettségében az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) révén, és a tendencia egyrészt az ESBA keretében nyújtott uniós garanciával fedezett, kisebb léptékű műveletek számának növekedése, másrészt pedig az Európai Bizottság nevében kezelt megbízatások és a nyújtott tanácsadó szolgáltatások körének jelentős bővülése irányába mutat;

| G. | mivel a brexit hatással lesz az EBB tőkehelyzetére, tőkemegfelelésére és a közeljövőben várható hitelezési kapacitására; |
| --- | --- |

G.

mivel a brexit hatással lesz az EBB tőkehelyzetére, tőkemegfelelésére és a közeljövőben várható hitelezési kapacitására;

| H. | mivel az EBB-nek hozzáadott értéket kell teremtenie, biztosítva a legmagasabb szintű feddhetetlenséget és jó kormányzást, tekintettel különösen az európai ombudsmannak az Európai Beruházási Bank átláthatósági politikáját érintő állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos 1316/2016/TN ügyben hozott határozatában (7) megállapítottakra, továbbá a legmagasabb szintű átláthatóság és elszámoltathatóság mellett, összhangban az érvényben lévő bevált banki gyakorlattal; |
| --- | --- |

H.

mivel az EBB-nek hozzáadott értéket kell teremtenie, biztosítva a legmagasabb szintű feddhetetlenséget és jó kormányzást, tekintettel különösen az európai ombudsmannak az Európai Beruházási Bank átláthatósági politikáját érintő állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos 1316/2016/TN ügyben hozott határozatában (7) megállapítottakra, továbbá a legmagasabb szintű átláthatóság és elszámoltathatóság mellett, összhangban az érvényben lévő bevált banki gyakorlattal;

| I. | mivel az EBB-nek állandó prioritásként kell kezelnie a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a káros adózási gyakorlatok valamennyi formája elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

I.

mivel az EBB-nek állandó prioritásként kell kezelnie a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a káros adózási gyakorlatok valamennyi formája elleni küzdelmet;

| J. | mivel 2017. december 31-én az Európai Beruházási Alap (EBA) részvényeseinek köre az EBB-t (58,5 %), az Unió képviseletében az Európai Bizottságot (29,7 %) és 32 pénzügyi intézményt (11,8 %) foglalt magában; mivel az EBA műveleteinek többségét jelenleg harmadik felekkel kötött konkrét megbízási megállapodások keretében finanszírozzák. |
| --- | --- |

J.

mivel 2017. december 31-én az Európai Beruházási Alap (EBA) részvényeseinek köre az EBB-t (58,5 %), az Unió képviseletében az Európai Bizottságot (29,7 %) és 32 pénzügyi intézményt (11,8 %) foglalt magában; mivel az EBA műveleteinek többségét jelenleg harmadik felekkel kötött konkrét megbízási megállapodások keretében finanszírozzák.

Az EBB szerepe a stratégiai közberuházások hozzáadott értékének biztosításában

| 1. | rámutat, hogy a legkiszolgáltatottabb helyzetű tagállamokban és kohéziós országokban még mindig a válság előtti szinten álló különféle ágazatokban a beruházási hiányok áthidalásához továbbra is szükség van a közberuházásokra, a válságból való kilábalás folytatása és az Unióban a hosszú távú és fenntartható növekedés, foglalkoztatás és kohézió ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy az EBB összesített jegyzett tőkéje 243 milliárd EUR; megjegyzi, hogy az EBB részvényesei között szerepel valamennyi tagállam, és hogy a tagállamok arra is kötelezettséget vállaltak, hogy a befizetett tőke mellett kérésre további tőkét biztosítanak; rámutat, hogy a négy legnagyobb részvényes Németország, Franciaország, Olaszország és az Egyesült Királyság, egyenként 39,14 milliárd EUR-s, azaz 16,11 %-os részesedéssel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az EBB működési stratégiája szerint célja az olyan európai stratégiai célkitűzések támogatása, mint például az EU versenyképességének helyreállítása, a hosszú távú gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése, a környezet védelme és az energetikai átállás előmozdítása az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az éghajlatváltozás mérséklését célzó projektek finanszírozása révén, az Unió fiatalabb nemzedéke előtt álló foglalkoztatási válság kezelése, az infrastrukturális projektek támogatása és a migráció okainak enyhítéséhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az EBB pénzügyi szempontból fontos szerepet tölt be, így jelentős eredményeket érhet el az Unión belüli egyenlőtlenségek csökkentésében, továbbá felhívja az EBB-t, hogy a hangsúlyt az olyan beruházásokra helyezze, amelyek hozzájárulnak a 2015-ös Párizsi Megállapodás céljaihoz, növelik a versenyképességet és az esélyegyenlőséget, és támogatják a kohéziós politikát a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az EBB-t, hogy továbbra is dolgozzon a rendszeresen felmerülő beruházási hiányok és a jelenlegi strukturális piaci hiányosságok áthidalásán a kiadások holisztikus, közép- illetve hosszú távú megtervezése révén, elősegítve a nemzeti szintű társfinanszírozást és a beruházási terveket többek között az Unió azon régiói és települései esetében, ahol alacsony jövedelemszint jellemző, és a beruházások nagyobb akadályokba ütköznek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az EBB prioritásainak a 2017–19 közötti időszakra szóló cselekvési tervben az intelligens és fenntartható fejlődésre irányuló Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek hatékony végrehajtására kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EBB hitelezési feltételeinek elő kell segíteniük az Unió peremterületeinek fejlődését a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításával; felhívja az EBB-t, hogy jelentősen erősítse a projektek jóváhagyása előtt a helyi és regionális hatóságoknak nyújtott technikai segítségnyújtás és pénzügyi szakértelem biztosítására vonatkozó rendelkezéseket a hozzáférhetőség javítása és valamennyi tagállam – különösen a jóváhagyott projektek esetében alacsonyabb sikerarányt mutatók – bevonása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ösztönzi az EBB-t, hogy alakítson ki fenntartható pénzügyi, illetve finanszírozási konstrukciókat és olyan támogató beruházási környezetet, amely tükrözi az Unió kötelezettségvállalásait és szakpolitikai céljait, ezzel elősegítve az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és innovációt, továbbá erősítve az EBB-beruházások szociális és környezeti dimenzióját a beruházási hiány áthidalása révén a szociális ágazatban, valamint az infrastrukturális biztonság tekintetében; felszólítja az EBB-t, hogy a nagyszabású infrastrukturális projektek esetében vegye figyelembe a környezeti hatással kapcsolatos összes releváns kockázatot, és csak azokat a projekteket finanszírozza, amely bizonyított hozzáadott értéket teremtenek a helyi lakosság számára, környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból egyaránt; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben fontos a korrupció és a csalás esetleges kockázatainak szigorú nyomon követése, valamint a finanszírozandó projektekre vonatkozó alapos előzetes és utólagos értékelések végzése; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ösztönzi az EBB-t, hogy folyamatosan tájékoztassa az érdekelt feleket a pénzügyi lehetőségekről, és szükség esetén nyújtson megfelelő tanácsadó szolgáltatásokat annak ellenére is, hogy az EBB eszközeit a kereslet határozza meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépésével kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalások keretében részletes intézkedéseket kell kidolgozni az Egyesült Királyság EBB-vel szemben fennálló valamennyi kötelezettsége tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az EBB célkitűzései megvalósítására való képessége ne csökkenjen; |
| --- | --- |

10.

Beruházások előmozdítása a kulcsfontosságú stratégiai területeken

| 11. | megállapítja, hogy az EBB 2017. évi pénzügyi jelentése szerint a Bank 2017-ben 69,9 milliárd EUR értékben helyezett ki hitelt (62,6 milliárd EUR-t az Unióban és 7,3 milliárd EUR-t az Unión kívül), amely az előző öt évhez (2013–2016) képest alacsonyabb összeg, hiszen 70 milliárd EUR alá csökkent, ugyanakkor még mindig az EBB operatív tervében előirányzott 10 %-os rugalmassági határon belül van; továbbá rámutat a hitelállomány egészének stabilitására és minőségére, tekintve, hogy az értékvesztett hitelszerződések aránya 0,3 %, a 2016. évhez hasonlóan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy az Európai Unió garanciát nyújt az EBB-nek, ami szokásos a tagállamok által a közcélok elérése érdekében kijelölt pénzügyi intézmények esetében; rámutat azonban, hogy a helyzet a legfelelősségteljesebb hitelpolitikát teszi szükségessé annak érdekében, hogy a forrásokat hatékonyan költsék el az Unió egésze, a tagállamok és a közérdek szempontjából; felhívja a fejlesztési megbízatás alapján dolgozó EBB-t, hogy biztosítsa jobban környezetvédelmi és szociálpolitikai céljainak és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak tiszteletben tartását, beleértve a társfinanszírozott projekteket, illetve a befektetési alapokhoz és a magántőkealapokhoz való hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az összes Unión belüli EBB-beruházás 80 %-a a tagállamok felébe irányult, míg a fennmaradó 14 tagállamba csupán a beruházások 10 %-a; továbbá megismétli, hogy három tagállam a beruházások 16, 15, illetve 11 %-ában részesült; kéri az EBB-t, hogy a beszámolójában szereplő felosztásba foglaljon bele információkat a saját beruházási felmérése (EIBIS) szerinti alacsony, illetve magas jövedelmű régiókba irányuló beruházásairól, továbbá az EU hátrányosabb helyzetű régióiban fennálló beruházási hiányok és korlátok felszámolásának lehetséges hatásairól; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az EBB-t, hogy vizsgálja meg újra az egy főre jutó beruházásokra vonatkozó becsléseit és ennek alapján a tagállamok rangsorát, mivel a frissített számadatok azt jelzik, hogy a rangsor általánosságban a tagállamok által kapott abszolútértékek szerinti rangsornak felel meg; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja ezenkívül, hogy az EBA 2017-re vonatkozó éves jelentése alapján az EBA 2017-ben összesen 9,3 milliárd EUR értékű ügyletet írt alá, szemben a 2016. évi 9,45 milliárd EUR-val, és 35,4 milliárd EUR összegű finanszírozást biztosított európai kkv-k és közepes tőkeértékű vállalatok támogatására; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi, hogy az EBB-csoport által a 2017. évben, közpolitikai céljainak támogatása érdekében az Unión belül, illetve azon kívül nyújtott finanszírozás összege i. 13,8 milliárd EUR volt az innováció és készségek, ii. 18 milliárd EUR az infrastruktúra, iii. 16,7 milliárd EUR a környezettel kapcsolatos projektek és iv. 29,6 milliárd EUR a kkv-k és közepes tőkeértékű vállalatok tekintetében; hangsúlyozza, hogy a helyi és a nemzeti gazdaság szempontjából vett hatásuk és fontosságuk miatt a kkv-k, az induló vállalkozások, a kutatás, az innováció, a digitális gazdaság és az energiahatékonyság területén történő beruházások a leginkább elengedhetetlen tényezők az EU gazdasági fellendülésének és a minőségi munkahelyek létrehozásának előmozdításában; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy 2017-ben az EBB hitelezési volumene az Unión belül 18,24 milliárd EUR volt a gazdasági és szociális kohézió horizontális célkitűzése esetében, és az e célkitűzésre meghatározott 30 %-os beruházási arányhoz képest a Bank 29,6 %-ot ért el; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy az EBB teljes finanszírozásának 25 %-át az éghajlatváltozással kapcsolatos projektekre kötötte le, és ez az arány 2020-ig 35 %-ra fog nőni; rámutat, hogy ezt a tendenciát pozitívan kell értékelni, megjegyezve, hogy a támogatott projekteknek nemcsak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, hanem pénzügyi szempontból is hatékonynak kell lenniük; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi, hogy az Unión belül 16,58 milliárd EUR-t fordítottak az éghajlat-politikai fellépéssel kapcsolatos horizontális célkitűzésre, amelynek révén az EBB hozzájárult a 2015-ös Párizsi Megállapodáshoz való igazodáshoz és a globális fenntartható fejlődéshez; ösztönzi az EBB-t, hogy továbbra is töretlen lendülettel dolgozzon ezen a területen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az EBB az iránti elkötelezettségét, hogy tevékenységét 2020-ig összhangba hozza a 2015-ös Párizsi Megállapodással; a nemrégiben készült IPCC-jelentés tükrében felhívja az EBB-t, hogy vizsgálja felül éghajlat-stratégiáját abból a célból, hogy azt összhangba hozza az 1,5 oC-os globális felmelegedési célkitűzéssel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ösztönzi az EBB-t hogy erősítse jelenlétét és tevékenységeit a nyugat-balkáni országokban, mivel azok stratégiai jelentőséggel bírnak az EU számára, és a régióban létfontosságú a hitelezési és beruházási tevékenységek fellendítése; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megállapítja, hogy az EBB energetikai hitelezési kritériumainak felülvizsgálata folyamatban van; elvárja, hogy ez a felülvizsgálat igazodjon a 2015-ös Párizsi Megállapodáshoz; megismétli az EBB-hez intézett azon felhívását, hogy a hitelnyújtás során az energiahatékony, kis léptékű, decentralizált, megújuló energiaforrásokból történő energiatermelést helyezze előtérbe, és mutasson be ambiciózus tervet a fosszilis tüzelőanyagokra épülő projektek finanszírozásának megszüntetésére vonatkozóan; felhívja az EBB-t, hogy törekedjen az éghajlat-politikai fellépés vezető szereplőjévé válni, növelje a megújulóenergia-, illetve energiahatékonysági ágazatba való beruházásait, és ezt a célt kezelje prioritásként energetikai hitelezési kritériumainak felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ezzel összefüggésben üdvözli az EBB-nek az éghajlatvédelmi kötvények kibocsátásában játszott szerepét (4,29 milliárd EUR, szemben a 2016. évi 3,8 milliárd EUR-val), ami összhangban áll a Bank éghajlat-politikai fellépésben való szerepvállalásával, amelynek célja, hogy ösztönözze az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokból folytatott kis volumenű energiatermelésbe való, jelentős helyi és regionális hatású beruházásokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | azon a véleményen van, hogy az EBB-nek tovább kell növelnie szerepét a fenntartható fejlődés elérésében, és hogy az éghajlat-politikai fellépésnek elsősorban a tiszta közlekedésre és energiatermelésre, az energiafogyasztás csökkentésére (a fűtés, a szállítás és a gyártás területén), a tiszta ipari termelésre és a fenntartható mezőgazdaságra, vízkezelésre és vízellátásra, valamint általában a környezeti átmenetre kell összpontosítania; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet rá, hogy a kkv-k alkotják az európai gazdaság gerincét, ezért felszólítja az EBB-t, hogy hidalja át a hitelhez való hozzáférésük hiányát a meglévő programok – mint például az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – javítása és a számukra elkülönített források növelése révén; felhív az EBB-forrásokat folyósító közvetítő bankokkal szembeni, kkv-kra és mikrovállalkozásokra vonatkozó proaktívabb szabályozási követelmények kidolgozására; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy az EBB-nek az uniós vállalkozásoknak külföldön nyújtott támogatás során megfelelően figyelembe kell vennie az EU kereskedelmi stratégiáját, ideértve a meglévő és jövőbeli szabadkereskedelmi, szolgáltatási és beruházási megállapodásokat is; rámutat, hogy ebben az összefüggésben az EBB-nek különösen figyelembe kell vennie az európai kkv-k nemzetközivé válásának követelményeit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy az EBB teljes hitelnyújtási tevékenységének egy része az Unió területén kívüli műveleteket szolgál; megjegyzi, hogy szoros koordinációra és komplementaritásra van szükség az EBB külső hitelezési tevékenységei és az EU külső beruházási terve között; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismeri az EBB annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy hozzájáruljon a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez és a migrációval kapcsolatos globális kihívások kezeléséhez, többek között az éghajlatvédelmi kötvények bevezetése révén, az ENSZ 17 fenntartható fejlesztési céljának finanszírozása érdekében; |
| --- | --- |

28.

Az EBB pénzügyi műveleteinek teljesítménye

| 29. | megelégedéssel nyugtázza a Számvizsgáló Bizottság azon következtetését, hogy az EBB igazgatótanácsa által elfogadott pénzügyi beszámoló hitelesen tükrözi a Bank 2017. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetét, valamint 2017. évi működési eredményét és pénzforgalmát az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megismétli azonban az EBB éves jelentésére vonatkozó kérését, és felhívja az EBB-t, hogy nyújtson be átfogóbb, részletesebb és harmonizáltabb éves tevékenységi jelentést, és jelentősen javítsa az információk bemutatását úgy, hogy részletes és megbízható lebontásokat közöl az adott évre jóváhagyott, aláírt és kiosztott beruházásokról és a bevont finanszírozási forrásokról (saját források, ESBA, központilag irányított uniós programok stb.), valamint a kedvezményezettekről (tagállamok, közszféra vagy magánszektor, közvetítők vagy közvetlen kedvezményezettek), a támogatott ágazatokról és az utólagos értékelések eredményeiről; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tudomásul veszi a Bank által 2017-ben aláírt új, speciális tevékenységek volumenét, amelyek magasabb kockázati profilú projekteket jelentenek, és értékük 18,0 milliárd EUR (2016-ban 13,1 milliárd EUR), amelyből 2,7 milliárd EUR-t az EBB saját kockázatára nyújtott, a fennmaradó 15,3 milliárd EUR fedezetét pedig portfólió-hitelkockázatot mérséklő intézkedésekkel biztosították; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tudomásul veszi az Unión kívül 2017-ben megvalósult 26 projekttel kapcsolatban közölt eredményeket, amelyek a külső fellépésekre vonatkozó eredménymérési keret (REM) szerinti értékelés alapján nem csupán várható, hanem elért eredménynek minősülnek; megjegyzi azonban, hogy az Unión belüli tevékenységeket illetően kizárólag a 2017-ben aláírt új műveletek lehetséges hatásáról és várható eredményeiről mellékeltek információkat a hárompilléres értékelés (3PA) alapján; ismételten felhívja a Bankot, hogy mellékeljen információkat az Unióban megvalósult projektek által elért eredményekről, és ennek érdekében szükség esetén módosítsa a 3PA értékelést; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy finomítani kell az EBB addicionalitásának mértékére vonatkozó ellenőrzési kritériumokat az EBB-finanszírozás célirányosabbá tétele, a kettős finanszírozás elkerülése és minden lehetséges szinergia megtalálása érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ösztönzi az EBB-n belüli teljesítménykultúra fokozatos fejlesztéssel történő előmozdítását, különösen az EBB fő tevékenységének hatását jelző horizontális teljesítménymutatók szűkítése érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja az EBB-t, hogy rendszeresen mutasson be bizonyítékokat a kimenetel, a hatások és az eredmények fenntarthatóságára vonatkozóan, releváns és naprakész mutatószámokkal; úgy véli, hogy fontos javítani az eredménytábla mutatószámainak megfelelőségét és relevanciáját, nem csupán az eredmények és a hatás nagyságrendjének érzékeltetése, hanem a hatékonyabb beavatkozási módok megtalálása érdekében is; |
| --- | --- |

35.

| 36. | azon a véleményen van, hogy a beruházás tényleges szintjén kívül foglalkozni kell a tartóssággal is, azaz hogy a projektből származó környezeti, pénzügyi, gazdasági vagy szociális jellegű (közvetlen vagy közvetett) előnyök mennyire maradnak fenn hosszú távon a projekt lezárulása után; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli, hogy az EBB elfogadta a 2017 decemberében jóváhagyott kizárási politikát, és szorgalmazza, hogy ezt az eszközt szigorúan alkalmazzák azon ügyfelek kizárása érdekében, amelyek az EBB-finanszírozással kapcsolatos korrupt gyakorlatokban vagy csalásban közreműködnek; |
| --- | --- |

37.

Az ESBA-val kapcsolatos fejlemények

| 38. | tudomásul veszi, hogy 2017 végén az EBB-csoport (az EBB és az EBA) az ESBA keretében 606 finanszírozási műveletet írt alá összesen 37,4 milliárd EUR értékben, és hogy e műveletek várhatóan 207,3 milliárd EUR bevonását eredményezik a 28 tagállamban és az ESBA-rendeletben rögzített valamennyi célkitűzésre kiterjedően, a főbb ágazatok közötti alábbi megoszlás szerint: 30 % a kkv-k, 24 % a kutatás-fejlesztés és innováció, 21 % az energiaágazat, 10 % a digitális fejlesztések, 8 % a közlekedés, 4 % a szociális infrastruktúra és 4 % a környezetvédelem és az erőforrás-hatékonyság területén; sürgeti az EBB-t, hogy csökkentse minimálisra a nagy szén-dioxid-kibocsátású ágazatokra és projektekre irányuló beruházásait, és növelje a környezet és az erőforrás-hatékonyság javítására irányuló beruházásai arányát; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megállapítja, hogy 2017. december 31-én az EBB az infrastrukturális és innovációs keret (IIW) részeként 278 finanszírozási műveletet írt alá összesen 27,4 milliárd EUR értékben, amelyek várhatóan 131,4 milliárd EUR bevonását eredményezik 27 tagállamban, az EBA pedig a kkv-keret (SMEW) részeként 305 pénzügyi közvetítővel írt alá műveleteket, amelyek keretében összesen közel 10 milliárd EUR értékben nyújt finanszírozást, és ezek várhatóan 76 milliárd EUR bevonását eredményezik az EU 28 tagállamában; megjegyzi, hogy 2017 végére összesen 135 785 vállalkozás részesült ESBA-finanszírozásban a SMEW keretében, és 1,5 millió munkahely jött létre vagy részesült támogatásban; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megismétli, hogy az ESBA révén mozgósított tényleges beruházás csak a beruházási időszak végén lesz mérhető, figyelembe véve ugyanakkor, hogy az ESBA keretében 2017 végéig jóváhagyott és aláírt 606 ügylet becsült globális multiplikátorhatása 13,53x, ami némileg alacsonyabb az eredeti feltevésnél és az ESBA elindításakor meghatározott 15x célszámnál; megállapítja, hogy a multiplikátor referenciaértékeinek származtatásával kapcsolatos információk jelenleg az EBB osztályain belül elszórtan találhatók meg, és javasolja, hogy azokat gyűjtsék össze egyetlen dokumentumba; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy az Unió költségvetéséből nem került sor garancia lehívására műveletek meghiúsulása miatt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megállapítja, hogy az ESBA irányítóbizottsága által rögzített indikatív földrajzi koncentrációs határértéket – amely szerint a beruházási időszak végén az IIW-beruházások aránya (az aláírt műveletek alapján) bármely három tagállamban együttesen nem haladhatja meg a teljes ESBA-állomány 45 %-át – nem tartották be, mivel 2017. december 31-én a legtöbb aláírt művelettel rendelkező három tagállamban (Franciaország, Olaszország és Spanyolország) a műveletek az aláírt volumen mintegy 47 %-át tették ki; rámutat, hogy még van javítanivaló az ESBA-finanszírozás területi eloszlásának bővítése és a beruházási lehetőségekről szóló információk szélesebb körű terjesztése terén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tudomásul veszi az ESBA-ról szóló értékelést és annak azon megállapítását, hogy az ESBA-, illetve nem ESBA-finanszírozású különleges tevékenységek hasonló kockázati profilúak, valamint hogy az ESBA, az esb-alapok és a CEF keretében nyújtott támogatások kombinálása továbbra is kevésbé jellemző, ugyanakkor fennáll a kockázata annak, hogy az ESBA kiszorítja az esb-alapok pénzügyi eszközeit; arra számít, hogy az ESBA-értékelés által feltárt hiányosságok és kockázatok az ESBA 2.0 végrehajtásával meg fognak szűnni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli az átláthatóság javulását, amely abban nyilvánult meg, hogy az ESBA beruházási bizottságának határozatait és az irányítóbizottság által elfogadott dokumentumokat az ülések jegyzőkönyveivel együtt közzétették; |
| --- | --- |

44.

| 45. | támogatja az ESBA és a nemzeti fejlesztési bankok közötti szinergia javítását, mivel a nemzeti fejlesztési bankokkal való egyeztetés olyan rendszeres erőfeszítés, amely fokozhatja az ESBA eredményességét; |
| --- | --- |

45.

Emberi jogok

| 46. | felhívja az EBB-t, hogy dolgozzon ki egy emberi jogi stratégiát, és fokozza a projektszintű átvilágítást az emberi jogi vonatkozású kockázatok azonosítása és kezelése érdekében, valamennyi tevékenységében és projektjei teljes időtartama alatt; továbbá felhívja az EBB-t, hogy hozzon létre olyan hatékony mechanizmust, amelynek keretében az emberi jogi jogvédők biztonságosan jelezhetik a banknak a környezet romlását, illetve a konfliktus vagy megtorlás kockázatát; |
| --- | --- |

46.

Az átláthatóság és az elszámoltathatóság növelése az EBB vállalatirányítása és tevékenységei során

| 47. | tudomásul veszi a Számvizsgáló Bizottság 2017. pénzügyi évre vonatkozó, a kormányzótanácsnak készült éves jelentésében foglalt észrevételeket az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | annak fontossága, hogy az EBB hosszú távú pénzügyi ereje és fenntarthatósága biztosított legyen, és hogy megőrizze AAA besorolását a bizonytalan geopolitikai, gazdaságpolitikai, szabályozási és makrogazdasági környezet tükrében; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

annak fontossága, hogy az EBB hosszú távú pénzügyi ereje és fenntarthatósága biztosított legyen, és hogy megőrizze AAA besorolását a bizonytalan geopolitikai, gazdaságpolitikai, szabályozási és makrogazdasági környezet tükrében;

| b) | az EBB-csoport belső ellenőrzési és kockázatkezelési környezete felülvizsgálatának és javításának szükségessége, tekintettel a csoport tevékenységeinek változó méretére és növekvő összetettségére; |
| --- | --- |

b)

az EBB-csoport belső ellenőrzési és kockázatkezelési környezete felülvizsgálatának és javításának szükségessége, tekintettel a csoport tevékenységeinek változó méretére és növekvő összetettségére;

| c) | a bevált banki gyakorlat teljes körű végrehajtásának szükségessége, beleértve azokat a területeket is, ahol továbbra is komoly megfelelési hiányosságok mutatkoznak; |
| --- | --- |

c)

a bevált banki gyakorlat teljes körű végrehajtásának szükségessége, beleértve azokat a területeket is, ahol továbbra is komoly megfelelési hiányosságok mutatkoznak;

| d) | az EBB hiteljóváhagyási és kapcsolódó döntéshozatali folyamata átfogó felülvizsgálatának és azt követő átalakításának szükségessége, mivel a hitelbírálati és -jóváhagyási folyamat és annak ellenőrzési környezete a jelek szerint nem képes megbirkózni a jelenlegi üzleti igényekkel, és a szervezeti egységekre nagy nyomás nehezedik; |
| --- | --- |

d)

az EBB hiteljóváhagyási és kapcsolódó döntéshozatali folyamata átfogó felülvizsgálatának és azt követő átalakításának szükségessége, mivel a hitelbírálati és -jóváhagyási folyamat és annak ellenőrzési környezete a jelek szerint nem képes megbirkózni a jelenlegi üzleti igényekkel, és a szervezeti egységekre nagy nyomás nehezedik;

| 48. | a Számvizsgáló Bizottsággal együtt rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy az EBB még nem tett előrelépést az igazgatási bizottság egyes tagjai által jelenleg összevontan gyakorolt feladatkörökkel kapcsolatos, három egymást követő évben (2015, 2016 és 2017) jelzett aggályok kezelése terén; teljes mértékben helyesli és támogatja a Számvizsgáló Bizottság azon ajánlását, hogy az EBB igazgatási bizottsága valamennyi tagjának képesnek kell lennie objektív, kritikus és független módon eljárni, és hogy véget kell vetni a feladatkörök nem szokványos összevonásának, amilyen például az első és második vonalbeli védelmi tevékenységek felügyeletének egyidejű gyakorlása; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ezzel kapcsolatban kéri az EBB-t, hogy komolyan mérlegelje ezt az ajánlást, és gondoskodjon az igazgatási bizottságon belüli feladatkörök egyértelmű szétválasztásáról; üdvözli az EBB irányítási struktúrájának megváltoztatása céljából kezdeményezett reformot; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja az EBB-t, hogy szüntesse meg a meglévő hiányosságokat az érvényben lévő bevált banki gyakorlat keretrendszerében, és elvárja, hogy ez a keretrendszer 2018-ra teljesen működőképes legyen, mivel annak végrehajtása előfeltétele az EBB pénzügyi ereje és stabilitása megőrzésének; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aggasztónak tartja a Számvizsgáló Bizottság azon következtetését, hogy az ESBA végrehajtása kapcsán az EBB tevékenységeinek és kapacitásának, a harmadik felek nevében kezelt megbízatásoknak és a nyújtott tanácsadó szolgáltatások körének gyors bővülése nem feltétlenül járt együtt az üzleti struktúra vagy folyamatok megfelelő átalakításával; megjegyzi, hogy 2017-ben a Számvizsgáló Bizottság öt, 2015-ben és 2016-ban tett ajánlását tartotta fenn a belső ellenőrzési és kockázatkezelési környezetre vonatkozóan; felhívja az EBB-t, hogy kezelje kiemelt helyen ezen ajánlások végrehajtását, és gondoskodjon arról, hogy a belső folyamatok, a kiberbiztonság és a kockázatkezelés megfeleljen az EBB-csoporttal szemben támasztott új és növekvő igényeknek és kihívásoknak; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy az EBB-nek fokoznia kellene átláthatóságát, nem csupán az Európai Parlamenttel, hanem a tagállami hatóságokkal szemben is; véleménye szerint helyes, hogy a demokratikus képviselők több információval rendelkezzenek az EBB tevékenységeiről; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy az átláthatóság területén még van javítanivaló, mind az irányító szervek szintjén, mind operatív szinten; megismétli, hogy a 3PA- és a REM-értékelőlapokat rendszeresen közzé kell tenni; kéri, hogy az igazgatási bizottság és a kormányzótanács üléseinek jegyzőkönyveiben rögzített, nem bizalmas jellegű információkat is tegyék közzé; elismeréssel nyugtázza, hogy az EBB 2017-ben elkezdte közzétenni igazgatótanácsi üléseinek jegyzőkönyvét, igazgatójának összeférhetetlenségi nyilatkozatát és a projektekre vonatkozó bizonyos információkat, nevezetesen a környezeti hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megismétli, hogy az uniós szakpolitikák végrehajtása során az átláthatóság, a hatékony átvilágítás és az ellenőrzés nem csupán az EBB általános vállalati elszámoltathatóságának és felelősségvállalásának erősödéséhez vezet – az alapos átvilágítás és az „Ismerd az ügyfeledet” politika alapján a pénzügyi közvetítők típusának és a végső kedvezményezetteknek az egyértelmű feltüntetése révén –, hanem hozzájárul a finanszírozott projektek általános eredményességének és fenntarthatóságának javulásához is; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ismételten felhívja az EBB-t, hogy bővítse a közvetítők útján végrehajtott projektekkel kapcsolatban közzétett információk körét a végső projektekre vonatkozó azon információkkal, amelyek alapján értékelhető beruházásainak gazdasági és szociális hatása; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy az irányítási folyamatnak jobban figyelembe kell vennie a társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd vagy konzultáció eredményeit, illetve a helyi és regionális szereplők egyedi érdekeit vagy aggályait a tájékozottabb és legitimebb demokratikus döntéshozatal biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aggasztónak találja, hogy az Európai Számvevőszék éves jelentésében tett megállapítások alapján súlyos hiányosságok kerültek felszínre az Európai Beruházási Alappal kapcsolatban: a Számvevőszék egy olyan szabályozási visszásságra mutat rá, amely szerint a tagállami ellenőrző hatóságoknak kötelességük volt a kkv-kezdeményezések ellenőrzése, a hatályos jogszabályok értelmében azonban nem volt joguk helyszíni ellenőrzéseket végezni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | a Számvevőszék által vizsgált 30 beruházás közül a pénzügyi közvetítők öt kedvezményezett részére a kkv-státuszuk megerősítése nélkül hagytak jóvá hiteleket; ezeket a projekteket az Európai Számvevőszék nem támogathatónak minősítette, négy másik hitelt pedig részben vagy teljes egészében támogatásra nem jogosult tevékenységekre használtak fel a kedvezményezettek; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli, hogy a Számvevőszék által feltárt problémák a költségvetési rendelet módosításával elméletileg megoldódtak; felhívja az EBB-t, hogy a következő éves jelentésében térjen ki a szabályozási hiányosságokkal kapcsolatos kérdésekre, és gondoskodjon arról, hogy a módosított költségvetési rendelet lehetővé tegye a tagállami ellenőrző hatóságok számára, hogy akár a végső kedvezményezett szintjén is ellenőrzéseket végezzenek; |
| --- | --- |

59.

| 60. | üdvözli az EBB gyengén szabályozott, nem átlátható és nem együttműködő országokkal szembeni politikájához kapcsolódó ideiglenes megközelítésnek az igazgatótanács általi, 2017 januárjában történt elfogadását, azonban elvárja, hogy annak eredményeként vizsgálják felül az említett politikát az EBB külső hitelezés során végzett adóügyi átvilágításának javítása érdekében, az EBB-csoportnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozó felülvizsgált keretrendszere mellett; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja az EBB-t, hogy végezzen megfelelő vállalati és feddhetetlenségre vonatkozó átvilágítást, hogy azonosíthassa valamennyi ügyfele és művelete tényleges tulajdonosát és a befektetést végső soron befogadó társaságot, amennyiben az érintett EBB-beruházás befektetési alapokba irányul; felhívja az EBB-t, hogy weboldalán tegye közzé az ügyfeleivel kapcsolatos, tényleges tulajdonosra vonatkozó adatokat annak érdekében, hogy növelje műveleteinek láthatóságát és kiküszöbölje a korrupció és az összeférhetetlenség lehetőségét; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja az EBB-t, hogy a jó adóügyi kormányzással kapcsolatos, harmadik országokkal való megállapodásokra vonatkozó egységes uniós rendelkezésről szóló, 2018. május 25-én elfogadott tanácsi következtetésekkel összhangban erősítse az EBB-finanszírozás és a jó adóügyi kormányzás közötti kapcsolatot; úgy véli, hogy az EBB-nek még inkább hozzá kell járulnia a méltányos adóztatásra irányuló bevált gyakorlatok kialakításához az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem révén; felhívja az EBB-t, hogy fogadjon el olyan felelős adózási politikát, amely biztosítja, hogy az EBB ne finanszírozzon adókikerülő és adókijátszó rendszerekben részt vevő vagy adóparadicsomokon keresztül működő ügyfeleket; felhívja az EBB-t, hogy valamennyi kiválasztott pénzügyi közvetítővel kötött szerződésébe foglaljon bele a jó kormányzásra vonatkozó egységes rendelkezést és záradékokat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy az EBB módosított külső hitelezési megbízatása nyilvánvalóvá teszi, hogy az uniós feketelista a Bankra nézve kötelező, és hogy az EBB műveletei nem támogathatnak olyan projekteket, amelyek pénzmosáshoz, a terrorizmus finanszírozásához, adókikerüléshez, adócsaláshoz vagy adókijátszáshoz járulnak hozzá; |
| --- | --- |

63.

| 64. | megállapítja, hogy 2017 végén az EBB-nél 136 csalási ügy kivizsgálása volt folyamatban, amelyek három fő típusa a csalás (53,7 %), a korrupció (25,5 %) és az összejátszás (10,7 %) volt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | megjegyzi, hogy a dízelbotrányban érintett vállalatok – konkrétan a Volkswagen is – igénybe vettek EBB-forrásokat, amelyeket így etikátlan és jogellenes tevékenységek finanszírozására használhattak fel; |
| --- | --- |

65.

| 66. | megállapítja, hogy az elfogadhatónak minősülő új panaszok száma a 2016. évi 84-ről 2017-ben minden idők legmagasabb szintjére, 102-re emelkedett, és 2017-ben 173 panasszal foglalkoztak; tudomásul veszi, hogy a 2017-ben beérkezett panaszok közül 38 az EBB csupán két beruházási projektjéhez kapcsolódott: az Adria-gázvezetékhez és a kenyai Mombasa kikötőjéhez vezető úthoz; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nyugtázza az EBB panasztételi mechanizmusára vonatkozó politika felülvizsgálatát és azt, hogy abba belefoglalták az európai ombudsman által a hivatali visszásságok meghatározására adott példákat, amelyek magukban foglalják a gyenge vagy hibás közigazgatási eljárás formáit, például az adminisztratív szabálytalanságokat, a jogszerűtlen hátrányos megkülönböztetést, a tájékoztatás indokolatlan megtagadását, a hatáskörrel való visszaélést és az indokolatlan késedelmet, azonban aggodalmát fejezi ki a felülvizsgálat egyéb eredményeit illetően; |
| --- | --- |

67.

| 68. | sajnálatosnak tartja, hogy az EBB nem vette figyelembe a Parlament azon aggályát, amelynek az EBB 2016. évi pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló éves jelentésről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalása 86. bekezdésében adott hangot az EBB panasztételi mechanizmusának felülvizsgálata kapcsán; mély aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a jóváhagyott és felülvizsgált panasztételi mechanizmus súlyos kockázatokat vet fel a függetlenségét, valamint vizsgálatainak és következtetéseinek átláthatóságát illetően; felhívja az EBB-t, hogy gondoskodjon arról, hogy az EBB panasztételi mechanizmusának igazgatója az EBB egyéb szervezeti egységeitől függetlenül hozhasson meg a panaszok elfogadhatóságát és megfelelőségét érintő valamennyi döntést, és az ezen igazgató felvételére irányuló eljárásokat átláthatóbb módon folytassák le; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tudomásul veszi az ombudsmannak az EBB átláthatósági politikájára vonatkozó állításokhoz kapcsolódó 1316/2016 TN ügyben hozott 2018. május 23-i határozatát, és felhívja a Bankot, hogy hajtsa végre az ombudsman által javasolt változtatásokat, azaz törölje az ellenőrzések és vizsgálatok során begyűjtött és előállított dokumentumokhoz kapcsolódó, a nyilvánosságra hozatal megtagadására vonatkozó vélelmet, és fogalmazza újra átláthatósági politikájának a közvetített hitelekre és az információkérések feldolgozási határidejére vonatkozó rendelkezéseit; |
| --- | --- |

69.

| 70. | megismétli, hogy szigorúbb összeférhetetlenségi szabályokra, valamint egyértelmű, szigorú és átlátható kritériumokra van szükség, hogy a hitelnyújtási mechanizmus során semmilyen formában ne fordulhasson elő befolyásolás, sem az objektivitás hiánya; megismétli, hogy az EBB-nek a lehető legrövidebb időn belül felül kell vizsgálnia magatartási szabályzatát annak biztosítása érdekében, hogy alelnökei ne foglalkozhassanak a saját tagállamukban folytatott műveletekkel, mivel ez kockázatot jelent az intézmény függetlensége tekintetében; kéri az EBB-t, hogy az irányító szervein belüli összeférhetetlenségek és a „forgóajtó-jelenség” jobb megelőzése érdekében vegye figyelembe az ombudsman ajánlásait és vizsgálja felül magatartási szabályzatát; |
| --- | --- |

70.

| 71. | elvárja, hogy az EBB jelenleg felülvizsgálat alatt álló, a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó politikája ambiciózus célokat és magas szintű normákat állapítson meg; sürgeti az EBB-t, hogy e felülvizsgálat körébe a visszaélést bejelentő belső és külső személyeket egyaránt vonja be, és egyértelmű, jól meghatározott eljárásokat, időkereteket és iránymutatásokat alakítson ki annak érdekében, hogy a visszaélést bejelentő személyek a lehető legjobb iránymutatást kapják, és védelemben részesüljenek bármilyen megtorlással szemben; |
| --- | --- |

71.

Az Európai Parlament által végzett ellenőrzés

| 72. | támogatja az Európai Számvevőszék azon álláspontját, hogy a Számvevőszéknek az EBB valamennyi műveletének ellenőrzésére megbízatást kellene kapnia, beleértve azokat is, amelyek esetében az EBB nem uniós költségvetési forrásokat használ fel műveleteihez; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felhívja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot, hogy szervezzen éves műhelytalálkozót/meghallgatást az EBB tevékenységeiről és műveleteinek ellenőrzéséről, ami további releváns információkat biztosítana a Parlament számára, elősegítve az EBB-re és annak műveleteire vonatkozó ellenőrzési munkáját; |
| --- | --- |

73.

A Parlament ajánlásainak nyomon követése

| 74. | ismételten felhívja az EBB-t, hogy készítsen jelentést a Parlament éves állásfoglalásaiban szereplő korábbi ajánlások végrehajtásának állásáról, különös tekintettel az alábbiakra:






  a) | hitelezési tevékenységeinek hatása és az elért eredmények; |
| --- | --- | --- |

74.

a)

hitelezési tevékenységeinek hatása és az elért eredmények;

| b) | az összeférhetetlenség megelőzése, különös tekintettel az ESBA beruházási bizottságának és az EBB igazgatótanácsának tagjaira, valamint szigorúbb összeférhetetlenségi rendelkezések bevezetése az érintett magatartási szabályzatokban, különösen az igazgatási bizottság és az igazgatótanács tagjaira vonatkozó magatartási szabályzatban; |
| --- | --- |

b)

az összeférhetetlenség megelőzése, különös tekintettel az ESBA beruházási bizottságának és az EBB igazgatótanácsának tagjaira, valamint szigorúbb összeférhetetlenségi rendelkezések bevezetése az érintett magatartási szabályzatokban, különösen az igazgatási bizottság és az igazgatótanács tagjaira vonatkozó magatartási szabályzatban;

| c) | a szerződéskötési és alvállalkozói rendszerrel kapcsolatos információk átláthatósága és közzététele a közvetítők és a végső kedvezményezettek vonatkozásában, az adókikerülés, a csalás és a korrupció megelőzése kapcsán; |
| --- | --- |

c)

a szerződéskötési és alvállalkozói rendszerrel kapcsolatos információk átláthatósága és közzététele a közvetítők és a végső kedvezményezettek vonatkozásában, az adókikerülés, a csalás és a korrupció megelőzése kapcsán;

o

o o

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

(2)  HL C 298., 2018.8.23., 80. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0198.

(4)  HL L 280., 2011.10.27., 1. o.

(5)  HL L 135., 2014.5.8., 1. o.

(6)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/125

---

P8_TA(2019)0037

Fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel és kulturális javakkal kapcsolatos, határon átnyúló visszaszolgáltatási kérelmek

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel és kulturális javakkal kapcsolatos, határon átnyúló visszaszolgáltatási kérelmekről (2017/2023(INI))

(2020/C 411/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kulturális javak fegyveres konfliktusok esetén történő védelméről szóló 1954. évi Hágai Egyezményre, és az egyezmény 1999. márciusi második jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak fegyveres konfliktusok esetén történő védelméről szóló 1954. évi Hágai Egyezményre, és az egyezmény 1999. márciusi második jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a zsákmányolt vagyontárgyak zsidó közösségeknek történő visszaszolgáltatásáról szóló, 1995. december 14-i (1), valamint a holokauszt áldozatainak tulajdonát képező vagyontárgyak visszaszolgáltatásáról szóló, 1998. július 16-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zsákmányolt vagyontárgyak zsidó közösségeknek történő visszaszolgáltatásáról szóló, 1995. december 14-i (1), valamint a holokauszt áldozatainak tulajdonát képező vagyontárgyak visszaszolgáltatásáról szóló, 1998. július 16-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló 2016. február 2-i cselekvési tervben (COM(2016)0050) vállalt kötelezettségeknek megfelelően az terrorizmusfinanszírozás és a szervezett bűnözés elleni fellépésre való uniós képesség erősítése céljából 2016 decemberében elfogadott intézkedéscsomagra, valamint a 2017. július 13-i, a kulturális javak behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló 2016. február 2-i cselekvési tervben (COM(2016)0050) vállalt kötelezettségeknek megfelelően az terrorizmusfinanszírozás és a szervezett bűnözés elleni fellépésre való uniós képesség erősítése céljából 2016 decemberében elfogadott intézkedéscsomagra, valamint a 2017. július 13-i, a kulturális javak behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0375),

| — | tekintettel a kulturális emlékhelyek ISIS/Dáis általi lerombolásáról szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális emlékhelyek ISIS/Dáis általi lerombolásáról szóló, 2015. április 30-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló, 1995. június 24-én elfogadott UNIDROIT-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló, 1995. június 24-én elfogadott UNIDROIT-egyezményre,

| — | tekintettel a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló, 2014. május 15-i 2014/60/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásáról szóló, 2014. május 15-i 2014/60/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményéhez csatolt 1. számú jegyzőkönyv 1. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményéhez csatolt 1. számú jegyzőkönyv 1. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkére,

| — | tekintettel a kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK rendeletre, (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK rendeletre, (5),

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), és különösen a rendelet 7. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), és különösen a rendelet 7. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a valószínűleg vitatott tulajdonjogú áruk belső piacon belüli szabad mozgásának jogi keretéről szóló, 2003. december 17-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a valószínűleg vitatott tulajdonjogú áruk belső piacon belüli szabad mozgásának jogi keretéről szóló, 2003. december 17-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített „Fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel kapcsolatos, határon átnyúló kárpótlási kérelmek és a bírósági pereken kívüli alternatív rendezés” című, 2016. évi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített „Fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel kapcsolatos, határon átnyúló kárpótlási kérelmek és a bírósági pereken kívüli alternatív rendezés” című, 2016. évi tanulmányra,

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (8),

| — | tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdonjoguk jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését célzó eszközökről szóló, 1970. november 14-i UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdonjoguk jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését célzó eszközökről szóló, 1970. november 14-i UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatának (EU CULTNET) létrehozásáról szóló, 2012. október 4-i 14232/12 tanácsi állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak területén illetékes bűnüldözési hatóságok és szakértők informális hálózatának (EU CULTNET) létrehozásáról szóló, 2012. október 4-i 14232/12 tanácsi állásfoglalásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0465/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0465/2018),

| A. | mivel az Interpol szerint a műalkotások feketepiaca egyre jövedelmezőbb, a kábítószerek, a fegyverek és a hamisított áruk piacához hasonló mértékben; |
| --- | --- |

A.

mivel az Interpol szerint a műalkotások feketepiaca egyre jövedelmezőbb, a kábítószerek, a fegyverek és a hamisított áruk piacához hasonló mértékben;

| B. | mivel a kulturális javak behozataláról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat hatásvizsgálata szerint világszinten a régiségkereskedelem 80–90 %-át illegális eredetű termékek adják; |
| --- | --- |

B.

mivel a kulturális javak behozataláról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat hatásvizsgálata szerint világszinten a régiségkereskedelem 80–90 %-át illegális eredetű termékek adják;

| C. | mivel a kulturális örökség a civilizáció egyik alapvető eleme, többek között szimbolikus értékével és az emberiség kulturális emlékeivel, amelyek egyesítik az embereket; mivel az utóbbi években háborúskodó csoportok és terrorista szervezetek bűncselekmények sorozatát követték el a világ kulturális öröksége ellen az egész világon, továbbá értékes műalkotásokat, szobrokat és régészeti leleteket értékesítenek és importálnak az Európai Unióba egyes nem uniós országokból, az ebből származó nyereséget pedig feltételezhetően terrorista tevékenységek finanszírozására fordítják; mivel határozottan el kell köteleződni kulturális javak, például a Líbiában, Szíriában és Irakban zajló fegyveres konfliktusok és háborúk során elrabolt műkincsek tiltott kereskedelme elleni fellépés mellett; mivel a kulturális javak gyakran kiemelkedő kulturális, művészi, történeti és tudományos jelentőségűek, és ezeket meg kell óvni a jogtalan eltulajdonítástól és a fosztogatástól; |
| --- | --- |

C.

mivel a kulturális örökség a civilizáció egyik alapvető eleme, többek között szimbolikus értékével és az emberiség kulturális emlékeivel, amelyek egyesítik az embereket; mivel az utóbbi években háborúskodó csoportok és terrorista szervezetek bűncselekmények sorozatát követték el a világ kulturális öröksége ellen az egész világon, továbbá értékes műalkotásokat, szobrokat és régészeti leleteket értékesítenek és importálnak az Európai Unióba egyes nem uniós országokból, az ebből származó nyereséget pedig feltételezhetően terrorista tevékenységek finanszírozására fordítják; mivel határozottan el kell köteleződni kulturális javak, például a Líbiában, Szíriában és Irakban zajló fegyveres konfliktusok és háborúk során elrabolt műkincsek tiltott kereskedelme elleni fellépés mellett; mivel a kulturális javak gyakran kiemelkedő kulturális, művészi, történeti és tudományos jelentőségűek, és ezeket meg kell óvni a jogtalan eltulajdonítástól és a fosztogatástól;

| D. | mivel röviddel a második világháború befejezését követően kísérletek történtek a zsákmányolt vagyontárgyak megtalálására és származási országukba való visszajuttatására; |
| --- | --- |

D.

mivel röviddel a második világháború befejezését követően kísérletek történtek a zsákmányolt vagyontárgyak megtalálására és származási országukba való visszajuttatására;

| E. | mivel biztosítani kell a kereskedelem és/vagy ásatások során fellelt, vagy jogellenes szerzés révén megszerzett tárgyak visszaszolgáltatását, tekintettel az Európai Unió tisztességes eljárások és az áldozatok kárpótlása iránti elköteleződésére, továbbá az UNESCO alapító okmányára és az örökségvédelemre vonatkozó egyezményeire; |
| --- | --- |

E.

mivel biztosítani kell a kereskedelem és/vagy ásatások során fellelt, vagy jogellenes szerzés révén megszerzett tárgyak visszaszolgáltatását, tekintettel az Európai Unió tisztességes eljárások és az áldozatok kárpótlása iránti elköteleződésére, továbbá az UNESCO alapító okmányára és az örökségvédelemre vonatkozó egyezményeire;

| F. | mivel a nácik által elkobzott műtárgyakról szóló washingtoni konferencia alapelvei, a Vilniusi Fórum és a holokauszt-korszak javairól és kapcsolódó kérdésekről szóló Terezini Nyilatkozat egyaránt hangsúlyozta az egyéni ingatlan vagyontárgyakért való kárpótlás fontosságát; mivel a washingtoni konferencia óta visszaszolgáltatott műkincsek becsült száma 1000 és 2000 között van (9); mivel az utóbbi években visszaszolgáltatott műkincsekről nem készült teljes körű lista; |
| --- | --- |

F.

mivel a nácik által elkobzott műtárgyakról szóló washingtoni konferencia alapelvei, a Vilniusi Fórum és a holokauszt-korszak javairól és kapcsolódó kérdésekről szóló Terezini Nyilatkozat egyaránt hangsúlyozta az egyéni ingatlan vagyontárgyakért való kárpótlás fontosságát; mivel a washingtoni konferencia óta visszaszolgáltatott műkincsek becsült száma 1000 és 2000 között van (9); mivel az utóbbi években visszaszolgáltatott műkincsekről nem készült teljes körű lista;

| G. | mivel még mindig hiányoznak műkincsek, amelyek arra várnak, hogy visszajuttassák őket jogos tulajdonosaikhoz vagy azok örököseihez; mivel az 1998-as washingtoni konferencián Jonathan Petropoulos úgy becsülte, hogy körülbelül 650 ezer műkincset tulajdonítottak el Európa-szerte, Ronald Lauder kijelentése szerint pedig akkor (1998-ban) még 11 ezer, 10–30 milliárd dollár közötti értékű műkincs hiányzott; mivel a Claims Conference-WJRO válasza általában az, hogy nem állnak rendelkezésre pontos becslések: hozzávetőlegesen 650 ezer műkincset tulajdonítottak el, amelyekből talán 100 ezer továbbra is hiányzik; |
| --- | --- |

G.

mivel még mindig hiányoznak műkincsek, amelyek arra várnak, hogy visszajuttassák őket jogos tulajdonosaikhoz vagy azok örököseihez; mivel az 1998-as washingtoni konferencián Jonathan Petropoulos úgy becsülte, hogy körülbelül 650 ezer műkincset tulajdonítottak el Európa-szerte, Ronald Lauder kijelentése szerint pedig akkor (1998-ban) még 11 ezer, 10–30 milliárd dollár közötti értékű műkincs hiányzott; mivel a Claims Conference-WJRO válasza általában az, hogy nem állnak rendelkezésre pontos becslések: hozzávetőlegesen 650 ezer műkincset tulajdonítottak el, amelyekből talán 100 ezer továbbra is hiányzik;

| H. | mivel a peres felek továbbra is jogi problémákkal szembesülnek, aminek oka egyrészt az igényeik gyakran igen speciális jellege, másrészt pedig a háború utáni kárpótlással kapcsolatos jogszabályok hatályvesztése, a hagyományos szabályok nem visszamenőleges hatálya, a „zsákmányolt műtárgy” fogalommeghatározásának hiánya, az igények elévülési ideje, valamint az elbirtoklással és a jóhiszeműséggel kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- |

H.

mivel a peres felek továbbra is jogi problémákkal szembesülnek, aminek oka egyrészt az igényeik gyakran igen speciális jellege, másrészt pedig a háború utáni kárpótlással kapcsolatos jogszabályok hatályvesztése, a hagyományos szabályok nem visszamenőleges hatálya, a „zsákmányolt műtárgy” fogalommeghatározásának hiánya, az igények elévülési ideje, valamint az elbirtoklással és a jóhiszeműséggel kapcsolatos rendelkezések;

| I. | mivel a zsákmányolt műkincsekre és kulturális javakra vonatkozó visszaszolgáltatási igényeket főként a nemzetközi közjog segítségével kezelik; mivel ezeket a szabályokat szigorúbb nemzetközi magánjogi szabályokkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

I.

mivel a zsákmányolt műkincsekre és kulturális javakra vonatkozó visszaszolgáltatási igényeket főként a nemzetközi közjog segítségével kezelik; mivel ezeket a szabályokat szigorúbb nemzetközi magánjogi szabályokkal kell kiegészíteni;

| J. | mivel a – nemzetközi és európai szinten – nem megfelelően kialakított magánjogi dimenzió hozzájárul a jogbizonytalansághoz a zsákmányolt műkincsek és kulturális javak határokon átnyúló visszaszolgáltatásának eseteiben, nemcsak a nácik által zsákmányolt műkincsekkel kapcsolatos befejezett ügyletek esetében, hanem a jövőbeni esetekben is; |
| --- | --- |

J.

mivel a – nemzetközi és európai szinten – nem megfelelően kialakított magánjogi dimenzió hozzájárul a jogbizonytalansághoz a zsákmányolt műkincsek és kulturális javak határokon átnyúló visszaszolgáltatásának eseteiben, nemcsak a nácik által zsákmányolt műkincsekkel kapcsolatos befejezett ügyletek esetében, hanem a jövőbeni esetekben is;

| K. | mivel nincs olyan uniós jogszabály, amely kifejezetten és átfogóan szabályozná a fegyveres konfliktusokban magánszemélyek által zsákmányolt műkincsek és kulturális javak visszaszolgáltatása iránti igényeket; |
| --- | --- |

K.

mivel nincs olyan uniós jogszabály, amely kifejezetten és átfogóan szabályozná a fegyveres konfliktusokban magánszemélyek által zsákmányolt műkincsek és kulturális javak visszaszolgáltatása iránti igényeket;

| L. | mivel az UNESCO és a nagy európai aukciós házak, múzeumok és neves műgyűjtők az ilyen művek eredetére vonatkozó, kiterjedt kutatásokat dolgoznak ki közösen annak érdekében, hogy a műveket vissza lehessen szolgáltatni a tulajdonosaiknak; |
| --- | --- |

L.

mivel az UNESCO és a nagy európai aukciós házak, múzeumok és neves műgyűjtők az ilyen művek eredetére vonatkozó, kiterjedt kutatásokat dolgoznak ki közösen annak érdekében, hogy a műveket vissza lehessen szolgáltatni a tulajdonosaiknak;

| M. | mivel az Interpol lopott tárgyak adatbázisának kiegészítése érdekében a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM) több mint egy évtizede vörös listákat tesz közzé, amelyek az illegális kereskedelem szempontjából sebezhető tárgyak csoportjait tartalmazzák; |
| --- | --- |

M.

mivel az Interpol lopott tárgyak adatbázisának kiegészítése érdekében a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM) több mint egy évtizede vörös listákat tesz közzé, amelyek az illegális kereskedelem szempontjából sebezhető tárgyak csoportjait tartalmazzák;

| 1. | sajnálatosnak tartja, hogy mostanáig gyakorlatilag semmiféle előrelépés nem történt a valószínűleg vitatott tulajdonjogú áruk belső piacon belüli szabad mozgásának jogi keretéről szóló állásfoglalása kapcsán, amelyben a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt több olyan szempontot illetően, mint a polgári és eljárásjogi szabályok, az eredetkutatás, a katalógusrendszerek, az alternatív vitarendezési mechanizmusok, valamint egy határokon átnyúló koordinációt végző közigazgatási hatóság felállításának előnyei; úgy véli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 81. cikkének (2) bekezdése jogalapul szolgálhatna az Unió ehhez kapcsolódó intézkedési jogkörrel való felruházásához; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a műkincsek és egyéb kulturális javak fosztogatása fegyveres konfliktusok és háborúk idején csakúgy, mint békeidőben, közös probléma, amellyel mind a megelőzés, mind pedig a zsákmányolt kulturális javak visszaszolgáltatásának szintjén foglalkozni kell, a kulturális örökség integritásának és a társadalmak, közösségek, csoportok és egyének identitásának védelme és biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy uniós szinten nem szenteltek kellő figyelmet a többek között fegyveres konfliktusokban zsákmányolt, ellopott vagy illegálisan megszerzett műkincsek és kulturális javak visszaszolgáltatásának, különösen a magánjog, a nemzetközi magánjog és a polgári eljárás területén; felszólítja a Bizottságot, hogy védje, támogassa és ösztönözze az államilag jóváhagyott fosztogatások során elvitt és eltulajdonított, illetve fegyveres konfliktusok során zsákmányolt kulturális javak visszaszolgáltatása iránti, határokon átnyúló igényeket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek ajánlásokat és iránymutatásokat annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a tagállamok nemzeti intézményeinek nyújtott támogatás szükségességére a visszaszolgáltatási igényekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az olyan intézmények, mint az UNESCO és az Interpol a visszaszolgáltatást elősegítő rendelkezések bevezetése érdekében a kulturális örökség fokozottabb védelmére és az államok szerepvállalására szólítanak fel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincsenek megbízható statisztikák a fosztogatások és a kulturális javakkal folytatott illegális kereskedelem pontos mértékére vonatkozóan; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy készítsenek megbízható statisztikákat e téren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a legtöbb jelenlegi politikai és jogalkotási kezdeményezés kizárólag a közjogra, a közigazgatási jogra és/vagy a büntetőjogra összpontosít; hangsúlyozza, hogy egy átfogó szabályozási keret megalkotásához a magánjogot erőteljesebben figyelembe kell venni; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy tegyék meg az e cél eléréséhez szükséges valamennyi intézkedést és kezdeményezést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy több vizsgálat szükséges annak érdekében, hogy a kulturális javak jogellenes kereskedelme terén meglévő sötét területekre fény derüljön, továbbá annak kiterjedésére, rendszerére és mértékére vonatkozóan pontosabb információk álljanak rendelkezésre, mint például a jelenleg Németországban zajló ILLICID projekt révén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy egyes tagállamok elismerték, hogy foglalkozni kell a fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt, eltulajdonított vagy illegálisan megszerzett műkincsek és kulturális javak visszaszolgáltatása iránti igényekhez kapcsolódó egyedülálló problémákkal annak érdekében, hogy jogi megoldások szülessenek azon magánszemélyek, állami és önkormányzati intézmények, valamint vallási szervezetek tulajdonjogának biztosítására, akiket fegyveres konfliktusok vagy háborúk során jogtalanul fosztottak meg műkincseiktől; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az ilyen illegális gyakorlatok bejelentéséhez fontos a kollektív tudatosítás, és emlékeztet arra, hogy a tulajdonosuktól elvett tárgyak örökre elveszett történelmi és tudományos értékeket képviselnek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a kulturális javakkal és műkincsekkel folytatott kereskedelem és az illegális műtárgypiac fejlődése elleni küzdelemnek és a visszaszolgáltatás támogatásának az a leghatékonyabb módja, ha transznacionális és globális szempontból mérlegelik és ösztönzik a műkincsek kereskedelmére és visszaszolgáltatására vonatkozó méltányos gyakorlatok kialakítását, mind a tervezett megelőző hatás, mind a kényszerítő vagy büntető hatás tekintetében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a műtárgyak és kulturális javak zsákmányolásának és csempészésének megakadályozására alkalmas szabályegyüttes létrehozása céljából, illetve annak érdekében, hogy megvalósuljon a teljesen átlátható, felelős és etikus globális műkincspiac, a Bizottságnak gyümölcsöző partnerségek kiépítésének szándékával együttműködésre kell törekednie harmadik országokkal, ennek során figyelembe véve a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló 1995. évi UNIDROIT egyezményben lefektetett elveket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy az uniós jogalkotási kezdeményezés – beleértve a nemzetközi magánjogi dimenziót – csak a jövőbeni ügyletekre nézve lenne megfelelő; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy ideje véget vetni az évek óta tartó tétovázásnak és halogatásnak, és megteremteni egy felelős és etikus európai művészeti piacot; felszólítja a Bizottságot e tekintetben, hogy állapítson meg olyan polgári jogi intézkedéseket, amelyek segítenek áthidalni azokat a bonyolult problémákat, amelyekkel a magánszemélyek szembesülnek az eredetileg a tulajdonukat képező műkincsek visszaszolgáltatásának igénylése során; ugyanakkor felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy új vitafórumot a bevált gyakorlatok és megoldások azonosításához a jelen és a jövő számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a kulturális javak behozataláról szóló rendeletre irányuló i bizottsági javaslatot, valamint a Parlament által 2018. október 25-én (10) elfogadott módosításokat; a műkincspiac világszintű hatókörére és a magánkézben lévő műtárgyak számára tekintettel ismét hangsúlyozza a további erőfeszítések szükségességét a fegyveres konfliktusok és háborúk során zsákmányolt műkincsek és kulturális javak határokon átnyúló visszaszolgáltatása terén; hangsúlyozza, hogy az eredetkutatás és az európai együttműködés hasznosnak bizonyult a zsákmányolt műkincsek azonosítása szempontjából, azaz lehetővé vált visszaszolgáltatásuk, néhány esetben pedig sikerült elejét venni terrorista csoportok vagy háborúk finanszírozásának is; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálatosnak tartja, hogy a tagállamok eredetkutatással és a kellő gondosság elvével kapcsolatos szabályainak hiánya, gyengesége vagy különbözőségei miatt számos, határokon átnyúló visszaszolgáltatási igény nem hajtható végre hatékony és összehangolt módon, ami következésképp elősegítheti a fosztogatást és kereskedelmet, valamint ösztönözheti a csempészetet; megjegyzi, hogy a közös szabályok hiánya miatt az alkalmazható eljárás gyakran minden érdekelt fél – köztük múzeumok, műkereskedők, gyűjtők, turisták és utazók – számára tisztázatlan marad; felkéri ezért a Bizottságot, hogy hangolja össze az eredetkutatásra vonatkozó szabályokat, és integrálja ezekbe a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló 1995. évi UNIDROIT egyezmény egyes alapelveit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a zsákmányolt műkincsek azonosításához, a jogos tulajdonosoknak való visszaszolgáltatásuk megkönnyítéséhez, a teljes mértékben átlátható, felelős és etikus műkincspiac kialakításához és a fegyveres konfliktusokban és háborúkban zsákmányolt műkincsekkel és kulturális javakkal történő kereskedelemtől való hatékony elrettentéshez szisztematikus, jó minőségű és független eredetkutatásra van szükség, amely ezért sürgősen és tevékenyen előmozdítandó; tudomásul veszi az európai pénzügyi eszközök által e téren kínálkozó lehetőségeket; Állásfoglalásra irányuló indítvány felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és támogassák az eredetkutatásra irányuló uniós és nemzeti szakképzési programokat, hogy lehetővé tegyék különösen a kulturális javak törvénytelen kereskedelme ellen küzdők szakértelmének továbbfejlesztését és javítását, többek közt határokon átnyúló projektek révén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy az eredetkutatás szorosan kapcsolódik a kellő gondosság elvének műkincsek szerzésére vonatkozó kötelezettségéhez, és komoly kérdés a műkincspiac minden résztvevője számára, mivel a lopott műkincsek – szánt szándékkal vagy gondatlanságból történő – megszerzése bizonyos nemzeti törvények értelmében büntetendő; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy egyértelműen szükség van a nácik és szövetségeseik által zsákmányolt kulturális javak, köztük a zsidók tulajdonát képező kulturális javak teljes körű nyilvántartásba vételére, az eltulajdonításuk időpontjától egészen napjainkig; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa egy olyan katalógusrendszer létrehozását, amelyet közintézmények és magángyűjtemények is használhatnának, hogy adatokat gyűjtsenek a zsákmányolt, ellopott vagy jogellenesen szerzett kulturális javak helyzetéről és a folyamatban lévő igények aktuális állásáról; sürgeti a Bizottságot, hogy az ilyen jellegű adatok cseréje és az eredetkutatás megkönnyítése érdekében támogassa azokat a digitalizálási projekteket, amelyek digitális adatbázisokat hoznak létre, vagy már meglévő digitális adatbázisokat kapcsolnak össze; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a célravezető eredetkutatás érdekében szükség van a lehető legrészletesebb dokumentum-nyilvántartás vagy tranzakciós nyilvántartás létrehozására; felkéri a Bizottságot, hogy aktívan támogassa az ilyen nyilvántartásokra vonatkozó közös iránymutatások kidolgozását, valamint hozzon megfelelő intézkedéseket, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy a műtárgypiacon működő szakemberek részére általános kötelezettségeket írjanak elő az ilyen tranzakciós nyilvántartás vezetésére vonatkozóan, és általánosságban a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló 1995. évi UNIDROIT egyezmény betartására; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a Bizottságot, hogy ösztönözze és anyagilag támogassa az eredetkutatást az egész Unióban; javasolja, hogy a Bizottság szervezzen vitafórumot a legjobb gyakorlatok cseréje és a legjobb jelenlegi és jövőbeni megoldások megtalálása céljából; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg egy speciális, alternatív vitarendezési mechanizmus kialakítását a zsákmányolt műkincsek és kulturális javak visszaszolgáltatása iránti igények kezelésére, hogy át lehessen hidalni a létező jogi akadályokat, például egy hibrid választottbírósági-közvetítési eljárás útján; hangsúlyozza az egyértelmű normák, illetve az átlátható és semleges eljárások fontosságát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megállapítja, hogy visszaszolgáltatási ügyekben az elévülési idő gyakran nehézséget okoz a felperesek számára; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kérdést, és találjon megfelelő egyensúlyt a zsákmányolt műkincsek, beleértve a nácik által zsákmányolt műkincsek visszaszolgáltatása iránti igényekre vonatkozó elévülési időt illetően, amelynek mind a fosztogatás és lopás áldozatainak érdekeit, mind pedig a piaci igényeket figyelembe kell vennie; úgy véli, hogy ebben példaként szolgálhatna az USA holokauszt-időszak során eltulajdonított műkincsek visszaszolgáltatásával kapcsolatos törvénye; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra jogalkotási intézkedések meghozatalát a fegyveres konfliktusok és háborúk során zsákmányolt műkincsek és kulturális javak határokon átnyúló visszaszolgáltatására vonatkozó igények jogrendszerének megerősítésére, a nemzetközi magánjog eszközei alapján; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy ösztönözzék a tagállamokat a kulturális javak eredetvizsgálatával kapcsolatos meglévő gyakorlatokra vonatkozó információk megosztására, továbbá arra, hogy fokozzák az együttműködést a kulturális javak eredetének meghatározását célzó ellenőrző intézkedések és adminisztratív eljárások összehangolása céljából; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat a tagállami szintű koordináció hiányára a „kellő gondosság” fogalmának értelmezésével kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy a jóhiszeműség kapcsán tisztázza a „kellő gondosság” fogalmát; rámutat például a kulturális javak nemzetközi átadásáról szóló svájci szövetségi törvény 16. cikkére, amely megtiltja, hogy a kereskedők és árverezők művészeti jellegű ügyletet kössenek, amennyiben bármilyen kétségük van a műtárgy eredetét illetően; megjegyzi, hogy e jogszabály alapján a bizonyítás terhe részben az eladóra hárul; ennek ellenére a műtárgy tulajdonosa nem hivatkozhat a jóhiszeműség elvére, amennyiben nem tudja bizonyítani, hogy az adásvétel során megfelelő gondossággal járt el; felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el intézkedéseket annak érdekében, hogy a műkincspiac és a potenciális műtárgyvásárlók figyelmét is ráirányítsa az eredetkutatás fontosságára, tekintettel arra, hogy az ilyen kutatások kapcsolódnak a kellő gondosság kötelezettségéhez; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös alapelveket az olyan nyilvános vagy magánarchívumokhoz való hozzáférésről, amelyek a vagyontárgyak azonosításával és helyével kapcsolatos információkat tartalmaznak, továbbá folytassa a kulturális javak meglévő adatbázisainak alapos feltérképezését és gondoskodjon egy olyan központi metaadatbázis létrehozásáról, amely figyelembe veszi a rendelkezésre álló információkat, rendszeres frissítés alatt áll és valamennyi érintett szereplő számára elérhető; úgy véli, hogy e központi metaadatbázis alapján egy közös katalógusrendszert kell bevezetni, amely standardizált objektumazonosítókat használhatna; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze az ICOM és más szervezetek által kifejlesztett és támogatott, az egész belső piacon érvényes piaci szabványként szolgáló objektumazonosító bevezetését; hangsúlyozza, hogy ezt az adatbázist össze kell kötni az Interpol lopott műtárgyakra vonatkozó adatbázisával, és rendszeresen frissíteni kell; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy a fent említett adatbázis másik hasznos kiegészítője lehet a kulturális javak dokumentum-nyilvántartásának vagy tranzakciós nyilvántartásának létrehozása az alaposabb és pontosabb eredetkutatás lehetővé tétele érdekében; kéri a Bizottságot olyan intézkedések elfogadására, amelyek ösztönözik a tagállamokat arra, hogy a műtárgypiac szereplői számára általános kötelezettségeket írjanak elő az ilyen dokumentum-nyilvántartás és tranzakciós nyilvántartás vezetésére vonatkozóan, és hogy általában véve tartsák be a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló 1995. évi UNIDROIT egyezményben foglaltakat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy a központi adatbázisnak egy olyan közös katalógusrendszer alapján kell működnie, amelynek segítségével a tárgyak standardizált módon beazonosíthatók (figyelembe véve olyan jellemzőket, mint például az anyagok, technikák, méretek, feliratok, cím, tárgy, dátum és időszak stb.); |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg a tulajdonjog vagy jogcím megállapításának módjára vonatkozó közös alapelveket, illetve az elévülési szabályokat, a bizonyítási küszöböt és a zsákmányolás, valamint a műkincs fogalmát, figyelembe véve a vonatkozó hatályos szabályokat a tagállamokban; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja a tagállamokat és a tagjelölt országokat, hogy tegyenek meg minden szükséges erőfeszítést az olyan mechanizmusok létrehozását szolgáló intézkedések elfogadására, amelyek elősegítik az ezen állásfoglalásban meghatározott vagyontárgyak visszaszolgáltatását, és legyenek tudatában annak, hogy az emberiesség elleni bűncselekmények során zsákmányolt, ellopott vagy jogellenesen szerzett műtárgyak jogos igénylőknek való visszaszolgáltatása az emberi jogok európai egyezményéhez csatolt 1. jegyzőkönyv 1. cikke értelmében általános érdeknek minősül; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a műtárgyak és kulturális javak zsákmányolásának és csempészésének megakadályozására alkalmas szabályegyüttes létrehozása céljából, illetve annak érdekében, hogy megvalósuljon az átlátható, felelős, elszámoltatható és etikus globális műtárgypiac, a Bizottságnak törekednie kell a harmadik országokkal való együttműködésre és olyan gyümölcsöző partnerségek létrehozására, amelyek elősegítik az ezen állásfoglalásban meghatározott vagyontárgyak visszaszolgáltatását, figyelembe véve mind a lopott vagy jogellenesen külföldre vitt kulturális javakról szóló 1995. évi UNIDROIT egyezményben rögzített alapelveket, mind pedig az emberi jogok európai egyezményéhez csatolt 1. jegyzőkönyv 1. cikkét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy az oktatás a művészeti alkotások és más kulturális javak – mint a kulturális örökség szimbólumai – tiszteletét és megbecsülését hivatott ösztönözni, ezért fontos szerepet játszik a kulturális javak fosztogatásának és illegális kereskedelmének megelőzésében és visszaszorításában; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és támogassák az oktatási és tájékoztató tevékenységeket e téren, nem formális és informális keretek között is; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a Bizottságot és az összes érintett illetékes hatóságot, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek célja, hogy a műtárgypiacon és a műkincsek potenciális vásárlói körében tudatosítsák az eredetkutatás fontosságát, mivel az ilyen jellegű kutatás kapcsolódik a kellő gondosság elvének kötelezettségéhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális örökség részét képező művek illegális kereskedelme elleni küzdelem érdekében alapvető fontosságú, hogy európai és nemzetközi szinten szoros együttműködés legyen a rendőri és a vámszervek között; |
| --- | --- |

34.

| 35. | támogatja azt az elképzelést, hogy a Kulturális Örökség Európai Éve 2018 kezdeményezés keretében foglalkozni kell a zsákmányolt, ellopott vagy jogellenesen szerzett műkincsekkel és kulturális javakkal kapcsolatos, határokon átnyúló visszaszolgáltatási eljárásokkal, valamint az eredetkutatás aktív előmozdításával; ezért felhívja a Bizottságot és az általa létrehozott munkacsoportot, hogy a Kulturális Örökség Európai Éve 2018 tevékenységeit részletező munkaprogramjába ezt a pontot foglalja bele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  HL C 17., 1996.1.22., 199. o.

(2)  HL C 292., 1998.9.21., 166. o.

(3)  HL C 346., 2016.9.21., 55. o.

(4)  HL L 159., 2014.5.28., 1. o.

(5)  HL L 39., 2009.2.10., 1. o.

(6)  HL L 351., 2012.12.20., 1. o.

(7)  HL C 91. E, 2004.4.15., 500. o.

(8)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(9)  A „Claims Conference-WJRO Looted Art and Cultural Property Initiative” kezdeményezés adatai alapján.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0418.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/131

---

P8_TA(2019)0042

A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv végrehajtásáról (2018/2056(INI))

(2020/C 411/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv végrehajtásáról szóló jelentésére (COM(2016)0534) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0278), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011/7/EU irányelv végrehajtásáról szóló jelentésére (COM(2016)0534) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0278),

| — | tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozás jutásáról és a tőkepiaci unióban a kis- és középvállalkozások (kkv-k) finanszírozás sokféleségének növeléséről szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozás jutásáról és a tőkepiaci unióban a kis- és középvállalkozások (kkv-k) finanszírozás sokféleségének növeléséről szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2018 júliusában közzétett, „A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetésekről szóló 2011/7/EU irányelv: európai végrehajtási értékelés” című mélyreható elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2018 júliusában közzétett, „A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetésekről szóló 2011/7/EU irányelv: európai végrehajtási értékelés” című mélyreható elemzésre,

| — | tekintettel az Intrum által kiadott európai fizetési jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Intrum által kiadott európai fizetési jelentésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i, a saját kezdeményezésű jelentések készítésének engedélyezési eljárásáról szóló határozata 1. cikke (1) bekezdésének (e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i, a saját kezdeményezésű jelentések készítésének engedélyezési eljárásáról szóló határozata 1. cikke (1) bekezdésének (e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0456/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0456/2018),

| A. | mivel a fizetések képezik a vállalkozások véráramait, valamint az életképes és hatékony üzleti környezetben a pontos fizetések segítenek annak lehetővé tételében, hogy a vállalkozások kötelezettségeiket időben visszafizessék, terjeszkedjenek, beruházzanak, munkahelyeket és szélesebb gazdasági növekedést teremtsenek, valamint általában véve az európai gazdaság javát szolgálják; |
| --- | --- |

A.

mivel a fizetések képezik a vállalkozások véráramait, valamint az életképes és hatékony üzleti környezetben a pontos fizetések segítenek annak lehetővé tételében, hogy a vállalkozások kötelezettségeiket időben visszafizessék, terjeszkedjenek, beruházzanak, munkahelyeket és szélesebb gazdasági növekedést teremtsenek, valamint általában véve az európai gazdaság javát szolgálják;

| B. | mivel a belső piacon a gazdasági szereplők között, illetve a gazdasági szereplők és az állami hatóságok között az áruk és szolgáltatások nagy részét halasztott fizetés alapján adják és nyújtják olyan rendszer szerint, amelyben a beszállító a számlájára vonatkozóan egy, a felek közötti megállapodás szerinti fizetési határidőt határoz meg az ügyfelének a beszállító számláján vagy a megfelelő jogi rendelkezésekben megállapítottak szerint; |
| --- | --- |

B.

mivel a belső piacon a gazdasági szereplők között, illetve a gazdasági szereplők és az állami hatóságok között az áruk és szolgáltatások nagy részét halasztott fizetés alapján adják és nyújtják olyan rendszer szerint, amelyben a beszállító a számlájára vonatkozóan egy, a felek közötti megállapodás szerinti fizetési határidőt határoz meg az ügyfelének a beszállító számláján vagy a megfelelő jogi rendelkezésekben megállapítottak szerint;

| C. | mivel a késedelmes fizetés olyan rendszeresen alkalmazott káros gyakorlat, amely negatív hatással van az európai vállalatok – különösen a kkv-k – fejlődésére, hiszen késedelmes fizetés esetén nem rendelkeznek előre kiszámítható likviditással; |
| --- | --- |

C.

mivel a késedelmes fizetés olyan rendszeresen alkalmazott káros gyakorlat, amely negatív hatással van az európai vállalatok – különösen a kkv-k – fejlődésére, hiszen késedelmes fizetés esetén nem rendelkeznek előre kiszámítható likviditással;

| D. | mivel a kis- és középvállalkozásokat különösen rosszul érinti a nemteljesítés, negatívan hat a likviditásukra, megnehezíti pénzgazdálkodásukat, illetve befolyásolja versenyképességüket és nyereségességüket; |
| --- | --- |

D.

mivel a kis- és középvállalkozásokat különösen rosszul érinti a nemteljesítés, negatívan hat a likviditásukra, megnehezíti pénzgazdálkodásukat, illetve befolyásolja versenyképességüket és nyereségességüket;

| E. | mivel a nagyvállalatoknak több erőforrás áll a rendelkezésükre, mint a kkv-knak, hogy megvédjék magukat a késedelmes fizetésekkel szemben, például előzetes kifizetés, hitelellenőrzés, adósságbehajtás, bankgaranciák vagy hitelbiztosítás révén, és esetleg jobban ki tudják használni a globális alacsony kamatlábkörnyezet előnyeit a befektetéseik növelése és tőkebevonás megtárgyalása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a nagyvállalatoknak több erőforrás áll a rendelkezésükre, mint a kkv-knak, hogy megvédjék magukat a késedelmes fizetésekkel szemben, például előzetes kifizetés, hitelellenőrzés, adósságbehajtás, bankgaranciák vagy hitelbiztosítás révén, és esetleg jobban ki tudják használni a globális alacsony kamatlábkörnyezet előnyeit a befektetéseik növelése és tőkebevonás megtárgyalása érdekében;

| F. | mivel a 2011/7/EU irányelv (a késedelmes fizetésekről szóló irányelv) értelmében a hatóságok „különleges felelősséggel” (4) tartoznak az időben történő fizetéseket támogató üzleti környezet előmozdításáért; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2011/7/EU irányelv (a késedelmes fizetésekről szóló irányelv) értelmében a hatóságok „különleges felelősséggel” (4) tartoznak az időben történő fizetéseket támogató üzleti környezet előmozdításáért;

| G. | mivel a késedelmes fizetésekről szóló irányelv többek között a vállalkozások közötti (B2B) és a hatóságok és a vállalkozások (PA2B) közötti ügyletek esetén kifizetési határidőket, a késedelmi kamatra való automatikus jogosultságot, a behajtási költségek kompenzációjának legalább 40 eurós ellentételezését, valamint az Európai Központi Bank referencia-kamatlába feletti legalább 8 %-os kamat megfizetését írja elő; |
| --- | --- |

G.

mivel a késedelmes fizetésekről szóló irányelv többek között a vállalkozások közötti (B2B) és a hatóságok és a vállalkozások (PA2B) közötti ügyletek esetén kifizetési határidőket, a késedelmi kamatra való automatikus jogosultságot, a behajtási költségek kompenzációjának legalább 40 eurós ellentételezését, valamint az Európai Központi Bank referencia-kamatlába feletti legalább 8 %-os kamat megfizetését írja elő;

| H. | mivel annak ellenére, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelv csökkenti a fizetési határidők átlagos hosszát, az EU-ban tízből hat vállalkozás még mindig később jut ellentételezéshez a vállalkozások közötti tranzakciókban, mint amiben szerződésben megállapodtak; |
| --- | --- |

H.

mivel annak ellenére, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelv csökkenti a fizetési határidők átlagos hosszát, az EU-ban tízből hat vállalkozás még mindig később jut ellentételezéshez a vállalkozások közötti tranzakciókban, mint amiben szerződésben megállapodtak;

| I. | mivel a különböző méretű vállalatokat összevetve nagyobb a valószínűsége annak, hogy a kkv-k hosszabb vagy tisztességtelen fizetési határidőben állapodnak meg a nagyobb vállalatokkal, vagy esetleg azok kényszerítik ezt rájuk az egyenlőtlen tárgyalási pozíciók és az üzleti kapcsolatok megromlásától vagy egy jövőbeli szerződés elvesztésétől való félelem miatt; |
| --- | --- |

I.

mivel a különböző méretű vállalatokat összevetve nagyobb a valószínűsége annak, hogy a kkv-k hosszabb vagy tisztességtelen fizetési határidőben állapodnak meg a nagyobb vállalatokkal, vagy esetleg azok kényszerítik ezt rájuk az egyenlőtlen tárgyalási pozíciók és az üzleti kapcsolatok megromlásától vagy egy jövőbeli szerződés elvesztésétől való félelem miatt;

| J. | mivel az Atradius fizetési gyakorlatokra vonatkozó barométere szerint a kkv-k 95 %-a azt állítja, hogy Európában késedelmesen fizetik ki őket, és ez a nagyvállalatok körében tapasztalhatónál magasabb arány, ami arra enged következtetni, hogy a kkv-k gyorsabban fizetnek, mint a nagyvállalatok, de őket később fizetik ki; |
| --- | --- |

J.

mivel az Atradius fizetési gyakorlatokra vonatkozó barométere szerint a kkv-k 95 %-a azt állítja, hogy Európában késedelmesen fizetik ki őket, és ez a nagyvállalatok körében tapasztalhatónál magasabb arány, ami arra enged következtetni, hogy a kkv-k gyorsabban fizetnek, mint a nagyvállalatok, de őket később fizetik ki;

| K. | mivel a késedelmes fizetés minden gazdasági ágazatot érint, de különösen gyakori ott, ahol az értékláncban sok a kkv (pl. építőipar, közműszolgáltatások és szállítás, szakmai szolgáltatások, gyártás, étel és ital, valamint informatika/távközlés); |
| --- | --- |

K.

mivel a késedelmes fizetés minden gazdasági ágazatot érint, de különösen gyakori ott, ahol az értékláncban sok a kkv (pl. építőipar, közműszolgáltatások és szállítás, szakmai szolgáltatások, gyártás, étel és ital, valamint informatika/távközlés);

| L. | mivel minden negyedik csődből egyet még mindig a késedelmes fizetések okoznak az EU-ban; |
| --- | --- |

L.

mivel minden negyedik csődből egyet még mindig a késedelmes fizetések okoznak az EU-ban;

| M. | mivel a vállalatok számára többletköltségeket jelentenek a késedelmes fizetések, ugyanis a későn fizetők követésére erőforrásokat kell fordítaniuk, vagy kamatot kell fizetniük az üzleti tevékenységük folytatása érdekében felvett hitelekre; |
| --- | --- |

M.

mivel a vállalatok számára többletköltségeket jelentenek a késedelmes fizetések, ugyanis a későn fizetők követésére erőforrásokat kell fordítaniuk, vagy kamatot kell fizetniük az üzleti tevékenységük folytatása érdekében felvett hitelekre;

| N. | mivel a késedelmes fizetés vagy a késedelmes kifizetéstől való félelem továbbra is a kkv-k közbeszerzési szerződésekben való részvételének egyik legfőbb akadálya; |
| --- | --- |

N.

mivel a késedelmes fizetés vagy a késedelmes kifizetéstől való félelem továbbra is a kkv-k közbeszerzési szerződésekben való részvételének egyik legfőbb akadálya;

| O. | mivel a késedelmes fizetések csökkentésével napi 158 millió eurót lehetne megtakarítani finanszírozási költségekben, és az így keletkező pénzforgalom Európában további 6,5 millió munkahelyet teremthetne; |
| --- | --- |

O.

mivel a késedelmes fizetések csökkentésével napi 158 millió eurót lehetne megtakarítani finanszírozási költségekben, és az így keletkező pénzforgalom Európában további 6,5 millió munkahelyet teremthetne;

| P. | mivel a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított négy tagállammal (Görögország, Szlovákia, Spanyolország és Olaszország) szemben a késedelmes fizetésről szóló irányelv nem megfelelő alkalmazása miatt, és mivel Olaszország ügyét a Bíróság elé vitte; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított négy tagállammal (Görögország, Szlovákia, Spanyolország és Olaszország) szemben a késedelmes fizetésről szóló irányelv nem megfelelő alkalmazása miatt, és mivel Olaszország ügyét a Bíróság elé vitte;

| Q. | mivel egyes tagállamok pontos fizetési kódexek, az ágazati szintű önkéntes szerepvállalás és a közbeszerzési szabályokkal való erősebb szinergiák formájában kezdeményezéseket indítottak a pontos fizetési kultúra elterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel egyes tagállamok pontos fizetési kódexek, az ágazati szintű önkéntes szerepvállalás és a közbeszerzési szabályokkal való erősebb szinergiák formájában kezdeményezéseket indítottak a pontos fizetési kultúra elterjesztése érdekében;

| R. | mivel a késedelmes fizetésekről szóló irányelv végrehajtásáról szóló, 2016-ban közzétett bizottsági jelentés arra a következtetésre jutott, hogy az a tény, hogy a vállalatok tudatában voltak az irányelv szerinti jogaiknak, nem jelenti azt, hogy kihasználták volna ezeket a jogokat, és hogy a közös, átlagos fizetési időszakok ellenőrzésére szolgáló rendszer hiánya, az irányelv egyes kulcsfontosságú fogalmainak tisztázatlansága, valamint a nagyobb és kisebb vállalatok közötti piaci egyensúlyhiány volt az irányelv hatékony alkalmazásának legfőbb akadálya; |
| --- | --- |

R.

mivel a késedelmes fizetésekről szóló irányelv végrehajtásáról szóló, 2016-ban közzétett bizottsági jelentés arra a következtetésre jutott, hogy az a tény, hogy a vállalatok tudatában voltak az irányelv szerinti jogaiknak, nem jelenti azt, hogy kihasználták volna ezeket a jogokat, és hogy a közös, átlagos fizetési időszakok ellenőrzésére szolgáló rendszer hiánya, az irányelv egyes kulcsfontosságú fogalmainak tisztázatlansága, valamint a nagyobb és kisebb vállalatok közötti piaci egyensúlyhiány volt az irányelv hatékony alkalmazásának legfőbb akadálya;

| S. | mivel a késedelmes kifizetés egy többtényezős, összetett probléma, amelyet minden ágazatban és az ügyletek minden típusánál általánosan megfigyelhető horizontális jelenségek (pénzforgalmi problémák, a vállalkozások közötti dominancia- és méretbeli különbségek, az ellátási lánc struktúrája, az adminisztratív hatékonyság hiánya, a hitelhez való hozzáférés nehézségei, a számla- és hitelkezelés ismeretének hiánya) idéznek elő, valamint a külső tényezők (azaz a gazdasági helyzet és a nemzeti üzleti kultúra) hatása, és ezért nem lehet egyetlen megoldással orvosolni az összes problémát; |
| --- | --- |

S.

mivel a késedelmes kifizetés egy többtényezős, összetett probléma, amelyet minden ágazatban és az ügyletek minden típusánál általánosan megfigyelhető horizontális jelenségek (pénzforgalmi problémák, a vállalkozások közötti dominancia- és méretbeli különbségek, az ellátási lánc struktúrája, az adminisztratív hatékonyság hiánya, a hitelhez való hozzáférés nehézségei, a számla- és hitelkezelés ismeretének hiánya) idéznek elő, valamint a külső tényezők (azaz a gazdasági helyzet és a nemzeti üzleti kultúra) hatása, és ezért nem lehet egyetlen megoldással orvosolni az összes problémát;

| T. | mivel az élelmiszer-ellátási láncban a vállalkozások közötti kapcsolatokban előforduló tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2018)0173) magában foglalja a romlandó áruk késedelmes fizetésére vonatkozó rendelkezéseket és a végrehajtási hatóság tagállamok általi kijelölését a szabályok betartásának ellenőrzésére; |
| --- | --- |

T.

mivel az élelmiszer-ellátási láncban a vállalkozások közötti kapcsolatokban előforduló tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2018)0173) magában foglalja a romlandó áruk késedelmes fizetésére vonatkozó rendelkezéseket és a végrehajtási hatóság tagállamok általi kijelölését a szabályok betartásának ellenőrzésére;

| U. | mivel a késedelmes kifizetésekhez vezető problémákat jogi és önkéntes intézkedések kombinációjával kell kezelni, mely a Bizottság, a tagállamok és a vállalkozói szövetségek részvételével történő célzott beavatkozásokat foglal magában; mivel egy ilyen kombinációnak magában kellene foglalnia az ügylet lebonyolítása előtt felmerülő kérdésekre irányuló megelőző intézkedéseket, valamint az ügyletet követően felmerülő problémákkal kapcsolatos korrekciós megoldásokat; mivel minden – akár szabályozási, akár önkéntes – fellépésnek figyelembe kell vennie az érintett gazdasági ágazat sajátosságait; |
| --- | --- |

U.

mivel a késedelmes kifizetésekhez vezető problémákat jogi és önkéntes intézkedések kombinációjával kell kezelni, mely a Bizottság, a tagállamok és a vállalkozói szövetségek részvételével történő célzott beavatkozásokat foglal magában; mivel egy ilyen kombinációnak magában kellene foglalnia az ügylet lebonyolítása előtt felmerülő kérdésekre irányuló megelőző intézkedéseket, valamint az ügyletet követően felmerülő problémákkal kapcsolatos korrekciós megoldásokat; mivel minden – akár szabályozási, akár önkéntes – fellépésnek figyelembe kell vennie az érintett gazdasági ágazat sajátosságait;

A fizetési szokások javítása az EU-ban jogi és önkéntes intézkedések kombinációjával

| 1. | úgy véli, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelvet és a késedelmes fizetésről szóló nemzeti jogszabályokat a számlakifizetés maximális határidejének betartása és a fizetési feltételekre vonatkozó szabályok szigorítására és a tisztességtelen gyakorlatok visszaszorítására irányuló intézkedések révén jobban, gyorsan és hatékonyan érvényesíteni kell; megállapítja, hogy ezek az intézkedések jellegük (jogi vagy önkéntes), alkalmazási körük (horizontális vagy ágazatspecifikus) és célkitűzésük (megelőzés, orvoslás vagy az üzleti kultúra változása) szerint kategorizálhatók; úgy véli, hogy egyes tagállamokban párhuzamosan a hatályban lévő jogszabályok és a kötelezettségszegésekkel kapcsolatos fellépések EU-szerte kezdtek változást hozni a közigazgatás kultúrájában, amelyet a fizetési késedelem általános csökkenése jellemez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy nincs olyan egységes megközelítés, amellyel a késedelmes fizetések problémáját átfogóan kezelni lehet, mivel a vállalkozások közötti egyes ágazatokban a hosszabb fizetési határidők, amelyek mindazonáltal tiszteletben tartják a 2011/7/EU irányelvben foglalt rendelkezéseket, egyes esetekben megfelelhetnek a vállalkozások szükségleteinek, figyelembe véve az egyes ágazatok sajátosságait; hangsúlyozza azonban, hogy erőfeszítéseket kell tenni a 30 napos fizetési határidők felé való elmozdulás érdekében, és hogy a 2011/7/EU irányelvben megengedett, 60 napot meghaladó fizetési határidők olyan kiskaput jelentenek, amely lehetővé teheti olyan hosszú távú feltételek megállapítását, amelyek – különösen a kkv-k számára – károsak lehetnek maguk a vállalkozások számára, miközben tiszteletben tartják a vállalkozások között a piacon fennálló szerződési szabadságot; hangsúlyozza, hogy mindig egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani az erőfölényben lévő vállalkozások és a kis szereplők között; |
| --- | --- |

2.

Megelőző intézkedések

| 3. | úgy véli, hogy a tagállamoknak szigorúbb fizetési feltételeket kell megállapítaniuk; megjegyzi, hogy egyes tagállamok a szabványos fizetési határidőt 30 napra korlátozták, míg csak néhány tagállam vezetett be maximális fizetési határidőket, amelyektől a felek nem térhetnek el; megjegyzi továbbá, hogy a maximális fizetési határidők bevezetése ágazati szinten gyakoribb; úgy véli, hogy a szigorúbb fizetési határidőket előíró jogszabályok bizonyos mértékig hatékonyan csökkentenék a fizetési határidőket, és – amennyiben érvényesítik azokat – egyenlő versenyfeltételeket teremtenének a nagyvállalatok és a kisvállalkozások között; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy egy egységesebb és egyszerűbb szabályrendszer hozzájárulhatna annak egyértelműsítéséhez, hogy a hitelezők és az adósok mire számíthatnak késedelmes fizetés esetén, ezáltal javíthatná gazdasági tevékenységük kiszámíthatóságát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy ítéli meg, hogy a fizetési magatartással kapcsolatos fokozott átláthatóság bevezetése meggátolhatja a késedelmes fizetéseket; úgy véli, hogy az ezen információkhoz való hozzáférés ösztönzőként szolgálhat a nyilvánosan működő gazdálkodó egységek és a vállalkozások számára fizetési gyakorlataik javításához és monetáris kötelezettségeik teljesítéséhez; ösztönzi a tagállamokat, hogy a magán- és az állami szektor számára egyaránt fontolják meg a fizetési magatartással kapcsolatos információk – például adatbázisok vagy nyilvántartások – kötelező közzétételének különböző lehetséges formáit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ösztönzi a tagállamokat a helyes fizetési magatartásról tájékoztatást adó kötelező (ún. „name and fame” („elismerő”)) rendszerek bevezetésének megfontolására és a pontos fizetés kultúrájának előmozdítására, tekintettel többek között arra, hogy a határidőn belül történő fizetés intelligens üzleti stratégiának bizonyult, mivel a felelős adósok jobb alkut tudnak kötni, és megbízható beszállítókra támaszkodhatnak; kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a meglévő nemzeti rendszerekről, amelyek tájékoztatást nyújtanak mind a vállalkozások, mind a hatóságok helyes fizetési magatartásáról (elismerik azt, „name and fame”), és megvizsgálják az e rendszerekre vonatkozó közös kritériumok uniós szintű meghatározásának megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy fontos a vállalkozók – és különösen a kkv-k – továbbképzése a hitel- és számlakezelés terén; emlékeztet arra, hogy a hatékony hitelkezelés lerövidíti az átlagos tartozásbeszedési időszakot és ezért optimális pénzforgalmat tart fenn, csökkentve ezáltal a nemteljesítés kockázatát és javítva a növekedési potenciált; úgy véli, hogy a közigazgatásban dolgozó tisztviselőknek szintén képzésben kell részesülniük, és, hogy az oktatás és a támogatás révén a kkv-k nagyobb valószínűséggel élhetnek a késedelmes fizetésekről szóló irányelvben foglalt jogorvoslati lehetőségekkel; megjegyzi, hogy a kkv-k sajnos gyakran nem rendelkeznek a képzésbe való befektetéshez szükséges forrásokkal, és jelenleg nincsenek uniós vagy nemzeti szintű programok, amelyek a vállalkozások hitel- és számlakezelési ismereteinek bővítésére összpontosítanának; úgy véli, hogy több uniós forrást kell a kkv-k pénzügyi oktatása számára előirányozni, ezért sürgeti a tagállamok hatóságait, hogy fokozzák a kkv-k hitelkezelés terén való továbbképzésére irányuló erőfeszítéseiket; úgy véli továbbá, hogy a képzésnek és a támogatásnak a határokon átnyúló ügyletek során esedékes késedelmes kifizetések behajtására vonatkozó iránymutatásokat is tartalmaznia kell, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy folytassa ezen iránymutatások és más hasznos információk – például az adósokkal kapcsolatos jogvitákban a vállalkozók rendelkezésére álló jogok és eszközök – beépítését az „Európa Önökért” információs portálba, és biztosítsa az üzleti vállalkozások támogatását az európai vállalkozások hálózatán keresztül; |
| --- | --- |

6.

Jogorvoslati lehetőségek

| 7. | felhívja a tagállamokat és a vállalkozói szövetségeket, hogy fontolják meg térítésmentes és bizalmas nemzeti és regionális közvetítői szolgáltatás létrehozását (közvetítés, békéltetés, választottbíráskodás és elbírálás), amelyek a bírósági eljárások alternatívájaként valamennyi vállalat számára hozzáférhetők lennének a fizetési viták rendezése és az üzleti kapcsolatok fenntartása céljából, valamint tájékoztatást nyújtanának a vállalatoknak a késedelmes fizetéssel esetén rendelkezésükre álló jogorvoslati lehetőségekről és jogaikról; hangsúlyozza, hogy az ilyen közvetítési szolgáltatások különösen hasznosak lehetnének a kkv-k számára, amelyek gyakran nem rendelkeznek megfelelő pénzügyi forrásokkal jogi viták indítására, és ezért inkább lemondanak jogaik érvényesítéséről; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy kellően fontolják meg a késedelmes fizetési vagy nemfizetési viták rendezéséért felelős, közpénzekből finanszírozott ombudsmani hivatalok felállításának lehetőségét, amelyek segítséget nyújtanak a kisvállalkozásoknak a késedelmes fizetési vagy nemfizetési vitáik rendezésében, valamint tanácsot adnak a fizetési hátralékokkal kapcsolatban és megoldásokat javasolnak, különösen a kkv-k számára; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a határokon átnyúló ügyletek során felmerülő adósságok behajtásával kapcsolatos ügyekben biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy szerezzenek érvényt nemzeti jogszabályaiknak, és – például a nagyvállalatok körében – ösztönözzék és javítsák az ellenőrzések szigorúságát, valamint a hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók alkalmazását, hozzájárulva ezáltal a fizetési magatartás javulásához; úgy véli, hogy a közigazgatási szankciókat érvényesítő hatóságok közvetlen beavatkozása segíthetne a „félelmi tényező” kiküszöbölésében, és a hitelezőknek nem kellene az adósokkal szemben fellépniük, mivel a hatóságok közvetlenül érvényesítenék a jogot, és a rossz fizetési gyakorlatot folytató vállalkozásokkal szemben büntetőintézkedéseket hoznának; úgy véli, hogy a közigazgatási szankciók és kumulatív jellegük elriaszthatja a vállalatokat a késedelmes fizetésektől, és hangsúlyozza, hogy ezt a rendszert fokozatosan kellene bevezetni attól függően, hogy a vállalat milyen mértékben felel meg a szabályoknak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rámutat, hogy a késedelmes fizetésekről szóló irányelv 2011. februári elfogadása, valamint az egyes tagállamok által nemrégiben a vállalkozók védelmére bevezetett új mechanizmusok ellenére Európa-szerte évente több ezer kis- és középvállalkozás és induló vállalkozás megy csődbe arra várva, hogy számláikat – többek között a nemzeti hatóságok – kifizessék; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg megfelelő kártérítés, mint például ellentételezés és egyéb támogató intézkedések, így a kkv-knak szóló garanciaalapok és faktorálás kötelezővé tételét azon társaságok számára, akik felé az állami szervek tartoznak, hogy ne legyenek kénytelenek csődbe menni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a társaságok adó-, pénzügyi és társadalombiztosítási tartozásait le kell vonni a hatóságok által fizetendő minden esedékes összegből; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a tagállamokat, hogy a kkv-k számára hozzanak létre garanciaalapokat, amelyek fedezetet nyújtanak a hatóságok által fizetendő kintlévőségekkel rendelkező kkv-k banki tartozásaira; |
| --- | --- |

11.

| 12. | komoly aggodalommal veszi tudomásul az egyes tagállamokban fennálló azon helyzetet, miszerint a hatóságok a vállalkozások által nyújtott áruk és/vagy szolgáltatások megfizetését jelentősen késleltetik (az egyik legsúlyosabban érintett ágazat az egészségügy), az átruházás tilalmáról szóló záradékot foglalnak bele a beszállítói szerződésekbe, és (törvényben) megakadályozzák, hogy a beszállítók bíróságokon érvényesíthessék a követeléseiket, és így ezek a vállalkozások rendkívüli pénzügyi nehézségekkel küzdenek, vagy akár csődbe mennek; úgy véli, hogy azon vállalkozások támogatása érdekében, amelyek pénzügyi helyzetét a hatóságok késedelmes fizetései veszélybe sodorják, a tagállamoknak gyorsabb és hatékonyabb héa-visszatérítési és az esedékes összegek behajtására irányuló eljárásokat kell bevezetniük, különösen a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat, hogy a pontos fizetési kódexek és a charták, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalási intézkedések, a belső ellenőrzési és belső végrehajtási kritériumokkal együtt hozzájárulnak a felelősségteljes fizetési kultúra megteremtéséhez, valamint a vállalkozások közötti tisztességes kapcsolatok és bizalom biztosításához; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fenntartja, hogy az irányelv egyes fogalmait, mint például a „súlyosan hátrányos” kifejezést a szerződéses megállapodásokban szereplő fizetési határidőkkel és kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatban, valamint a szerződéses fizetési határidők kezdetét és végét pontosítani kell a Bizottság által kiadott útmutatáson keresztül; tudomásul veszi továbbá a Bíróság új ítélkezési gyakorlatát az irányelv egyes fogalmainak értelmezésével kapcsolatban (lásd „vállalkozás”, „kereskedelmi ügylet” és „súlyosan hátrányos” („nyilvánvalóan tisztességtelen”) a C-256/15. és C-555/14. sz. ügyekben); |
| --- | --- |

14.

| 15. | fontosnak tartja annak megakadályozását, hogy a közszféra eltérjen az irányelvben meghatározott, fizetési határidőkre vonatkozó szabályoktól; ezért a Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatának (C-555/14. sz. ügy) fényében felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hatóságok időben fizessék ki beszállítóikat, és hogy a hitelezők automatikusan törvényben meghatározott késedelmi kamatot és ellentételezést kapjanak a kifizetések késedelmes teljesítése esetén anélkül, hogy késedelmes fizetéssel kapcsolatos eljárásokra lenne szükség, továbbá felhívja a Biztosságot, hogy javasoljon automatikus kamatszámítást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kifizetések gyors teljesítése rendkívül fontos a vállalkozások – különösen a kkv-k – túléléséhez és növekedéséhez; megállapítja, hogy a pénzügyi és digitális technológiák forradalmasítják a fizetési lehetőségeket és sebességet; ezért az elektronikus számlázás gyors terjedését várja, valamint azt, hogy a hagyományos fizetési módokat fokozatosan innovatív módszerek (pl. az ellátási lánc finanszírozása, faktorálás stb.) váltsák fel, hogy a számla kiállítását követően a hitelezőket valós időben ki lehessen fizetni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nagy érdeklődéssel veszi tudomásul az egyes tagállamok által a hatóságok késedelmes fizetése esetére bevezetett eljárásokat, amelyek értelmében a központi kormányzat figyelmeztetést adhat ki egy helyi hatóságnak, amennyiben az nem fizette ki beszállítóit időben, és amennyiben a késedelmes fizetés továbbra is fennáll, közvetlenül kifizetheti a szállítóknak az árukat vagy szolgáltatásokat, és felfüggesztheti a nemteljesítő helyi hatóság költségvetésének folyósítását; úgy véli, hogy egy ilyen rendszer, amely az állami szervek kifizetéseit megbízható módon nyomon követi és szükség esetén – a nagy nyilvánosság előtt – szankcionálja, további elemzésre érdemes eredményeket hozott, és ezeket a tagállamoknak a helyes gyakorlat példájaként át kellene venniük; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggodalommal veszi tudomásul a bizottsági jelentés következtetéseit, amelyek szerint a hitelező cégek azért nem tudnak a késedelmes fizetésekről szóló irányelvben foglalt jogaikkal élni, mert félnek, hogy jó üzleti kapcsolataik megromlanak; úgy véli, hogy e tekintetben intézkedéseket kellene hozni annak érdekében, hogy a kkv-k könnyebben érvényesíthessék a késedelmes fizetésekről szóló irányelv alapján biztosított jogokat; ebben az összefüggésben kéri a késedelmes fizetésekről szóló irányelv 7. cikkének (5) bekezdésében meghatározott azon lehetőség további vizsgálatát, amely szerint a vállalkozásokat hivatalosan képviselő szervezetek a tagállamok bíróságai előtt keresetet nyújthatnak be azon az alapon, hogy a szerződéses feltételek vagy gyakorlatok súlyosan hátrányosak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a néhány tagállamban indított ágazati kezdeményezéseket, amelyek alapján a részt vevő vállalatok kötelezettséget vállaltak arra, hogy olyan konkrét lépéseket tesznek, amelyek garantálják a kisebb beszállítók gyorsabb kifizetését; megjegyzi, hogy a pozitív visszajelzés („name and fame”) ágazati szinten önszabályozáson keresztül meghozhatná a kívánt eredményeket és jelentős támogatást nyújthatna a kkv-k számára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza a közbeszerzés mint az egységes piac működésének javítására szolgáló egyik eszköz fontosságát; a késedelmes fizetésekről szóló irányelv és a közbeszerzési szabályok közötti szinergiák alaposabb feltárására, és különösen annak megfontolására szólít fel, hogy az ajánlatkérő szervek intézkedéseket hozhassanak, amelyek lehetővé teszik a nemteljesítő vállalkozók kizárását a jövőbeli közbeszerzésekből, amennyiben az alvállalkozókat nem fizeti ki időben a fővállalkozó, amikor ezt meg kellene tennie (közbeszerzési irányelv) (5), hogy használják nagyobb mértékben a közbeszerzési irányelv 71. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lehetőséget, amely szerint bizonyos feltételek mellett az alvállalkozókat közvetlenül is ki lehet fizetni, és hogy az alvállalkozók felé történő fizetési magatartást tegyék az ajánlattevők pénzügyi képességének értékelésére szolgáló egyik feltétellé; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a hatóságok részéről a vállalkozók és az alvállalkozók felé, illetve a vállalkozók részéről az alvállalkozók vagy a beszállítók felé teljesített kifizetések átláthatóságát és nyomon követhetőségét; |
| --- | --- |

20.

Következtetések és ajánlások

| 21. | sürgeti a tagállamokat, hogy vállaljanak teljes körű felelősséget a közigazgatás részéről teljesítendő kifizetésekért, és szigorítsák jogszabályaikat a késedelmes fizetésekről szóló irányelv mindenre kiterjedő megfelelő végrehajtásának biztosításával, azáltal is, hogy megszüntetik azokat a nemzeti törvényeket, rendeleteket vagy a közszféra szerződéses gyakorlatait, amelyek ellentétesek az irányelv céljával, például a közszektorbeli követelésekre vonatkozó végrehajtási és átruházási tilalom; ezzel párhuzamosan megismétli, hogy a Bizottságnak minden tőle telhetőt meg kell tennie a meglévő kötelezettségek teljes körű és megfelelő végrehajtásának biztosítására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a legmegfelelőbb intézkedések megtételével – beleértve a bevált gyakorlatokról szóló iránymutatásokat és adott esetben a jogalkotási kezdeményezéseket is – és figyelembe véve a fenti javaslatokat, mozdítsák elő „a pontos fizetés kultúrájára való határozott váltást” (6), a vállalatok számára megfelelő üzleti környezet teremtése és a pontos fizetés kultúrájának kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyék hatékonyabbá a fizetési eljárásokat, és rámutat, hogy a számlák vagy az áruk és szolgáltatások szerződéses előírásoknak való megfelelőségének ellenőrzése nem szolgálhat ürügyként a fizetési határidő mesterséges, az irányelv által megszabott határokon túli kiterjesztésére; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékezteti a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy a pontos fizetés az életképes üzleti környezet átfogó követelménye, és mint ilyet a vállalkozásokat érintő valamennyi szakpolitikai és jogalkotási kezdeményezésbe be kell építeni (pl. vállalati társadalmi felelősségvállalás, induló vállalkozások és platformok és vállalkozások közötti kapcsolatok); |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy adott esetben használjanak fel szakmai kiadványokat, ismeretterjesztő kampányokat vagy bármilyen más eszközt a vállalkozások közötti késedelmes fizetések orvoslására kínálkozó lehetőségek megismertetése érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg és mozdítsa elő az európai vállalkozók hozzáférését a megfelelő finanszírozási lehetőségekhez; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  HL L 48., 2011.2.23., 1. o.

(2)  HL C 76., 2018.2.28., 112. o.

(3)  HL C 204., 2018.6.13., 153. o.

(4)  A 2011/7/EU irányelv (6) preambulumbekezdése.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 57. cikk, (4) bekezdés, g) pont.

(6)  A 2011/7/EU irányelv (12) preambulumbekezdése.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/137

---

P8_TA(2019)0043

Éves jelentés az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységéről

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeiről szóló éves jelentésről (2018/2161(INI))

(2020/C 411/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2017. évi, „A jövő formálása” című tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2017. évi, „A jövő formálása” című tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel az EBB 2017. évi pénzügyi jelentésére és 2017. évi statisztikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2017. évi pénzügyi jelentésére és 2017. évi statisztikai jelentésére,

| — | tekintettel az EBB 2018. évi, „Az EBB Európai Unión belüli tevékenysége 2017-ben: eredmények és hatások” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2018. évi, „Az EBB Európai Unión belüli tevékenysége 2017-ben: eredmények és hatások” című jelentésére,

| — | tekintettel az EBB 2018. évi, „Az EBB az Európai Unión kívül – 2017: globális hatású finanszírozás” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2018. évi, „Az EBB az Európai Unión kívül – 2017: globális hatású finanszírozás” című jelentésére,

| — | tekintettel az EBB-csoport 2017. évi fenntarthatósági jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB-csoport 2017. évi fenntarthatósági jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint a Szerződéshez csatolt, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. és 309. cikkére, valamint a Szerződéshez csatolt, az EBB alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel az EBB 2010. december 15-én közétett, az elégtelenül szabályozott, nem átlátható és nem együttműködő országokkal és területekkel szemben elfogadott politikájára, valamint annak 2014. április 8-án közétett kiegészítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2010. december 15-én közétett, az elégtelenül szabályozott, nem átlátható és nem együttműködő országokkal és területekkel szemben elfogadott politikájára, valamint annak 2014. április 8-án közétett kiegészítésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményeire (A8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményeire (A8-0415/2018),

| A. | mivel az EBB elsődleges célja, hogy hosszú távú finanszírozást, valamint szakértelemet biztosítson a projektekhez, és további beruházások mozgósításával hozzájáruljon az uniós célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

A.

mivel az EBB elsődleges célja, hogy hosszú távú finanszírozást, valamint szakértelemet biztosítson a projektekhez, és további beruházások mozgósításával hozzájáruljon az uniós célkitűzések megvalósításához;

| B. | mivel az EBB az egyetlen olyan bank, amely az uniós tagállamok tulajdonában áll, és az uniós tagállamok érdekeit képviseli; |
| --- | --- |

B.

mivel az EBB az egyetlen olyan bank, amely az uniós tagállamok tulajdonában áll, és az uniós tagállamok érdekeit képviseli;

| C. | mivel az EBB-re az EU pénzügyi szerveként, valamint az EU-n belüli köz- és magánberuházások fenntartásában kulcsfontosságú szerepet betöltő intézményként tekintenek, amelynek hitelezési tevékenységén belül az unióbeli hitelek több mint 90 %-os részarányt képviselnek; |
| --- | --- |

C.

mivel az EBB-re az EU pénzügyi szerveként, valamint az EU-n belüli köz- és magánberuházások fenntartásában kulcsfontosságú szerepet betöltő intézményként tekintenek, amelynek hitelezési tevékenységén belül az unióbeli hitelek több mint 90 %-os részarányt képviselnek;

| D. | mivel az EBB hitelezési tevékenységét elsősorban a nemzetközi tőkepiacokon végrehajtott kötvénykibocsátással finanszírozza; |
| --- | --- |

D.

mivel az EBB hitelezési tevékenységét elsősorban a nemzetközi tőkepiacokon végrehajtott kötvénykibocsátással finanszírozza;

| E. | mivel az EBB éves támogatási programja mintegy 60 milliárd EUR költségvetésű; |
| --- | --- |

E.

mivel az EBB éves támogatási programja mintegy 60 milliárd EUR költségvetésű;

| F. | mivel az EBB 2017-ben kötvényeinek 33 %-át, 2016-ban pedig 37 %-át USA-dollárban bocsátotta ki; |
| --- | --- |

F.

mivel az EBB 2017-ben kötvényeinek 33 %-át, 2016-ban pedig 37 %-át USA-dollárban bocsátotta ki;

| G. | mivel az EBB-kötvények a legmagasabb hitelminőségi besorolásba tartoznak, és az EBB a három legjelentősebb hitelminősítő intézet szerint AAA minősítéssel rendelkezik, ami többek között a tagállami tulajdonlásnak és az óvatos kockázatkezelésnek köszönhető, amelyek olyan erős hitelállományt eredményeznek, amelyben a nemteljesítő hitelek aránya csupán 0,3 %; |
| --- | --- |

G.

mivel az EBB-kötvények a legmagasabb hitelminőségi besorolásba tartoznak, és az EBB a három legjelentősebb hitelminősítő intézet szerint AAA minősítéssel rendelkezik, ami többek között a tagállami tulajdonlásnak és az óvatos kockázatkezelésnek köszönhető, amelyek olyan erős hitelállományt eredményeznek, amelyben a nemteljesítő hitelek aránya csupán 0,3 %;

| H. | mivel a pénzügyi eszközök és a költségvetési garanciák erősíthetik az uniós költségvetés hatását; |
| --- | --- |

H.

mivel a pénzügyi eszközök és a költségvetési garanciák erősíthetik az uniós költségvetés hatását;

| I. | mivel az EBB – a nemzeti, regionális és multilaterális pénzügyi intézményekkel szorosan együttműködve – az Unió természetes partnere a pénzügyi eszközök végrehajtásában; |
| --- | --- |

I.

mivel az EBB – a nemzeti, regionális és multilaterális pénzügyi intézményekkel szorosan együttműködve – az Unió természetes partnere a pénzügyi eszközök végrehajtásában;

| J. | mivel az EBB a világ legnagyobb multilaterális hitelfelvevőjeként és hitelezőjeként az Unión kívül is fontos szerepet tölt be külső hitelezési tevékenyégei révén; |
| --- | --- |

J.

mivel az EBB a világ legnagyobb multilaterális hitelfelvevőjeként és hitelezőjeként az Unión kívül is fontos szerepet tölt be külső hitelezési tevékenyégei révén;

| K. | mivel az EBB tovább erősíti az európai integrációt, és szerepvállalása a pénzügyi válság 2008-as kezdete óta még inkább nélkülözhetetlennek bizonyult; |
| --- | --- |

K.

mivel az EBB tovább erősíti az európai integrációt, és szerepvállalása a pénzügyi válság 2008-as kezdete óta még inkább nélkülözhetetlennek bizonyult;

| L. | mivel a 2017–2019-es időszakra vonatkozó vállalati operatív tervben (COP) foglaltak szerint az EBB prioritásai az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó céljaira összpontosítanak az energiaügy, a közlekedés és mobilitás, az egészségügy, a vidéki infrastruktúrák fejlesztése és az agráripari társaságok támogatása, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok, a környezetvédelem és az innováció területein; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2017–2019-es időszakra vonatkozó vállalati operatív tervben (COP) foglaltak szerint az EBB prioritásai az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó céljaira összpontosítanak az energiaügy, a közlekedés és mobilitás, az egészségügy, a vidéki infrastruktúrák fejlesztése és az agráripari társaságok támogatása, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok, a környezetvédelem és az innováció területein;

| M. | mivel az EBB-csoportnak üzleti modellje alapvető értékeként fenn kell tartania kiváló hitelképességét, valamint a magas minőségű, stabil eszközportfóliót, és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), valamint a portfóliójába tartozó valamennyi pénzügyi eszköz keretében stabil beruházási projekteket kell megvalósítania; |
| --- | --- |

M.

mivel az EBB-csoportnak üzleti modellje alapvető értékeként fenn kell tartania kiváló hitelképességét, valamint a magas minőségű, stabil eszközportfóliót, és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), valamint a portfóliójába tartozó valamennyi pénzügyi eszköz keretében stabil beruházási projekteket kell megvalósítania;

Az EBB elmúlt 60 évben elért eredményei

| 1. | gratulál az EBB-nek 60 éves múltra visszatekintő sikeres működéséhez, amely időszak alatt a világ legnagyobb multilaterális hitelfelvevőjeként és hitelezőjeként 1,1 billió EUR-t fordított beruházásokra és 160 országban összesen 11 800 projektet finanszírozott; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy az EBB-csoport 2015–2016-os időszakban jóváhagyott unióbeli hitelnyújtási műveletei 544 milliárd EUR-val fogják támogatni a beruházásokat, 2,3 %-os GDP-növekedést fognak eredményezni, illetve 2,25 millió új munkahelyet fognak teremteni 2020-ig; sürgeti az EBB-t, hogy fokozza szerepvállalását a hosszú távú és fenntartható növekedéshez való hozzájárulás terén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy az EBB-nek módjában áll az uniós szakpolitikai célkitűzéseknek megfelelően formálni a piacokat; elismeri, hogy az EBB képes anticiklikus beruházások révén megoldással szolgálni a pénzügyi válság, valamint a kkv-k és az innovatív projektek finanszírozáshoz jutása kapcsán felmerülő nehézségek miatti elmaradottságra és recesszióra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat arra, hogy az EBB mint az egyetlen olyan nemzetközi pénzügyi intézmény, amely teljes mértékben az európai uniós tagállamok tulajdonában áll, és amelyet teljes mértékben az uniós politikák és normák vezérelnek, az EU bankjaként fontos szerepet tölt be; |
| --- | --- |

4.

| 5. | szorgalmazza az EBB tanácsadó tevékenységének megerősítését, valamint ennek érdekében azon rendszerszerű hiányosságoknak a – Bizottsággal, a tagállamokkal és a nemzeti hivatalos fejlesztési pénzintézetekkel együttes – kezelését, amelyek megakadályozzák, hogy egyes régiók vagy országok teljes mértékben részesülhessenek az EBB pénzügyi tevékenységéből származó előnyökből; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a tervek szerint 700 000 kkv-nak kedvez majd a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés javítása, és megjegyzi, hogy az EBB gazdasági osztályának és a Bizottság Közös Kutatóközpontjának becslése szerint az ESBA-műveletek keretében támogatott munkahelyek száma már most is meghaladja a 750 000-t, 2020-ig pedig várhatóan 1,4 millióra fog nőni, valamint hogy a Juncker-tervnek köszönhetően már 0,6 %-kal nőtt az uniós GDP, 2020-ig pedig további 1,3 %-os növekedés várható; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli, hogy az EBB elindította a gazdasági reziliencia fokozására irányuló kezdeményezést, amely a Nyugat-Balkán országai és az EU déli szomszédsága számára segítséget nyújt az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás jelentette kihívások kezelésére; a humanitárius fellépés, a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés és az infrastruktúrafejlesztés támogatása érdekében felhív e kezdeményezés fokozott finanszírozására, valamint az EBB e régiókbeli megerősített szerepvállalására; üdvözli e tekintetben az európai külső beruházási terv (EEIP) első projektjeinek jóváhagyását Afrikában, továbbá várakozással tekint az EBB szerepének megerősítésére; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy csak 2017-ben 901 – minden eddiginél több – projektet hagytak jóvá, többek között 78 milliárd EUR-t meghaladó összeget hagytak jóvá az innováció, a környezetvédelem, az infrastruktúra és a kis- és középvállalkozások tekintetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az EBB gazdasági és társadalmi kohéziót támogató tevékenységét, amelynek keretében az elmúlt tíz évben több mint 200 milliárd EUR összegű finanszírozást biztosítottak a régiók számra; |
| --- | --- |

9.

Általános megjegyzések

| 10. | üdvözli az EBB-nek a beruházásai hatásának megfelelőbb módon történő mérését szolgáló, annak érdekében tett lépéseit, hogy adatszolgáltatása ne pusztán a finanszírozási volumen mennyiségi adataira korlátozódjon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az EBB tevékenységének jelentős kiterjesztésével reagált a válságra; meggyőződése, hogy az EBB pozitív szerepet játszott a beruházási hiány csökkentésében; sürgeti az EBB-t, hogy most, amikor folyamatban van a gazdasági környezet normalizálódása, fordítson nagyobb figyelmet a magánberuházások kiszorításának kockázatára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EBB tevékenysége kulcsfontosságú volt a válságot követő fellendülés, valamint a tagállamok és régiók, illetve az ágazatok között továbbra is egyenlőtlen beruházási szintek javítása szempontjából; felszólítja az EBB-t, hogy hajtson végre további beruházásokat a tagállamokban, hogy ezzel hozzájáruljon gazdasági fellendülésükhöz; kiemeli, hogy különös hangsúlyt kell fektetni a rendkívül komoly beruházási hiánnyal küzdő innovációs és infrastrukturális ágazatok finanszírozására; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megállapítja, hogy az EBB-finanszírozások közel harmada dolláralapú, ami a bank számára kitettséget jelent az esetleges USA-szankciókkal szemben; kéri az EBB-t, hogy kezdje el fokozatosan csökkenteni a dollárban történő finanszírozást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megállapítja, hogy az EBB-t az Európai Számvevőszék évente ellenőrzi; tudomásul veszi az EBB hitelezési tevékenysége feletti EKB-felügyelet esetleges bevezetéséről szóló vitát; figyelmeztet arra, hogy ez komoly hatással lehet az EBB jellegére, működésére és irányítására; |
| --- | --- |

14.

Innováció és készségfejlesztés

| 15. | elismeri, hogy a növekedés ösztönzése, valamint Európa hosszú távú versenyképességének biztosítása érdekében az EBB kiemelt területként kezeli az innovációt és a készségfejlesztést, amely területeken 2017-ben 13,9 milliárd EUR összegű hitelt nyújtott, többek között 7,4 millió szélessávú digitális kapcsolódási lehetőség kiépítéséhez és 36,8 millió intelligens fogyasztásmérő telepítéséhez; |
| --- | --- |

15.

Környezetvédelem és fenntarthatóság

| 16. | üdvözli, hogy 2017-ben az EBB 16,6 milliárd EUR összegben nyújtott hiteleket környezetpolitikai célkitűzései támogatására a környezetvédelem, a megújuló energia, az energiahatékonyság, a biológiai sokféleség, a tiszta levegő, a tiszta víz, a víz- és hulladékgazdálkodás, valamint a fenntartható közlekedés területére irányuló projektek finanszírozása révén, továbbá hogy szakpolitikai területei összességét tekintve hitelnyújtásán belül az éghajlathoz kapcsolódó hitelek több mint 25 %-os –eredeti vállalásánál 3,2 %-kal magasabb – részarányt képviseltek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek példát kell mutatniuk a finanszírozás fenntarthatóvá tétele tekintetében; elismeri, hogy az EBB a világ legnagyobb zöldkötvény-kibocsátója, és hogy éghajlatvédelmi kötvényei a megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos, az EBB zöldkötvény-kibocsátásából származó bevételekből részesülő projektekhez átlátható kapcsolódási pontokat kínálnak a beruházók számára az EBB-nek a projektek éghajlati előnyeivel kapcsolatos jelentéstételi rendszere alapján, amely olyan hatásmutatókat vesz figyelembe, mint a ki nem bocsátott üvegházhatású gázok, az abszolút kibocsátási szintek, a fel nem használt energia és a további energiatermelési rendszerek telepítése; |
| --- | --- |

17.

| 18. | e tekintetben üdvözli az EBB első – 500 millió EUR értékű – fenntarthatóságikötvény-kibocsátását, amely kötvényeket az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítását szolgáló nagy hatású projektekhez fognak felhasználni, és amelyek egyúttal a szigorú átláthatósági és piaci előírások jóvoltából a társadalmilag felelős beruházók bizalmát is biztosítják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli, hogy az EBB teljesítette az éghajlatváltozással kapcsolatos 25 %-os finanszírozási célkitűzését; aggodalommal állapítja meg, hogy a Bizottság ezzel szemben nem érte el a 20 %-os célt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli az „Intelligens finanszírozás – intelligens épületek” kezdeményezést, amelynek célja, hogy a lakossági épületek energiahatékonysági projektjei az uniós támogatások garanciaként való észszerű felhasználásával vonzóbbá váljanak a magánberuházók számára; üdvözli, hogy az EBB nemrég megkezdte a szociális lakásokba való beruházást; |
| --- | --- |

20.

| 21. | javasolja, hogy az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) által összeállított, a globális felmelegedés iparosodás előtti szinthez viszonyított 1,5 Celsius-fokos növekedésével és a kapcsolódó globális üvegházhatású gázok kibocsátásának alakulásával az éghajlatváltozás veszélyére, a fenntartható fejlődésre és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekre adott globális válasz megerősítésével összefüggésben foglalkozó jelentés kutatási eredményeit és ajánlásait figyelembe véve az EBB fogadjon el egy, a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel teljes mértékben összeegyeztethető energiastratégiát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja az EBB-t, hogy folytassa az európai energiapolitikai célokat támogató hitelezést; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tekintve, hogy az EU a Párizsi Megállapodás aláírói közé tartozik, illetve emlékeztetve az EU azon kötelezettségvállalására, hogy kibocsátását 2030-ig legalább 40 %-kal csökkenti, felhívja az EBB-t, hogy a továbbiakban is ösztönözze az éghajlatváltozáshoz és környezetvédelemhez kapcsolódó projekteket; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli, hogy az EBB által nyújtott finanszírozás fontos szerepet tölt be a megújulóenergia-kapacitás fejlesztésében és az energiahatékonyság javításában az olyan ágazatokban, mint az ipar és a közlekedés; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja az EBB-t, hogy működjön együtt a kisebb piaci szereplőkkel és a közösségi szövetkezetekkel a megújuló energiával kapcsolatos kis léptékű projektek összefogása érdekében, hogy e projektek ily módon jogosultakká válhassanak az EBB általi finanszírozásra; |
| --- | --- |

25.

Infrastruktúra

| 26. | kiemeli az EBB szerepvállalását az energiaellátás, a közlekedés és a városi területek biztonságos és hatékony infrastruktúrájának támogatásában, amelyet az is szemléltet, hogy összesen 18 milliárd EUR értékű hitelszerződést kötött meg infrastrukturális szakpolitikai célkitűzéséhez kapcsolódóan, valamint több mint 22 milliárd EUR összegű hitelt nyújtott városi projektekhez 2017-ben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja az EBB-t, hogy folytassa az európai energiapolitikai célokat támogató hitelezést; |
| --- | --- |

27.

Kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok

| 28. | üdvözli, hogy az EBB-csoport erőteljesen, összesen 29,6 milliárd EUR értékű beruházással támogatja a kkv-kat és a közepes piaci tőkeértékű vállalatokat, ami 287 000 – összesen 3,9 millió főt foglalkoztató – vállalat esetében már éreztette kedvező hatását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy az EBB szerint a nagyvállalkozásoknál kétszer akkora az innováció valószínűsége, mint a kkv-k esetében, míg az innovatív fiatal vállalkozások a többi vállalkozásnál 50 %-kal nagyobb valószínűséggel csak korlátozott hitelfelvételi lehetőségekkel rendelkeznek; sürgeti az EBB-t, hogy az európai gazdaság szélesebb rétegére gyakorolt markánsabb hatás érdekében a kisebb vállalkozásokat támogassa kisebb összegű hitelekkel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | a kkv-k kulcsfontosságú szerepét figyelembe véve úgy véli, hogy az EBB kkv-kra vonatkozó stratégiájába bele kell foglalni az EBB igazgatási és tanácsadási kapacitásának megerősítését a fejlesztéssel és a finanszírozás kérelmezésével kapcsolatos, kkv-knak szóló információnyújtással és technikai támogatással összefüggésben; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli az EBB Környezet- és társadalompolitikai kézikönyvében meghatározott tíz normát, amelyek előfeltételét jelentik az EBB hitelnyújtási műveleteiben való részvételnek többek között a szennyezés megelőzése és csökkentése, a biológiai sokféleség és ökoszisztémák, az éghajlathoz kapcsolódó szabványok, a kulturális örökség, a kényszerű áttelepítés, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok jogai és érdekei, a munkaügyi normák, a munkahelyi és közegészség védelme, illetve biztonsága, valamint az érdekelt felek részvétele területén; |
| --- | --- |

31.

Elszámoltathatóság, átláthatóság és kommunikáció

| 32. | sürgeti az EBB-t és partnereit, hogy fontolják meg az EBB irányításának demokratizálásához, átláthatóságának növeléséhez és műveletei fenntarthatóságához szükséges reformokat, |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja az EBB-t, hogy folytasson intenzívebb kommunikációs tevékenységet; meggyőződése, hogy alapvető fontosságú az uniós polgárokkal való kapcsolattartás annak érdekében, hogy az EBB hatékonyabban megismertethesse a politikáival elérendő célokat; e tekintetben úgy véli, hogy az EBB finanszírozási kapacitásának megerősítéséhez vitát kell kezdeményezni, többek között konkrétan bemutatva azokat a tényezőket, amelyekkel az EU hozzájárul az uniós polgárok mindennapi életéhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aggodalommal állapítja meg, hogy az általános adminisztratív költségek – elősorban a személyzeti költségek növekedése miatt – folyamatosan emelkednek; figyelmeztet a veszélyre, amelyet a költség-bevétel arány további emelkedése jelent az EBB tőkehelyzetére nézve; felkéri az EBB-t, hogy tartsa fenn fegyelmezett költséggazdálkodását, és hogy irányítási struktúrája maradjon egyszerű és hatékony, valamint hogy előzze meg a magas vezetői arányú irányítási rendszerré való átalakulást; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tudomásul veszi az EBB által az átláthatóság terén elért közelmúltbeli eredményeket, így például az igazgatótanácsi jegyzőkönyvek nyilvánosságra hozatalát, az ESBA-garancia által támogatott projektekre vonatkozó mutatókat ismertető eredménytáblának, valamint a független beruházási bizottság döntéseinek hátterében álló indokoknak – a felülvizsgált ESBA-rendeletnek megfelelő – közzétételét; tudomásul veszi, hogy egy bank nem tehet közzé bizalmas üzleti adatokat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy az EBB-csoport átláthatósági politikája a nyilvánosságra hozatal elvére épül, és hogy az EBB-csoport dokumentumaihoz és információihoz mindenki hozzáférhet; felkéri az EBB-t, hogy javítsa tovább az átláthatóságot, például részletes jegyzőkönyvek közzétételével, valamint azáltal, hogy mind a belső érdekeltek, a Parlament és a többi intézmény számára, mind a nyilvánosságnak hozzáférést biztosít az információkhoz, különösen a szerződéskötési és az alvállalkozói rendszer, a belső vizsgálatok eredményei, valamint a tevékenységek és programok kiválasztása, nyomon követése és értékelése tekintetében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az EBB előtt álló kihívások körén belül kritikus fontossággal bír a megfelelő felügyelet kérdése; meggyőződése, hogy a bank szerepéből és intézményi kialakításából adódóan szükség van felügyeleti struktúrára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tudomásul veszi az EBB panaszkezelési mechanizmusára vonatkozó politikájának és eljárásainak felülvizsgálatát; emlékeztet az EBB 2016. évi pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzéséről szóló éves jelentésről szóló, 2018. május 3-i állásfoglalásában (1) az EBB panaszkezelési mechanizmusa kapcsán kifejtett álláspontjára; sürgeti az EBB-t, hogy erősítse meg panaszkezelési hivatalának függetlenségét és hatékonyságát, valamint hogy tegyen további lépéseket a bürokrácia csökkentése, a makroökonómiai elemzések elvégzésére szolgáló kapacitás bővítése, és a vezető tisztségekben a nemek kiegyensúlyozottabb jelenléte érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli a tényt, hogy az uniós garanciával fedezett beruházási projektek eredménymérési adatlapjait immár kérésre a Parlament rendelkezésére kell bocsátani; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza az EBB által igénybe vett pénzügyi közvetítők tekintetében a magas szintű átláthatóság szükségességét (különösen a kereskedelmi bankok, de a mikrofinanszírozási intézmények és szövetkezetek esetében is), annak biztosítása érdekében, hogy a közvetített hitelekre ugyanazok az átláthatósági előírások vonatkozzanak mint az egyéb típusú hitelekre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli az EBB gazdasági reziliencia fokozására irányuló kezdeményezését, amely az EU migrációs és menekültügyi válságra adott közös válaszának részeként kifejezetten a migráció kiváltó okainak kezelését hivatott szolgálni; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU külső beruházási tervével kialakított kapcsolatot a szoros koordináció, valamint a komplementer jellegű működés jellemezze; megjegyzi, hogy a gazdasági reziliencia fokozására irányuló kezdeményezés eddigi 26 projektje és 2,8 milliárd EUR értékű beruházása várhatóan 1 500-nál is több kisebb vállalkozást, illetve közepes piaci tőkeértékű vállalatot segít majd, és ezzel több mint 100 000 munkahely megtartásához járul hozzá; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja az EBB-t, hogy az ESBA működése kapcsán szerzett tapasztalatok alapján tegyen meg minden szükséges lépést, valamint maximalizálja a jövőbeli InvestEU program eredményeit, kiemelt figyelmet fordítva a regionális és társadalmi egyenlőtlenségekre és a gazdasági válság által leginkább sújtott tagállamokra; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli egyfelől, hogy a 2016 októberétől számított ötéves időszakban a kezdeményezés keretében – a már előirányzott 7,5 milliárd EUR-n felül – további 6 milliárd EUR áll rendelkezésre a déli szomszédság országaiban és a Nyugat-Balkánon végzett tevékenységek finanszírozásához, másfelől pedig a fenntartható és létfontosságú infrastruktúra középpontba állítását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a befogadó és tranzitországokban a munkahelyteremtés, valamint a helyi, illetve a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság számára szükséges infrastruktúra kiépítésének támogatásával meg kell erősíteni a gazdasági rezilienciát, üdvözli, hogy a menekült közösségek számára is elérhetők a lehetőségek, hogy fejlesszék önállóságukat és méltóságban élhessenek; hangsúlyozza, hogy a gazdasági reziliencia megerősítésére irányuló beruházásoknak hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a régiók felkészültebben reagálhassanak a jövőbeli külső sokkhatásokra, és elő kell segíteniük a sérülékeny helyzetű országok nagyobb fokú stabilitását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi egyfelől, hogy az ESBA immár három éve működik, másfelől pedig elismeri az ESBA által elért eredményeket, üdvözölve, hogy a 28 tagállamban összesen 898 művelet jóváhagyásával az ESBA-rendelet (az (EU) 2015/1017 rendelet) (2) társjogalkotók általi elfogadása óta 335 milliárd EUR értékű beruházást mozgósítottak Unió-szerte, amelyek kétharmada – az eredeti, 2015-ben kitűzött 315 milliárd EUR -s célt meghaladva – magánforrásokból származott; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Tanács és az Európai Parlament úgy döntött, hogy az ESBA időtartamát 2020 végéig meg kell hosszabbítani, kapacitását pedig 500 milliárd EUR-ra kell növelni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kiemeli, hogy fel kell gyorsítani a tőkepiaci unió kiépítését, hogy az EBB így valóban a piaci hiányosságok nyomán jelentkező hézagok megszüntetésére koncentrálhasson, illetve finanszírozást biztosíthasson a magas kockázatú projektekhez; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ismételten elismeri az olyan, keresletvezérelt mechanizmusok folyamatos támogatásának szükségességét, mint amilyen például a reálgazdaságba irányuló hosszú távú beruházásokat támogató, magánberuházásokat mobilizáló, valamint érdemi makrogazdasági hatásokkal járó, és az Unió – a jelenlegi többéves pénzügyi kereten túli – jövője szempontjából fontos ágazatokban munkahelyeket teremtő ESBA; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ösztönzi, hogy a szükséges folytonosság biztosítása érdekében időben hozzanak létre egy olyan, a 2020 utáni időszakra vonatkozó, kiegészítő kezdeményezést, amely felhasználja az ESBA kapcsán levont tanulságokat, továbbá megtartja a kulcsfontosságú sikertényezőket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy az EBB-csoport a kedvezményezettek és a közvetítők egyetlen tárgyalópartnereként, illetve végrehajtásban részt vevő egyetlen partnereként kulcsfontosságú szerepet játszott az ESBA sikereiben; úgy véli, hogy a jövőbeni InvestEU programokban – a megkettőzés elkerülése érdekében – a pénzügyi eszközök végrehajtásával kapcsolatos uniós banki feladatok ellátásához (pénzgazdálkodás, vagyonkezelés, kockázatkezelés) az EBB a természetes partner; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felkéri az EBB-csoportot a nemzeti fejlesztési bankokkal való szorosabb együttműködésre, egyúttal felszólítja az EBB-t, hogy erősítse tovább a nemzeti fejlesztési bankokkal végzett munkáját, hogy az információk célba juttatásának biztosításával, valamint a tanácsadási tevékenységek és a technikai segítségnyújtás további fejlesztésével előmozdítsák a hosszú távú földrajzi egyensúlyt; megjegyzi, hogy az ESBA projektek kapcsán rendkívül változatosak a tapasztalatok; a fokozottabb gazdasági hatékonyság érdekében támogatja és ösztönzi a legjobb gyakorlatok EBB és tagállamok közötti cseréjének folytatását; |
| --- | --- |

50.

Az Európai Unión kívüli hitelezés

| 51. | üdvözli, hogy az EBB külső hitelezési tevékenységei révén fontos szerepet tölt be az EU-n kívüli finanszírozásokban; kiemeli, hogy az EBB hatékonyan kezeli külső hitelezési megbízatását, amit – elismerve az EBB jelentőségét és hatékonyságát az EU harmadik országok felé történő, az uniós költségvetés számára minimális költségekkel járó finanszírozási tevékenységének biztosításában – egy 2018 júniusi független értékelés is megerősít; felkéri az Európai Számvevőszéket, hogy készítsen különjelentést az EBB külső hitelezési tevékenységének eredményeiről, valamint az uniós politikákkal való összhangjáról; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy az EBB-nek továbbra is vezető szerepet kell betöltenie a jövőbeni, harmadik országokra vonatkozó uniós finanszírozási mechanizmusok létrehozásában, biztosítva egyszersmind azt is, hogy hitelnyújtási döntései prioritásként kezeljék azon helyi vállalkozók érdekeit, akik azzal az elsődleges céllal, hogy hozzájáruljanak a helyi gazdasághoz, helyi, gyakran mikro- vagy kisvállalkozást kívánnak indítani; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy az EBB-nek fenn kell tartania meglévő külpolitikai tevékenységeit, többek között olyan eszközök alkalmazásával, mint például a harmadik országoknak szóló hitelezési megbízatások; üdvözli az EBB-nek az – elsősorban a magánszféra fejlődését támogató projektek számára forrást biztosító – AKCS-beruházási keret kezelése tekintetében kifejtett tevékenységét; ezzel összefüggésben kiemeli annak alapvető fontosságát, hogy az EBB központi – az EU kétoldalú pénzügyi szerveként betöltött – szerepét az Unión kívüli finanszírozásokkal kapcsolatos, 2020 utáni időszakra vonatkozó rendszer határozottan megjelenítse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | úgy véli, hogy az EBB tevékenységeit az EUMSZ 7. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartájának megfelelően az Európai Unió egyéb szakpolitikáival és tevékenységeivel teljes összhangban kell végrehajtani; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EBB az Unió külső fellépéseit vezérlő szakpolitikai koherencia elvének, az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének, illetve a Párizsi Megállapodásnak való megfelelésre tekintettel éves jelentést készítsen az EU-n kívüli műveleteiről; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékezteti az EBB-t, hogy a külső hitelezési megbízatás szerinti fejlesztési megbízatásával összhangban kell fellépnie annak biztosítása érdekében, hogy a fejlődő országokban a beruházások előteremtsék a helyi adóhatóságokat illető kellő bevételt; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tudomásul veszi, hogy a mikrohitelezés ösztönzése érdekében az EBB által a külső hitelezési megbízatás keretében végzett összes hitelezési tevékenység fele helyi pénzügyi közvetítőkhöz kerül, és kéri az EBB-t, hogy a pénzügyi közvetítői által végzett továbbhitelezéssel kapcsolatban szolgáljon teljesebb és szisztematikusabb információkkal, |
| --- | --- |

57.

| 58. | emlékeztet arra, hogy az EBB tevékenységeinek tükrözniük kell az Unió belső és külső politikáit; hangsúlyozza, hogy az EBB hitelezési kondícióinak elő kell segíteniük a vonatkozó politikai célok elérését, különösen pedig – a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításával – az Unió peremterületeinek fejlődését; felhívja az EBB-t, hogy a hozzáférhetőség javítása és az összes tagállam – különösen a jóváhagyott projektek esetében alacsonyabb sikerarányt mutatók – bevonása érdekében jelentősen erősítse meg a helyi és regionális hatóságok által még a projektjóváhagyás előtt igénybe vehető technikai segítségnyújtásra és pénzügyi szakértelemre vonatkozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja az EBB-t, hogy hajtson végre jelentős beruházásokat a keleti szomszédság országain belüli környezetvédelmi átmenet érdekében; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri egyfelől az EBB-t, hogy a nemzetközi finanszírozás keretében fokozza beruházásainak diverzifikálására irányuló erőfeszítéseit az energiahatékonyság, a megújuló energia és a körforgásos gazdaság területét illetően, mivel e területek kihívásai a nemzeti hatókörnél szélesebb körű választ tesznek szükségessé, amely különböző régiókat, kormányzati egységeket és kisebb vállalkozásokat is átfog, másfelől pedig felhívja az EBB-t arra, hogy vonja ki a forrásokat azokból a projektekből, amelyek súlyos kockázatot jelentenek a környezetre és a természeti erőforrásokra; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza az EBB keleti szomszédságban végzett finanszírozási tevékenységeinek fontosságát; kéri az EBB-t, hogy az Európai Unióval kötött társulási megállapodásokat végrehajtó országokban megvalósuló beruházások támogatása érdekében növelje a keleti szomszédság országaiba irányuló hitelezését; |
| --- | --- |

61.

Adózási fegyelem

| 62. | üdvözli az EBB által 2018 januárjában elfogadott, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló keretszabályozást, amely az EBB-csoport működésére vonatkozóan megállapítja a pénzmosás és terrorizmus-finanszírozás elleni küzdelemre irányadó kulcsfontosságú alapelveket, illetve a kapcsolódó feddhetetlenségi szempontokat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli, hogy az uniós szakpolitikák és előírások – például az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékének – teljes körű alkalmazása révén az EBB eredményeket ért el az adócsalás, az adókijátszás, a pénzmosás és terrorizmus-finanszírozás, valamint az adókikerülés és agresszív adótervezés megakadályozását szolgáló legszigorúbb normák elfogadása terén; e tekintetben felszólítja az EBB-t, hogy szüntesse meg együttműködését az említett jegyzékben szereplő közvetítőkkel, országokkal és területekkel; rámutat arra, hogy az EBB-nek feltétlenül folyamatosan ébernek kell maradnia, valamint hogy tevékenységeit a szóban forgó gyakorlatok állandóan változó mintáihoz kell igazítania; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ösztönzi az EBB-t, hogy minden olyan művelet esetében, amelynél magasabb kockázatot jelző tényezőket, például a szabályokat be nem tartó országokkal és területekkel fennálló kapcsolatot, adóügyi kockázati mutatókat, illetve – a szabályokat be nem tartó országokkal, illetve területekkel való kapcsolat fennállásától függetlenül – több joghatósági struktúrát érintő komplex műveleteket azonosítottak, továbbra is mélyreható átvilágításokat végezzen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza a végső kedvezményezettekre vonatkozó információk kiváló minőségének fontosságát, valamint annak jelentőségét, hogy ténylegesen meg kell akadályozni az olyan pénzügyi közvetítőkkel, például kereskedelmi bankokkal és befektetési vállalkozásokkal való együttműködést, amelyek kapcsán az átláthatóság, a csalás, a korrupció, a szervezett bűnözés és a pénzmosás tekintetében negatív tapasztalatokat szereztek; |
| --- | --- |

65.

| 66. | üdvözli, hogy az EBB figyelembe veszi a beruházásoknak otthont adó országokbeli adóhatást, illetve azt, hogy e beruházások miként járulnak hozzá a gazdasági fejlődéshez, a munkahelyteremtéshez és az egyenlőtlenségek mérsékléséhez; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólítja az EBB-t, hogy folytasson intenzívebb kommunikációs tevékenységet; meggyőződése, hogy alapvető fontosságú az uniós polgárokkal való kapcsolattartás annak érdekében, hogy az EBB hatékonyabban megismertethesse a politikáival elérendő célokat, és ezáltal konkrétan bemutassa az EU polgárainak mindennapi életét gazdagító uniós hozadékokat; |
| --- | --- |

67.

| 68. | elvárja, hogy az EBB kiigazítsa belső politikáit – az adócsalás elleni fellépések mellett – az adókikerülés elleni küzdelem céljával újonnan elfogadott jogi környezetnek való megfelelés érdekében, amint azt az „Új követelmények az adókikerülés elleni uniós jogi szabályozásban, különös tekintettel a finanszírozási és beruházási műveletekre” című, 2018. március 21-i bizottsági közlemény (C(2018)1756) részletezi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ösztönzi, hogy az EBB működjön együtt az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) és a nemzeti hatóságokkal a csalás és a pénzmosás eseteinek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

69.

Brexit

| 70. | azzal a kéréssel fordul a brexit-tárgyalások résztvevőihez, hogy minél előbb állapodjanak meg az Egyesült Királyságnak az ország részvételével létrejött EBB-portfólióból való fokozatos kivezetéséről, az Egyesült Királyság által befizetett tőke visszatérítéséről, az EBB-re és egyesült királyságbeli eszközeire kiterjesztett biztosítékok fenntartásáról; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépése nem befolyásolhatja az EBB AAA minősítését; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felszólít arra, hogy méltányos módon rendezzék az EBB brit alkalmazottainak helyzetét; |
| --- | --- |

71.

| 72. | üdvözli a piaci rések és országspecifikus szükségletek kezelését szolgáló regionális beruházási platformok kialakítását; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ismételten hangsúlyozza, hogy mérsékelni kell az EBB által nyújtott finanszírozás földrajzi eloszlásának egyenlőtlenségeit, tekintettel arra, hogy bár az EBB egyik célkitűzése az Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió megteremtése, 2017-ben e forrásoknak a 70 %-át mégis hat tagállam között osztották el; ehelyett a projektek és a beruházások dinamikus, méltányos és átlátható földrajzi eloszlását szorgalmazza a tagállamok, különös tekintettel pedig a kevésbé fejlett régiók között; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0198.

(2)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/145

---

P8_TA(2019)0044

Differenciált integráció

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása a differenciált integrációról (2018/2093(INI))

(2020/C 411/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európa jövőjéről szóló, „A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek” című, 2017. március 1-i bizottsági fehér könyvre (COM(2017)2025), valamint az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről, az európai védelem jövőjéről, a gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről, a globalizáció előnyünkre fordításáról és Európa szociális dimenziójáról szóló, azt kísérő vitaanyagokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa jövőjéről szóló, „A 27 tagú EU útja 2025-ig: gondolatok és forgatókönyvek” című, 2017. március 1-i bizottsági fehér könyvre (COM(2017)2025), valamint az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről, az európai védelem jövőjéről, a gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséről, a globalizáció előnyünkre fordításáról és Európa szociális dimenziójáról szóló, azt kísérő vitaanyagokra,

| — | tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió többszintű irányításának alkotmányos problémáiról szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió többszintű irányításának alkotmányos problémáiról szóló, 2013. december 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügy Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0402/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügy Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0402/2018),

| A. | mivel a differenciált integráció több jelentésű koncepció, amely a jelenségeket politikai és technikai szempontból is vizsgálja; |
| --- | --- |

A.

mivel a differenciált integráció több jelentésű koncepció, amely a jelenségeket politikai és technikai szempontból is vizsgálja;

| B. | mivel az EU-ban végbemenő integrációs folyamatokat az elsődleges és másodlagos jogszabályok összefüggésében a differenciált integrációval járó helyzetek gyorsan növekvő száma és sokfélesége jellemzi; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU-ban végbemenő integrációs folyamatokat az elsődleges és másodlagos jogszabályok összefüggésében a differenciált integrációval járó helyzetek gyorsan növekvő száma és sokfélesége jellemzi;

| C. | mivel a differenciált integráció politikai megítélése a nemzeti kontextustól függően jelentősen eltér; mivel néhány olyan tagállamban, amely hosszabb ideig az Unió tagja volt, a differenciált integráció pozitív megítélés alá eshet és egy a gyorsabb és mélyebb integrációt előmozdító „úttörő csoport” létrehozásának elképzeléséhez kapcsolódhat, míg a közelmúltban az Unióhoz csatlakozott tagállamokban arra sokszor az Unió első osztályú és másodosztályú tagállamainak kialakításához vezető útvonalként tekintenek; |
| --- | --- |

C.

mivel a differenciált integráció politikai megítélése a nemzeti kontextustól függően jelentősen eltér; mivel néhány olyan tagállamban, amely hosszabb ideig az Unió tagja volt, a differenciált integráció pozitív megítélés alá eshet és egy a gyorsabb és mélyebb integrációt előmozdító „úttörő csoport” létrehozásának elképzeléséhez kapcsolódhat, míg a közelmúltban az Unióhoz csatlakozott tagállamokban arra sokszor az Unió első osztályú és másodosztályú tagállamainak kialakításához vezető útvonalként tekintenek;

| D. | mivel a differenciált integráció nagyon eltérő mechanizmusokat is magában foglal, amelyek nagyon eltérő hatást gyakorolhatnak az európai integrációra; mivel különbséget lehet tenni az időbeli differenciálódás (a többsebességű Európa) – ahol a célok azonosak, de az azok eléréséhez szükséges sebességek különbözőek –, továbbá a módozatok között: Európa à la carte és a térbeli különbségek (amelyet gyakran változó geometriaként említenek); |
| --- | --- |

D.

mivel a differenciált integráció nagyon eltérő mechanizmusokat is magában foglal, amelyek nagyon eltérő hatást gyakorolhatnak az európai integrációra; mivel különbséget lehet tenni az időbeli differenciálódás (a többsebességű Európa) – ahol a célok azonosak, de az azok eléréséhez szükséges sebességek különbözőek –, továbbá a módozatok között: Európa à la carte és a térbeli különbségek (amelyet gyakran változó geometriaként említenek);

| E. | mivel a differenciálódás az európai integráció régóta meglévő eleme – nem csak az uniós kompetencia alá tartozó területeken, hanem máshol is –, amely az EU elmélyülésével és bővítésével egyidejűleg alakult ki; mivel ennek következtében nem lehet számon kérni a differenciálódást és az integrációt, és a differenciálódásra az Unió jövőjére nézve innovatív útvonalként sem lehet tekinteni; |
| --- | --- |

E.

mivel a differenciálódás az európai integráció régóta meglévő eleme – nem csak az uniós kompetencia alá tartozó területeken, hanem máshol is –, amely az EU elmélyülésével és bővítésével egyidejűleg alakult ki; mivel ennek következtében nem lehet számon kérni a differenciálódást és az integrációt, és a differenciálódásra az Unió jövőjére nézve innovatív útvonalként sem lehet tekinteni;

| F. | mivel bár a differenciált integráció az európai integráció előmozdításának gyakorlati megoldása lehet, azt módjával és szűken meghatározott korlátok között kell alkalmazni, tekintettel az Unió és annak intézményi kerete széttagolódásának kockázatára; mivel a differenciált integráció végső célja a befogadás előmozdítása, nem pedig a tagállamok kizárása; |
| --- | --- |

F.

mivel bár a differenciált integráció az európai integráció előmozdításának gyakorlati megoldása lehet, azt módjával és szűken meghatározott korlátok között kell alkalmazni, tekintettel az Unió és annak intézményi kerete széttagolódásának kockázatára; mivel a differenciált integráció végső célja a befogadás előmozdítása, nem pedig a tagállamok kizárása;

| G. | mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy a kölcsönös függés előmozdítja az integrációt, míg az átpolitizálás gyakran akadályozza azt; mivel ennek következtében a legmélyebben integrált uniós szakpolitikai területek – például a belső piac harmonizációja és szabályozása – rendszerint a legkevésbé átpolitizáltak, míg a differenciált integráció leginkább a politikai szempontból nagyon polarizált területeken jelentkezik, amint arra példa a monetáris politika, a honvédelem, a határellenőrzés, az alapvető jogok vagy az adózás; |
| --- | --- |

G.

mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy a kölcsönös függés előmozdítja az integrációt, míg az átpolitizálás gyakran akadályozza azt; mivel ennek következtében a legmélyebben integrált uniós szakpolitikai területek – például a belső piac harmonizációja és szabályozása – rendszerint a legkevésbé átpolitizáltak, míg a differenciált integráció leginkább a politikai szempontból nagyon polarizált területeken jelentkezik, amint arra példa a monetáris politika, a honvédelem, a határellenőrzés, az alapvető jogok vagy az adózás;

| H. | mivel a tagállamok közötti politikai kapcsolatok és a kölcsönös függőség jelentősen hozzájárulnak az Unión belüli integrációjukhoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok közötti politikai kapcsolatok és a kölcsönös függőség jelentősen hozzájárulnak az Unión belüli integrációjukhoz;

| I. | mivel a Szerződések lehetőséget biztosítanak a tagállamok számára, hogy különböző integrációs utakat hozzanak létre, nevezetesen megerősített együttműködés (EUSZ 20. cikk) és állandó strukturált együttműködés révén (EUSZ 46. cikk) ám az európai integráció hosszú távú célkitűzéseként vagy elveként nem tartalmaznak rendelkezéseket a tartós rugalmasságra vagy a differenciált integrációra vonatkozóan; mivel ezeket a különböző integrációs utakat csak korlátozott számú politika esetében szabad alkalmazni, annak érdekében, hogy valamennyi tagállam részt vehessen, és azok nem áshatják alá az EUSZ 1. cikkében előírt, egyre szorosabb Unió létrehozásának folyamatát; mivel továbbá a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott megerősített együttműködés mára valósággá vált, ami hozzájárul egy érdemi uniós védelmi unió létrehozásához; |
| --- | --- |

I.

mivel a Szerződések lehetőséget biztosítanak a tagállamok számára, hogy különböző integrációs utakat hozzanak létre, nevezetesen megerősített együttműködés (EUSZ 20. cikk) és állandó strukturált együttműködés révén (EUSZ 46. cikk) ám az európai integráció hosszú távú célkitűzéseként vagy elveként nem tartalmaznak rendelkezéseket a tartós rugalmasságra vagy a differenciált integrációra vonatkozóan; mivel ezeket a különböző integrációs utakat csak korlátozott számú politika esetében szabad alkalmazni, annak érdekében, hogy valamennyi tagállam részt vehessen, és azok nem áshatják alá az EUSZ 1. cikkében előírt, egyre szorosabb Unió létrehozásának folyamatát; mivel továbbá a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott megerősített együttműködés mára valósággá vált, ami hozzájárul egy érdemi uniós védelmi unió létrehozásához;

| J. | mivel a pénzügyi tranzakciós adó kivételével a differenciált integráció valamennyi létező esetét a Tanács minősített többségi szavazással fogadhatta volna el, amennyiben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikkének (2) bekezdése egyhangúság helyett ezt írná elő; |
| --- | --- |

J.

mivel a pénzügyi tranzakciós adó kivételével a differenciált integráció valamennyi létező esetét a Tanács minősített többségi szavazással fogadhatta volna el, amennyiben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikkének (2) bekezdése egyhangúság helyett ezt írná elő;

| K. | mivel a differenciált integráció egyes formái centripetális hatást fejthetnek ki, és később több tagállamot vonzhatnak a kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

K.

mivel a differenciált integráció egyes formái centripetális hatást fejthetnek ki, és később több tagállamot vonzhatnak a kezdeményezéshez;

| L. | mivel a differenciálódás folyamata az uniós jogi kereten belüli kezdeményezésekhez és néhány rugalmasabb kormányközi jogi megállapodáshoz vezetett, amelyek egy összetett és a polgárok számára érthetetlen rendszer kialakulását eredményezték; |
| --- | --- |

L.

mivel a differenciálódás folyamata az uniós jogi kereten belüli kezdeményezésekhez és néhány rugalmasabb kormányközi jogi megállapodáshoz vezetett, amelyek egy összetett és a polgárok számára érthetetlen rendszer kialakulását eredményezték;

| M. | mivel a differenciált integráció potenciális szereplői nem csupán a tagállamok; mivel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) már lehetővé teszi a közös érdek alapján folyó nemzetközi együttműködést; |
| --- | --- |

M.

mivel a differenciált integráció potenciális szereplői nem csupán a tagállamok; mivel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) már lehetővé teszi a közös érdek alapján folyó nemzetközi együttműködést;

| 1. | ragaszkodik ahhoz, hogy a differenciált integrációról folyó vita ne a differenciálódás mellett és ellene szóló érvekről szóljon, hanem az uniós intézményi kereteken belüli – a gyakorlatban már létező – differenciált integráció gyakorlati megvalósításának legjobb módjairól, az Unió és polgárai érdekeit szem előtt tartva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet azon következtetésére, hogy a kormányközi döntéshozatali struktúrák és folyamatok fokozzák az intézményi felelősségi körök komplexitását, csökkentik az átláthatóságot és a demokratikus elszámoltathatóságot, és hogy az Unió működése szempontjából a közösségi módszer a legjobb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a differenciált integrációnak tükröznie kell azt az elgondolást, hogy Európa nem törekszik a mindenkire ráhúzható megközelítés kialakítására, és alkalmazkodnia kell polgárainak szükségleteihez és kívánságaihoz; úgy véli, hogy esetenként differenciálásra lehet szükség az új európai projektek megkezdéséhez és a közös projektektől független nemzeti politikai körülményekből fakadó patthelyzet feloldásához; úgy véli továbbá, hogy a differenciálódást pragmatikus módon alkotmányos eszközként kell alkalmazni a rugalmasság biztosítása érdekében anélkül, hogy aláásná az Unió általános érdekeit, valamint a polgárok jogainak és lehetőségeinek egyenlőségét; megismételi, hogy a külön út csak átmeneti lépésként fogadható el a hatékonyabb és jobban integrált uniós politikai döntéshozatal felé vezető úton; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az Európai Tanácsnak úgy kell az európai menetrendet kialakítania, hogy az tükrözze a közös fellépések előnyeit, és meggyőzze a tagállamokat az azokban való részvétel előnyeiről; kiemeli, hogy a differenciált integráció minden elfogadott formája csak második legjobb megoldás lehet, nem pedig stratégiai prioritás; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten hangot ad azon meggyőződésének, hogy az EUSZ 46. és 20. cikk előírtak szerint továbbra is nyitva kell állnia a differenciált integrációnak, amely minden tagállam előtt nyitva áll, és továbbra is példát kell mutatnia az elmélyültebb európai integráció számára ott, ahol egyetlen tagállam sem marad ki hosszú távon, és nem tekinthető olyan eszköznek, amely elősegíti à la carte megoldásokat, amelyek veszélyeztetik az uniós módszert és az EU intézményi rendszerét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megerősíti, hogy minden olyan differenciálódási kezdeményezés, amely első és másodosztályú uniós tagállamok létrehozását eredményezné, jelentős politikai hiba lenne, és káros következményekkel járna az uniós projektre nézve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólít arra, hogy a differenciált integráció minden későbbi modelljét úgy alakítsák ki, hogy ösztönözze és teljes mértékben támogassa a részt venni kívánó tagállamokat arra irányuló gazdasági fejlődési és átalakítási törekvéseikben, hogy észszerű időkereten belül megfeleljenek a szükséges kritériumoknak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a rugalmas eszközök szükségességére adandó megoldás a probléma egyik gyökerének megoldásában rejtőzhet; ezért kéri, hogy a tanácsi szavazások során még többször használják a minősített többségi szavazást az egyhangúsággal szemben, amint arra a „passerelle” (az EUSZ 48. cikkének (7) bekezdés) lehetőséget biztosít; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a differenciált integrációt mindig a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően kell megvalósítani, fenntartva az uniós intézmények egységét, és hogy az nem vezethet párhuzamos intézményi megoldásokhoz; amelyek közvetve ellentétesek az uniós jog szellemével és alapvető elveivel, hanem ehelyett adott esetben lehetővé kell tenniük meghatározott szervek létrehozását, az uniós intézmények hatásköreinek és szerepének sérelme nélkül; emlékeztet arra, hogy a rugalmasság és a nemzeti, regionális vagy helyi sajátosságokhoz való alkalmazkodás a másodlagos jog rendelkezései révén is biztosítható; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a differenciált integráció nem vezethet olyan összetettebb döntéshozatali eljárásokhoz, amelyek aláássák az uniós intézmények demokratikus elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | a brexitet lehetőségnek tekinti arra, hogy a „kívülmaradási” modellektől elmozdulás történjen a megkülönböztetéstől mentes, támogató jellegű „részvételi” modellek felé; hangsúlyozza, hogy ezek a „részvételi” modellek nem korlátoznák az „egyre szorosabb unió” felé történő elmozdulást egy egyenmegoldás legkisebb közös nevezőjére, hanem lehetővé tennék a fejlődéshez szükséges rugalmasságot, egyúttal nyitva hagyva az ajtót a szükséges kritériumoknak megfelelni kívánó és tudó tagállamok előtt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri, hogy a Szerződések következő felülvizsgálata során rendezzék a differenciált integráció jelenlegi formáit oly módon, hogy megszüntetik az állandó kívülmaradási lehetőségeket és az egyes tagállamokra vonatkozó, az elsődleges uniós jogszabályok alóli kivételeket, mivel ezek az elsődleges uniós jogon belüli hátrányos megkülönböztetéshez vezetnek, illetve általában véve torzítják az uniós jog egységességét és veszélyeztetik az EU társadalmi kohézióját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri azonban, hogy szigorúan kivételes, ideiglenes és eseti alapon egy átmeneti időszak szükséges lehet az új tagállamok számára; ragaszkodik ahhoz, hogy egyértelmű és végrehajtható jogszabályokat vezessenek be az átmeneti időszak állandósításának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ezért ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós tagság valamennyi szakpolitikai területen követelje meg az elsődleges uniós jog teljes körű betartását, és hogy azok az országok, amelyek nem hajlandóak arra, hogy kötelezettséget vállaljanak az elsődleges jognak való teljes körű megfelelésre, illetve amelyek nem kívánnak vagy nem képesek az EU-hoz csatlakozni, valamilyen partnerségi formátumban működjenek közre; úgy véli, hogy egy ilyen partnerséget olyan, a kapcsolódó jogoknak megfelelő kötelezettségeknek kell kísérniük, mint például az uniós költségvetéshez való hozzájárulás, és hogy azt az Unió alapvető értékeinek, a jogállamiságnak és – belső piaci részvétel esetén – a négy szabadságnak a tiszteletben tartásához kell kötni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU alapvető értékeinek tiszteletben tartása és védelme az Európai Unió – mint a tagállamokat összekötő értékeken alapuló közösség – sarokkövét képezi; ezért úgy véli, hogy a differenciálás nem engedhető meg az EUSZ 2. cikkében rögzített meglévő alapvető jogok és értékek tiszteletben tartása tekintetében; ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a differenciálódás nem engedhető meg azon szakpolitikák terén sem, ahol a részt nem vevő tagállamok negatív külső hatásokat, például gazdasági és szociális dömpinget teremthetnek; kéri, hogy a megerősített együttműködésre vonatkozó javaslat kidolgozása során a Bizottság gondosan vizsgálja meg a potenciális centrifugális hatásokat, többek között hosszú távon is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet azon ajánlására, amelyben javasolta partnerség kialakítását annak érdekében, hogy létrehozzák az államok egy olyan partneri csoportját az EU körül, amely nem képes vagy nem kíván csatlakozni az Unióhoz, ugyanakkor szoros kapcsolatot kíván fenntartani az EU-val (5); |
| --- | --- |

16.

| 17. | javasolja egy olyan különleges eljárás bevezetését, amely egy bizonyos számú évet követően lehetővé tenné, hogy a Tanácsban minősített többséget képviselő több tagállam által indított megerősített együttműködést az Európai Parlament egyetértését követően beépítsék az uniós vívmányokba; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a rugalmasság és a differenciálódás mellett a kulcsfontosságú területeken meg kell szigorítani a közös szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a differenciálódás ne vezessen politikai fragmentációhoz; ezért úgy véli, hogy a jövőbeli uniós intézményi keretnek tartalmaznia kell a politikai, gazdasági, szociális és környezetvédelmi jogokról szóló európai pillért is; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri, hogy a regionális együttműködés fontos szerepet játszik az uniós integráció megerősítésében, és úgy véli, hogy további fejlődése komoly lehetőséget kínál az integráció megszilárdítására és elmélyítésére, hozzáigazítva azt a helyi sajátosságokhoz és az együttműködési hajlandósághoz; |
| --- | --- |

19.

| 20. | javasolja, hogy az uniós jog és a költségvetés keretein belül dolgozzanak ki olyan eszközöket, amelyek a határokon átnyúló kezdeményezések vizsgálatára irányulnak olyan kérdések tekintetében, amelyek olyan uniós érdeket képviselnek, amely végül jogalkotási javaslatokat vagy megerősített együttműködés tárgyát képezhetné; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL C 252., 2018.7.18., 215. o.

(2)  HL C 252., 2018.7.18., 201. o.

(3)  HL C 468., 2016.12.15., 176. o.

(4)  HL L 210., 2006.7.31., 19. o.

(5)  HL C 252., 2018.7.18., 207. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/149

---

P8_TA(2019)0045

Az ombudsman által indított OI/2/2017. sz. stratégiai vizsgálat az Európai Unió Tanácsának előkészítő szerveiben zajló jogalkotási viták átláthatóságáról

Az Európai Parlament 2019. január 17-i állásfoglalása az ombudsman OI/2/2017 számú, az Európai Unió Tanácsa előkészítő szerveiben folytatott jogalkotási viták átláthatósága kapcsán végzett stratégiai vizsgálatáról (2018/2096(INI))

(2020/C 411/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. cikkének (3) bekezdésére, valamint annak az uniós intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésről szóló rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. cikkének (3) bekezdésére, valamint annak az uniós intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésről szóló rendelkezéseire,

| — | tekintettel az EUMSZ 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 228. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel az európai ombudsman alapokmánya 3. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman alapokmánya 3. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2015. évben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló (az eljárási szabályzat 116. cikkének (7) bekezdése), 2016. április 28-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2015. évben a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló (az eljárási szabályzat 116. cikkének (7) bekezdése), 2016. április 28-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az LIX. COSAC 2018. június 17–19-i szófiai plenáris ülésén tett hozzájárulásának 2.6. és 2.7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az LIX. COSAC 2018. június 17–19-i szófiai plenáris ülésén tett hozzájárulásának 2.6. és 2.7. cikkére,

| — | tekintettel az ombudsmannak az Európai Parlament számára készített – az OI/2/2017/TE számú, a Tanács jogalkotási folyamatának átláthatóságáról szóló stratégiai vizsgálatot követő – különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsmannak az Európai Parlament számára készített – az OI/2/2017/TE számú, a Tanács jogalkotási folyamatának átláthatóságáról szóló stratégiai vizsgálatot követő – különjelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által az eljárási szabályzat 55. szabálya alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság által az eljárási szabályzat 55. szabálya alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Bizottság Alkotmányügyi Bizottságról és Petíciós Bizottságról szóló jelentésére (A8-0420/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Alkotmányügyi Bizottságról és Petíciós Bizottságról szóló jelentésére (A8-0420/2018),

| A. | mivel az EUMSZ 228. cikke, valamint az ombudsman alapokmányának 3. cikke lehetővé teszi, hogy az ombudsman megalapozottság esetén vizsgálatokat végezzen, akár panasz alapján, akár saját kezdeményezésből; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 228. cikke, valamint az ombudsman alapokmányának 3. cikke lehetővé teszi, hogy az ombudsman megalapozottság esetén vizsgálatokat végezzen, akár panasz alapján, akár saját kezdeményezésből;

| B. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 1. cikke és 10. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy az uniós szintű döntéseket a lehető legnyíltabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb kell meghozni; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 1. cikke és 10. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy az uniós szintű döntéseket a lehető legnyíltabban és a polgárokhoz a lehető legközelebb kell meghozni;

| C. | mivel az Európai Parlament mint a polgárokat közvetlenül képviselő intézmény és az Európai Unió Tanácsa, amely a tagállamokat képviseli, az európai jogalkotás két összetevője, amely az Európai Unió legitimitásának kettős forrását jelenti; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament mint a polgárokat közvetlenül képviselő intézmény és az Európai Unió Tanácsa, amely a tagállamokat képviseli, az európai jogalkotás két összetevője, amely az Európai Unió legitimitásának kettős forrását jelenti;

| D. | mivel az Európai Parlament a jogalkotási folyamat során nagyfokú átláthatósággal működik – beleértve a bizottsági szakaszt is –, lehetővé teszi a polgárok, a média és az érintettek számára, hogy világosan megismerjék a különböző véleményeket a parlamentben, a konkrét javaslatok eredetét, illetve hogy követhessék a végső döntések megszületését; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament a jogalkotási folyamat során nagyfokú átláthatósággal működik – beleértve a bizottsági szakaszt is –, lehetővé teszi a polgárok, a média és az érintettek számára, hogy világosan megismerjék a különböző véleményeket a parlamentben, a konkrét javaslatok eredetét, illetve hogy követhessék a végső döntések megszületését;

| E. | mivel az EUSZ 16. cikkének (8) bekezdése értelmében a Tanács ülései nyilvánosak, ha azokon jogalkotási aktus tervezetéről tanácskoznak vagy szavaznak; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUSZ 16. cikkének (8) bekezdése értelmében a Tanács ülései nyilvánosak, ha azokon jogalkotási aktus tervezetéről tanácskoznak vagy szavaznak;

| F. | mivel a Tanács által hozott döntések java részéhez elegendő minősített többségi szavazás konszenzussal, formális szavazás nélkül; |
| --- | --- |

F.

mivel a Tanács által hozott döntések java részéhez elegendő minősített többségi szavazás konszenzussal, formális szavazás nélkül;

| G. | mivel az ombudsman vizsgálatot kezdeményezett a Tanács előkészítő szervei által folytatott jogalkotási viták átláthatóságáról, és 2017. március 10-én 14 kérdést tett fel a Tanács számára, valamint elindított egy nyilvános konzultációt; |
| --- | --- |

G.

mivel az ombudsman vizsgálatot kezdeményezett a Tanács előkészítő szervei által folytatott jogalkotási viták átláthatóságáról, és 2017. március 10-én 14 kérdést tett fel a Tanács számára, valamint elindított egy nyilvános konzultációt;

| H. | mivel a vizsgálat következtében az ombudsman arra jutott, hogy a Tanács átláthatóságának hiánya a jogalkotási dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférések esetében, valamint a döntéshozatali folyamat – különösen a Coreperben és a munkacsoportok szintjén végzett előkészítő szakasz – átláthatósága szempontjából jelenleg alkalmazott gyakorlatai hivatali visszásságnak minősülnek; |
| --- | --- |

H.

mivel a vizsgálat következtében az ombudsman arra jutott, hogy a Tanács átláthatóságának hiánya a jogalkotási dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférések esetében, valamint a döntéshozatali folyamat – különösen a Coreperben és a munkacsoportok szintjén végzett előkészítő szakasz – átláthatósága szempontjából jelenleg alkalmazott gyakorlatai hivatali visszásságnak minősülnek;

| I. | mivel 2018. február 9-én az ombudsman hat javításra irányuló javaslatot és három konkrét ajánlást tett a Tanács számára az előkészítői szervek átláthatóságával kapcsolatban, és választ kért a Tanácstól; |
| --- | --- |

I.

mivel 2018. február 9-én az ombudsman hat javításra irányuló javaslatot és három konkrét ajánlást tett a Tanács számára az előkészítői szervek átláthatóságával kapcsolatban, és választ kért a Tanácstól;

| J. | mivel a Tanács nem válaszolt az ombudsman jelentésében tett ajánlásokra a jogilag előírt három hónapos időszakon belül, és az ombudsman pedig a jogalkotás átláthatóságának fontossága miatt úgy döntött, hogy nem ad a Tanácsnak haladékot a határidő kiterjesztésével, és a jelentést benyújtotta a Parlamentnek; |
| --- | --- |

J.

mivel a Tanács nem válaszolt az ombudsman jelentésében tett ajánlásokra a jogilag előírt három hónapos időszakon belül, és az ombudsman pedig a jogalkotás átláthatóságának fontossága miatt úgy döntött, hogy nem ad a Tanácsnak haladékot a határidő kiterjesztésével, és a jelentést benyújtotta a Parlamentnek;

| 1. | rendkívüli aggodalommal tölti el az Európai Uniót ért általános kritika, amely szerint az demokratikus deficitszempontból hiányosságokkal küzd; ennélfogva hangsúlyozza, hogy káros az európai projekt ambiciózus vállalkozására nézve az, hogy három fő intézményének egyike a demokratikus létesítményektől elvárható átláthatóság nélkül fogad el döntéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mély meggyőződése, hogy a teljesen demokratikus és magas szinten átlátható európai szintű döntéshozatal elengedhetetlen ahhoz, hogy növelni lehessen a polgárok európai projektbe és az uniós intézményekbe vetett bizalmát, különösen a 2019. májusban tartandó európai parlamenti választások előkészítéseként, és ezért eltökélt szándéka, hogy javítsa az összes Uniós intézmény demokratikus elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osztja az ombudsman meglátását, hogy a szerződések értelmében jogi feltétel és a modern demokrácia alapkövetelménye annak biztosítása, hogy a polgárok megérteni és részletesen követni tudják a jogalkotási folyamatot és részt vehessenek benne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotási folyamatban létfontosságú a magas szintű átláthatóság, hogy a polgárok, a média és az érintettek számára elszámoltathatóak legyenek megválasztott képviselőik és kormányaik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a magas szintű átláthatóság védelmet biztosít a spekulációk, az álhírek és az összeesküvés-elméletek elterjedése ellen, amennyiben tényszerű alapot biztosít az ilyen állítások nyilvános cáfolatához; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament nyílt és átlátható módon képviseli az európai polgárok érdekeit, amint azt az ombudsman is megerősítette, és tudomásul veszi a Bizottság által az átláthatósági normák javítása terén tett előrelépéseket; sajnálja, hogy a Tanács még nem követ ehhez hasonló normákat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy a Tanács előkészítői szerveinek – vagyis az Állandó Képviselők Bizottságának (Coreper I + II) és több mint 150 munkacsoportnak – a munkája a Tanácsban zajló döntéshozatali folyamat szerves részét képezi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament bizottsági üléseivel ellentétben a Tanács előkészítői szerveinek ülései és a Tanácsban folytatott megbeszélések többsége zárt ajtók mögött zajlik; véleménye szerint a polgároknak, a médiának és az érdekelt feleknek megfelelő csatornákon – köztük élő és internetes közvetítéseken – keresztül hozzá kell férniük a Tanács és előkészítő szervei üléseihez, valamint hogy az európai jogalkotási folyamat mindkét eleme magas szintű átláthatóságának biztosítása érdekében közzé kell tenni ezen ülések jegyzőkönyveit; hangsúlyozza, hogy a demokratikus legitimitás elve szerint a nyilvánosság számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a jogalkotási ciklus mindkét elemét elszámoltathatóvá tegye intézkedéseikért; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács nem teszi közzé proaktív módon a jogalkotással kapcsolatos legtöbb dokumentumot, meggátolva ezzel a polgárokat abban, hogy megismerhessék, melyek a tényleges létező dokumentumok, akadályozva ezáltal azon jogukat, hogy hozzáférést kérhessenek a dokumentumokhoz; sajnálja, hogy a Tanács által a nyilvántartásban közzétett, jogalkotással kapcsolatos dokumentumokra vonatkozó, elérhető információk nem teljesek és nehezen használhatóak; felhívja a Tanácsot, hogy a jogalkotási ügyekhez kapcsolódó valamennyi dokumentumot szerepeltesse nyilvános dokumentumtárában, függetlenül azok formátumától és besorolásától; e tekintetben tudomásul veszi a Bizottság, a Parlament és a Tanács arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a jogalkotási dokumentumokat tartalmazó közös adatbázis hozzanak létre, és hangsúlyozza, hogy mindhárom intézmény felelőssége e munka gyors lezárása; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a Tanács által alkalmazott gyakorlat, hogy rendszeresen „LIMITE” dokumentumokként titkosítja az előkészítői szervekben terjesztett, jogalkotással kapcsolatos dokumentumokat, megsérti az Európai Unió Bírósága (EUB) ítélkezési gyakorlatát (6), valamint azt a jogi kötelezettséget, hogy a jogalkotási dokumentumoknak a lehető legszélesebb körű nyilvános hozzáféréssel kell rendelkezniük; felhívja a Tanácsot, hogy maradéktalanul hajtsa végre az EUB ítéleteit, és szüntesse meg a még meglévő következetlenségeket és eltérő gyakorlatokat; emlékeztet arra, hogy a „LIMITE” jelölés nem rendelkezik szilárd jogalappal, és úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a Tanács belső iránymutatásait annak biztosítása érdekében, hogy a dokumentumokat csak az EUB ítélkezési gyakorlatának megfelelő, kellően indokolt esetekben lehessen „LIMITE” megjelöléssel ellátni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bíróságnak az Access Info Europe-ügyben hozott 2013-as ítéletét követően a Coreper úgy határozott, hogy általános szabályként a dokumentum előkészítőjének a folyamatban lévő jogalkotási eljárásokkal kapcsolatos dokumentumokban a tagállami képviselők neveit „adott esetben” kell nyilvántartani; elfogadhatatlannak tartja, hogy a tagállamok által a Tanács előkészítő szerveiben képviselt álláspontok nincsenek sem közzétéve, sem rendszeresen nyilvántartva, ami lehetetlenné teszi, hogy a polgárok, a média és az érintettek hatékonyan megfigyeljék a megválasztott kormányaik viselkedését; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat arra, hogy ez az információhiány gátolja a nemzeti parlamentek azon képességét is, hogy befolyásolják a Tanácsban lévő nemzeti kormányok tevékenységeit – amely pedig a nemzeti parlamentek alapvető feladata az uniós jogalkotási eljárásban –, és lehetővé teszi a nemzeti kormányok tagjai számára, hogy nemzeti szinten elhatárolódjanak az európai szinten hozott döntésektől, amelyeket ők maguk alakítottak és hoztak meg; úgy véli, hogy ez a gyakorlat ellentmond a Szerződések szellemének, és a nemzeti kormányok tagjai részéről felelőtlennek tartja, hogy aláássák az Európai Unióba vetett hitet Brüsszel olyan döntésekért való hibáztatásával, amelyekben ők maguk is részt vettek; azzal érvel, hogy a tagállamok által a Tanács előkészítő szerveiben képviselt álláspontok rendszeres nyilvántartása ösztönözheti a tagállamokat ennek az azonnal megszüntetendő gyakorlatnak a befejezésére; megjegyzi, hogy ez a gyakorlat azon politikusok kezére játszik, akiknek a célja, hogy a nyilvánosság szemében megkérdőjelezzék az EU legitimitását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | a demokratikus alapelvekkel összeegyeztethetetlenek tartja, hogy a társjogalkotók közötti intézményközi tárgyalások és a Tanácsot jellemző átláthatatlanság felborítja az elérhető információk egyensúlyát, és így strukturális előnyt biztosít a Tanácsnak az Európai Parlamenttel szemben; megismétli a felhívását, hogy javítani kell a Parlament és a Tanács közötti dokumentum- és információcserén, és hogy megfigyelőként hozzáférést kell biztosítani a Parlament képviselői számára a Tanács és annak szervei által tartott ülésekhez – különösen jogalkotással kapcsolatos esetekben – azzal egyenértékű módon, mint ahogyan a Parlament biztosít hozzáférést üléseihez a Tanács számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az ombudsman által a háromoldalú egyeztetések átláthatóságával kapcsolatos stratégiai vizsgálatot követően az ajánlásokat nem vették figyelembe, nagyrészt a Tanács vonakodása miatt; úgy véli, hogy mivel a háromoldalú egyeztetések váltak bevett gyakorlattá a jogalkotási ügyekkel kapcsolatos megállapodások elérése tekintetében, magas szintű átláthatóságot kell alkalmazni rájuk; úgy véli, hogy ennek magában kell foglalnia a vonatkozó dokumentumok proaktív közzétételét, egy intézményközi menetrend meghatározását és egy olyan általános szabályt, amely szerint csak a nyilvános mandátumok elfogadása után kezdhetők meg a tárgyalások, összhangban az uniós jogalkotási folyamat nyilvánosságára és átláthatóságára vonatkozó elvekkel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | követeli, hogy a Tanács – mint az Európai Unióban a két társjogalkotó egyike – a munkamódszereit a Szerződésekben előírtaknak megfelelően a parlamenti és részvételi demokrácia szabványaihoz igazítsa, és ne úgy működjön, mintha diplomáciai fórum lenne, mivel nem az a funkciója; |
| --- | --- |

15.

| 16. | véleménye szerint a tagállamok kormányai megfosztják a polgárokat a tájékoztatáshoz való joguktól, és megkerülik az átláthatóságra vonatkozó szabványokat és a megfelelő demokratikus kontrollt azáltal, hogy messze ható következményekkel járó gazdasági és pénzügyi határozatokat készítenek elő vagy határoznak meg előre olyan informális keretek között, mint az eurócsoport és az euróövezeti csúcstalálkozó; ragaszkodik ahhoz, hogy az átláthatóságra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat haladéktalanul alkalmazzák a Tanács informális szerveire és előkészítő szerveire, különösen az eurócsoportra, az eurócsoport üléseit előkészítő munkacsoportra, a Pénzügyi Szolgáltatásokkal Foglalkozó Bizottságra, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságra is; felhív az eurocsoport teljes körű formalizálására a Szerződések következő felülvizsgálata keretében a megfelelő nyilvános hozzáférhetőség és a parlamenti ellenőrzés lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ismételten javasolja a Tanács egy valódi törvényhozási kamarává való átalakítását, így egy ténylegesen is kétkamarás jogalkotási rendszert hozva létre, amely magában foglalja a Tanácsot és a Parlamentet, illetve a Bizottságot mint végrehajtó szervet; javasolja, hogy a Tanács jelenleg aktív jogalkotási szakformációit előkészítő – és mindkét szerv esetében nyilvánosan ülésező – szervekként vonják be a rendszerbe az európai parlamenti bizottságok működéséhez hasonlóan a jogalkotási szempontból egységes Tanács létrehozása érdekében, ahol minden végleges jogalkotási határozat megszületik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | a nyilvános szavazást a demokratikus döntéshozatal alapvető tulajdonságának tartja; sürgeti a Tanácsot, hogy használja ki a minősített többségi szavazás lehetőségét, és ha lehet, tartózkodjon attól a gyakorlattól, hogy konszenzussal, nyilvános formális szavazás nélkül hozzon döntéseket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teljes mértékben támogatja az európai ombudsman által a Tanács számára tett ajánlásokat, és sürgeti a Tanácsot, hogy legalább a lehető leggyorsabban tegye meg az ombudsman ajánlásainak végrehajtásához szükséges lépéseket, vagyis:






  a) | rendszeresen rögzítse a tagállami kormányok kilétét, amennyiben állást foglalnak a Tanács előkészítő szerveiben folytatott megbeszélések során; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

rendszeresen rögzítse a tagállami kormányok kilétét, amennyiben állást foglalnak a Tanács előkészítő szerveiben folytatott megbeszélések során;

| b) | világos és nyilvánosan hozzáférhető kritériumokat dolgozzon ki arra vonatkozóan, hogy az uniós jogszabályokkal összhangban miként láthat el dokumentumokat „LIMITE” megjelöléssel; |
| --- | --- |

b)

világos és nyilvánosan hozzáférhető kritériumokat dolgozzon ki arra vonatkozóan, hogy az uniós jogszabályokkal összhangban miként láthat el dokumentumokat „LIMITE” megjelöléssel;

| c) | rendszeresen vizsgálja felül a dokumentumok „LIMITE” besorolását korai szakaszban, a jogalkotási aktus végső elfogadása előtt, így mielőtt az informális tárgyalások, az úgynevezett háromoldalú találkozók megkezdődnek, amikorra a Tanács a jogalkotási javaslat tekintetében kialakítja elsődleges véleményét; |
| --- | --- |

c)

rendszeresen vizsgálja felül a dokumentumok „LIMITE” besorolását korai szakaszban, a jogalkotási aktus végső elfogadása előtt, így mielőtt az informális tárgyalások, az úgynevezett háromoldalú találkozók megkezdődnek, amikorra a Tanács a jogalkotási javaslat tekintetében kialakítja elsődleges véleményét;

| 20. | úgy véli, hogy a szakmai titoktartásra való hivatkozások nem használhatók a dokumentumok nyilvántartásának és nyilvánosságra hozatalának rendszeres megakadályozására; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tudomásul veszi az osztrák elnökségnek a közös Alkotmányügyi és Petíciós Bizottsághoz intézett nyilatkozatát, amely szerint folyamatosan tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet a Tanácsban az azzal kapcsolatban folyó reflexióról, hogy hogyan lehetne javítani a jogalkotási átláthatóságra vonatkozó szabályait és eljárásait, valamint kifejezi készségét arra, hogy megfelelő szinten folytatott közös eszmecsere során együttműködjön a Parlamenttel az intézményközi koordinációt igénylő témákban, és sajnálja, hogy eddig semmilyen visszajelzés nem érkezett az Európai Parlamenthez; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az európai ombudsmannak, az Európai Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(2)  HL C 66., 2018.2.21., 23. o.

(3)  HL C 252., 2018.7.18., 215. o.

(4)  HL C 337., 2018.9.20., 120. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0225.

(6)  A „lehető legszélesebb körű nyilvános hozzáférés” elvéről lásd: C-39/05 P és C-52/05 P sz. egyesített ügyek, Svédország és Turco v. Tanács (2008) ECLI:EU:C:2008:374, 34. bekezdés; C-280/11 P sz. ügy, Tanács v. Access Info Europe (2013) ECLI:EU:C:2013:671, 27. bekezdés; valamint T-540/15 sz. ügy, De Capitani v. Parlament (2018) ECLI:EU:T:2018:167, 80. bekezdés.

---

2019. január 31., csütörtök

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/153

---

P8_TA(2019)0054

2017. évi éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 2017. évi bizottsági jelentésről – Csalás elleni küzdelem (2018/2152(INI))

(2020/C 411/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310. cikkének (6) bekezdésére és 325. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310. cikkének (6) bekezdésére és 325. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a „29. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről (2017)” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2018. szeptember 3-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0553) és az azt kísérő dokumentumokra ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) és (SWD(2018)0386)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „29. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről (2017)” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2018. szeptember 3-i bizottsági jelentésre (COM(2018)0553) és az azt kísérő dokumentumokra ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) és (SWD(2018)0386)),

| — | tekintettel az OLAF 2017. évi jelentésére (1) és az OLAF Felügyelő Bizottságának tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF 2017. évi jelentésére (1) és az OLAF Felügyelő Bizottságának tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2018. november 22-i 8/2018. sz. véleményére a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek (OLAF-rendelet) az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az OLAF vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. május 23-i bizottsági javaslatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2018. november 22-i 8/2018. sz. véleményére a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek (OLAF-rendelet) az Európai Ügyészséggel való együttműködés és az OLAF vizsgálatai hatékonysága tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. május 23-i bizottsági javaslatról,

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2017. évi pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2017. évi pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt,

| — | tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), valamint annak 2017. október 2-i, a Bizottság által 2017. október 2-án közzétett félidős felülvizsgálatára (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), valamint annak 2017. október 2-i, a Bizottság által 2017. október 2-án közzétett félidős felülvizsgálatára (COM(2017)0589),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 irányelvére (3) (PIF-irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 irányelvére (3) (PIF-irányelv),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Bizottság által megrendelt, „A héabevétel-kiesés számszerűsítése és elemzése az uniós tagállamokban” című, 2015. évi jelentésre és a Bizottság 2016. április 7-i, „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című közleményére (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által megrendelt, „A héabevétel-kiesés számszerűsítése és elemzése az uniós tagállamokban” című, 2015. évi jelentésre és a Bizottság 2016. április 7-i, „Úton egy egységes uniós héaövezet felé – új döntések szükségeltetnek” című közleményére (COM(2016)0148),

| — | tekintettel a Bíróság által a C-105/14. számú, a Taricco és társai elleni büntetőeljárás ügyben hozott ítéletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság által a C-105/14. számú, a Taricco és társai elleni büntetőeljárás ügyben hozott ítéletre (6),

| — | tekintettel a Bíróság által a C-42/17. számú, M.A.S. és M.B elleni büntetőeljárás ügyben hozott ítéletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság által a C-42/17. számú, M.A.S. és M.B elleni büntetőeljárás ügyben hozott ítéletre (7),

| — | tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Határozottabb fellépés a cigarettacsempészet és a dohánytermékek illegális kereskedelmének egyéb formái ellen – Átfogó uniós stratégia” című, 2013. június 6-i bizottsági közlemény (COM(2013)0324) végrehajtásáról készített, 2017. május 12-i előrehaladási jelentésre (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Határozottabb fellépés a cigarettacsempészet és a dohánytermékek illegális kereskedelmének egyéb formái ellen – Átfogó uniós stratégia” című, 2013. június 6-i bizottsági közlemény (COM(2013)0324) végrehajtásáról készített, 2017. május 12-i előrehaladási jelentésre (COM(2017)0235),

| — | tekintettel „A korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban” című, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban” című, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308),

| — | tekintettel az OLAF által koordinált „Közbeszerzési csalás – figyelmeztető jelzések és helyes gyakorlatok gyűjteménye” című, 2017. december 20-án közzétett jelentésre, valamint az OLAF 2017. évi, „A megosztott irányítású alapokkal kapcsolatos szabálytalanságokról szóló jelentéstételről” szóló kézikönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF által koordinált „Közbeszerzési csalás – figyelmeztető jelzések és helyes gyakorlatok gyűjteménye” című, 2017. december 20-án közzétett jelentésre, valamint az OLAF 2017. évi, „A megosztott irányítású alapokkal kapcsolatos szabálytalanságokról szóló jelentéstételről” szóló kézikönyvére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelvére (9) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelvére (9) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről,

| — | tekintettel „Az EU pénzügyi érdekeinek védelme – A csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzése” című, 2018. október 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU pénzügyi érdekeinek védelme – A csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzése” című, 2018. október 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Bizottság „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” című, 2014. február 3-i jelentésére (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” című, 2014. február 3-i jelentésére (COM(2014)0038),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek az „Importeljárások: a jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire” című 19/2017. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek az „Importeljárások: a jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire” című 19/2017. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 9/2018. sz. számvevőszéki véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 9/2018. sz. számvevőszéki véleményre,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című bizottsági közleményre (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című bizottsági közleményre (COM(2018)0321),

| — | tekintettel a vámcsalások elleni küzdelemről és az Unió saját forrásainak védelméről szóló, 2018. október 4-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámcsalások elleni küzdelemről és az Unió saját forrásainak védelméről szóló, 2018. október 4-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Számvevőszék 26/2018. számú, „A vámügyi informatikai rendszerek sorozatos késedelmei: mi okozott problémát?” című, 2018. október 10-i különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 26/2018. számú, „A vámügyi informatikai rendszerek sorozatos késedelmei: mi okozott problémát?” című, 2018. október 10-i különjelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0003/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0003/2019),

| A. | mivel a tagállamok és a Bizottság de jure közösen felelősek az Unió 2017. évi költségvetése 74 %-ának végrehajtásáért; mivel azonban de facto a tagállamok költik el ezeket a forrásokat, és ellenőrzési mechanizmusain keresztül a Bizottság felelős azok felügyeletéért; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok és a Bizottság de jure közösen felelősek az Unió 2017. évi költségvetése 74 %-ának végrehajtásáért; mivel azonban de facto a tagállamok költik el ezeket a forrásokat, és ellenőrzési mechanizmusain keresztül a Bizottság felelős azok felügyeletéért;

| B. | mivel az állami kiadások megfelelő kezelésének és az EU pénzügyi érdekei védelmének központi helyet kell elfoglalniuk az uniós politikában a polgárok bizalmának növelése érdekében, pénzük hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása által; |
| --- | --- |

B.

mivel az állami kiadások megfelelő kezelésének és az EU pénzügyi érdekei védelmének központi helyet kell elfoglalniuk az uniós politikában a polgárok bizalmának növelése érdekében, pénzük hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása által;

| C. | mivel az EUMSZ 310. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy „Az Unió és a tagállamok a 325. cikk rendelkezéseivel összhangban küzdenek a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden egyéb jogellenes tevékenység ellen”; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 310. cikkének (6) bekezdése kimondja, hogy „Az Unió és a tagállamok a 325. cikk rendelkezéseivel összhangban küzdenek a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden egyéb jogellenes tevékenység ellen”;

| D. | mivel a jó teljesítmény egyszerűsítési folyamatok révén való eléréséhez a bemenetek, a kimenetek, az eredmények és a hatások rendszeres teljesítményértékelésére van szükség; |
| --- | --- |

D.

mivel a jó teljesítmény egyszerűsítési folyamatok révén való eléréséhez a bemenetek, a kimenetek, az eredmények és a hatások rendszeres teljesítményértékelésére van szükség;

| E. | mivel a tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek sokféleségét megfelelően kell kezelni a szabálytalanságok leküzdése és a csalás elleni küzdelem érdekében; mivel ezért a Bizottságnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy a csalás elleni küzdelem hatékonyabban valósuljon meg, valamint kézzelfoghatóbb és kielégítőbb eredményekkel járjon; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek sokféleségét megfelelően kell kezelni a szabálytalanságok leküzdése és a csalás elleni küzdelem érdekében; mivel ezért a Bizottságnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy a csalás elleni küzdelem hatékonyabban valósuljon meg, valamint kézzelfoghatóbb és kielégítőbb eredményekkel járjon;

| F. | mivel az EUMSZ 325. cikkének (2) bekezdése értelmében a „tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek”; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUMSZ 325. cikkének (2) bekezdése értelmében a „tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek”;

| G. | mivel az EU-nak általános joga van arra, hogy az EUMSZ által meghatározott kereteken belül fellépjen a korrupció elleni politikák terén; mivel az EUMSZ 67. cikke előírja, hogy az Unió, többek között a bűncselekmények megelőzése és leküzdése, illetve a büntető jogszabályok közelítése révén köteles garantálni a biztonság magas szintjét; mivel az EUMSZ 83. cikke a korrupciót is felsorolja a több államra kiterjedő vonatkozású, különösen súlyos bűncselekmények között; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-nak általános joga van arra, hogy az EUMSZ által meghatározott kereteken belül fellépjen a korrupció elleni politikák terén; mivel az EUMSZ 67. cikke előírja, hogy az Unió, többek között a bűncselekmények megelőzése és leküzdése, illetve a büntető jogszabályok közelítése révén köteles garantálni a biztonság magas szintjét; mivel az EUMSZ 83. cikke a korrupciót is felsorolja a több államra kiterjedő vonatkozású, különösen súlyos bűncselekmények között;

| H. | mivel az EUMSZ 325. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy „a tagállamok összehangolják az Unió pénzügyi érdekeinek csalással szembeni védelmét célzó tevékenységüket”, és hogy „a Bizottsággal együtt megszervezik a megfelelő hatáskörrel rendelkező hatóságaik közötti szoros és rendszeres együttműködést”; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUMSZ 325. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy „a tagállamok összehangolják az Unió pénzügyi érdekeinek csalással szembeni védelmét célzó tevékenységüket”, és hogy „a Bizottsággal együtt megszervezik a megfelelő hatáskörrel rendelkező hatóságaik közötti szoros és rendszeres együttműködést”;

| I. | mivel a korrupció minden tagállamban elterjedt és súlyos veszélyt jelent az Unió pénzügyi érdekeire nézve, ami viszont veszélyezteti a közigazgatásba vetett bizalmat; |
| --- | --- |

I.

mivel a korrupció minden tagállamban elterjedt és súlyos veszélyt jelent az Unió pénzügyi érdekeire nézve, ami viszont veszélyezteti a közigazgatásba vetett bizalmat;

| J. | mivel a héa a nemzeti költségvetések fontos bevételi forrása, és a héa-alapú saját források a 2017. évi teljes uniós költségvetési bevételek 12,1 %-át tették ki; |
| --- | --- |

J.

mivel a héa a nemzeti költségvetések fontos bevételi forrása, és a héa-alapú saját források a 2017. évi teljes uniós költségvetési bevételek 12,1 %-át tették ki;

| K. | mivel a korrupció elleni átfogó uniós szakpolitikáról szóló, 2005. április 14-i 6902/05. sz. tanácsi állásfoglalás felkérte a Bizottságot, hogy mérlegeljen minden működőképes lehetőséget, mint például a GRECO-ban vagy – a közös értékelési és nyomonkövetési mechanizmus kialakítása kapcsán – egy az uniós eszközök értékelését és nyomon követését szolgáló mechanizmusban való részvétel; |
| --- | --- |

K.

mivel a korrupció elleni átfogó uniós szakpolitikáról szóló, 2005. április 14-i 6902/05. sz. tanácsi állásfoglalás felkérte a Bizottságot, hogy mérlegeljen minden működőképes lehetőséget, mint például a GRECO-ban vagy – a közös értékelési és nyomonkövetési mechanizmus kialakítása kapcsán – egy az uniós eszközök értékelését és nyomon követését szolgáló mechanizmusban való részvétel;

| L. | mivel a bizonyos tagállamokban előforduló rendszerszintű és intézményesített korrupciós esetek súlyosan sértik az EU pénzügyi érdekeit, miközben a demokráciát, a jogállamiságot és az alapjogokat is veszélyeztetik; |
| --- | --- |

L.

mivel a bizonyos tagállamokban előforduló rendszerszintű és intézményesített korrupciós esetek súlyosan sértik az EU pénzügyi érdekeit, miközben a demokráciát, a jogállamiságot és az alapjogokat is veszélyeztetik;

| M. | mivel a korrupcióról szóló 2017. decemberi Eurobarométer 470. különjelentés szerint a korrupció érzékelése és az ahhoz való viszonyulás 2013-hoz képest általánosságban meglehetősen stabil, ami azt mutatja, hogy az uniós polgárok intézményeik iránti bizalmának növelése terén nem sikerült konkrét eredményeket felmutatni; |
| --- | --- |

M.

mivel a korrupcióról szóló 2017. decemberi Eurobarométer 470. különjelentés szerint a korrupció érzékelése és az ahhoz való viszonyulás 2013-hoz képest általánosságban meglehetősen stabil, ami azt mutatja, hogy az uniós polgárok intézményeik iránti bizalmának növelése terén nem sikerült konkrét eredményeket felmutatni;

A szabálytalanságok feltárása és jelentése

| 1. | megelégedéssel nyugtázza, hogy a 2017-ben jelentett csalárd és nem csalárd szabálytalanságok teljes száma (15 213 eset) a 2016. évi adathoz (19 080 eset) képest 20,8 %-kal csökkent, valamint hogy azok értéke 13 %-kal, a 2016. évi 2,97 milliárd EUR-ról 2017-ben 2,58 milliárd EUR-ra csökkent; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet rá, hogy nem minden szabálytalanság csalárd jellegű, valamint hogy egyértelműen el kell különíteni a hibákat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a csalárdként jelentett szabálytalanságok számának 19,3 %-kos, az előző évihez képest jelentős csökkenését, ami a 2014-ben megindult tendenciát követi; reméli, hogy a csökkenés a csalások számának tényleges csökkenését tükrözi, és nem a feltárási hiányosságokból adódik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az információcsere vonatkozásában a tagállamok közötti szorosabb együttműködésre van szükség annak érdekében, hogy mind az adatgyűjtés, mind az ellenőrzések hatékonysága javuljon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy a tagállamok több mint fele nem fogadott el csalás elleni nemzeti stratégiát; felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze ezeket a tagállamokat, hogy fogadjanak el csalás elleni nemzeti stratégiát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismét felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egységes rendszert a tagállamokból származó, szabálytalanságokra és csalásokra vonatkozó összehasonlítható adatok gyűjtésére annak érdekében, hogy szabványosítsa a jelentéstételi eljárást és garantálja a szolgáltatott adatok minőségét és összehasonlíthatóságát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy számos tagállamban nincsenek külön jogszabályok a szervezett bűnözéssel szemben, bár annak részvétele az EU pénzügyi érdekeit érintő, határokon átnyúló tevékenységekben és ágazatokban – ilyen például a csempészet és a pénzhamisítás – folyamatosan erősödik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmának ad hangot a közvetítők által kezelt pénzügyi eszközökkel kapcsolatos ellenőrzésekkel és a kedvezményezettek székhelyének ellenőrzése során feltárt hiányosságokkal kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a közvetlen és közvetett hitelek nyújtását az országonkénti adó- és számviteli adatok közzétételétől, illetve a kedvezményezettek és a finanszírozási műveletekbe bevont pénzügyi közvetítők tekintetében a tényleges tulajdonosra vonatkozó adatok felfedésétől kell függővé tenni; |
| --- | --- |

8.

Bevételek – saját források

| 9. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság statisztikái alapján a héabevétel-kiesés 2016-ban 147 milliárd EUR-t tett ki, ami a várható teljes héabevétel több mint 12 %-át jelenti, és hogy a Bizottság becslése szerint a Közösségen belüli héacsalások esetei évi 50 milliárd EUR-ba kerülnek az Uniónak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a Bizottság héára vonatkozó, 2016. április 7-i cselekvési tervét, amely a héa keretrendszerének reformjára irányul, valamint a Bizottság által 2016 decembere óta elfogadott 13 jogalkotási javaslatot, amelyek a végleges héaszabályozásra való átállással foglalkoznak, megszüntetik az e-kereskedelem előtt a héa terén fennálló akadályokat, felülvizsgálják a kkv-kra vonatkozó héaszabályozást, korszerűsítik a hozzáadottérték-adó mértékére vonatkozó politikát, és fellépnek a héabevétel-kieséssel szemben; megjegyzi, hogy a „végleges rendszerre” vonatkozó javaslat felszámolhatja a közösségen belüli, „eltűnő kereskedő” útján elkövetett csalást, azonban 2022 előtt nem lépne hatályba; felszólítja a tagállamokat, hogy rövid időn belül hajtsák végre a héarendszer reformját, és hozzanak azonnali intézkedéseket, hogy addig is megfékezzék a károkat, például az Eurofisc, az OLAF, az Europol és a jövőbeni Európai Ügyészség keretében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a Bíróság által a C-42/17. számú M.A.S. ügyben hozott ítéletet, amely előírja a tagállamok számára, hogy az EUMSZ 325. cikke (1) és (2) bekezdésében előírt kötelezettségeiknek megfelelően gondoskodjanak arról, hogy hatékony és visszatartó erejű büntetőjogi szankciókkal sújtsák az Unió pénzügyi érdekeit sértő súlyos héacsalás eseteit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Királyságban előfordult vámcsalásokkal kapcsolatos, 2017-ben lezárt OLAF-vizsgálat az Egyesült Királyságon keresztül zajló importtal kapcsolatban jelentős héakikerülést derített fel, amely a héafizetés felfüggesztésével kapcsolatos visszaélés, az úgynevezett 42-es eljáráskódú (CP42) vámeljárás révén valósult meg; üdvözli a Bizottság által az Egyesült Királyság ellen 2018 májusában indított előzetes kötelezettségszegési eljárást; emlékeztet arra, hogy ezen kiesések – amelyek az uniós költségvetés számára is kiesést jelentenek – teljes összege a becslések szerint 3,2 milliárd EUR-t tesz ki a 2013 és 2016 közötti időszakra; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU rendeletnek (12) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés erősítését célzó intézkedésekre vonatkozó, újonnan elfogadott módosításai esetleg nem elegendőek ahhoz, hogy megakadályozzák a 42-es eljáráskódú vámeljárással kapcsolatos csalást, és felszólítja a Bizottságot, hogy gondoljon ki a 42-es eljáráskódú vámeljárás alá tartozó áruk EU-n belüli nyomon követését szolgáló új stratégiákat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a 904/2010/EU tanácsi rendelet 2018. október 2-án elfogadott módosítását, és reméli, hogy a szorosabb együttműködés hatékonyan fogja szabályozni a Közösségen belül eltűnő kereskedő útján elkövetett csalásokhoz hasonló, az egységes piacon elkövetett határokon átnyúló csalások főbb aspektusait; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló irányelv1a elfogadását, amely tisztázza a tagállamok, az Eurojust, az Európai Ügyészség és a Bizottság közötti, a héacsalás kezelésével kapcsolatos határokon átnyúló együttműködés és kölcsönös jogsegély kérdéseit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ennek kapcsán hangsúlyozza a nem teljesített héa-kifizetésekből adódó csalások okozta jelenlegi helyzet súlyosságát, különös tekintettel az ún. „körhintacsalásokra”; felszólítja az összes tagállamot, hogy vegyen részt az Eurofisc hálózatban, annak minden tevékenységi területén, a csalás elleni küzdelem szempontjából hasznos információk cseréjének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet arra, hogy a Bíróság több alkalommal – így legutóbb a Taricco ügyben (C-105/14) – megerősítette, hogy a héa az Unió pénzügyi érdekét képviseli; megjegyzi azonban, hogy az OLAF eszközök híján nagyon ritkán folytat vizsgálatot a héát érintő szabálytalanságok kapcsán; felszólítja a tagállamokat, hogy hagyják jóvá a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az OLAF a héával kapcsolatos esetek kezelése érdekében rendelkezzen például hozzáféréssel az Eurofischez, a héainformációcsere-rendszerhez vagy a bankszámla-információkhoz; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi a tradicionális saját forrásokhoz kapcsolódó csalárd és nem csalárd esetek bejelentett számának stagnálását (2016-ban 4 647, 2017-ben 4 636), valamint a szóban forgó összegeket (2016-ban 537 millió EUR, 2017-ben 502 millió EUR); megjegyzi azonban, hogy a szabálytalanságok a tagállamok között erősen megoszlanak: Görögország (7,17 %), Spanyolország (4,31 %) és Magyarország (3,35 %) esetében a nem beszedett hagyományos saját források aránya messze az 1,96 %-os uniós átlag felett van; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy az utóbbi években fokozódott az Unióba irányuló dohánycsempészet, és ez a becslések szerint évi 10 milliárd EUR-s bevételkiesést jelent az EU és a tagállamok költségvetései számára, és egyúttal a szervezett bűnözés, ezen belül a terrorizmus egyik jelentős forrása; úgy véli, hogy a tagállamoknak fokozniuk kell az említett jogellenes tevékenységek elleni küzdelmet, például azáltal, hogy javítják a tagállamok közti együttműködésre és információcserére szolgáló eljárásokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a különböző kimutatási módszerek (kifizetési ellenőrzések, a kifizetést követő ellenőrzések, a csalás elleni szolgálatok és más hatóságok általi ellenőrzések) kombinációja a leghatékonyabb a csalások feltárásához, és hogy az egyes módszerek hatékonysága az érintett tagállamtól, közigazgatásának hatékony összehangolásától és a tagállam releváns szolgálatainak az egymással való kommunikációra vonatkozó képességétől függ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggasztónak tartja, hogy néhány tagállam rendszeresen nem jelent egyetlen csalási esetet sem; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezt a helyzetet, mivel nem hiszi, hogy ezekben a tagállamokban egyáltalán nem fordul elő csalás; felszólítja a Bizottságot, hogy tartson véletlenszerű helyszíni ellenőrzéseket ezekben az országokban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megütközéssel veszi tudomásul, hogy az 1989–2017-es évek során bejelentett csalások esetében a behajtási arány csak 37 %-os volt; felkéri a Bizottságot, hogy találjon megoldást e megdöbbentő helyzet javításár; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ismételten kéri a Bizottságot, hogy évente számoljon be az OLAF által megfogalmazott ajánlások nyomán behajtott uniós saját források összegéről, valamint hogy ismertesse a még visszafizetendő összegeket; |
| --- | --- |

22.

Csalás elleni uniós program

| 23. | üdvözli a csalás elleni uniós program létrehozását, amelyet az OLAF közvetlen irányításban hajt majd végre (COM(2018)0386), és kéri, hogy a támogatásokat 2019 júniusától kezdődően a Bizottság e-támogatáskezelési rendszerének segítségével, elektronikus úton kezeljék; |
| --- | --- |

23.

Az Európai Ügyészség és jövőbeni kapcsolata az OLAF-fal

| 24. | örömmel fogadja 22 tagállam arra irányuló döntését, hogy megerősített együttműködés keretében folytatják az Európai Ügyészség létrehozását; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az eddig vonakodó tagállamokat az Európai Ügyészséghez való csatlakozásra; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy az OLAF és az Európai Ügyészség közötti együttműködési megállapodásoknak biztosítaniuk kell a kompetenciák egyértelmű elkülönítését annak érdekében, hogy az eljárások során elkerülhetőek legyenek az átfedési és késési problémák, valamint a joghézagok; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli, hogy az Unió 2019. évi költségvetési tervezete első ízben tartalmaz előirányzatokat az Európai Ügyészségre, 4,9 millió EUR összegben, és rámutat annak fontosságára, hogy az Ügyészség megfelelő költségvetéssel és személyzettel rendelkezzen; megjegyzi, hogy csak 37 álláshelyet irányoztak elő, ami azt jelenti, hogy a 23 európai ügyész álláshelyeinek levonása után csak 14 álláshely jut az adminisztratív feladatokra; úgy véli, hogy mindez nem reális, különösen azon két további tagállam tekintetében, amelyek a közelmúltban úgy döntöttek, hogy csatlakoznak az Európai Ügyészséghez; ezért kéri a 2020-re tervezett személyzeti emelés előreütemezését annak érdekében, hogy az Európai Ügyészség 2020 végéig teljes mértékben működőképes legyen a rendeletben előírt módon; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli a Bizottság célzott javaslatát a 883/2013/EU, Euratom rendelet felülvizsgálatára, amelynek oka eredetileg az Európai Ügyészség létrehozása volt; hangsúlyozza, hogy az OLAF és az Európai Ügyészség közötti jövőbeni együttműködésnek a szoros együttműködésen, a hatékony információcserén és a komplementaritáson kell alapulnia, elkerülve a párhuzamosságokat vagy a hatáskörbeli ütközéseket; |
| --- | --- |

27.

A korrupció elleni küzdelem

| 28. | üdvözli a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot; hangsúlyozza, hogy az objektív és módszeres értékelés biztosítása érdekében a Bizottságnak több különböző mutató és független jelentések alapján rendszeresen közzé kell tennie egy a jogállamiságot az egyes tagállamokban fenyegető veszélyekről, többek között a rendszerszintű korrupcióról szóló értékelést; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség létrehozása után az OLAF lesz az egyetlen hivatal, amely az EU pénzügyi érdekeinek védelméért felel azokban a tagállamokban, amelyek úgy döntöttek, hogy nem csatlakoznak az Európai Ügyészséghez; kiemeli, hogy a Számvevőszék 8/2018. számú véleménye szerint az OLAF-rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslat nem nyújt megoldást az OLAF igazgatási vizsgálatainak alacsony hatékonyságára; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az OLAF továbbra is erős és teljes mértékben működőképes partner maradjon az Európai Ügyészség számára; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálja, hogy a Bizottság nem tartja szükségesnek a korrupcióellenes jelentés kiadását; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Bizottság úgy határozott, hogy a korrupcióellenes monitoringot az európai szemeszter gazdasági kormányzási folyamatába illeszti; úgy véli, hogy ez tovább csökkentette a Bizottság által végzett monitoringot, mivel az adatok csak nagyon kevés országnak állnak rendelkezésére; sajnálja továbbá, hogy ez a megközelítésbeli változás nagyrészt a korrupció gazdasági hatására összpontosul, és teljesen figyelmen kívül hagyja a korrupció egyéb vonatkozásait, mint amilyen például a polgárok bizalma a közigazgatás vagy akár a tagállamok demokratikus berendezkedése iránt; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy továbbra is tegye közzé korrupcióellenes jelentéseit; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy vegyen részt egy átfogóbb és következetesebb uniós korrupcióellenes politikában, ideértve az egyes tagállamok korrupcióellenes politikáinak mélyreható értékelését is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megismétli, hogy a „forgóajtó-jelenség” árthat az intézmények és az érdekképviselők közötti kapcsolatoknak; felhívja az uniós intézményeket, hogy e kihívás tekintetében dolgozzanak ki rendszerszintű és arányos megközelítést; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem támogatta az EU részvételét a Korrupció Elleni Államok Csoportjában (GRECO); felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb indítsa újra a GRECO-val folytatott tárgyalásokat annak érdekében, hogy kellő időben értékelni tudja az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni egyezményének (UNCAC) való megfelelést, és hozzon létre belső értékelési mechanizmust az uniós intézmények számára; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokban tapasztalható korrupció szintjének mérésére és a tagállamok korrupció elleni politikáinak értékelésére a stockholmi programban meghatározott követelmények alapján dolgozzon ki egy szigorú mutatórendszert és könnyen alkalmazható, egységes kritériumokat; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki korrupciós indexet a tagállamok rangsorolása érdekében; úgy véli, hogy a korrupciós index olyan szilárd alapot biztosíthat, amelyre a Bizottság felépítheti országspecifikus ellenőrzési mechanizmusát az uniós források elköltésének ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság nem fér hozzá a tagállamok között kicserélt információkhoz a közösségen belüli, „eltűnő kereskedő” útján elkövetett csalás, közismert nevén „körhintacsalás” megelőzése és visszaszorítása érdekében; véleménye szerint a tagállamok közötti adatcsere jobb ellenőrzése, értékelése és tökéletesítése érdekében hozzáférést kell biztosítani a Bizottság számára az Eurofisc mechanizmushoz; felhív minden tagállamot, hogy vegyenek részt az Eurofisc hálózatban annak minden tevékenységi területén annak érdekében, hogy az Európai Számvevőszék ajánlásával összhangban megkönnyítsék és felgyorsítsák az igazságügyi és bűnüldöző hatóságokkal, így az Europollal és az OLAF-fal folytatott információcserét; felhívja a tagállamokat és a Tanácsot, hogy az együttműködés elősegítése, az adatok megbízhatóságának javítása és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem érdekében biztosítsanak hozzáférést a Bizottság számára ezekhez az adatokhoz; |
| --- | --- |

34.

Közbeszerzés

Digitalizáció

| 35. | megjegyzi, hogy az állami beruházások jelentős része közbeszerzéseken keresztül valósul meg (évi 2 billió EUR); hangsúlyozza az e-közbeszerzés előnyeit a csalás elleni küzdelemben, úgymint a valamennyi fél számára előnyös megtakarításokat, a fokozott átláthatóságot, valamint a folyamatok egyszerűsödését és lerövidülését; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy valamennyi tagállam által alkalmazandó keretet az uniós politikák végrehajtási folyamatának (pályázati felhívások, pályázás, értékelés, végrehajtás, kifizetések) digitalizálásához; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy csak néhány tagállam használ új technológiákat a közbeszerzési folyamat valamennyi fontos lépésére (e-bejelentés, az ajánlattételi dokumentumokhoz való elektronikus hozzáférés, e-benyújtás, e-értékelés, e-díj, e-megrendelés, e-számlázás, elektronikus fizetés); felszólítja a tagállamokat, hogy 2019 júliusáig tegyék online elérhetővé – számítógéppel olvasható formátumban – a közbeszerzési eljárások valamennyi űrlapját, valamint a nyilvánosan hozzáférhető szerződésnyilvántartásokat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ösztönzőket az ajánlatkérő szervek elektronikus profiljának létrehozására azon tagállamok esetében, ahol ezek még nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli a Bizottságnak az elektronikus közbeszerzés Unión belüli kiépítésére vonatkozó ütemtervét, és felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezt a menetrendet; |
| --- | --- |

39.

A megelőzés ás a pályázati eljárás korai szakasza

| 40. | úgy véli, hogy a megelőző tevékenységek nagyon fontosak az uniós pénzek elköltése során elkövetett csalások mértékének csökkentéséhez, és hogy az e-közbeszerzésre való áttérés jelentős lépés a csalás megelőzése, valamint az integritás és az átláthatóság előmozdítása felé; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli a korai felismerési és kizárási rendszer (EDES) létrehozását, és úgy véli, hogy a csalásmegelőzés terén a leghatékonyabb a projektek pályáztatásának korai szakaszában alkalmazott különböző felderítési módszerek (ellenőrzések) kombinációja, mivel lehetővé teszi a források más projektekhez való átcsoportosítását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság (COCOLAF) által készített, a közbeszerzésekkel, valamint a szabálytalanságok bejelentésével kapcsolatos figyelmeztető jelzésekről és bevált gyakorlatokról szóló útmutatást; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az EU általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok egyszerűsítését, és úgy véli, hogy a további egyszerűsítés növeli a hatékonyságot; reméli, hogy az uniós források más kedvezményezettjei nagyobb mértékben fognak részesülni az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek előnyeiből; |
| --- | --- |

43.

Importálási eljárások

| 44. | megjegyzi, hogy a kirótt vámok az uniós költségvetés 14 %-át teszik ki, és úgy véli, hogy azok nem hatékony alkalmazása és a harmonizált szabályok hiánya negatívan hat az EU pénzügyi érdekeire; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy a vámjogszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében a különböző tagállamok vámszervei információt cserélnek a feltételezett csalásokról (kölcsönös segítségnyújtás); úgy véli, hogy az ilyen kommunikáció könnyebb azokban az esetekben, amikor a feladó feltüntetése a behozatali vámáru-nyilatkozaton (SAD) kötelező, és felszólítja a Bizottságot, hogy 2019 júliusáig ezt minden tagállamban tegye kötelezővé; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aggodalmát fejezi ki a vámellenőrzésekkel és az uniós költségvetés saját forrásának minősülő adók ehhez kapcsolódó behajtásával kapcsolatban; rámutat arra, hogy a tagállamok vámhatóságai végzik el azokat az ellenőrzéseket, amelyek célja annak megállapítása, hogy az importőrök betartják-e a vámokra és a behozatalra vonatkozó jogszabályokat, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU határain végzett ellenőrzések megfelelőek és összehangoltak legyenek, ezáltal szavatolva az EU biztonságát, védelmét és gazdasági érdekeit, és hogy kötelezze el magát különösen az illegális és hamisított áruk elleni küzdelem mellett; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sajnálja, hogy a vámunióra vonatkozó új informatikai rendszerek végrehajtása számos késedelmet szenvedett, ami azt jelenti, hogy néhány kulcsfontosságú rendszer nem lesz elérhető az Uniós Vámkódexben meghatározott 2020-es határidőkön belül; hangsúlyozza, hogy a papírmentes vámkörnyezetre való gyors áttérés kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a vámigazgatási szervek úgy dolgozzanak, mintha egyetlen egységet képeznének; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá az EU váminformációs rendszerének elkészültéhez és pénzügyi fenntarthatóságához; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli az OLAF 11 közös vámműveletét, amelyek sikeresen kezeltek különböző fenyegetéseket, mint a bevételi csalás, a jogellenes készpénzforgalom, a termékhamisítás, a cigarettacsempészet és a kábítószerek; üdvözli továbbá az OLAF által kiadott kölcsönös segítségnyújtási értesítések nyomán egyes szabálytalanságok, különösen a napelemekkel kapcsolatos csalások feltárását; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy szükséges továbbá harmonizált és szabványosított vámellenőrzési eljárások alkalmazása valamennyi belépési ponton, mivel ha egyes tagállamok vámellenőrzési teljesítménye elmarad a többihez képest, akkor az hátráltatja a vámunió hatékony működését; |
| --- | --- |

49.

Kiadások

| 50. | üdvözli, hogy a vidékfejlesztés terén csalárdként bejelentett esetek száma jelentősen csökkent (a 2016-os 272-ről 2017-ben 133-ra), és hogy ebből következően a csalás értéke 47 millió EUR-ról 20 millió EUR-ra esett vissza; megjegyzi azonban, hogy a mezőgazdaságnak nyújtott közvetlen támogatások esetén ez a trend ellentétes tendenciát mutat, mivel a csalárdként bejelentett szabálytalanságok értéke 11 millió EUR-ról 39 millió EUR-ra nőtt, és az átlagos pénzügyi érték 227 % -kal nőtt; reméli, hogy ez nem marad így; |
| --- | --- |

50.

| 51. | arra számít, hogy az adminisztratív szabályok a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó közös rendelkezésekben tervezett egyszerűsítése lehetővé teszi a nem csalárd szabálytalanságok számának csökkentését, a csalárd szabálytalanságok észlelését és a kedvezményezettek uniós alapokhoz való hozzáférésének javítását; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit a kiadásokkal kapcsolatos hibák nómenklatúrájának szabványosítása érdekében, mivel az adatok azt mutatják, hogy a különböző tagállamok ugyanazon hibákat különböző kategóriákba sorolják (SWD(2018)0386); |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a feltárás kulcselem a csalás elleni küzdelemben, és az hozzájárul az uniós költségvetés védelmét szolgáló rendszer hatékonyságához és eredményességéhez; üdvözli ezért, hogy a potenciálisan csalárd szabálytalanságok feltárása és bejelentése terén a legaktívabb tagállamok Lengyelország, Románia, Magyarország, Olaszország és Bulgária voltak, amelyek a 2013 és 2017 közötti időszakban a közös agrárpolitika területén csalárdként bejelentett szabálytalanságok 73 %-át jelentették; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy a bejelentések pusztán számokban kifejezett értékelése az ellenőrzések hatékonyságának hamis észleléséhez vezethet; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a tagállamokat abban, hogy az ellenőrzések száma növekedjen és minősége javuljon, továbbá arra hogy a csalás elleni küzdelem bevált gyakorlatai a tagállamok között megosztásra kerüljenek; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megjegyzi, hogy a kohéziós és halászati politikában nem csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma (2017-ben 5 129 eset) két év után visszatért a 2013-as és a 2014-es szintre (4 695, illetve 4 825 eset); |
| --- | --- |

54.

| 55. | rámutat, hogy alapvető fontosságú a kiadások elszámolásának teljes átláthatósága, különösen a közvetlenül uniós alapokból vagy pénzügyi eszközökkel finanszírozott infrastrukturális munkálatok esetében; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós polgárok számára biztosítson teljes körű hozzáférést a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tudomásul veszi, hogy a bejelentett szabálytalanságok száma 2017-ben tovább csökkent, és hogy az előcsatlakozási programok fokozatos megszüntetésével a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma majdnem nulla volt; |
| --- | --- |

56.

Azonosított problémák és szükséges intézkedések

Jobb ellenőrzések

| 57. | támogatja a Herkules III programot, amely a minden euró legjobb felhasználását célzó megközelítés jó példája; reméli, hogy a 2020 utáni utódprogram még hatékonyabb lesz; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reméli, hogy az Integrált Határigazgatási Alap részét képező, a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogatását szolgáló eszköz létrehozására irányuló új európai parlamenti és tanácsi rendelet a jobb uniós szintű partnerség révén tovább fogja javítani a vámhatóságok és más bűnüldöző hatóságok közötti koordinációt, valamint a finanszírozási célú együttműködést; |
| --- | --- |

58.

Transznacionális csalás

| 59. | hangsúlyozza, hogy egy olyan rendszer, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy információt cseréljenek egymással, megkönnyítené a két vagy több tagállam között megvalósuló tranzakciókra vonatkozó számviteli nyilvántartások ellenőrzését, amelynek célja a strukturális és beruházási alapok tekintetében megvalósuló, határokon átnyúló csalások megelőzése, és ezáltal egy horizontális és teljes körű megközelítés kialakítása a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelme terén; ismételten felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról az európai finanszírozásnak azokon a területein, ahol erről nem született rendelkezés; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aggasztónak tartja az OLAF által feltárt transznacionális csalások növekvő előfordulását és az ilyen csalások jelentette fenyegetés növekedését; üdvözli a csalás révén harmadik országokba került pénzek és vagyonok visszaszerzéséről szóló, 2018. október 25-i európai parlamenti jelentés elfogadását, valamint a Japánnal megkötött szabadkereskedelmi megállapodásba sikeresen belefoglalt csalás elleni záradékot; felhívja a Bizottságot, hogy tegye általánossá azt a gyakorlatot, miszerint az EU harmadik országokkal kötött megállapodásait csalás elleni záradékkal látják el; |
| --- | --- |

60.

A visszaélést bejelentő személyek

| 61. | üdvözli az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2018)0218); reméli, hogy jelentősen javítani fogja a visszaélést bejelentő személyek biztonságát az Unióban, ami az uniós pénzügyi védelem és a jogállamiság jelentős javulásához vezet majd; reméli, hogy az irányelv a közeli jövőben hatályba fog lépni; felszólítja az uniós intézményeket, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek legmagasabb szintű védelme érdekében a lehető leghamarabb hajtsák végre az irányelvben meghatározott előírásokat a saját belső politikáikban; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legszélesebb alkalmazási körrel hajtsák végre az irányelvet nemzeti jogrendszereikben; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza a visszaélést bejelentő személyek szerepének fontosságát a csalások megelőzésében, felderítésében és jelentésében, és ragaszkodik ahhoz, hogy ezeket a személyeket meg kell védeni; |
| --- | --- |

62.

Oknyomozó újságírás

| 63. | úgy véli, hogy az oknyomozó újságírás kulcsszerepet játszik az Unióban és a tagállamokban a szükséges átláthatóság szintjének emelésében, valamint hogy azt jogi eszközökkel kell ösztönözni és támogatni mind a tagállamok, mind az Unió szintjén; |
| --- | --- |

63.

Dohánytermékek

| 64. | aggodalommal állapítja meg, hogy az OLAF becslései szerint a tiltott cigarettakereskedelem több mint 10 milliárd EUR éves pénzügyi veszteséget okoz az Unió és a tagállamok költségvetéseinek; |
| --- | --- |

64.

| 65. | üdvözli, hogy a 2018. június 27-i 41. ratifikálást követően 2018. szeptember 25-én hatályba lépett az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyve; üdvözli, hogy 2018. október 8. és 10. között sor került a jegyzőkönyv részes feleinek első értekezletére; sürgeti azonban azokat a tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták a jegyzőkönyvet, hogy ezt mielőbb tegyék meg; felhívja a Bizottságot, hogy játsszon aktív szerepet annak érdekében, hogy átfogó jelentést készíthessen, amely meghatározza a bevált gyakorlatokat, valamint a részes államok nyomonkövetési rendszereivel kapcsolatos kísérleteket; felhívja azokat a tagállamokat, amelyek aláírták a jegyzőkönyvet, de azt még nem ratifikálták, hogy tegyék ezt meg; |
| --- | --- |

65.

| 66. | emlékeztet a Bizottság azon döntésére, hogy nem újítja meg a 2016. július 9-én lejárt PMI-megállapodást; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament 2016. március 9-én arra kérte a Bizottságot, hogy lejártát követően ne újítsa meg, ne hosszabbítsa meg, vagy tárgyalja újra a szóban forgó megállapodást; úgy véli, hogy a többi három megállapodást (BAT, JTI, ITL) nem kell megújítani, meghosszabbítani vagy újratárgyalni; felhívja a Bizottságot, hogy 2018 végéig terjesszen elő jelentést a három fennmaradó megállapodás leállításának megvalósíthatóságáról; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjessze elő a 2018 nyarának végére tervezett, az illegális dohánykereskedelem leküzdését célzó új cselekvési tervet és átfogó uniós stratégiát; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a nyomonkövetési rendszer és a biztonsági eszközök, amelyeket a tagállamoknak a cigaretta és a cigarettadohány esetében 2019. május 20-ig, minden egyéb dohánytermék (mint a szivar, a szivarka és a füst nélküli dohánytermékek) esetében pedig 2024. május 20-ig kell bevezetniük, megfeleljenek a WHO a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyve függetlenségre vonatkozó iránymutatásainak, amelyeket az Európai Unió 2016. június 24-én ratifikált; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy előzze meg az egyedi jelzéseknek a dohányipar által a párhuzamos piac ellátása érdekében végzett titkos klónozásával kapcsolatos kockázatokat; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aggodalommal állapítja meg, hogy az OLAF igazságügyi ajánlásait a tagállamok csak rendkívül korlátozott mértékben hajtották végre; úgy véli, hogy ez a helyzet elfogadhatatlan, ezért sürgeti a Bizottságot egyrészt annak biztosítására, hogy a tagállamok maradéktalanul végrehajtsák az OLAF ajánlásait, másrészt pedig az OLAF által feltárt bizonyítékok elfogadhatóságának megkönnyítésére irányuló szabályok megalkotására; |
| --- | --- |

70.

Vizsgálatok és az OLAF szerepe

| 71. | üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy az OLAF rendelkezzen hatáskörrel a hozzáadottérték-adóval kapcsolatos ügyek kivizsgálására; felszólítja a Bizottságot, hogy teremtse meg az OLAF jelentéseinek és ajánlásainak bizonyos fokú átláthatóságát az európai és nemzeti eljárások lezárása után; úgy véli, hogy az OLAF-rendelet az Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos szükséges változtatásainak elfogadása után a Bizottságnak elő kell készítenie az OLAF jogi keretének alaposabb és átfogóbb korszerűsítését; |
| --- | --- |

71.

| 72. | sajnálattal veszi tudomásul az OLAF-jelentések terminológiájának következetlenségét, mint például a lezárt és elvégzett vizsgálatok fogalmát; felszólítja a Bizottságot és az OLAF-ot, hogy hozzanak létre egységes terminológiát, hogy a csalással kapcsolatos esetekre vonatkozó jelentések és azok helyreállítása terén az évek folyamán biztosított legyen az összehasonlíthatóság; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tudomásul veszi az OLAF új tartalomkezelési adatbázisával (OCM) kapcsolatos folyamatban lévő ügyeket; sajnálatát fejezi ki különösen amiatt, hogy egyes esetek elvesztek az új adatbázisban; üdvözli, hogy ezt a problémát kiemelt prioritásként kezelik; felkéri a Bizottságot, hogy készítse el a Parlament számára az OCM informatikai projekt mélyreható értékelését, különös tekintettel a projekttervezésre, a teljes költségre, a végrehajtásra, a felhasználói tapasztalatokra és a feltárt problémák jegyzékére, az OLAF Felügyelő Bizottságának ajánlásai szerint (13); |
| --- | --- |

73.

| 74. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösen biztosítsák, hogy az OLAF és a tagállamok vizsgálatai kiegészítsék egymást, hogy az OLAF egyenlő vizsgálati hatáskörrel rendelkezzen minden tagállamban, beleértve a bankszámlaadatokhoz való hozzáférést, és hogy az OLAF által gyűjtött bizonyítékok a bíróságok által elfogadható büntetőjogi bizonyítékoknak minősüljenek valamennyi tagállamban, mivel ez alapvető az OLAF-vizsgálatok hatékony nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak és az Európai Csalás Elleni Hivatal Felügyelő Bizottságának. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  OLAF 2018: „Az Európai Csalás Elleni Hivatal tizennyolcadik jelentése, 2017. január 1–december 31.”, 2018.10.5.

(2)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

(3)  HL L 198., 2017.7.28., 29. o.

(4)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

(5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(6)  Az Európai Unió Bíróságának (nagytanács) 2015. szeptember 8-i ítélete a 105/14 sz. Ivo Taricco és társai elleni büntetőeljárásról (ECLI:EU:C:2015:555).

(7)  Az Európai Unió Bíróságának (nagytanács) a 42/17. sz., M.A.S. és M.B elleni büntetőeljárás ügyben hozott 2017. december 5-i ítélete (ECLI:EU:C:2017:936).

(8)  HL C 252., 2018.7.18., 56. o.

(9)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0419.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0384.

(12)  HL L 268., 2010.10.12., 1. o.

(13)  Az OLAF Felügyelő Bizottságának 1/2018. számú véleménye az OLAF 2019. évi előzetes költségvetés-tervezetéről.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/163

---

P8_TA(2019)0057

Géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepce

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a 2013/327/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló takarmány forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése megújításának tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

(2020/C 411/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2013/327/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése megújításának tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059688/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/327/EU végrehajtási határozatnak a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése megújításának tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059688/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. október 25-én elfogadott és 2017. november 28-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2017. október 25-én elfogadott és 2017. november 28-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Bayer CropScience AG 2016. május 20-án az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 2007/232/EK bizottsági határozat (5) hatálya alá tartozó termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújítása céljából (a továbbiakban: megújítási kérelem); |
| --- | --- |

A.

mivel a Bayer CropScience AG 2016. május 20-án az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 2007/232/EK bizottsági határozat (5) hatálya alá tartozó termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújítása céljából (a továbbiakban: megújítási kérelem);

| B. | mivel a 2007/232/EK határozat engedélyezte a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló takarmány forgalomba hozatalát, és az engedély hatálya az Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2007/232/EK határozat engedélyezte a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló takarmány forgalomba hozatalát, és az engedély hatálya az Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| C. | mivel 2017. október 25-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) kedvező véleményt fogadott el a megújítási kérelemmel kapcsolatban, az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

C.

mivel 2017. október 25-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) kedvező véleményt fogadott el a megújítási kérelemmel kapcsolatban, az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban;

| D. | mivel a Bizottság a kérelmező kérésére úgy határozott, hogy úgy módosítja a korábbi 2013/327/EU bizottsági végrehajtási határozatot (6), hogy annak hatálya a 2007/232/EK határozat hatálya alá tartozó termékek körére is kiterjedjen; mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezete ily módon módosítja a 2013/327/EU végrehajtási határozatot, és hatályon kívül helyezi a 2007/232/EK határozatot; mivel e megközelítés jogszerűsége megkérdőjelezhető; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság a kérelmező kérésére úgy határozott, hogy úgy módosítja a korábbi 2013/327/EU bizottsági végrehajtási határozatot (6), hogy annak hatálya a 2007/232/EK határozat hatálya alá tartozó termékek körére is kiterjedjen; mivel a bizottsági végrehajtási határozat tervezete ily módon módosítja a 2013/327/EU végrehajtási határozatot, és hatályon kívül helyezi a 2007/232/EK határozatot; mivel e megközelítés jogszerűsége megkérdőjelezhető;

| E. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt az illetékes hatóságok számos kritikus észrevételt tettek (7); mivel a tagállamok többek között bírálták azt, hogy a kérelmező által alkalmazott nyomon követési megközelítés nem felelt meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VII. mellékletében foglalt követelményeknek (8) vagy az EFSA útmutatásainak, hogy a kérelmező által benyújtott, a forgalomba hozatalt követő környezetvédelmi nyomon követési jelentések alapvető hiányosságokat tartalmaztak, és nem szolgáltattak olyan megbízható adatokat, amelyek alátámasztják azt a következtetést, hogy nem léptek fel a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 x Rf3 olajrepce behozatalával vagy felhasználásával kapcsolatba hozható káros egészségügyi vagy környezeti hatások; |
| --- | --- |

E.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt az illetékes hatóságok számos kritikus észrevételt tettek (7); mivel a tagállamok többek között bírálták azt, hogy a kérelmező által alkalmazott nyomon követési megközelítés nem felelt meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VII. mellékletében foglalt követelményeknek (8) vagy az EFSA útmutatásainak, hogy a kérelmező által benyújtott, a forgalomba hozatalt követő környezetvédelmi nyomon követési jelentések alapvető hiányosságokat tartalmaztak, és nem szolgáltattak olyan megbízható adatokat, amelyek alátámasztják azt a következtetést, hogy nem léptek fel a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 x Rf3 olajrepce behozatalával vagy felhasználásával kapcsolatba hozható káros egészségügyi vagy környezeti hatások;

| F. | mivel a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 x Rf3 olajrepcét úgy alakították ki, hogy ellenálló legyen a glufozinát gyomirtó szer alkalmazásával szemben; |
| --- | --- |

F.

mivel a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 x Rf3 olajrepcét úgy alakították ki, hogy ellenálló legyen a glufozinát gyomirtó szer alkalmazásával szemben;

| G. | mivel a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében kiegészítő gyomirtó szer alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi, és ezért e növények várhatóan nagyobb és többszörös dózisnak vannak kitéve, ami nemcsak a betakarított növényekben és így az importált termékekben található maradékanyagok mennyiségének emelkedéséhez vezet, hanem a géntechnológiával módosított növény összetételét és agronómiai tulajdonságait is befolyásolhatja; |
| --- | --- |

G.

mivel a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében kiegészítő gyomirtó szer alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi, és ezért e növények várhatóan nagyobb és többszörös dózisnak vannak kitéve, ami nemcsak a betakarított növényekben és így az importált termékekben található maradékanyagok mennyiségének emelkedéséhez vezet, hanem a géntechnológiával módosított növény összetételét és agronómiai tulajdonságait is befolyásolhatja;

| H. | mivel a glufozinát használata már nem engedélyezett az Unióban, mivel reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) rögzített kizárási kritériumok alá tartozik; |
| --- | --- |

H.

mivel a glufozinát használata már nem engedélyezett az Unióban, mivel reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) rögzített kizárási kritériumok alá tartozik;

| I. | mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 x Rf3 olajrepce glufozináttal való permetezésének hatását nem mérték fel; mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére vonatkozó információk alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; |
| --- | --- |

I.

mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 x Rf3 olajrepce glufozináttal való permetezésének hatását nem mérték fel; mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére vonatkozó információk alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez;

| J. | mivel a tagállamokat semmi sem kötelezi arra, hogy az Unió 2019., 2020. és 2021. évi többéves összehangolt ellenőrzési programja keretében a maradékanyag-határértékeknek való megfelelés érdekében mérjék a glufozinát-maradványok mennyiségét a behozott olajrepce tekintetében (10); |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamokat semmi sem kötelezi arra, hogy az Unió 2019., 2020. és 2021. évi többéves összehangolt ellenőrzési programja keretében a maradékanyag-határértékeknek való megfelelés érdekében mérjék a glufozinát-maradványok mennyiségét a behozott olajrepce tekintetében (10);

| K. | mivel amellett, hogy az Unióban élő állatok és emberek esetleg továbbra is ki lesznek téve a géntechnológiával módosított olajrepcében jelen lévő glufozinát magas maradékanyag-szintjének, az illetékes hatóság szakértője aggályokat vetett fel az N-acetil-glufozinát nevű metabolit kapcsán is, amely a géntechnológiával módosított Ms8xRf3 olajrepcében keletkezik, de géntechnológiával nem módosított megfelelőjében nem (11); mivel annak ellenére, hogy egy 2013. évi tanulmány szerint a N-acetil-glufozinát neurotoxikus hatást fejthet ki, az EFSA értékelése erre nem tért ki; |
| --- | --- |

K.

mivel amellett, hogy az Unióban élő állatok és emberek esetleg továbbra is ki lesznek téve a géntechnológiával módosított olajrepcében jelen lévő glufozinát magas maradékanyag-szintjének, az illetékes hatóság szakértője aggályokat vetett fel az N-acetil-glufozinát nevű metabolit kapcsán is, amely a géntechnológiával módosított Ms8xRf3 olajrepcében keletkezik, de géntechnológiával nem módosított megfelelőjében nem (11); mivel annak ellenére, hogy egy 2013. évi tanulmány szerint a N-acetil-glufozinát neurotoxikus hatást fejthet ki, az EFSA értékelése erre nem tért ki;

| L. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ezért az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta; |
| --- | --- |

L.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ezért az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta;

| M. | mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (12); |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata és a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslata indokolásában egyaránt sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (12);

| N. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (13) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (13) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet egyik célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmiszer- vagy takarmánycélú behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó szernek – ebben az esetben a glufozinátnak – ellenállóvá tettek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezésből, a metabolitokból és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményekből származó maradékanyagok teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az e bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  A géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepce értékelése az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából (EFSA-GMO-RX-004 kérelem), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2017.5067

(4)  2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417).

(5)  A Bizottság 2007/232/EK határozata (2007. március 26.) a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce (Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 vonal) termékeknek a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról (HL L 100., 2007.4.17., 20. o.).

(6)  A Bizottság 2013/327/EU végrehajtási határozata (2013. június 25.) a géntechnológiával módosított Ms8, Rf3 és Ms8 × Rf3 olajrepcét tartalmazó vagy abból álló élelmiszerek, vagy az ezekből a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 175., 2013.6.27., 57. o.).

(7)  Tagállami észrevételek, G. melléklet http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(10)  A Bizottság (EU) 2018/555 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 92., 2018.4.10., 6. o.).

(11)  Tagállami észrevételek, G. melléklet, 18. o. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(12)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor, 2014. július 15-én elmondott, később az új Európai Bizottság politikai iránymutatásaiba beillesztett beszédében és az Unió helyzetéről szóló, 2016. szeptember 14-én tartott beszédében.

(13)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.)

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/168

---

P8_TA(2019)0058

Géntechnológiával módosított 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) kukorica

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

(2020/C 411/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059689/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított 5307 (SYN-Ø53Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059689/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015. április 16-án elfogadott és 2015. május 5-én közzétett véleményére (3), valamint az EFSA Syngenta Crop Protection AG EFSA-GMO-DE-2011-95 számú, a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről szóló tudományos szakvéleményéhez csatolt, az EFSA által 2018. március 7-én elfogadott és 2018. április 11-én közzétett kiegészítő toxikológiai tanulmányt figyelembe vevő kiegészítő nyilatkozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015. április 16-án elfogadott és 2015. május 5-én közzétett véleményére (3), valamint az EFSA Syngenta Crop Protection AG EFSA-GMO-DE-2011-95 számú, a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről szóló tudományos szakvéleményéhez csatolt, az EFSA által 2018. március 7-én elfogadott és 2018. április 11-én közzétett kiegészítő toxikológiai tanulmányt figyelembe vevő kiegészítő nyilatkozatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Syngenta Crop Protection AG Syngenta Crop Protection NV/SA kapcsolt vállalkozásán keresztül 2011. április 7-én az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének egfelelően kérelmet nyújtott be a németországi illetékes nemzeti hatósághoz a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevőkre és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: „a kérelem”); mivel a kérelem a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a Syngenta Crop Protection AG Syngenta Crop Protection NV/SA kapcsolt vállalkozásán keresztül 2011. április 7-én az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének egfelelően kérelmet nyújtott be a németországi illetékes nemzeti hatósághoz a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevőkre és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: „a kérelem”); mivel a kérelem a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjedt, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

| B. | mivel a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica egy új rovarölő fehérjét (eCry3.1Ab) termel, amely mérgező egyes bogarakra és gabonaférgekre, és amely a Bacillus thuringiensis (Bt) talajbaktériumokban természetes módon előforduló toxinok fúziójából és átrendezéséből származik; mivel a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica a foszfomannóz izomeráz (PMI) fehérjét expresszálja, amelyet szelekciós markerként használnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica egy új rovarölő fehérjét (eCry3.1Ab) termel, amely mérgező egyes bogarakra és gabonaférgekre, és amely a Bacillus thuringiensis (Bt) talajbaktériumokban természetes módon előforduló toxinok fúziójából és átrendezéséből származik; mivel a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica a foszfomannóz izomeráz (PMI) fehérjét expresszálja, amelyet szelekciós markerként használnak;

| C. | mivel az EFSA 2015-ös véleményében megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott 28 napos toxicitási vizsgálat hiányosságai miatt nem tudta elvégezni az élelmiszerre/takarmányra vonatkozó kockázatértékelést, elsősorban amiatt, hogy az adatsorok két különböző kísérletből származtak, és nem használtak elégséges számú állatot (6); |
| --- | --- |

C.

mivel az EFSA 2015-ös véleményében megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott 28 napos toxicitási vizsgálat hiányosságai miatt nem tudta elvégezni az élelmiszerre/takarmányra vonatkozó kockázatértékelést, elsősorban amiatt, hogy az adatsorok két különböző kísérletből származtak, és nem használtak elégséges számú állatot (6);

| D. | mivel a kérelmező később egy új 28 napos toxicitási vizsgálatot nyújtott be; mivel azonban a második vizsgálat nem felelt meg az EFSA által kért módon a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) rágcsálókon végzett ismételt dózisú 28 napos orális toxicitási vizsgálatokról szóló iránymutatásai (7) valamennyi követelményének; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelmező később egy új 28 napos toxicitási vizsgálatot nyújtott be; mivel azonban a második vizsgálat nem felelt meg az EFSA által kért módon a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) rágcsálókon végzett ismételt dózisú 28 napos orális toxicitási vizsgálatokról szóló iránymutatásai (7) valamennyi követelményének;

| E. | mivel 2018-as nyilatkozatában az EFSA kedvező véleményt fogadott el a kérelemmel kapcsolatban; |
| --- | --- |

E.

mivel 2018-as nyilatkozatában az EFSA kedvező véleményt fogadott el a kérelemmel kapcsolatban;

| F. | mivel annak ellenére, hogy a Cry-fehérjék (Bt-toxinok) elismerten adjuváns tulajdonságokkal rendelkeznek, azaz erősíthetik más élelmiszerek allergén tulajdonságait, ezt az EFSA nem vizsgálta; mivel ez problémás, miután a Bt-toxinok az élelmiszerekben és takarmányokban, például a szójababban lévő allergénekkel keveredhetnek; |
| --- | --- |

F.

mivel annak ellenére, hogy a Cry-fehérjék (Bt-toxinok) elismerten adjuváns tulajdonságokkal rendelkeznek, azaz erősíthetik más élelmiszerek allergén tulajdonságait, ezt az EFSA nem vizsgálta; mivel ez problémás, miután a Bt-toxinok az élelmiszerekben és takarmányokban, például a szójababban lévő allergénekkel keveredhetnek;

| G. | mivel az EFSA által elfogadott 28 napos toxicitási vizsgálat során csak az izolált fehérjét vizsgálták; mivel azonban a Bt-toxinok toxicitása bizonyítottan fokozható más vegyületekkel, például növényi enzimekkel, más Bt-toxinokkal vagy gyomirtókkal történő permetezéssel való kölcsönhatás révén; mivel a Bt-toxin önmagában, izolált formában történő vizsgálata ezért nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy a fogyasztást követően milyen hatást gyakorol az egészségre (8); |
| --- | --- |

G.

mivel az EFSA által elfogadott 28 napos toxicitási vizsgálat során csak az izolált fehérjét vizsgálták; mivel azonban a Bt-toxinok toxicitása bizonyítottan fokozható más vegyületekkel, például növényi enzimekkel, más Bt-toxinokkal vagy gyomirtókkal történő permetezéssel való kölcsönhatás révén; mivel a Bt-toxin önmagában, izolált formában történő vizsgálata ezért nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy a fogyasztást követően milyen hatást gyakorol az egészségre (8);

| H. | mivel az EFSA megállapította, hogy a kérelmező lényeges hasonlóságokat jelzett az eCry3.1Ab és a parasporinok aminosav-szekvenciája között, és ez utóbbiak citotoxikus fehérjékként hathatnak az emlősök sejtjeire (9); mivel EFSA ezt a kérdést tovább nem vizsgálta; |
| --- | --- |

H.

mivel az EFSA megállapította, hogy a kérelmező lényeges hasonlóságokat jelzett az eCry3.1Ab és a parasporinok aminosav-szekvenciája között, és ez utóbbiak citotoxikus fehérjékként hathatnak az emlősök sejtjeire (9); mivel EFSA ezt a kérdést tovább nem vizsgálta;

| I. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok illetékes hatóságai számos kritikus észrevételt tettek (10); |
| --- | --- |

I.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok illetékes hatóságai számos kritikus észrevételt tettek (10);

| J. | mivel az illetékes hatóságok egyike szerint (11) a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica magvaiban expresszált eCry3.1Ab szint túllépi a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) megengedett legnagyobb maradványszintet (0,01 mg/kg); |
| --- | --- |

J.

mivel az illetékes hatóságok egyike szerint (11) a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica magvaiban expresszált eCry3.1Ab szint túllépi a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) megengedett legnagyobb maradványszintet (0,01 mg/kg);

| K. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta;

| L. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (13); |
| --- | --- |

L.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (13);

| M. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (14) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza, és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (14) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza, és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezet nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK rendeletben (15) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az e bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Tudományos szakvélemény a Syngenta Crop Protection AG EFSA-GMO-DE-2011-95 számú, a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(4)  Kiegészítő nyilatkozat az EFSA tudományos szakvéleményéhez a Syngenta Crop Protection AG EFSA-GMO-DE-2011-95 számú, a géntechnológiával módosított 5307 fajtájú kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelméről, figyelembe véve egy kiegészítő toxikológiai tanulmányt, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(5)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417).

(6)  Az EFSA 2015-ös véleménye, 15. o., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(7)  Az EFSA 2018-as nyilatkozata, 4. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(8)  További részletekért lásd az Institute for Independent Impact Assessment in Biotechnology, TESTBIOTECH, elemzését a 3. oldalon: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%205307.pdf

(9)  Az EFSA 2015-ös véleménye, 9. o., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(10)  vö. G. melléklet – Tagállami észrevételek, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00310

(11)  Tagállami észrevételek, 95. o.

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(13)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(14)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(15)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/173

---

P8_TA(2019)0059

Géntechnológiával módosított MON 87403 (MON-874Ø3-1) kukorica

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87403 (MON-874Ø3-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

(2020/C 411/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87403 (MON-874Ø3-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059691/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87403 (MON-874Ø3-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059691/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. március 8-án elfogadott és 2018. március 28-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. március 8-án elfogadott és 2018. március 28-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. június 26-án a Monsanto Europe S.A./NV a Monsanto vállalat (Egyesült Államok) nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Belgium illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 87403 (GM) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan, és mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87403 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. június 26-án a Monsanto Europe S.A./NV a Monsanto vállalat (Egyesült Államok) nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Belgium illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított MON 87403 (GM) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan, és mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított MON 87403 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel a MON 87403 kukorica géntechnológiával módosított a (betakarítás idejére csöves kukoricává növő) kukoricacsövek biomasszájának és hozamának – egy másik növényfajtól (Arabidopsis thaliana) származó, csonkított génszekvencia beépítésén keresztüli – növelése érdekében; mivel ez egy fehérje (ATHB17Δ113) olyan kifejezéséhez vezet, amelynek célja, hogy olyan hasonló természetes fehérjékkel versenyezzen, amelyek a gének szabályozását és a növények növekedését kontrollálják; |
| --- | --- |

B.

mivel a MON 87403 kukorica géntechnológiával módosított a (betakarítás idejére csöves kukoricává növő) kukoricacsövek biomasszájának és hozamának – egy másik növényfajtól (Arabidopsis thaliana) származó, csonkított génszekvencia beépítésén keresztüli – növelése érdekében; mivel ez egy fehérje (ATHB17Δ113) olyan kifejezéséhez vezet, amelynek célja, hogy olyan hasonló természetes fehérjékkel versenyezzen, amelyek a gének szabályozását és a növények növekedését kontrollálják;

| C. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt az illetékes hatóságok számos kritikus észrevételt tettek (5); mivel e megjegyzések többek között tartalmazzák azokat az észrevételeket, amelyek szerint a kísérleti adatok nem támasztották alá a géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica magasabb hozamával kapcsolatos azon állítást, hogy nem lehet megállapítani a teljes élelmiszerre és/vagy takarmányra hosszú távon gyakorolt szaporodási vagy fejlődési hatások biztonságát, hogy a kérelmező környezeti nyomonkövetési tervre irányuló javaslata nem felel meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) VII. mellékletében meghatározott célkitűzéseknek, és különösen, hogy a benyújtott bizonyítékok nem bizonyultak elégségesnek a fogyasztók megnyugtatására a MON 87403 géntechnológiával módosított kukorica biztonságosságával kapcsolatban; |
| --- | --- |

C.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt az illetékes hatóságok számos kritikus észrevételt tettek (5); mivel e megjegyzések többek között tartalmazzák azokat az észrevételeket, amelyek szerint a kísérleti adatok nem támasztották alá a géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica magasabb hozamával kapcsolatos azon állítást, hogy nem lehet megállapítani a teljes élelmiszerre és/vagy takarmányra hosszú távon gyakorolt szaporodási vagy fejlődési hatások biztonságát, hogy a kérelmező környezeti nyomonkövetési tervre irányuló javaslata nem felel meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) VII. mellékletében meghatározott célkitűzéseknek, és különösen, hogy a benyújtott bizonyítékok nem bizonyultak elégségesnek a fogyasztók megnyugtatására a MON 87403 géntechnológiával módosított kukorica biztonságosságával kapcsolatban;

| D. | mivel annak ellenére, hogy az EFSA zöld utat adott a géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica biztonságosságát illetően, az EFSA értékelésének független elemzése azt mutatja, hogy továbbra is rosszul értelmezik az ATHH17Δ113 kifejeződésben részt vevő pontos molekuláris mechanizmusokat, valamint a várt hatások és a lehetséges mellékhatások jelentkezési módját, és további kutatásokra van szükség (7); mivel a genetikai módosítás átfogó megértése nélkül nem lehetséges a kapcsolódó kockázatok teljes körű értékelése; |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy az EFSA zöld utat adott a géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica biztonságosságát illetően, az EFSA értékelésének független elemzése azt mutatja, hogy továbbra is rosszul értelmezik az ATHH17Δ113 kifejeződésben részt vevő pontos molekuláris mechanizmusokat, valamint a várt hatások és a lehetséges mellékhatások jelentkezési módját, és további kutatásokra van szükség (7); mivel a genetikai módosítás átfogó megértése nélkül nem lehetséges a kapcsolódó kockázatok teljes körű értékelése;

| E. | mivel a kérelmező által végzett terepvizsgálatok eredményei azt mutatják, hogy a kialakítani kívánt jellemzők megfigyelt hatásai – azaz a biomassza és a csövek növekedése – nem csak nagyon kis mértékűek, de ellentmondásosak is voltak; mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (a továbbiakban: EFSA GMO-testület) elismerte, hogy „kiderült, hogy a kialakítani kívánt jellemzőknek betudható változások korlátozott mértékűek ..., ami arra utal, hogy a jellemző megnyilvánulása a terepvizsgálatok környezeti feltételeitől függhet” (8); |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelmező által végzett terepvizsgálatok eredményei azt mutatják, hogy a kialakítani kívánt jellemzők megfigyelt hatásai – azaz a biomassza és a csövek növekedése – nem csak nagyon kis mértékűek, de ellentmondásosak is voltak; mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete (a továbbiakban: EFSA GMO-testület) elismerte, hogy „kiderült, hogy a kialakítani kívánt jellemzőknek betudható változások korlátozott mértékűek ..., ami arra utal, hogy a jellemző megnyilvánulása a terepvizsgálatok környezeti feltételeitől függhet” (8);

| F. | mivel terepvizsgálatokra csak az Egyesült Államokban került sor; mivel az Unióba való behozatal engedélyezése esetén a géntechnológiával módosított MON 87403 kukoricát a kukoricatermesztő országok széles körében lehet majd termeszteni, jelentősen eltérő éghajlati és agronómiai feltételek, illetve további stresszorok – például vízkorlátozás vagy aszály – mellett; mivel ezért nem kezelték megfelelően e stresszorok és körülmények hatását, amelyek az EFSA GMO-testülete szerint is hatással lehetnek a kívánt jellemző megjelenési módjára (és ezért a nem kívánt hatásokra is); |
| --- | --- |

F.

mivel terepvizsgálatokra csak az Egyesült Államokban került sor; mivel az Unióba való behozatal engedélyezése esetén a géntechnológiával módosított MON 87403 kukoricát a kukoricatermesztő országok széles körében lehet majd termeszteni, jelentősen eltérő éghajlati és agronómiai feltételek, illetve további stresszorok – például vízkorlátozás vagy aszály – mellett; mivel ezért nem kezelték megfelelően e stresszorok és körülmények hatását, amelyek az EFSA GMO-testülete szerint is hatással lehetnek a kívánt jellemző megjelenési módjára (és ezért a nem kívánt hatásokra is);

| G. | mivel – paradox módon – az EFSA GMO-testülete ugyan arra a következtetésre jutott, hogy az összetétel-elemzés (a géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica összetételének összehasonlítása a terepvizsgálatok eredményei alapján végzett, géntechnológiával nem módosított kukorica összetételével) „nem azonosított be olyan kérdéseket, amelyek további értékelést igényelnek az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal és annak környezeti hatásával kapcsolatban”, a vizsgálóbizottság azt is megkérdőjelezte, hogy „a terepvizsgálatokból nyert összetételi adatok lehetővé tesznek-e egy alapos kockázatértékelést”; |
| --- | --- |

G.

mivel – paradox módon – az EFSA GMO-testülete ugyan arra a következtetésre jutott, hogy az összetétel-elemzés (a géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica összetételének összehasonlítása a terepvizsgálatok eredményei alapján végzett, géntechnológiával nem módosított kukorica összetételével) „nem azonosított be olyan kérdéseket, amelyek további értékelést igényelnek az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal és annak környezeti hatásával kapcsolatban”, a vizsgálóbizottság azt is megkérdőjelezte, hogy „a terepvizsgálatokból nyert összetételi adatok lehetővé tesznek-e egy alapos kockázatértékelést”;

| H. | mivel az EFSA GMO-testülete nem vizsgálta megfelelően e géntechnológiával módosított kukorica által az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre jelentett potenciális kockázatokat; mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság az EFSA véleménye alapján tegyen javaslatot a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezésére; |
| --- | --- |

H.

mivel az EFSA GMO-testülete nem vizsgálta megfelelően e géntechnológiával módosított kukorica által az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre jelentett potenciális kockázatokat; mivel elfogadhatatlan, hogy a Bizottság az EFSA véleménye alapján tegyen javaslatot a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezésére;

| I. | mivel az EFSA véleményében hivatkozott egyik tanulmány az EFSA GMO-testületének tagja és egy, a Syngenta-nak dolgozó kutató által közösen készített tanulmány (9); mivel megállapítást nyert, hogy az erre a tanulmányra való hivatkozásokat később törölték az EFSA véleményéből, míg az EFSA megjegyezte, hogy e törlés „nem befolyásolja lényegesen a vélemény tartalmát vagy eredményét” (10); |
| --- | --- |

I.

mivel az EFSA véleményében hivatkozott egyik tanulmány az EFSA GMO-testületének tagja és egy, a Syngenta-nak dolgozó kutató által közösen készített tanulmány (9); mivel megállapítást nyert, hogy az erre a tanulmányra való hivatkozásokat később törölték az EFSA véleményéből, míg az EFSA megjegyezte, hogy e törlés „nem befolyásolja lényegesen a vélemény tartalmát vagy eredményét” (10);

| J. | mivel a Parlament üdvözli, hogy az EFSA ügyvezető igazgatója kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy a jövőben az EFSA alkalmazottai ne legyenek tudományos publikációk társszerzői a vállalatokhoz kapcsolódó tudósok mellett, annak érdekében, hogy ne lehessen túlságos közelséget feltételezni az ágazathoz, és hogy növekedjen az uniós élelmiszer-biztonsági rendszerbe vetett fogyasztói bizalom (11); mivel rendkívül fontos, hogy az EFSA által a munkája során használt összes tanulmányra egyértelműen hivatkozzanak; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament üdvözli, hogy az EFSA ügyvezető igazgatója kötelezettséget vállalt annak biztosítására, hogy a jövőben az EFSA alkalmazottai ne legyenek tudományos publikációk társszerzői a vállalatokhoz kapcsolódó tudósok mellett, annak érdekében, hogy ne lehessen túlságos közelséget feltételezni az ágazathoz, és hogy növekedjen az uniós élelmiszer-biztonsági rendszerbe vetett fogyasztói bizalom (11); mivel rendkívül fontos, hogy az EFSA által a munkája során használt összes tanulmányra egyértelműen hivatkozzanak;

| K. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta;

| L. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (12); |
| --- | --- |

L.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (12);

| M. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (13), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (13), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az e bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Assessment of genetically modified maize MON 87403 for food and feed uses, import and processing, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-BE-2015-125), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 ((MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417).

(5)  A tagállamok észrevételei: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00222

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(7)  A Testbiotech megjegyzése az EFSA GMO-testülete számára (2018), tudományos szakvélemény a Monsanto által géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználásáról, behozataláról és feldolgozásáról: https://www.testbiotech.org/node/2210

(8)  Az EFSA véleménye, 3. o.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(9)  További részletekért lásd a Testbiotech megjegyzését az EFSA GMO-testülete számára (2018), tudományos szakvélemény a Monsanto által géntechnológiával módosított MON 87403 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználásáról, behozataláról és feldolgozásáról: https://www.testbiotech.org/node/2210

(10)  Lásd az EFSA véleményét, 2. o.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(11)  Azt EFSA 2018. júliusi levele a Testbiotech-nek: http://www.testbiotech.org/sites/default/files/EFSA_letter_Testbiotech_July_2018%20.pdf

(12)  Lásd például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédét (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédét (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(13)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(14)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/178

---

P8_TA(2019)0060

Géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapot

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

(2020/C 411/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059692/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D059692/02,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. március 7-én elfogadott és 2018. április 20-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2018. március 7-én elfogadott és 2018. április 20-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Bayer CropScience AG 2011. február 11-én az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be az illetékes holland nemzeti hatósághoz a GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot és az LLCotton25 × MON 15985 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: „a kérelem”); mivel a kérelem kiterjedt a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapot és az LLCotton25 × MON 15985 alkombináció olyan termékekben való forgalomba hozatalára is, amelyek nem élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából ezeket tartalmazzák vagy ezekből állnak, a termesztést kivéve; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bayer CropScience AG 2011. február 11-én az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be az illetékes holland nemzeti hatósághoz a GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapotot és az LLCotton25 × MON 15985 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: „a kérelem”); mivel a kérelem kiterjedt a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapot és az LLCotton25 × MON 15985 alkombináció olyan termékekben való forgalomba hozatalára is, amelyek nem élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából ezeket tartalmazzák vagy ezekből állnak, a termesztést kivéve;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2018. március 7-én kedvező véleményt fogadott el a kérelemmel kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2018. március 7-én kedvező véleményt fogadott el a kérelemmel kapcsolatban;

| C. | mivel a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapot a glifozátot tartalmazó gyomirtó szereknek való ellenállást biztosító 2mEPSPS fehérjét, a glufozinát-ammónium-alapú gyomirtó szereknek való ellenállást biztosító PAT fehérjét, valamint a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben védelmet biztosító Cry1Ac és Cry1Ab2 fehérjét expresszál; mivel ezenkívül a növény olyan fehérjéket (NPTII és AAD) is előállít, amelyek rezisztenssé teszik az antibiotikumokkal szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapot a glifozátot tartalmazó gyomirtó szereknek való ellenállást biztosító 2mEPSPS fehérjét, a glufozinát-ammónium-alapú gyomirtó szereknek való ellenállást biztosító PAT fehérjét, valamint a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben védelmet biztosító Cry1Ac és Cry1Ab2 fehérjét expresszál; mivel ezenkívül a növény olyan fehérjéket (NPTII és AAD) is előállít, amelyek rezisztenssé teszik az antibiotikumokkal szemben;

| D. | mivel annak ellenére, hogy a gyapotmagolaj emberi fogyasztása Európában viszonylag korlátozott, számos különböző élelmiszer-ipari termékben megtalálható, például egyes salátaöntetekben, majonézekben, finompékárukban, kenhető csokoládétermékekben és burgonyaszirmokban (5); |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy a gyapotmagolaj emberi fogyasztása Európában viszonylag korlátozott, számos különböző élelmiszer-ipari termékben megtalálható, például egyes salátaöntetekben, majonézekben, finompékárukban, kenhető csokoládétermékekben és burgonyaszirmokban (5);

| E. | mivel a gyapotot elsősorban gyapotmagpogácsa, gyapotmagliszt vagy teljes zsírtartalmú gyapotmag formájában adják az állatoknak (6); |
| --- | --- |

E.

mivel a gyapotot elsősorban gyapotmagpogácsa, gyapotmagliszt vagy teljes zsírtartalmú gyapotmag formájában adják az állatoknak (6);

A kiegészítő gyomirtó szerek maradékai és összetevői

| F. | mivel a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében a kiegészítő gyomirtó szerek – ebben az esetben a glifozát és a glufozinát – alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi, és ezért e növények várhatóan nagyobb és többszörös dózisnak vannak kitéve, ami nemcsak a betakarított növényekben és így az importált termékekben található maradékanyagok mennyiségének emelkedéséhez vezet, hanem a géntechnológiával módosított növény összetételét és agronómiai tulajdonságait is befolyásolhatja; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében a kiegészítő gyomirtó szerek – ebben az esetben a glifozát és a glufozinát – alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi, és ezért e növények várhatóan nagyobb és többszörös dózisnak vannak kitéve, ami nemcsak a betakarított növényekben és így az importált termékekben található maradékanyagok mennyiségének emelkedéséhez vezet, hanem a géntechnológiával módosított növény összetételét és agronómiai tulajdonságait is befolyásolhatja;

| G. | mivel a glufozinát használata 2018. augusztus 1. óta nem engedélyezett az Unióban, mivel reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) rögzített kizárási kritériumok közé tartozik; |
| --- | --- |

G.

mivel a glufozinát használata 2018. augusztus 1. óta nem engedélyezett az Unióban, mivel reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) rögzített kizárási kritériumok közé tartozik;

| H. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette; |
| --- | --- |

H.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette;

| I. | mivel az EFSA növényvédő szerekkel és azok maradványaival foglalkozó tudományos testülete szerint általában nem vonhatók le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátkészítménnyel való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (8); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozáttal való permetezésre használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (9); |
| --- | --- |

I.

mivel az EFSA növényvédő szerekkel és azok maradványaival foglalkozó tudományos testülete szerint általában nem vonhatók le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátkészítménnyel való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (8); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozáttal való permetezésre használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (9);

| J. | mivel az Unió a toxicitásával kapcsolatos aggályok miatt már kivonta a forgalomból a polietoxilált faggyúamin elnevezésű glifozátos adalékanyagot; mivel azonban továbbra is előfordulhat, hogy azokban az országokban, ahol a géntechnológiával módosított gyapotot termesztik (jelenleg Japánban), aggályos adalékanyagokat és keverékeket engedélyeznek; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió a toxicitásával kapcsolatos aggályok miatt már kivonta a forgalomból a polietoxilált faggyúamin elnevezésű glifozátos adalékanyagot; mivel azonban továbbra is előfordulhat, hogy azokban az országokban, ahol a géntechnológiával módosított gyapotot termesztik (jelenleg Japánban), aggályos adalékanyagokat és keverékeket engedélyeznek;

| K. | mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére vonatkozó információk alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a géntechnológiával módosított gyapot gyomirtó szerekkel való permetezésének hatásait, valamint a glifozáttal és a glufozináttal való permetezés halmozott hatását nem értékelték; |
| --- | --- |

K.

mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére vonatkozó információk alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a géntechnológiával módosított gyapot gyomirtó szerekkel való permetezésének hatásait, valamint a glifozáttal és a glufozináttal való permetezés halmozott hatását nem értékelték;

| L. | mivel a tagállamokat jogilag semmi sem kötelezi arra, hogy az Unió 2019., 2020. és 2021. évi többéves összehangolt ellenőrzési programja keretében a maradékanyag-határértékeknek való megfelelés érdekében mérjék a glifozát vagy glufozinát-maradványok mennyiségét a behozott gyapot tekintetében (10); mivel az élelmiszerekben előforduló növényvédőszer-maradványokról szóló, az összehangolt többéves program és az egyes tagállami programok eredményei alapján az EFSA által összeállított legfrissebb uniós jelentés nem tér ki a gyapotnak az egyes növényvédő szerekre vonatkozó maradékanyag-határértékeknek való megfelelésére (11); mivel ezért a legfrissebb adatok alapján nem ismeretes, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapoton található glifozát- vagy glufozinátmaradványok megfelelnek-e az uniós maradékanyag-határértékeknek; |
| --- | --- |

L.

mivel a tagállamokat jogilag semmi sem kötelezi arra, hogy az Unió 2019., 2020. és 2021. évi többéves összehangolt ellenőrzési programja keretében a maradékanyag-határértékeknek való megfelelés érdekében mérjék a glifozát vagy glufozinát-maradványok mennyiségét a behozott gyapot tekintetében (10); mivel az élelmiszerekben előforduló növényvédőszer-maradványokról szóló, az összehangolt többéves program és az egyes tagállami programok eredményei alapján az EFSA által összeállított legfrissebb uniós jelentés nem tér ki a gyapotnak az egyes növényvédő szerekre vonatkozó maradékanyag-határértékeknek való megfelelésére (11); mivel ezért a legfrissebb adatok alapján nem ismeretes, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapoton található glifozát- vagy glufozinátmaradványok megfelelnek-e az uniós maradékanyag-határértékeknek;

A mérgező gosszipol jelenléte

| M. | mivel a gosszipol a gyapot természetes előfordulású mérgező összetevője; mivel az EPSPS fehérje jelenléte növelheti a gosszipoltartalmat az ilyen fehérjét tartalmazó, géntechnológiával módosított növényekben (12) az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete megállapította, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 gyapot nyers magjában több (7 200 mg/kg) szabad gosszipol található, mint a géntechnológiával nem módosított referencianövényben (6 000 mg/kg) (13), és mindkét arány magasabb, mint a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben a takarmányokra vonatkozóan meghatározott, 5 000 mg/kg-os határérték (14); |
| --- | --- |

M.

mivel a gosszipol a gyapot természetes előfordulású mérgező összetevője; mivel az EPSPS fehérje jelenléte növelheti a gosszipoltartalmat az ilyen fehérjét tartalmazó, géntechnológiával módosított növényekben (12) az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete megállapította, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 gyapot nyers magjában több (7 200 mg/kg) szabad gosszipol található, mint a géntechnológiával nem módosított referencianövényben (6 000 mg/kg) (13), és mindkét arány magasabb, mint a 2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben a takarmányokra vonatkozóan meghatározott, 5 000 mg/kg-os határérték (14);

| N. | mivel „A gyapotmagtermékekben található gosszipol toxicitása” című 2014-es tanulmány szerint az állatokra gyakorolt leggyakoribb mérgező hatás a hím és női reprodukció károsítása, ami komoly gazdasági veszteségekhez vezet az állattenyésztési ágazatban, valamint az immunrendszerre gyakorolt hatás, amely csökkenti az állatok fertőzésekkel szembeni ellenálló képességét, és csökkenti az oltóanyagok hatékonyságát (15); mivel az EFSA élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete a gosszipolt a takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagnak nevezte (16); |
| --- | --- |

N.

mivel „A gyapotmagtermékekben található gosszipol toxicitása” című 2014-es tanulmány szerint az állatokra gyakorolt leggyakoribb mérgező hatás a hím és női reprodukció károsítása, ami komoly gazdasági veszteségekhez vezet az állattenyésztési ágazatban, valamint az immunrendszerre gyakorolt hatás, amely csökkenti az állatok fertőzésekkel szembeni ellenálló képességét, és csökkenti az oltóanyagok hatékonyságát (15); mivel az EFSA élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete a gosszipolt a takarmányokban előforduló nemkívánatos anyagnak nevezte (16);

| O. | mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete megállapította, hogy az, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLcotton25 × MON15985 gyapotból származó gyapotmag a géntechnológiával nem módosított referencianövénynél nagyobb mennyiségű gosszipolt tartalmaz, „nem jelent biztonsági kockázatot az állatok és az emberek számára a gyakorlatban, mert i) a szabad gosszipol maximális mennyiségét az európai jogszabályok szabályozzák, és ii) a fehérített és finomított gyapotmagolaj és a gyapotmagból előállított liszt, melyeket az emberek közvetlenül fogyaszthatnak, lényegében gosszipolmentesek” (17); mivel az OECD új gyapotfajták összetételéről szóló konszenzusos dokumentumának ajánlásai ellenére az EFSA nem értékelte sem az emberi fogyasztásra szánt gyapotolajat, sem az állati takarmányként használt gyapotmaglisztet; mivel az a megállapítás, hogy a gosszipolra az uniós jogszabályok alapján jogi korlátozások vonatkoznak, nem nyújt elegendő biztosítékot arra, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLcotton25 × MON15985 biztonságosan fogyasztható; |
| --- | --- |

O.

mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete megállapította, hogy az, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLcotton25 × MON15985 gyapotból származó gyapotmag a géntechnológiával nem módosított referencianövénynél nagyobb mennyiségű gosszipolt tartalmaz, „nem jelent biztonsági kockázatot az állatok és az emberek számára a gyakorlatban, mert i) a szabad gosszipol maximális mennyiségét az európai jogszabályok szabályozzák, és ii) a fehérített és finomított gyapotmagolaj és a gyapotmagból előállított liszt, melyeket az emberek közvetlenül fogyaszthatnak, lényegében gosszipolmentesek” (17); mivel az OECD új gyapotfajták összetételéről szóló konszenzusos dokumentumának ajánlásai ellenére az EFSA nem értékelte sem az emberi fogyasztásra szánt gyapotolajat, sem az állati takarmányként használt gyapotmaglisztet; mivel az a megállapítás, hogy a gosszipolra az uniós jogszabályok alapján jogi korlátozások vonatkoznak, nem nyújt elegendő biztosítékot arra, hogy a géntechnológiával módosított GHB614 × LLcotton25 × MON15985 biztonságosan fogyasztható;

Cry-fehérjék és az allergiás reakciókkal való kapcsolat

| P. | mivel a GHB614 × LLcotton25 × MON15985 gyapot két Bt-toxint expresszál (a Cry1Ac és a Cry1Ab2 fehérjéket), amelyek védelmet biztosítanak a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben; mivel annak ellenére, hogy a Cry1-fehérjék elismerten adjuváns tulajdonságokkal rendelkeznek, azaz erősíthetik más élelmiszerek allergén tulajdonságait, ezt az EFSA nem vizsgálta; |
| --- | --- |

P.

mivel a GHB614 × LLcotton25 × MON15985 gyapot két Bt-toxint expresszál (a Cry1Ac és a Cry1Ab2 fehérjéket), amelyek védelmet biztosítanak a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben; mivel annak ellenére, hogy a Cry1-fehérjék elismerten adjuváns tulajdonságokkal rendelkeznek, azaz erősíthetik más élelmiszerek allergén tulajdonságait, ezt az EFSA nem vizsgálta;

| Q. | mivel az egyik, a Bt-toxinoknak és a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagainak lehetséges egészségügyi hatásairól szóló 2017. évi tudományos tanulmány megállapítja, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyomirtó szerek maradékanyagaira és ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatására (18); mivel ezt az EFSA nem vizsgálta; |
| --- | --- |

Q.

mivel az egyik, a Bt-toxinoknak és a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagainak lehetséges egészségügyi hatásairól szóló 2017. évi tudományos tanulmány megállapítja, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyomirtó szerek maradékanyagaira és ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatására (18); mivel ezt az EFSA nem vizsgálta;

Antibiotikumnak való ellenállás

| R. | mivel a GHB614 × LLcotton25 × MON15985 gyapot olyan fehérjéket (NPTII és AAD) is előállít, amelyek rezisztenssé teszik az antibiotikumokkal szemben; mivel az NPT11 ellenállást biztosít a neomicinnel és a kanamicinnel szemben; mivel az AAD ellenállást biztosít a sztreptomicinnel szemen; mivel a WHO ezeket az antimikrobiális szereket „kritikus fontosságúnak” minősítette (19); |
| --- | --- |

R.

mivel a GHB614 × LLcotton25 × MON15985 gyapot olyan fehérjéket (NPTII és AAD) is előállít, amelyek rezisztenssé teszik az antibiotikumokkal szemben; mivel az NPT11 ellenállást biztosít a neomicinnel és a kanamicinnel szemben; mivel az AAD ellenállást biztosít a sztreptomicinnel szemen; mivel a WHO ezeket az antimikrobiális szereket „kritikus fontosságúnak” minősítette (19);

| S. | mivel a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy azon GMO-kat, amelyek orvosi vagy állatorvosi kezelésre használt antibiotikumokkal szembeni rezisztenciát mutató géneket tartalmaznak, különös figyelemmel kísérjék a környezeti kockázatértékelés során, valamint hogy az általános cél az, hogy meghatározzák és fokozatosan kivonják a GMO-kban található azon antibiotikumrezisztencia-markereket, amelyek káros hatással lehetnek az emberi egészségre és a környezetre; |
| --- | --- |

S.

mivel a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy azon GMO-kat, amelyek orvosi vagy állatorvosi kezelésre használt antibiotikumokkal szembeni rezisztenciát mutató géneket tartalmaznak, különös figyelemmel kísérjék a környezeti kockázatértékelés során, valamint hogy az általános cél az, hogy meghatározzák és fokozatosan kivonják a GMO-kban található azon antibiotikumrezisztencia-markereket, amelyek káros hatással lehetnek az emberi egészségre és a környezetre;

| T. | mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete egy 2004-es véleményében megvizsgálta az antibiotikumrezisztencia-markerek alkalmazását a növényekben előforduló transzgénikus események kiválasztása során, mivel aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy e markergének használata a géntechnológiával módosított növényekből a baktériumokra történő génátvitel következtében az emberek és az állatok antibiotikumokkal szembeni fokozott rezisztenciájához vezethet; |
| --- | --- |

T.

mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testülete egy 2004-es véleményében megvizsgálta az antibiotikumrezisztencia-markerek alkalmazását a növényekben előforduló transzgénikus események kiválasztása során, mivel aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy e markergének használata a géntechnológiával módosított növényekből a baktériumokra történő génátvitel következtében az emberek és az állatok antibiotikumokkal szembeni fokozott rezisztenciájához vezethet;

| U. | mivel e 2004. évi vélemény szerint az AAD gén az antibiotikum-rezisztenciagének II. csoportjába tartozik, amelynek „használatát a helyszíni vizsgálatokra kell korlátozni, és amelynek nem szabad jelen lennie a forgalomba hozandó GM-növényekben” (21); |
| --- | --- |

U.

mivel e 2004. évi vélemény szerint az AAD gén az antibiotikum-rezisztenciagének II. csoportjába tartozik, amelynek „használatát a helyszíni vizsgálatokra kell korlátozni, és amelynek nem szabad jelen lennie a forgalomba hozandó GM-növényekben” (21);

A tagállami illetékes hatóságok észrevételei

| V. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt az illetékes hatóságok számos kritikus észrevételt tettek többek között – de nem kizárólag – a fentiekben ismertetett kérdésekben (22); |
| --- | --- |

V.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt az illetékes hatóságok számos kritikus észrevételt tettek többek között – de nem kizárólag – a fentiekben ismertetett kérdésekben (22);

A demokrácia hiánya a döntéshozatali folyamatban

| W. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta; |
| --- | --- |

W.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. december 3-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést a tagállamok többsége nem támogatta;

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (23); |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel Juncker elnök úr is több alkalommal sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy ez a gyakorlat nem demokratikus (23);

| Y. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (24), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

Y.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban elutasította (24), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmiszer- vagy takarmánycélú behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó szernek – ebben az esetben a glufozinátnak – ellenállóvá tettek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kiegészítő gyomirtó szerekkel, metabolitokkal és kereskedelmi készítményekkel való permetezés maradékanyagainak teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne engedélyezzen olyan, géntechnológiával módosított növényeket, amelyek az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens géneket tartalmaznak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ismételten hangsúlyozza elkötelezettségét a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összefüggő munka előmozdítása iránt; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az e bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésére irányuló javaslatokat – függetlenül attól, hogy emberi fogyasztásra, takarmányozásra vagy termesztésre irányulnak-e –, amennyiben azokról az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  A géntechnológiával módosított GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 gyapot élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő értékelése az 1829/2003/EK rendelet alapján (kérelem: EFSA-GMO-NL-2011–94),https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 76. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 80. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 70. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 73. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 215., 2018.6.19., 83. o.).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.). |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 298., 2018.8.23., 34. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 71. o.).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 307., 2018.8.30., 67. o.).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 337., 2018.9.20., 54. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 55. o.).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 60. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 122. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 127. o.).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 346., 2018.9.27., 133. o.).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018. május 30-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 és 59122 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2011/366/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0417).

(5)  Az EFSA véleménye, 17. o. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(6)  Az EFSA véleménye, 18. o.https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(8)  Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés. EFSA Journal 2015; 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(9)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(10)  A Bizottság (EU) 2018/555 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 92., 2018.4.10., 6. o.).

(11)  Az Európai Unió 2016. évi jelentése az élelmiszerekben található növényvédőszer-maradékokról,https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(12)  https://www.testbiotech.org/node/2209 2. o.

(13)  Az EFSA véleménye, 14. o.,https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK irányelve (HL L 140., 2002.5.30., 10. o.) 5 000 mg/kg-os határértéket állapít meg a gyapotmagban (mint takarmányban) található gosszipol tekintetében,

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002L0032-20131227&from=ES

(15)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4033412/

(16)  Az EFSA véleménye, 15. o.,https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(17)  Az EFSA véleménye, 15. o.,https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(19)  21. o. http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(21)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2004.48

(22)  v.ö. G. melléklet, a tagállami észrevételei, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00147

(23)  Lásd például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédét (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédét (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(24)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/185

---

P8_TA(2019)0061

A venezuelai helyzet

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2019/2543(RSP))

(2020/C 411/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Venezueláról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai választásokról szóló, 2018. május 3-i (1), a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről szóló, 2018. július 5-i (2) és a venezuelai helyzetről szóló, 2018. október 25-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Venezueláról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai választásokról szóló, 2018. május 3-i (1), a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről szóló, 2018. július 5-i (2) és a venezuelai helyzetről szóló, 2018. október 25-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) venezuelai helyzetről szóló, az EU nevében tett, 2019. január 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) venezuelai helyzetről szóló, az EU nevében tett, 2019. január 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselőnek az EU nevében tett, 2019. január 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselőnek az EU nevében tett, 2019. január 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára,

| — | tekintettel Venezuela alkotmányára és különösen annak 233. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Venezuela alkotmányára és különösen annak 233. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2018. május 20-án tartott választások lebonyolítása nem felelt meg a hiteles választási folyamatra vonatkozó nemzetközi minimumszabályoknak, és annak során nem tartották be a politikai pluralizmus, a demokrácia, az átláthatóság és a jogállamiság elveit; mivel az EU és más regionális szervezetek és demokratikus országok sem a választásokat, sem az ezen illegitim eljárás révén létrehozott hatóságokat nem ismerték el; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2018. május 20-án tartott választások lebonyolítása nem felelt meg a hiteles választási folyamatra vonatkozó nemzetközi minimumszabályoknak, és annak során nem tartották be a politikai pluralizmus, a demokrácia, az átláthatóság és a jogállamiság elveit; mivel az EU és más regionális szervezetek és demokratikus országok sem a választásokat, sem az ezen illegitim eljárás révén létrehozott hatóságokat nem ismerték el;

| B. | mivel 2019. január 10-én Nicolás Maduro jogellenesen és az alkotmányos rend megsértésével megszerezte az elnöki hatalmat a Legfelsőbb Bíróság előtt; |
| --- | --- |

B.

mivel 2019. január 10-én Nicolás Maduro jogellenesen és az alkotmányos rend megsértésével megszerezte az elnöki hatalmat a Legfelsőbb Bíróság előtt;

| C. | mivel 2019. január 23-án Juan Guaidó, a nemzetgyűlés legitim módon és demokratikusan megválasztott elnöke a venezuelai alkotmány 233. cikkével összhangban felesküdött Venezuela ideiglenes elnökének; |
| --- | --- |

C.

mivel 2019. január 23-án Juan Guaidó, a nemzetgyűlés legitim módon és demokratikusan megválasztott elnöke a venezuelai alkotmány 233. cikkével összhangban felesküdött Venezuela ideiglenes elnökének;

| D. | mivel az elmúlt néhány napban utcai tüntetésekre és tömeges megmozdulásokra került sor; mivel a tüntetésekkel és zavargásokkal összefüggésben több tucat halálesetet és több száz sérülést jelentettek; mivel továbbra is sérülések és súlyos emberi jogi jogsértések fordulnak elő, amelyek forrása a társadalmi tiltakozással szembeni és annak elfojtására irányuló erőszakos fellépés, a jogellenes razziák, az önkényes letartóztatások, többek között 70 kiskorút érintően, valamint az ellenzéki aktivisták megbélyegzése és üldözése; mivel az elmúlt héten újabb tiltakozásokra szólítottak fel; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt néhány napban utcai tüntetésekre és tömeges megmozdulásokra került sor; mivel a tüntetésekkel és zavargásokkal összefüggésben több tucat halálesetet és több száz sérülést jelentettek; mivel továbbra is sérülések és súlyos emberi jogi jogsértések fordulnak elő, amelyek forrása a társadalmi tiltakozással szembeni és annak elfojtására irányuló erőszakos fellépés, a jogellenes razziák, az önkényes letartóztatások, többek között 70 kiskorút érintően, valamint az ellenzéki aktivisták megbélyegzése és üldözése; mivel az elmúlt héten újabb tiltakozásokra szólítottak fel;

| E. | mivel az Európai Unió ismételten felszólított arra, hogy hiteles politikai folyamat révén állítsák helyre Venezuelában a demokráciát és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió ismételten felszólított arra, hogy hiteles politikai folyamat révén állítsák helyre Venezuelában a demokráciát és a jogállamiságot;

| F. | mivel 2017-ben az Európai Parlament a gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díjat a venezuelai demokratikus ellenzéknek és politikai foglyoknak ítélte oda; |
| --- | --- |

F.

mivel 2017-ben az Európai Parlament a gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díjat a venezuelai demokratikus ellenzéknek és politikai foglyoknak ítélte oda;

| G. | mivel a venezuelai lakosság példa nélküli társadalmi, gazdasági és demokratikus válsággal néz szembe: több mint 3 millióan vándoroltak el, és az infláció mértéke meghaladja az 1 650 000 %-ot; |
| --- | --- |

G.

mivel a venezuelai lakosság példa nélküli társadalmi, gazdasági és demokratikus válsággal néz szembe: több mint 3 millióan vándoroltak el, és az infláció mértéke meghaladja az 1 650 000 %-ot;

| H. | mivel a nemzetközi és regionális partnerek, többek az EU elkötelezték magukat egy békés, hiteles és inkluzív politikai folyamathoz szükséges feltételek megteremtésének elősegítése mellett az érintett venezuelai szereplők körében; mivel az EU ismételten hangsúlyozta, hogy a továbbiakban is nyitott marad a kommunikáció folytatására; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemzetközi és regionális partnerek, többek az EU elkötelezték magukat egy békés, hiteles és inkluzív politikai folyamathoz szükséges feltételek megteremtésének elősegítése mellett az érintett venezuelai szereplők körében; mivel az EU ismételten hangsúlyozta, hogy a továbbiakban is nyitott marad a kommunikáció folytatására;

| I. | mivel Nicolás Maduro nyilvánosan elutasította az új elnökválasztás megtartásának lehetőségét, válaszul az alelnöknek/főképviselőnek az EU nevében tett arra irányuló kérésére, hogy haladéktalanul rendezzenek szabad, átlátható és hiteles elnökválasztásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel Nicolás Maduro nyilvánosan elutasította az új elnökválasztás megtartásának lehetőségét, válaszul az alelnöknek/főképviselőnek az EU nevében tett arra irányuló kérésére, hogy haladéktalanul rendezzenek szabad, átlátható és hiteles elnökválasztásokat;

| 1. | elismeri Guaidó urat a Venezuelai Bolivári Köztársaság legitim ideiglenes elnökének, a venezuelai alkotmány 233. cikkével összhangban, és teljes mértékben támogatja ütemtervét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a tagállamokkal együtt fogadjon el egy határozott és egységes álláspontot, és hogy ismerje el Juan Guaidót az ország egyetlen legitim ideiglenes elnökének addig, amíg nem írnak ki új szabad, átlátható és hiteles elnökválasztásokat a demokrácia helyreállítása érdekében; üdvözli, hogy több demokratikus állam már elismerte az új ideiglenes elnökséget; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy amennyiben ezt a határozatot elfogadják, e tekintetben járjanak el, és akkreditálják a legitim hatóságok által kinevezendő képviselőket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elítéli a gyilkosságokat és sebesüléseket eredményező erőszakos elnyomást és erőszakot; együttérzéséről biztosítja az venezuelai embereket, és őszinte részvétét nyilvánítja az áldozatok családjainak és barátainak; sürgeti a tényleges venezuelai hatóságokat, hogy vessenek véget az emberi jogok mindennemű megsértésének, vonják felelősségre ennek felelőseit, és biztosítsák valamennyi alapvető szabadság és emberi jog maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli több, a Venezuelában uralkodó helyzetről tudósító újságíró fogvatartását és kéri ezen személyek azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elutasít minden olyan, a válság megoldására irányuló javaslatot vagy kísérletet, amely erőszak alkalmazását vonhatja magával; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ismételten teljes támogatásáról biztosítja a nemzetgyűlést, Venezuela egyetlen legitim demokratikus testületét, amelynek hatásköreit helyre kell állítani és tiszteletben kell tartani, beleértve többek között a nemzetgyűlés tagjainak előjogait és biztonságát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | határozottan támogatja az ENSZ főtitkárának arra irányuló felhívását, hogy végezzenek független és teljes körű vizsgálatot a bekövetkezett gyilkosságokra vonatkozóan, a korábban elfogadott állásfoglalásaival összhangban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy a 2018. október 15-i tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően működjön együtt a régió országaival és minden más kulcsfontosságú szereplővel egy kapcsolattartó csoport létrehozása céljából, amely közvetíteni tudna a szabad, átlátható és hiteles elnökválasztások kitűzésére irányuló megállapodás kialakításában egy megállapodás szerinti menetrend, az összes szereplőre vonatkozó egyenlő feltételek, az átláthatóság és a nemzetközi megfigyelés alapján; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság és nemzetgyűlése legitim ideiglenes elnökének, a Lima-csoport kormányainak és parlamentjeinek, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0199.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0313.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0436.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/187

---

P8_TA(2019)0062

Éves jelentés a versenypolitikáról

Az Európai Parlament 2019. január 31-i állásfoglalása a versenypolitikáról szóló éves jelentésről (2018/2102(INI))

(2020/C 411/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 7., 8., 9., 11., 12., 39., 42., 101–109. és 174. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 7., 8., 9., 11., 12., 39., 42., 101–109. és 174. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 35., 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 35., 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. évi versenypolitikáról szóló, 2018. június 18-i jelentésére (COM(2018)0482) és a hozzá csatolt, ugyanazon napon kiadott bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. évi versenypolitikáról szóló, 2018. június 18-i jelentésére (COM(2018)0482) és a hozzá csatolt, ugyanazon napon kiadott bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendeletre (1),

| — | tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (2) (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (2) (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete),

| — | tekintettel a Bizottság „A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása” című, 2014. július 9-i fehér könyvére (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása” című, 2014. július 9-i fehér könyvére (COM(2014)0449),

| — | tekintettel a tagállami versenyhatóságok helyzetének a hatékonyabb jogalkalmazás és a belső piac megfelelő működésének biztosítása céljából történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2017. március 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0142) (ECN+ irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállami versenyhatóságok helyzetének a hatékonyabb jogalkalmazás és a belső piac megfelelő működésének biztosítása céljából történő megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2017. március 22-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0142) (ECN+ irányelv),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló, 2016. július 19-i bizottsági közleményre (C(2016)2946), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló, 2016. július 19-i bizottsági közleményre (C(2016)2946),

| — | tekintettel „A versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések” című, 2014. február 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések” című, 2014. február 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a versenyképesség témájára vonatkozó bizottsági szabályokra, iránymutatásokra, határozatokra, állásfoglalásokra, közleményekre és dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképesség témájára vonatkozó bizottsági szabályokra, iránymutatásokra, határozatokra, állásfoglalásokra, közleményekre és dokumentumokra,

| — | tekintettel a 2017-es és 2016-os uniós versenypolitikai éves jelentésekről szóló, 2018. április 19-i (4) és 2017. február 14-i állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017-es és 2016-os uniós versenypolitikai éves jelentésekről szóló, 2018. április 19-i (4) és 2017. február 14-i állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság versenyjogi munkacsoportjának megbízásából készült „Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)” [Versenyjogi kérdések a pénzügyi technológia területén] című, 2018. júliusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság versenyjogi munkacsoportjának megbízásából készült „Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech)” [Versenyjogi kérdések a pénzügyi technológia területén] című, 2018. júliusi tanulmányára,

| — | tekintettel a Bizottság által az E-000344-16., az E-002666-16. és az E-002112-16. számú, írásbeli választ igénylő kérdésekre adott válaszokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az E-000344-16., az E-002666-16. és az E-002112-16. számú, írásbeli választ igénylő kérdésekre adott válaszokra,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2017. évi versenypolitikáról szóló, 2018. június 18-i bizottsági jelentésről szóló, 2018. december 12-i véleményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2017. évi versenypolitikáról szóló, 2018. június 18-i bizottsági jelentésről szóló, 2018. december 12-i véleményére;

| — | tekintettel a Bizottság e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló, 2017. május 10-i végső jelentésére (COM(2017)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló, 2017. május 10-i végső jelentésére (COM(2017)0229),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0474/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0474/2018),

| A. | mivel versenypolitika immár több mint hatvan éve létezik, és az európai projektnek mindig is az erős és eredményes uniós versenypolitika volt a sarokköve; |
| --- | --- |

A.

mivel versenypolitika immár több mint hatvan éve létezik, és az európai projektnek mindig is az erős és eredményes uniós versenypolitika volt a sarokköve;

| B. | mivel az adókijátszás és az adókikerülés tisztességtelen versenyt teremt, ami különösen a kis- és középvállalkozásokat érinti (kkv-k); |
| --- | --- |

B.

mivel az adókijátszás és az adókikerülés tisztességtelen versenyt teremt, ami különösen a kis- és középvállalkozásokat érinti (kkv-k);

| C. | mivel a pénzmosás, az adókikerülés és az adókijátszás veszélyezteti a tagállamokban az adóbevételek tisztességes elosztását, és ezért torzítja a belső piaci versenyt; |
| --- | --- |

C.

mivel a pénzmosás, az adókikerülés és az adókijátszás veszélyezteti a tagállamokban az adóbevételek tisztességes elosztását, és ezért torzítja a belső piaci versenyt;

| D. | mivel a nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és vállalkozások nagyszabású adókikerülése nem csak az átlagos adózókat, valamint az állam- és társadalombiztosítási kasszát károsítja meg, hanem negatív hatással van a jó kormányzásra, a makrogazdasági stabilitásra, a társadalmi kohézióra és az uniós, illetve a tagállami intézményekbe vetett közbizalomra is; |
| --- | --- |

D.

mivel a nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és vállalkozások nagyszabású adókikerülése nem csak az átlagos adózókat, valamint az állam- és társadalombiztosítási kasszát károsítja meg, hanem negatív hatással van a jó kormányzásra, a makrogazdasági stabilitásra, a társadalmi kohézióra és az uniós, illetve a tagállami intézményekbe vetett közbizalomra is;

| E. | mivel egyes kormányok és országok – köztük az Európai Unión belül is – arra specializálódtak vagy részt vesznek abban, hogy olyan kedvezményes adórendszereket alakítanak ki, amelyek a multinacionális vállalatok és a vagyonos magánszemélyek javára torzítják a versenyt, amelyek/akik tekintetében ezekben az országokban valójában nincsen szó gazdasági tartalomról, hanem csupán fedőcégek képviselik őket; |
| --- | --- |

E.

mivel egyes kormányok és országok – köztük az Európai Unión belül is – arra specializálódtak vagy részt vesznek abban, hogy olyan kedvezményes adórendszereket alakítanak ki, amelyek a multinacionális vállalatok és a vagyonos magánszemélyek javára torzítják a versenyt, amelyek/akik tekintetében ezekben az országokban valójában nincsen szó gazdasági tartalomról, hanem csupán fedőcégek képviselik őket;

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a valamennyi ágazatban egyenlő versenyfeltételekre irányuló versenypolitika az európai szociális piacgazdaság alapköve, és kulcstényező a belső piac megfelelő működésének biztosításában; üdvözli a Bizottság versenypolitikáról szóló 2017-es jelentését, valamint a versenyszabályok Unión belüli hatékony érvényesítésére irányuló erőfeszítéseit és tevékenységeit, amelyek valamennyi uniós polgár – különösen a fogyasztóként kedvezőtlenebb helyzetben lévő polgárok – javát szolgálják; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy továbbra is biztosítsa az uniós versenyszabályok teljes körű végrehajtását, különös figyelmet fordítva a kkv-k nehézségeire, és kerülje el azok egyenlőtlen alkalmazását a tagállamokban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli és továbbra is ösztönzi a versenypolitikáért felelős biztossal folytatott strukturált párbeszédet és a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy szoros együttműködést folytasson a Parlament illetékes bizottságának tagjaival és versenypolitikával foglalkozó munkacsoportjával; úgy véli, hogy a Bizottság versenypolitikáról szóló éves jelentése a demokratikus ellenőrzés elengedhetetlen eleme; emlékeztet arra, hogy az elmúlt években a Parlament a rendes jogalkotási eljáráson belül vett részt a versenyszabályok kereteinek kialakításában, például a javasolt ECN+ irányelv vonatkozásában; megjegyzi, hogy a Parlament számára együttdöntési jogkört kell biztosítani a versenyszabályok kereteinek kialakításához, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós politika e területének demokratikus dimenzióját a legutóbbi szerződésbeli módosítások nem erősítették meg; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli és továbbra is támogatja a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának ambiciózus menetrendjét és prioritásait, ugyanakkor megjegyzi, hogy továbbra is jelentős kihívásokkal kell szembenézni, például az egyesülések ellenőrzése terén, ahol a egyesülések nagy száma kihívást jelent; megjegyzi, hogy az egyesülésekről, a trösztellenes és az állami támogatásokról szóló bizottsági határozatok gyakran politikai vita tárgyát képezik, és hangsúlyozza, hogy bár a jelentés néhány példát tartalmaz a közelmúltbeli döntésekre, az átfogó kép szélesebb, és hogy a Parlament szándéka nem az egyedi esetekkel kapcsolatos álláspont kialakítása, mivel a Bizottság feladata eldönteni, hogy mikor nem tartják be a versenyjogot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy elemezze a Siemens és az Alstom javasolt összeolvadása által az európai vasúti piac versenyképességére kifejtett jelentős potenciális káros hatást, valamint a vasúthasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megállapítja, hogy az Európai Bizottság 2018-ban jogalkotási javaslatot tett a páneurópai magánnyugdíjtermék (PEPP) létrehozására, és ez magánnyugdíjalap lesz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az európai belső piacon működő hatékony verseny elsősorban a fogyasztók érdekeit szolgálja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli a tehergépjármű-kartell vizsgálatát; örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság nem csupán megvizsgálta a nagy tehergépjármű-gyártók közötti kartell tehergépjárművek árára gyakorolt hatását, hanem azt a tényt is szankcionálta, hogy összefogtak a környezetkímélőbb tehergépjárművek bevezetésének késleltetése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a versenyszabályok a Szerződéseken alapulnak, és az EUMSZ 7. cikkében foglaltak szerint a szociális ügyekre, a szociális piacgazdaságra, a környezetvédelmi előírásokra, az éghajlat-politikára és a fogyasztóvédelemre vonatkozó uniós jogszabályok alapját képező tágabb európai értékek fényében értelmezendők; úgy véli, hogy az uniós versenyjog alkalmazásának valamennyi piaci torzulást kezelnie kell, beleértve azokat is, amelyeket negatív társadalmi és környezeti externáliák idéznek elő; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a versenypolitikának elő kell mozdítania az energetikai átállást az egész EU-ban, ösztönöznie kell a gazdasági és társadalmi integrációt Európában, támogatnia kell az ökológiailag fenntartható mezőgazdasági tevékenységeket, és korlátoznia kell a nagy energetikai vállalatok azon lehetőségét, hogy növeljék az energiaszolgáltatás árait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat arra, hogy a fogyasztók még az ingyenesen – elsősorban a digitális gazdaságban – rendelkezésre bocsátott termékek vagy szolgáltatások esetén is szembesülhetnek méltánytalan viselkedéssel, például a minőség, a választék és az innováció csökkenésével vagy zsaroló magatartással; nézete szerint az uniós versenyjogi szabályoknak és jogérvényesítésnek az árközpontú megközelítéseken túlmutató szempontokra is ki kell terjedniük, és szélesebb körű megfontolásokat – például a termékek vagy szolgáltatások minőségét – kell figyelembe venniük, a polgárok magánéletére való tekintettel is; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat arra, hogy a folyamatos technológiai fejlődés miatt a piacok hatalmas változásokon mennek át, és ez lehetőségeket és kihívásokat is teremt; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a versenypolitika döntő jelentőséggel bír a digitális egységes piac továbbfejlesztésében; hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van egy olyan keretre, amely miközben előmozdítja az az innovációt az adatok területén, valamint az új üzleti modelleket, hatékonyan kezeli az adatközpontú és algoritmusalapú gazdaság kihívásait; hangsúlyozza különösen, hogy a folyamatosan növekvő adatáramlásokhoz való hozzáférésre és azok ellenőrzésére alkalmas számos digitális platform méretgazdaságosságot és jelentős hálózati externáliákat eredményezhet, és a piaci erővel történő visszaélésből eredően a túlzott koncentráció és a nyereség kivonása révén piaci hiányosságokhoz vezethet; üdvözli e tekintetben, hogy a digitalizáció versenyjogot érintő jövőbeli kihívásai területén különleges tanácsadókat neveztek ki a biztos mellé, és érdeklődéssel várja megállapításaikat és az intézkedésekre vonatkozó ajánlásaikat; hangsúlyozza, hogy e kérdésekben közös uniós megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy a felhasználók gyakran nincsenek tisztában azzal, hogy adataikat milyen mértékben használják, illetve adják tovább harmadik feleknek marketing vagy kereskedelmi célból; felszólítja a Bizottságot, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban gondoskodjon arról, hogy a digitális vállalatok csak azt követően használják a személyes adatokat, hogy az érintett előfizető vagy felhasználó kifejezetten hozzájárult ehhez, és hogy e hozzájárulás nélkül az adatok nem továbbíthatók olyan harmadik felek számára, amelyekkel a társaság vagy platform megállapodást kötött; úgy véli ezért, hogy a digitális piacokat multidiszciplináris szempontból kell értékelni, mivel a versenyellenes magatartás más jogterületek, például az adatvédelemi és a fogyasztóvédelmi jogszabályok megsértésével is járhat; hangsúlyozza, hogy a megfelelő végrehajtási válasz szükségessé tenné a különböző illetékes hatóságok – különösen a verseny-, a fogyasztóvédelmi és az adatvédelmi hatóságok – együttműködését, ahogyan azt az európai adatvédelmi biztos digitális elszámolóház létrehozására irányuló kezdeményezése javasolja (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri az Európai Bizottságot, hogy szervezzen meghallgatást a technológiai vállalatok részvételével, és kérje fel a Google, a Facebook és az Apple elnök-vezérigazgatóit különösen annak megvitatására, hogy miképpen gyűjtik és használják fel a fogyasztók személyes adatait harmadik országok; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szabályozók és néha még az alkalmazások fejlesztői és hirdetői sem tudják, hogy az okostelefonokról milyen mértékben jutnak el adatok digitális hirdetési csoportokhoz és egyéb harmadik felekhez; megjegyzi, hogy a harmadik felek által okostelefonos alkalmazások útján összegyűjtött adatok bármit tartalmazhatnak a profilinformációktól – pl. életkor és nem – a helymeghatározási – köztük a közeli mobiltelefon-tornyokra vagy wifi routerekre vonatkozó – adatokig, valamint a telefonon található minden egyéb alkalmazásra vonatkozó információkig; úgy véli, hogy az EU-nak lehetővé kell tennie, hogy a magánszemélyek megismerjék a szóban forgó nyomkövető vállalkozásokkal kapcsolatban felmerülő, monopóliumokból és összefonódásokból eredő problémákat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy a szolgáltatások létrehozásához és nyújtásához szükséges adatok feletti ellenőrzést többek között az EUMSZ 102. cikkére vonatkozó iránymutatása szerint tekintse a piaci erő megléte bizonyítékának, továbbá követelje meg az interoperabilitást az online platformok és a közösségi hálózatok szolgáltatói között; rámutat az öntanuló algoritmusok és a mesterséges intelligencia fejlődésére is, különösen azokban az esetekben, amikor ezeket a vállalkozások számára harmadik felek biztosítják, továbbá ennek a kartelltevékenység jellegére kifejtett hatására; kéri, hogy a Bizottság versenypolitikáról szóló következő éves jelentésében részletesen tájékoztasson ezekről a kérdésekről; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fontosnak tartja biztosítani az Unió kollektív jogorvoslati mechanizmusainak megfelelő működését, amelyek célja annak garantálása, hogy a versenyellenes gyakorlatok tekintetében érintett fogyasztók megfelelő kártérítést kapjanak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | szükségesnek tartja a határokon átnyúló hordozhatósághoz való jog biztosítását annak megakadályozása érdekében, hogy szóban forgó jogot érintő meglévő korlátozások ne minősüljenek legitim piaci gyakorlatnak; másrészt fontosnak tartja a földrajzi alapú korlátozások visszaélésszerű és indokolatlan használatának megszüntetését, amelyek révén a szellemi tulajdonjogok feltételezett védelme eltérő mértékben valósul meg; |
| --- | --- |

16.

| 17. | véleménye szerint azok a joghatósági küszöbértékek, amelyek alapján az összeolvadás tekintetében uniós vizsgálat indulhat, és amelyek a célvállalat, illetve az akviráló vállalat üzleti forgalmán alapulnak, nem mindig felelnek meg a digitális gazdaság szempontjából, mert ott az értéket – hirdetési szempontok miatt– gyakran egy internetes honlap látogatóinak száma képviseli; javasolja ezen küszöbértékek felülvizsgálatát és kiigazítását annak érdekében, hogy olyan szempontok is érvényesüljenek, mint az összeolvadások által érintett fogyasztók száma és a kapcsolódó tranzakciók értéke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaság egyes területeire való belépés korlátai egyre inkább áthághatatlanná válnak, mivel minél hosszabb ideig áll fenn egy méltánytalan gyakorlat, annál nehezebb kiküszöbölni versenyt hátráltató hatásait; úgy ítéli meg, hogy az ideiglenes intézkedések hasznosak lehetnek annak biztosításában, hogy egy folyamatban lévő vizsgálat idején ne sérüljön a verseny; megerősíti e tekintetben, hogy a Bizottságnak hatékony ideiglenes intézkedésekkel kellene élnie, mindeközben garantálva az eljárás megfelelőségét és a vizsgálat által célba vett vállalkozások védelemhez való jogát; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy az ECN+ irányelv átültetésének napjától számított két éven belül elemzi, milyen lehetőségek állnak rendlelkezésre az ideiglenes intézkedések elfogadásának egyszerűsítésére; ajánlja e tekintetben, hogy a Bizottság vonja le más országok bevált gyakorlatainak tanulságait; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ambiciózusabb lépéseket az online verseny útjában álló jogszerűtlen akadályok felszámolására annak érdekében, hogy biztosítsa az akadálymentes online vásárlást az Unión belül, nyomon kövesse az árplafonokat az olyan ágazatokban, mint a szállásokkal és idegenforgalommal kapcsolatos online platformok, és biztosítsa, hogy a fogyasztók versenyképes árakon, határokon átnyúló hozzáféréssel rendelkezzenek az online áruk és szolgáltatások széles köréhez; kéri a Bizottságot, hogy végezzen ágazati vizsgálatot a hirdetési piacon, hogy jobban megérthesse az online hirdetési piac dinamikáját, és azonosíthassa azokat a versenyellenes gyakorlatokat, amelyekkel a versenyjog végrehajtása keretében foglalkozni kell, mint ahogyan ezt egyes nemzeti hatóságok már megtették; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a modern gazdaság digitalizációja a hagyományos gazdasági logikában bekövetkező változásokhoz vezet; hangsúlyozza ezért, hogy minden adózási rendszernek figyelembe kell vennie, hogy a digitalizáció gazdaságunk minden részének új realitása; tudomásul veszi a Bizottság javaslatát (8), amely szabályokat határoz meg a digitális gazdaság megadóztatásával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaság adóztatásának kezelnie kell a hagyományos gazdaság és az új, digitális alapú gazdasági gyakorlatok közötti aszimmetriákat, és el kell kerülnie a digitalizáció és az innováció akadályozását, illetve a gazdaság területén a mesterséges határok kialakulását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy nemzetközi megoldásokat és közös adózási megközelítéseket találjanak a digitális gazdaságban; felhívja a Bizottságot, hogy az ilyen jellegű megállapodások kialakítása érdekében továbbra is tegyen erőfeszítéseket a nemzetközi fórumokon, különösen az OECD-ben; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a Bizottság digitális szolgáltatási adóról szóló javaslatát (COM(2018)0148), mivel ez kulcsfontosságú intézkedés annak biztosítására, hogy a digitális szektor megfizeti az adókból ráeső méltányos részt egy tartós megoldás elfogadásáig, amely lehetővé teszi, hogy a nyereséget az értékteremtés helyén adóztassák meg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ismét hangsúlyozza, hogy a távközlési ágazatban a verseny alapvető fontosságú annak érdekében, hogy ösztönözze az innovációt és a hálózatokba való beruházást, valamint kiemeli azt, hogy támogatni kell a megfizethető árakat és a fogyasztók számára biztosított, szolgáltatások közötti választási lehetőséget; úgy véli, hogy az EU-n belüli hívások továbbra is nagy terhet jelentenek a vállalkozások és a fogyasztók számára, és hogy az Unión belüli barangolás fogyasztói díjainak megszüntetésére irányuló lépések nem elegendőek az egységes piac további elmélyítéséhez; elismeri, hogy ösztönzőket kell bevezetni annak érdekében, hogy az Unión belüli hívások díja a helyi hívásokkal megegyező szintű legyen, elősegítve a teljesen európai vagy közös hálózatba való beruházásokat; véleménye szerint a szakpolitikáknak előnyben kell részesítenie az új hálózatokba történő hatékony beruházásokat, és figyelembe kell vennie a fogyasztókra gyakorolt hatást, ezzel pedig meg kell akadályoznia a magas és az alacsony jövedelmű háztartások közötti új digitális szakadékot; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a széles sáv bevezetését a magas szintű verseny előmozdításával, valamint biztosítsa az EU-n belül az összekapcsoltság magas szintjét és az 5G gyors elterjedését az egész Unióban, hogy biztosítható legyen az Unió globális versenyképessége, és idevonzhatók legyenek a beruházások; úgy véli, hogy az említett feladat megvalósítása során fontos, hogy a versenypolitika figyelembe vegye a szélessávú internet vidéki területeken történő bevezetésének sajátosságait, annak érdekében, hogy a közérdeket szolgálja, és megfordítsa a hozzáférés terén a vidéki és városi területek közötti növekvő technológiai aszimmetriát mutató tendenciát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy a folyószámláknak és a takarékbetét-számláknak nem szabad a felhasználó által fizetendő díjakat keletkeztetnie, kivéve, ha azok konkrét szolgáltatásokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a Bizottság antitröszthatározatát, amely alapján 4,34 milliárd EUR bírsággal sújtják a Google-t az Android mobileszközökkel kapcsolatos jogellenes gyakorlatok miatt, amelyek a Google keresőmotorja dominanciájának megerősítését szolgálják; felhívja a Bizottságot, hogy 2019-ben zárja le a nyolc évvel ezelőtt, 2010 novemberében indított Google Shopping antitrösztügyet; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy le kell zárni azt a vizsgálatot, amely a Google egyéb saját speciális keresési szolgáltatásainak keresési eredményeivel való bánásmódjával kapcsolatos, többek között a helyi kereséssel kapcsolatos problémákat, amelyeket a Yelp legutóbbi panaszában felvetett; azt ajánlja, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság vitassa meg a digitális antitrösztügyek terjedelmét, valamint azt, hogy mi lehet a legmegfelelőbb eszköz ezek kezelésére; kéri különösen a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az antitrösztügyekkel kapcsolatban határidőket határozzon meg, ahogyan azt az összeolvadási ügyekre vonatkozóan teszi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a digitális technológiával foglalkozó monopóliumok teljes szerkezeti szétválasztásának lehetőségét is, mivel ez megoldás lehet a verseny és az egyenlő versenyfeltételek helyreállítására az európai digitális piacon belül; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a versenyjog végrehajtásának eredményessége a korrekciós intézkedések megfelelő megtervezésétől és tesztelésétől függ; kiemeli, hogy a fogyasztóközpontú álló korrekciós intézkedések fontosak ahhoz, hogy a versenyképességet helyre lehessen állítani egy piacon azáltal, hogy a fogyasztókat segítik a megalapozott döntések meghozatalában, valamint a status quo-ból eredő asszimetriák kezelésében; véleménye szerint a Bizottságnak a magatartási korrekciós intézkedések megtervezésekor figyelembe kell vennie a viselkedés-gazdaságtant mint támogató tudományágat, ahogyan azt egyes nemzeti hatóságok az elmúlt években megtették; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megjegyzi, hogy a Bizottság elnöke kötelezettséget vállalt arra, hogy javaslatokat tesz arra vonatkozóan, hogy az adóügyekkel kapcsolatos csoportos kérelmek megválaszolásához kapcsolódó kötelezettség révén előmozdítja a tagállamok közötti adóügyi együttműködést annak érdekében, hogy egy tagállam minden olyan információt megadhasson a többi tagállamnak, amely alapján büntetőeljárást indíthatnak a határokon átnyúló adócsalást elkövetők ellen, megjegyzi, hogy amennyiben egy tagállam intézkedései torzítják a versenyt a belső piacon, a Parlament és a Tanács bizonyos körülmények között és az EUMSZ 116. cikkében körvonalazottak szerint irányelveket adhat ki a torzulás kiküszöbölésére; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismeri a Bizottság arra vonatkozó következtetését, hogy Luxemburg hozzávetőlegesen 120 millió EUR indokolatlan adóelőnyt nyújtott az Engie-nek, valamint hogy még mindig folyamatban van a beszedési eljárás; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a luxemburgi kormány úgy határozott, hogy fellebbez a Bizottság határozatával szemben; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudomásul veszi Margrethe Vestager versenyügyi biztos határozatát a McDonald’s-nak juttatott állami támogatással kapcsolatos vizsgálatról, amely szerint a McDonald’s egyes luxemburgi nyereségei megadóztatásának elmulasztása nem minősül jogellenes állami támogatásnak; úgy véli, hogy a jelenlegi uniós szabályozás alkalmatlan arra, hogy hatékonyan lépjen fel a kettős nem adóztatással szemben, és leállítsa le a társaságiadó-mértékkel kapcsolatos negatív versenyt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rámutat, hogy két újabb esetben – az Egységes Szanálási Testület (ESZT) következtetései dacára, amelyek szerint a szanálás közérdekkel nem volt alátámasztható – a Bizottság jóváhagyta az állami támogatást azon az alapon, hogy az regionális szinten enyhíteni fogja a gazdasági zavarokat, és ez a közérdek két eltérő értelmezésére ad példát; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a felszámolási támogatás tekintetében az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv szerinti szanálási rendszer közötti ellentmondásokat, és ezt követően ennek megfelelően módosítsa a 2013-as, bankokról szóló közleményét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megállapítja, hogy több tanulmány (9) is igazolta a rejtett társadalmi költséget és a termékek csökkenő versenyét a horizontális tulajdonosi koncentráció magasabb szintjével összefüggésben; felhívja ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy ebben az értelemben felülvizsgálja az összefonódásról szóló rendeletet, és iránymutatásokat adjon az EUMSZ 101. és 102. cikkének ilyen esetekben történő használatáról; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy a pénzügyi ágazatban a globális pénzügyi rendszer stabilizálásához a szanálási eszközök hiányában szükségesek lehettek az ideiglenes állami támogatások, de most felül kell vizsgálni és meg kell szüntetni őket; sajnálatát fejezi ki a felülvizsgálat elégtelen volta miatt; újfent kéri ezért a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a pénzintézetek a válság kezdete óta részesültek-e rejtett juttatásokban és állami támogatásban a központi bankok által nyújtott likviditási támogatás formájában; emlékeztet a Vestager biztos által a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságával 2017. novemberben folytatott strukturált párbeszéd során tett kötelezettségvállalásra, mely szerint áttekintik az EKB vállalati eszközvásárlási programjából eredő esetleges versenytorzulásokat, és a kérdésben kvalitatív szempontú válasszal fog szolgálni; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy az állami támogatások terén a szelektivitás fogalma alapvető kritériumot jelent, amelyet mélyrehatóan meg kell vizsgálni, e tekintetben rámutat továbbá az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésére, amely az úgynevezett lojális együttműködés elvét tartalmazza; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy prioritást élvez annak biztosítása, hogy a jövőbeli bankválságok kezelésénél szigorúan és pártatlanul betartsák az állami támogatási szabályokat, hogy az adófizetőket megvédjék a bankok megmentésével járó terhektől; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli, hogy a Bizottság olyan anonim visszaélés-bejelentési eszközt vezetett be, amely lehetővé teszi a kartellek vagy más típusú jogellenes, versenyellenes gyakorlatok bejelentését, és ezzel fokozza annak valószínűségét, hogy ezeket feltárják és büntetőeljárás alá vonják; megállapítja, hogy az eszköz használatának első hónapjai után a számadatok ígéretesek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi szektor fokozódó koncentrációja csökkentheti a verseny mértékét az ágazatban, valamint aggódik a valódi belső bankpiac hiánya és a nemzeti piacok széttöredezettségének fennmaradása miatt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy Európának erős, harmonizált keretre van szüksége a multinacionális vállalatokra vonatkozó jelentéstétel és társasági adózás tekintetében, amely nyilvános országonkénti jelentéstételt és közös összevont társaságiadó-alapot (KÖTA) foglal magában; emlékeztet arra, hogy a cégek és a tagállamok adóhatóságai által viselt költségek csökkentése mellett a szóban forgó intézkedések elfogadása megoldaná a transzferárazás kérdését, és igazságosabb versenyt biztosítana az egységes piacon; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is értékelje a tagállamok káros adóintézkedéseit az európai szemeszter keretében, és teljes körűen vizsgálja meg a verseny torzítását, valamint a más országokra kiterjedő tovagyűrűző hatásokat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa és bővítse erőfeszítéseit az Európai Unióban a fogyasztók kárára történő, piaci erőfölénnyel való visszaélések kivizsgálása vonatkozásában; kéri a Bizottságot, hogy ezzel egyidejűleg a túlzott versenytorzulás megakadályozása érdekében kövesse nyomon a meglévő állami monopóliumokat és a koncessziós tenderek jogszerűségét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy az állami támogatás versenytorzító hatást gyakorolhat a belső piac működésére; emlékeztet az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alkalmazására vonatkozó szigorú követelményekre; megállapítja, hogy az antitrösztproblémákkal és az állami támogatással kapcsolatos legtöbb döntést nemzeti szinten hozzák meg; úgy véli tehát, hogy a Bizottságnak nyomon kell követnie és meg kell hoznia a belső piacon belüli következetes szakpolitika biztosításához szükséges intézkedéseket; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre ütemtervet a célzottabb állami támogatás érdekében; üdvözli a Bizottság által folyamatosan tett erőfeszítéseket az állami támogatás fogalommeghatározása különféle szempontjainak egyértelműsítése érdekében, ahogy azt az állami támogatás EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti fogalmáról szóló közleményben alátámasztották; kiemeli különösen az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy tisztázzák a „vállalkozás” és a „gazdasági tevékenység” fogalmát; mindazonáltal megállapítja, hogy továbbra is nehézségekbe ütközik a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek között határvonal meghúzása; rámutat továbbá arra, hogy a Bíróság feladata biztosítani a Szerződés megfelelő értelmezését; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós állami támogatási szabályok alkalmazásakor továbbra is szenteljen különös figyelmet az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megvalósításának, ideértve az energia, a közlekedés és a távközlés területét is, különösen az Unió elszigetelt, távoli vagy peremterületeinek szánt állami támogatás összefüggésében; hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szolgáltatások előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatások alkalmazásakor a fogyasztók és a polgárok érdekeit, nem pedig az egyedi érdekek megerősítését kell szolgálni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a Tanácsban érvényes egyhangúság miatt az adózás elsősorban nemzeti hatáskörbe tartozik, továbbá hogy a szakpolitika megválasztása ezért az adott tagállam nemzeti kormányának és parlamentjének politikai nézeteitől és orientációjától függ; megállapítja ugyanakkor, hogy az adózás eszköze felhasználható arra, hogy a vállalkozások burkolt állami támogatásban részesüljenek, ami egyenlőtlen belső piaci feltételeket teremthet; hangsúlyozza ezért, hogy biztosítani kell, hogy a nemzeti adópolitikák ne torzítsák a tisztességes versenyt, és ezáltal az adó- és versenypolitikát következetesen alkalmazzák a belső piacon; üdvözli a tényt, hogy az adókedvezmény formáját öltő állami támogatással foglalkozó munkacsoport állandó testületté válik; felszólít arra, hogy a munkacsoportot megfelelően lássák el emberi erőforrásokkal és vizsgálati eszközökkel; felszólít arra, hogy tisztázzák az állami támogatásokra irányuló, ilyen jellegű vizsgálatok helyzetét, többek között a vizsgált ügyek számát; hangsúlyozza, hogy a belső piacon belül az agresszív adózási gyakorlatot nem folytató új belépőket és vállalkozásokat – köztük a kkv-kat – büntetik; üdvözli a Bizottság részletes vizsgálatait az olyan versenyellenes gyakorlatokkal kapcsolatban, mint a szelektív adókedvezmények vagy a többletnyereségadó-megállapítási rendszerek; üdvözli az adómegállapítással kapcsolatos állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatást; felszólítja a tagállamokat, hogy hagyjanak fel az olyan tisztességtelen versenyjogi gyakorlatokkal, amelyek indokolatlan adókedvezményeken alapulnak; felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el a KÖTA-ra irányuló javaslatot; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályok szerint a törvénytelen adóügyi támogatások kedvezményezettjeitől visszakövetelt és behajtott adók azt az országot illetik meg, amely a támogatást adta felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki e probléma megoldását; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Királysággal folytatott jövőbeli tárgyalásoknak ki kell terjednie a tisztességes verseny tiszteletben tartására, valamint annak garantálására, hogy az Egyesült Királyság ne tudjon állami támogatást adni egyedi, különösen kedvezményes adójogi megállapodások alapján; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a figyelmet az élelmiszer-ellátási lánc messze ható – a világ vetőmagpiacán és növényvédő-piacán oligopóliumot alkotó néhány vállalat kezében való – koncentrációjára, amely a fogyasztók, a gazdálkodók, a környezetvédelem, illetve a biológiai sokféleség kárára válik; rámutat, hogy egy ilyen struktúra növelni fogja a mezőgazdasági termelőknek néhány globálisan integrált, egyablakos platformtól való technológiai és gazdasági függőségét, korlátozott vetőmag-választékot fog eredményezni, az innovációs tevékenységet el fogja téríteni attól, hogy a környezetet és a biológiai sokféleséget tiszteletben tartó termelési modelleket fogadjanak el, végezetül pedig a kisebb verseny miatt az innováció csökkenéséhez, valamint a végtermékek alacsonyabb minőségéhez fog vezetni; felhívja a Bizottságot, hogy figyelembe véve a – különösen a kistermelői – mezőgazdasági jövedelmek csökkenését, erőfeszítései irányuljanak a mezőgazdasági termelők – különösen a kis- és középvállalkozók – tisztességes jövedelmének biztosítására; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú, hogy a Bizottság átfogóbban ellenőrizze a szabadalmak mezőgazdasági felhasználását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint amilyen az intelligens falvak keret, amely arra ösztönzi a településeket, hogy legyenek agilisabbak, használják fel jobban erőforrásaikat, és aktívabban vegyenek részt az egységes piac versenyében, továbbá javítsák vonzerejüket és a vidéki lakosok életminőségét; |
| --- | --- |

43.

| 44. | elismeri, hogy a blokklánc-technológiában lehetőségek rejlenek a pénzügyi szolgáltatásokat illetően; figyelmeztet ugyanakkor arra, hogy e technológia forrásgyűjtése történő felhasználását szabályozni kell, hogy elkerülhető legyen a szabályozott pénzügyi piacokat érintő dömping, a befektetői kockázat és a pénzmosás kockázata; felhívja a Bizottságot e tekintetben, hogy tegyen javaslatot az ICO-kibocsátások szabályozási keretére; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság nemrég jóváhagyta a Bayer és a Monsanto összeolvadását, és azt, hogy a Bizottság elismerte, hogy határozatában figyelmen kívül hagyta az EUMSZ-ben foglalt célokat, konkrétan az élelmiszer-biztonságot, valamint a fogyasztók, a környezet és az éghajlat védelmét; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy fontos intézkedéseket hozni azokkal a vállalatokkal szemben, amelyek a mezőgazdasági termelési lánc marketing- és forgalmazási szakaszaiban tevékenykednek, és a mezőgazdasági jövedelmek és a fogyasztói árak rovására torzítják a mezőgazdasági piacot; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli a Bizottság által alkalmazott megközelítést, amely alapján a horizontális összeolvadások vizsgálata során egyre inkább az innovációs versenyre kerül a hangsúly, különösen a K+F-igényes piacokat érintő összeolvadások esetében, és megjegyzi, hogy az összeolvadásokat a teljes belső piac szempontjából kell értékelni; kéri a Bizottságot, hogy terjessze elő az EK összefonódás-ellenőrzési rendeletének felülvizsgálatát, és elemezze, hogy milyen mértékben kaphat hatáskört intézkedések elfogadására – ahogyan ez számos tagállam esetében jelenleg fennáll – az európai közrend, valamint az EUMSZ-ben és az EU Alapjogi Chartájában foglalt jogok és elvek védelme érdekében, beleértve a környezet védelmét is; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ismét hangsúlyozza a Bizottság azon előzetes következtetését, hogy a Google keresőmotorja tekintetében erőfölényével visszaélve jogellenesen előnyben részesítette saját termékeit; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó visszaélés megszüntetéséhez arra van szükség, hogy teljes körűen, strukturálisan szétválasszák a vállalat általános és szakosodott keresési szolgáltatásait; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megállapítja, hogy az Európai Bíróság az EUMSZ 101. cikkét a Szerződések különféle céljait figyelembe véve értelmezi; hangsúlyozza azonban, hogy az EUMSZ 101. cikkének a Bizottság horizontális iránymutatásai általi szűk értelmezése egyre inkább akadályozza a kisebb piaci szereplők fokozottabb együttműködését a szigorúbb környezetvédelmi és szociális normák elfogadása tekintetében; úgy véli, hogy a Bizottságnak jogbiztonságot kell teremtenie azon feltételek tekintetében, amelyek alapján a termelői szervezetek – többek között a szövetkezetek, azok szövetségei és az ágazatközi szervezetek – által az élelmiszer-ellátási lánc egészében a fenntarthatóság és a tisztességes munkaügyi normák céljából kötött kollektív megállapodásokat a versenyjog alapján értékelik, és ösztönzi az ilyen kezdeményezéseket a versenypolitikán belül; hangsúlyozza, hogy egy ilyen megközelítés nem akadályozhatja meg alacsonyabb árú termékek előállítását, különösen azokban az ágazatokban, ahol a fogyasztók árérzékenyebbek; hangsúlyozza az arányosság elvének fontosságát is, vagyis hogy a verseny korlátozása nem lépheti túl az általános érdek megvalósításához szükséges mértéket; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza az energiaunió közösen elfogadott céljait és célkitűzéseit, és különösen kiemeli a biztonságra, a gazdaság dekarbonizációjára, a szolidaritásra és a bizalomra vonatkozó dimenziókat; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az európai energiapiacok a jogállamiságra, a versenyre, az energiaforrások és -szolgáltatók sokféleségére, a kiszámíthatóságra és az átláthatóságra alapuljanak, továbbá hogy meg kell akadályozni, hogy bármely – az Unióban vagy harmadik országban letelepedett – piaci szereplő kihasználja erőfölényét versenytársai és a fogyasztók kárára; e tekintetben kéri a szóban forgó piaci szereplők fokozott ellenőrzését, szükség esetén pedig velük szembeni intézkedések és kötelezettségek előírását; megjegyzi különösen, hogy megfelelően kell foglalkozni bizonyos energiavállalatoknak az uniós gázpiac felosztására irányuló stratégiájával és ebből adódóan az uniós antritröszt-szabályok potenciális megsértésével; elismeri továbbá, hogy a tagállamok által a Párizsi Megállapodás részeként vállalt jogi erejű kötelezettségek nem teljesíthetők az olyan konkrét állami intézkedések hiányában, amelyek elősegítenék, ösztönzőket teremtenének és lehetővé tennék a megújuló energiák termelését és felhasználását; tudomásul veszi az állami támogatásokról és az energiáról szóló iránymutatások tervbe vett felülvizsgálatát, amelyek a jövőben kiterjednek majd az állami támogatásokból leginkább részesülő két ágazatra, nevezetesen a nukleáris energiára és a fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére is, és nagyobb rugalmasságot fog eredményezni a fogyasztók által termelt megújuló energia tekintetében; hangsúlyozza, hogy az energiauniót a piacok integrálása útján kell kiteljesíteni, különösen szükség esetén a rendszerösszekötőkbe történő beruházásokkal, továbbá a piaci feltételek és a kereskedelmi potenciál alapján, illetve a kereskedelemképes kapacitás meglévő összeköttetésekben való növelésével; hangsúlyozza ezért, hogy a kapacitásmechanizmusokra vonatkozó állami támogatások jóváhagyását szigorú szükségességi vizsgálatnak kell alávetni, amely magában foglalja az alternatív intézkedések vizsgálatát, nevezetesen a meglévő rendszerösszekötők hatékonyabb felhasználását; hangsúlyozza, hogy a kapacitásmechanizmusok gyakran jelentős költségeket jelentenek a fogyasztók számára, és „rejtett támogatásnak” minősülnek, illetve veszteséges és szennyező erőműveket támogatnak, ami szükségessé teszi annak biztosítását, hogy ezek a rendszerek ne legyenek nyitottak a leginkább szennyező létesítmények részére a nekik nyújtott állami támogatás jóváhagyásakor; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy fokozott átláthatóságra van szükség abban az esetben, ha köz- és magánszféra közötti partnerségeket terveznek, annak megelőzésére, hogy ezeket a magánszektorbeli partnerek a versenytársaikkal szembeni versenyelőny megszerzésére használják fel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli, hogy a Bizottság megvizsgálja az életmentő gyógyszerek árképzési gyakorlatait, különösen az Aspent is érintő ügyben; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy fontos ugyanolyan jogokat biztosítani minden légi fuvarozónak az Unióba érkező vagy az Unióból induló járatok esetében; szomorúan ismeri el, hogy ez nincs mindig így az Unión kívül működő uniós légitársaságok esetében, amelyek tisztességtelen versenygyakorlatokkal szembesülnek; felhívja a Bizottságot, hogy kezelje a fogyasztóvédelmi jogszabályokat is aláaknázó versenyellenes gyakorlatokat; ismételten hangsúlyozza az uniós légi fuvarozók és a harmadik országbeli légi fuvarozók közötti tisztességes verseny biztosításának jelentőségét; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza a versenyképes közlekedési ágazat fontosságát; megállapítja, hogy az egységes közlekedési piacot még ki kell teljesíteni, és a vasúti szektor a leginkább széttöredezett; üdvözli a Bizottság által a közúti utasszállítási belső piac kiteljesítése és jobb működése előmozdítása érdekében tett lépéseket; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ismét megerősíti, hogy az új infrastruktúrával kapcsolatos projektek, többek között azok, amelyek tagállamot kötnek össze harmadik országgal, az uniós jogszabályok, különösen a szétválasztásra és a piaci árképzésre vonatkozó szabályok hatálya alá tartoznak majd; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza a megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások fontosságát és szükségességét a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságán és az illetékes nemzeti hatóságoknál, valamint az adatközpontú és algoritmusalapú gazdaság által támasztott kihívások kezeléséhez szükséges informatikai és digitális szakértelmet; támogatja ezzel összefüggésben a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kapcsán az egységes piac programjának versennyel kapcsolatos dimenziójára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a versenyjogi döntések meghozatalakor nem több független helyi vagy nemzeti piacként, hanem egyetlen piacként kell a belső piacra tekintenie; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy a globalizáció korában a versenyjogi elvek hatékony végrehajtásához elengedhetetlen a nemzetközi együttműködés, valamint a korrekciós intézkedésekből és a végrehajtási intézkedések eredményeiből eredő következetlenségek megelőzése; úgy véli, hogy a versenyszabályok és versenygyakorlatok világszerte történő javításának legjobb módját a tisztességes és átlátható viták folytatása jelenti; támogatja a Bizottság, valamint a nemzeti és adott esetben a regionális versenyhatóságok Nemzetközi Versenyügyi Hálózatban való aktív részvételét; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli az ECN+ irányelvet, amely jelentős mértékben elő fogja segíteni az uniós versenyjog eredményes és következetes alkalmazását az egész Unióban, mivel biztosítja, hogy a nemzeti versenyhatóságok megfelelő eszközökkel, erőforrásokkal és biztosítékokkal rendelkezzenek a függetlenség tekintetében, beleértve a választás átlátható folyamatát vagy a vezetők kinevezését, és lehetővé teszi a számukra, hogy visszatartó erejű bírságokat szabjanak ki a versenyjogi szabályok megsértése esetén; értékeli a Bizottság által a tagállamoknak ezen irányelv végrehajtása összefüggésében nyújtott korai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodás egyenlő esélyeket nyújtson, különösen a verseny és az állami támogatás tekintetében; hangsúlyozza, hogy a piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében állami támogatást csak törvényi úton szabályozott, kivételes és indokolt esetben szabad engedélyezni, ugyanakkor az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás céljainak eléréséből származó kivételeknek és indokolásoknak helyt kell adni; emlékeztet arra, hogy „a globálissá váló vállalatokat a versenyhatóságoknak is követniük kell ezen az úton” – nem utolsósorban azért, mert az információs és kommunikációs technológiák (IKT) elterjedése és a digitális gazdaság megjelenése egyes ágazatokban túlzott piaci és erőkoncentrációt eredményezett; úgy véli, hogy a verseny globális szabályozása és a versenyhatóságok közötti legmagasabb szintű együttműködés – beleértve a versenyeljárások során végrehajtott információcserét is – alapfeltételei a tisztességes globális kereskedelem fejlődésének; |
| --- | --- |

60.

| 61. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak konkrét és határozott versenyügyi fejezetet kellene tartalmazniuk; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit, és lépjen fel ambiciózusan a nemzetközi közbeszerzési piacok megnyitása tekintetében, valamint az európai vállalatok harmadik országbeli köz-magán társulásokhoz való hozzáférésének javítása kapcsán; úgy véli, hogy csökkenteni kell a közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférés tekintetében az uniós és harmadik országok, nevezetesen az Egyesült Államok és Kína között fennálló aszimmetriákat; felszólítja az uniós kereskedelmi partnereket, hogy közbeszerzési piacaikhoz biztosítsanak megkülönböztetésmentes hozzáférést az európai vállalatok és munkavállalók számára; üdvözli a nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló megújított vitát, az ugyanis megteremti a szükséges kölcsönösséget azokban az esetekben, amelyekben a kereskedelmi partnerek korlátozzák a beszerzési piacaikhoz való hozzáférést, és felszólítja az Európai Tanácsot annak gyors elfogadására; támogatja a Bizottságnak a harmadik országok közbeszerzési piacainak kétoldalú kereskedelmi partnerségeken keresztül történő megnyitására irányuló erőfeszítéseit; emlékeztet arra, hogy a nem piaci feltételek mellett működő és geopolitikai megfontolások által vezérelt vállalatok gyakorlatilag minden versenytársat legyőzhetnek az európai közbeszerzési pályázatokon; felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a közbeszerzési pályázatokat, és akadályozza meg, hogy az európai vállalkozások és munkavállalók az állam által irányított vállalatoktól származó tisztességtelen verseny áldozataivá váljanak; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rámutat arra, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni – a versenypolitikát is felhasználó – küzdelemre szükség van a globálisan egyenlő feltételek biztosításához, ami haszonnal járna a munkavállalók, a fogyasztók és a vállalkozások számára, továbbá az Unió kereskedelmi stratégiájának prioritásai közé tartozik; hangsúlyozza, hogy a globalizáció kiaknázásáról szóló vitaanyag szerint az Uniónak lépéseket kell tennie a tisztességes versenyfeltételek helyreállítása érdekében; üdvözli, hogy a Japánnal kötött gazdasági partnerségi megállapodás és a Kanadával kötött átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás versenypolitikára vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz; sajnálja ugyanakkor, hogy ezek a rendelkezések továbbra is korlátozott hatókörűek, és nem rendelkeznek a hatékony végrehajtásról és vitarendezésről; felhívja a figyelmet arra, hogy a tisztességes szabályok biztosítása érdekében fontos a versenyre vonatkozó ambiciózus rendelkezések beillesztése valamennyi kereskedelmi megállapodásba, valamint végrehajtásuk kikényszerítése; |
| --- | --- |

63.

| 64. | üdvözli a közvetlen külföldi befektetések átvilágítására vonatkozó európai keret létrehozására irányuló javaslatot; hasznos eszköznek tartja egyrészt a stratégiai jelentőségű európai vállalkozások olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni megvédésében, amelyek károsíthatják a biztonságot és a közrendet, másrészt a tisztességes versenyre vonatkozó elvek Unión belüli tiszteletben tartásának biztosításában; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza a szubvencióellenes eszköz fontosságát a tisztességtelen globális verseny kezelésében, valamint kiemeli, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok segítségével egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni; ezzel összefüggésben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2017-ben az európai vállalkozásokkal és munkavállalókkal szembeni legtöbb új kereskedelmi akadályt ismét a Kínai Népköztársaság állította fel, valamint hogy a szubvencióellenes európai ügyek többségében Kína is érintett volt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aggodalmának ad hangot az Egyesült Államok vámpolitikájával, valamint annak az európai vállalatok versenyképességére gyakorolt hatásával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy az Egyesült Államokkal folytatott kereskedelem egyensúlyának visszaállítására irányuló erőfeszítéseknek határozottaknak, ugyanakkor kiegyensúlyozottaknak, arányosaknak és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) elveivel összeegyeztethetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólítja a Bizottságot, hogy erőfeszítéseit fokozva többek között a WTO, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD), a G20 és a Világbank keretein belül a többi országgal folytatott szorosabb együttműködés révén mozdítsa elő a tisztességes versenyt a globális piacon, többek között oly módon, hogy harcol a vámjellegű akadályok és a támogatások indokolatlan alkalmazása ellen; emlékeztet a WTO-ban 1996 és 2004 között végzett munkára a kereskedelem- és a versenypolitika kölcsönhatásait illetően, és sajnálja, hogy ez a kérdés azóta nem szerepelt a WTO munkaprogramjában; hangsúlyozza, hogy a WTO-megállapodások rendelkezései – például a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) IX. cikke – alapot teremtenek a WTO-tagok közötti jövőbeli együttműködéshez a versenypolitikai kérdések terén; szorgalmazza ezért, hogy a WTO 12. miniszteri konferenciáján tegyenek újabb előrelépéseket a tisztességes nemzetközi verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a WTO állítólag nem képes kezelni a nem piaci jellegű gazdaságokat és megbirkózni a támogatások és állami beavatkozás által előidézett versenytorzulásokkal, ugyanakkor határozottan hisz a WTO alapvető szerepében; üdvözli az USA, Japán és az EU háromoldalú fellépését a szervezet ennek megfelelő megreformálására; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az uniós kkv-k nyújtott támogatását, hogy azok a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, például dömping és nem uniós országok általi támogatás esetén meg tudják védeni és érvényesíteni tudják jogaikat; ezzel összefüggésben elismeri a tisztességtelen verseny elleni küzdelem terén a nagy horderejű esetekben, jól ismert vállalatokkal szemben tett bizottsági erőfeszítéseket, ám hangsúlyozza, hogy a tisztességes verseny érvényre juttatása a kkv-k esetében is a legnagyobb fontossággal bír; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlesztési rendelkezéseinek hatékony végrehajtása fontos a partnerországokban fennálló életkörülmények javítása, valamint az európai vállalkozások tisztességtelen versennyel szembeni védelme szempontjából; üdvözli a környezetvédelmi és szociális kritériumok bevezetését a támogatás- és dömpingellenes intézkedések reformja során. |
| --- | --- |

70.

| 71. | rámutat arra, hogy az uniós versenypolitika nem éri el a kívánt eredményeket, mivel annak ellenére, hogy azt a belső piac valamennyi szereplője közötti tisztességes verseny védelme érdekében alkalmazzák, különös tekintettel a fogyasztók érdekeire, a valóság az, hogy az élelmiszer-ellátási láncon belüli egyenlőtlenségek miatt a mezőgazdasági termelőkre elfogadhatatlan mértékű nyomás nehezedik; úgy véli, hogy a fogyasztók és a mezőgazdasági termelők érdekeinek azonos alapon kell nyugodniuk; |
| --- | --- |

71.

| 72. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységek sajátos jellege elengedhetetlenné teszi a közös szervezeteket az elsődleges termelők élelmiszerláncon belüli helyzetének megerősítése, valamint az EUMSZ 39. cikkében meghatározott KAP-célkitűzések elérése érdekében, és hogy ennélfogva a termelői szervezetek és szövetségeik által folytatott kollektív tevékenységeket – beleértve a termelés tervezését, az értékesítési tárgyalásokat és a szerződéses megállapodásokat – az EUMSZ 101. cikkében rögzítettekkel összeegyeztethetőknek kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termelők termelői szervezetekbe tömörülése megerősíti az ellátási láncban elfoglalt pozíciójukat; |
| --- | --- |

72.

| 73. | úgy véli, hogy a szakmaközi szervezeti modell az ágazatirányítás sikeres szerveződési formája, mivel struktúrát biztosít egy adott ágazat összes – a struktúrán belül méltányosan képviselt – szereplője számára – és szervezett keretet nyújt a közöttük zajló egyeztetésekhez – azáltal, hogy lehetővé teszi gazdasági és technikai információk átadását, a piaci átláthatóság fokozását, illetve a kockázatviselés és az előnyök jobb elosztását; úgy véli, hogy az európai szintű szakmaközi szervezetek létrehozásának megkönnyítése érdekében a KAP-nak elő kell segítenie a különböző, megfelelően strukturált együttműködési modelleket, például a jelenlegi modellt; |
| --- | --- |

73.

| 74. | úgy véli, hogy a jelenlegi tendenciának megfelelően tovább kell erősíteni a termelői és a szakmaközi szervezetek hatásköreit annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők alkupozíciója egyensúlyban legyen az élelmiszer-ellátási láncban részt vevő kiskereskedők tárgyalási pozíciójával; úgy véli, hogy az e szervezetek létrehozására és működésére irányuló uniós társfinanszírozást növelni kell; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a Bizottságot, hogy válság esetén segítse elő a kollektív piacirányítási eszközök alkalmazását, olyan eszközöket felhasználva, amelyek nem igényelnek közpénzeket, például az élelmiszerlánc szereplői közötti megállapodások révén történő termékkivonást; rámutat, hogy ilyen jellegű intézkedést maguk a szakmaközi szervezetek alkalmazhatnak; |
| --- | --- |

75.

| 76. | úgy véli, hogy az európai termelőket tisztességtelen versenyhelyzetbe hozza az olyan harmadik országokból származó termékeknek az európai piacra való bekerülése, amelyek nem felelnek meg az uniós szociális, egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak; következésképpen azt kéri, hogy az érzékeny helyzetben levő ágazatokat védjék, és hogy a mezőgazdasági termékek tekintetében a jövőbeli és a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalások során alkalmazzák rendszeres jelleggel a kölcsönösség és a megfelelőség elvét; felszólítja a Bizottságot, hogy a brexitről szóló tárgyalásokba is építse be ezt a szempontot; |
| --- | --- |

76.

| 77. | hangsúlyozza, hogy az EU belső piacához való hozzáférést az egészségügyi, növény-egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés feltételéhez kell kötni; kéri a Bizottságot, hogy a tisztességes verseny biztosítása érdekében mozdítsa elő a környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági előírások terén a harmadik országok és az Európai Unió közötti intézkedések és ellenőrzések egyenértékűségét; megjegyzi, hogy a legszigorúbb környezetvédelmi és állatjóléti szabványok magasabb költségeket jelenthetnek, és ezért az előírások lazítása versenyellenes magatartást eredményezhet; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági termelőket érintő éghajlati katasztrófák hatással vannak a piacra és gyengítik a mezőgazdasági termelők élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozícióját; emlékeztet arra, hogy a többek között a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó uniós dömpingellenes szabályok (10) szerint a környezeti dömping tisztességtelen versenyhez vezet; kéri, hogy vegyék figyelembe a fenntartható és környezetbarát társadalmat követelő európai polgárok érdekeit; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piac működését és a társadalom egészének javát szem előtt tartva a fenntarthatósági kezdeményezésekkel összefüggésben a horizontális és vertikális együttműködés megkönnyítése érdekében biztosítson mentességet a versenyszabályok alól; |
| --- | --- |

78.

| 79. | hangsúlyozza, hogy a „méltányos ár” nem tekinthető a lehető legalacsonyabb árnak a fogyasztó számára, hanem ehelyett észszerűnek kell lennie, és tisztességes javadalmazást kell lehetővé tennie az élelmiszer-ellátási lánc minden szereplője részére; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat nem pusztán az alacsony árak érdeklik, hanem azon túlmenően többek között az állatjólét, a környezeti fenntarthatóság, a vidékfejlesztés, valamint az antibiotikumok használatának csökkentésére és az antimikrobiális rezisztencia felszámolására irányuló kezdeményezések; |
| --- | --- |

79.

| 80. | üdvözli, hogy a salátarendelet (11) olyan eljárást hoz létre, amelynek keretében a mezőgazdasági termelők egy csoportja nem kötelező erejű véleményt kérhet a Bizottságtól arról, hogy a kollektív fellépés összeegyeztethető-e a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (egységes közös piacszervezés rendelet) 209. cikkében említett versenyszabályoktól való általános eltéréssel; felszólítja a Bizottságot arra, hogy a mezőgazdasági piacokkal foglalkozó munkacsoport ajánlására tekintettel tegye egyértelművé az általános mezőgazdasági eltérés hatályát és annak a 149. és 152. cikkben foglalt eltérésekkel való átfedését, és így pontosabban határozza meg a kivételeket, annak érdekében, hogy az EUMSZ 101. cikk alkalmazásának minden szükséges felfüggesztését alkalmazhatóvá és megvalósíthatóvá tegye; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági ágazatban a csekély összegű támogatások egyéni felső határát 2013-ban a kétszeresére emelték (7 500 EUR-ról 15 000 EUR-ra) annak érdekében, hogy segítsenek megbirkózni az éghajlati, egészségügyi és gazdasági válsággal; rámutat arra, hogy ugyanakkor a nemzeti „de minimis” felső határt csak kismértékben igazították ki (a nemzeti mezőgazdasági termelés értékének 0,75 %-áról annak 1 %-ára), ami csökkentette az államok arra vonatkozó hatáskörét, hogy segítséget nyújtsanak a nehéz helyzetben lévő gazdaságoknak; következésképpen támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a mezőgazdasági „de minimis” szabályok keretében biztosítsanak nagyobb rugalmasságot a tagállamoknak és a régióknak; |
| --- | --- |

81.

| 82. | üdvözli a salátarendeletben bevezetett változtatásokat, amelyek arra irányulnak, hogy az egységes mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló rendelet 222. cikkében foglalt, a versenyjog területén alkalmazható ideiglenes eltérésekre vonatkozó rendelkezések alkalmazását elősegítsék; felhívja mindazonáltal a Bizottságot, hogy tisztázza az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 219. és 222. cikkének a piaci zavarok és a súlyos piaci egyensúlyhiány esetén teendő lépések tekintetében történő alkalmazását, mivel a jelenleg mindkét cikket övező jogbizonytalanság azt jelenti, hogy senki sem alkalmazza őket attól való félelmében, hogy nem tud a tagállamok versenyhatóságai által megállapított szabályoknak megfelelni; |
| --- | --- |

82.

| 83. | emlékeztet arra, hogy jelentős horizontális és vertikális szerkezetátalakításra került sor, amely a már koncentrált vetőmag-, agrokémiai, műtrágya-, állatgenetikai és mezőgazdasági gépipari ágazatokban, valamint a feldolgozás és a kiskereskedelem terén további konszolidációt eredményezett; felhívja a Bizottságot, hogy ebben az összefüggésben, valamint azt követően, hogy a Bayer csoport felvásárolta a Monsanto vállalatot – amelyek így együttesen a globális növényvédőszer-piac mintegy 24 %-át és a globális vetőmagpiac 29 %-át uralják –, biztosítsa, hogy az uniós mezőgazdasági termelők, a polgárok és a környezet érdekei védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

83.

| 84. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok nemzeti és – adott esetben – regionális versenyhatóságainak és a tagállamok nemzeti parlamentjeinek. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  HL L 187., 2014.6.26., 1. o.

(2)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(3)  HL C 93., 2017.3.24., 71. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0187.

(5)  HL C 252., 2018.7.18., 78. o.

(6)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(7)  ‘Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy [Az adatvédelem és a versenyképesség az óriás méretű adathalmazok korában: Az adatvédelem, a versenyjog és a fogyasztóvédelem közötti kölcsönhatás a digitális gazdaságban], az európai adatvédelmi biztos előzetes véleménye (2014. március). https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/14-03-26_competitition_law_big_data_en.pdf

(8)  COM(2018)0147, COM(2018)0148 és C(2018)1650.

(9)  Common Ownership by Institutional Investors and its Impact on Competition [Az intézményi befektetők közös tulajdonjoga és ennek hatása a versenyre], OECD, 2017. december 5–6.

(10)  COM(2013)0192.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2393 rendelete (2017. december 13.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 15. o.).

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2019. január 15., kedd

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/199

---

P8_TA(2019)0004

EU–Kirgizisztán átfogó megállapodás

Az Európai Parlament 2019. január 15-i ajánlása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, az EU és a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodásról (2018/2118(INI))

(2020/C 411/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács (EU) 2017/... számú, 2017. október 9-i határozatára az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodás uniós hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról (11436/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács (EU) 2017/... számú, 2017. október 9-i határozatára az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodás uniós hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalásoknak az Európai Unió nevében történő megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról (11436/1/17 REV 1),

| — | tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2017. október 9-én elfogadott, az Európai Bizottságnak az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodás tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalásoknak a tagállamok nevében történő megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról szóló határozatára (11438/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2017. október 9-én elfogadott, az Európai Bizottságnak az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti átfogó megállapodás tagállami hatáskörbe tartozó rendelkezéseire irányuló tárgyalásoknak a tagállamok nevében történő megkezdésére és lefolytatására való felhatalmazásáról szóló határozatára (11438/1/17 REV 1),

| — | tekintettel arra, hogy az új átfogó megállapodás javasolt jogalapja az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 37. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 91. cikke, 100. cikkének (2) bekezdése, valamint 207. és 209. cikke, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az új átfogó megállapodás javasolt jogalapja az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 37. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 91. cikke, 100. cikkének (2) bekezdése, valamint 207. és 209. cikke,

| — | tekintettel az EU és a Kirgiz Köztársaság között 1999-ben hatályba lépett, meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Kirgiz Köztársaság között 1999-ben hatályba lépett, meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM),

| — | tekintettel a Közép-Ázsiára vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásának állapotáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalására és az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának (1) végrehajtásáról és felülvizsgálatáról szóló, 2016. április 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-Ázsiára vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásának állapotáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalására és az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának (1) végrehajtásáról és felülvizsgálatáról szóló, 2016. április 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Kirgizisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, ideértve a 2015. január 15-i (3), a 2010. július 8-i (4) és a 2010. május 6-i állásfoglalását (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kirgizisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, ideértve a 2015. január 15-i (3), a 2010. július 8-i (4) és a 2010. május 6-i állásfoglalását (5),

| — | tekintettel a főképviselő/alelnök a Kirgiz Köztársaság 2017. október 16-i elnökválasztásával kapcsolatos nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő/alelnök a Kirgiz Köztársaság 2017. október 16-i elnökválasztásával kapcsolatos nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a nemzetközi választási megfigyelő misszió (IEOM), az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ / ODIHR) elnökválasztással kapcsolatos következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a nemzetközi választási megfigyelő misszió (IEOM), az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ / ODIHR) elnökválasztással kapcsolatos következtetéseire,

| — | tekintettel a 13. EU–Kirgizisztán Parlamenti Együttműködési Bizottság által 2018. május 3-án elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 13. EU–Kirgizisztán Parlamenti Együttműködési Bizottság által 2018. május 3-án elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016. február 2-i, azzal kapcsolatos határozatára, hogy GSP+ státuszt adjon a Kirgiz Köztársaságnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016. február 2-i, azzal kapcsolatos határozatára, hogy GSP+ státuszt adjon a Kirgiz Köztársaságnak,

| — | tekintettel 2013. október 22-i álláspontjára a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. október 22-i álláspontjára a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0450/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0450/2018),

| A. | mivel 2017 decemberében az EU és Kirgizisztán tárgyalásokat kezdtek egy átfogó megállapodásra vonatkozóan, amely a jelenlegi EU-Kirgizisztán PEM helyébe lép, azzal a céllal, hogy fokozzák és elmélyítsék az együttműködést a közös érdeklődésre számot tartó területeken, a demokrácia, a jogállamiság és a jó kormányzás közös értékei alapján, egy új jogi kereten belül; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017 decemberében az EU és Kirgizisztán tárgyalásokat kezdtek egy átfogó megállapodásra vonatkozóan, amely a jelenlegi EU-Kirgizisztán PEM helyébe lép, azzal a céllal, hogy fokozzák és elmélyítsék az együttműködést a közös érdeklődésre számot tartó területeken, a demokrácia, a jogállamiság és a jó kormányzás közös értékei alapján, egy új jogi kereten belül;

| B. | mivel az átfogó megállapodás hatálybalépéséhez a Parlament hozzájárulása szükséges; |
| --- | --- |

B.

mivel az átfogó megállapodás hatálybalépéséhez a Parlament hozzájárulása szükséges;

| 1. | a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé: |
| --- | --- |

1.

Általános elvek

| a) | tárgyalásokat követően meg kell kötni egy ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott megállapodást az EU és Kirgizisztán között, amely az 1999-es PEM helyébe lép, és amely az erős és tartós kapcsolatok, valamint mindkét fél stabil, biztonságos és fenntartható fejlődésének alapját képezi; |
| --- | --- |

a)

tárgyalásokat követően meg kell kötni egy ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott megállapodást az EU és Kirgizisztán között, amely az 1999-es PEM helyébe lép, és amely az erős és tartós kapcsolatok, valamint mindkét fél stabil, biztonságos és fenntartható fejlődésének alapját képezi;

| b) | az átfogó megállapodás keretében azonosítani kell rövid és hosszú távú stratégiai perspektívákat, valamint egy sor jól meghatározott és strukturált célt kell kitűzni a Kirgizisztánnal folytatott együttműködés vonatkozásában; további erőfeszítéseket kell tenni és mélyíteni kell a kapcsolatot annak érdekében, hogy az EU láthatóbbá és hatékonyabbá váljon az országban és a régióban; |
| --- | --- |

b)

az átfogó megállapodás keretében azonosítani kell rövid és hosszú távú stratégiai perspektívákat, valamint egy sor jól meghatározott és strukturált célt kell kitűzni a Kirgizisztánnal folytatott együttműködés vonatkozásában; további erőfeszítéseket kell tenni és mélyíteni kell a kapcsolatot annak érdekében, hogy az EU láthatóbbá és hatékonyabbá váljon az országban és a régióban;

| c) | erősíteni kell a piacgazdaságot a két fél állampolgárai számára biztosított kézzelfogható társadalmi és gazdasági előnyök megvalósítása révén; fenn kell tartani a versenyszabályokat és a jogbiztonságot, többek között független és átlátható intézmények megerősítés révén; |
| --- | --- |

c)

erősíteni kell a piacgazdaságot a két fél állampolgárai számára biztosított kézzelfogható társadalmi és gazdasági előnyök megvalósítása révén; fenn kell tartani a versenyszabályokat és a jogbiztonságot, többek között független és átlátható intézmények megerősítés révén;

| d) | biztosítani kell mindkét fél szilárd elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartsák és előmozdítsák a demokratikus elveket, az emberi jogokat és a jogállamiságot, a Kirgiz Köztársaságnak adott GSP+ státusz megszerzéséhez szükséges követelmények teljes mértékű figyelembevétele mellett, beleértve a kapcsolódó nemzetközi egyezmények ratifikálását és az ezen egyezmények által létrehozott kapcsolódó felügyelő szervek következtetéseinek és ajánlásainak hatékony alkalmazását is; rendszeres és eredményorientált párbeszédet kell folytatni a mindkét fél számára fontos emberi jogi kérdésekről a hatóságok és a civil szervezetek bevonásával, az intézményi keret és a közpolitikák megerősítése céljából; hangsúlyozni kell Kirgizisztánnak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2016–2018 közötti tagsága során betöltött konstruktív szerepét, és ösztönözni kell az ország további nemzetközi szerepvállalását; |
| --- | --- |

d)

biztosítani kell mindkét fél szilárd elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy tiszteletben tartsák és előmozdítsák a demokratikus elveket, az emberi jogokat és a jogállamiságot, a Kirgiz Köztársaságnak adott GSP+ státusz megszerzéséhez szükséges követelmények teljes mértékű figyelembevétele mellett, beleértve a kapcsolódó nemzetközi egyezmények ratifikálását és az ezen egyezmények által létrehozott kapcsolódó felügyelő szervek következtetéseinek és ajánlásainak hatékony alkalmazását is; rendszeres és eredményorientált párbeszédet kell folytatni a mindkét fél számára fontos emberi jogi kérdésekről a hatóságok és a civil szervezetek bevonásával, az intézményi keret és a közpolitikák megerősítése céljából; hangsúlyozni kell Kirgizisztánnak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2016–2018 közötti tagsága során betöltött konstruktív szerepét, és ösztönözni kell az ország további nemzetközi szerepvállalását;

| e) | elő kell mozdítani a multilateralizmus és a nemzetközi együttműködés erősítését, és közös megközelítéseket kell kidolgozni a kirgiz partnerekkel való együttműködéshez a nemzetközi biztonság előmozdítása, valamint az olyan globális kihívások hatékony kezelése érdekében, mint a terrorizmus, az éghajlatváltozás, a migráció és a szervezett bűnözés, és elő kell mozdítani a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a 2018–2040 időszakra vonatkozó új nemzeti fejlesztési stratégia végrehajtását; valamint – általánosabb értelemben – elő kell mozdítani Közép-Ázsia stabilitását és növekedését; |
| --- | --- |

e)

elő kell mozdítani a multilateralizmus és a nemzetközi együttműködés erősítését, és közös megközelítéseket kell kidolgozni a kirgiz partnerekkel való együttműködéshez a nemzetközi biztonság előmozdítása, valamint az olyan globális kihívások hatékony kezelése érdekében, mint a terrorizmus, az éghajlatváltozás, a migráció és a szervezett bűnözés, és elő kell mozdítani a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a 2018–2040 időszakra vonatkozó új nemzeti fejlesztési stratégia végrehajtását; valamint – általánosabb értelemben – elő kell mozdítani Közép-Ázsia stabilitását és növekedését;

Politikai párbeszéd és nemzetközi
  együttműködés

| f) | erősíteni kell a politikai párbeszédet és az ágazati együttműködést; érdemi, rendszeres párbeszédet kell biztosítani valamennyi jelentőséggel bíró kérdésben, a meglévő formátumok alapján; |
| --- | --- |

f)

erősíteni kell a politikai párbeszédet és az ágazati együttműködést; érdemi, rendszeres párbeszédet kell biztosítani valamennyi jelentőséggel bíró kérdésben, a meglévő formátumok alapján;

| g) | fokozni kell az együttműködést a válságkezelés, a konfliktusmegelőzés, a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a kiberbűnözés elleni fellépés, az erőszakos radikalizálódás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzése, valamint az integrált határigazgatás terén, teljes mértékben tiszteletben tartva az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelmét és összhangban a Büntető Törvénykönyv módosításaival; biztosítani kell továbbá, hogy a szélsőséges tevékenység elleni fellépésről szóló, 2005. évi 150. nemzeti jogszabály teljes mértékben összhangban álljon a nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

g)

fokozni kell az együttműködést a válságkezelés, a konfliktusmegelőzés, a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a kiberbűnözés elleni fellépés, az erőszakos radikalizálódás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzése, valamint az integrált határigazgatás terén, teljes mértékben tiszteletben tartva az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelmét és összhangban a Büntető Törvénykönyv módosításaival; biztosítani kell továbbá, hogy a szélsőséges tevékenység elleni fellépésről szóló, 2005. évi 150. nemzeti jogszabály teljes mértékben összhangban álljon a nemzetközi normákkal;

| h) | javítani kell a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokra vonatkozó rendelkezéseket oly módon, hogy azok javítsák a befektetési környezetet, előmozdítsák a kirgiz gazdaság diverzifikációját, kedvezzenek a kölcsönös előnyök megjelenésének, és megerősítsék a jogbiztonságot és a szabályozás átláthatóságát; támogatni kell a felelősségteljes kormányzást, a jól működő igazságszolgáltatást és a bürokrácia csökkentését, és minden lehetséges intézkedéssel elő kell mozdítani a fenntartható gazdasági fejlődést a többoldalú, szabályokon alapuló kereskedelmi rendszer megszilárdítása és fejlesztése érdekében; hozzá kell járulni a kis- és középvállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatásához; tovább kell mélyíteni az EU-kirgiz gazdasági kapcsolatokat a GSP+ státusz kapcsán, valamint fel kell szólítani Kirgizisztánt az e státuszból eredő nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítésére, az ország gazdasági fejlődésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

h)

javítani kell a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokra vonatkozó rendelkezéseket oly módon, hogy azok javítsák a befektetési környezetet, előmozdítsák a kirgiz gazdaság diverzifikációját, kedvezzenek a kölcsönös előnyök megjelenésének, és megerősítsék a jogbiztonságot és a szabályozás átláthatóságát; támogatni kell a felelősségteljes kormányzást, a jól működő igazságszolgáltatást és a bürokrácia csökkentését, és minden lehetséges intézkedéssel elő kell mozdítani a fenntartható gazdasági fejlődést a többoldalú, szabályokon alapuló kereskedelmi rendszer megszilárdítása és fejlesztése érdekében; hozzá kell járulni a kis- és középvállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatásához; tovább kell mélyíteni az EU-kirgiz gazdasági kapcsolatokat a GSP+ státusz kapcsán, valamint fel kell szólítani Kirgizisztánt az e státuszból eredő nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítésére, az ország gazdasági fejlődésének előmozdítása érdekében;

| i) | fokozni kell a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelem terén folytatott együttműködést; külön szakaszokat kell beilleszteni, amelyek egyértelmű és határozott, a korrupció valamennyi formája elleni küzdelemre és nemzetközi standardok és többoldalú korrupcióellenes egyezmények végrehajtására irányuló kötelezettségvállalásokat és intézkedéseket fogalmaznak meg; felelősségteljes adóügyi kormányzásról szóló rendelkezéseket és átláthatósági standardokat kell beilleszteni, amelyek megerősítik a felek arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy végrehajtják az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi standardokat; |
| --- | --- |

i)

fokozni kell a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelem terén folytatott együttműködést; külön szakaszokat kell beilleszteni, amelyek egyértelmű és határozott, a korrupció valamennyi formája elleni küzdelemre és nemzetközi standardok és többoldalú korrupcióellenes egyezmények végrehajtására irányuló kötelezettségvállalásokat és intézkedéseket fogalmaznak meg; felelősségteljes adóügyi kormányzásról szóló rendelkezéseket és átláthatósági standardokat kell beilleszteni, amelyek megerősítik a felek arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy végrehajtják az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi standardokat;

| j) | hozzá kell járulni, hogy a külföldi befektetésekre, a vámhatóságokra, valamint a nemzetközi piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó megfelelő reformok révén erősödjön Kirgizisztán tagsága a Kereskedelmi Világszervezetben; |
| --- | --- |

j)

hozzá kell járulni, hogy a külföldi befektetésekre, a vámhatóságokra, valamint a nemzetközi piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó megfelelő reformok révén erősödjön Kirgizisztán tagsága a Kereskedelmi Világszervezetben;

| k) | fokozni kell az EU és Kirgizisztán közötti koordinációt a nemzetközi fórumokon kialakított álláspontjaik kapcsán; |
| --- | --- |

k)

fokozni kell az EU és Kirgizisztán közötti koordinációt a nemzetközi fórumokon kialakított álláspontjaik kapcsán;

| l) | erősíteni kell Kirgizisztán és az Európai Parlament közötti interparlamentáris párbeszédet; |
| --- | --- |

l)

erősíteni kell Kirgizisztán és az Európai Parlament közötti interparlamentáris párbeszédet;

| m) | biztosítani kell, hogy a megállapodás nagy hangsúlyt fektessen az éghajlatváltozásra, a vízgazdálkodásra, valamint a természeti katasztrófák – többek között a földrengések – magas kockázata miatt a kockázatmegelőzésre és katasztrófakészültségre; támogatást kell nyújtani Kirgizisztánnak a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés megvalósítása terén tett komoly erőfeszítéseihez; |
| --- | --- |

m)

biztosítani kell, hogy a megállapodás nagy hangsúlyt fektessen az éghajlatváltozásra, a vízgazdálkodásra, valamint a természeti katasztrófák – többek között a földrengések – magas kockázata miatt a kockázatmegelőzésre és katasztrófakészültségre; támogatást kell nyújtani Kirgizisztánnak a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés megvalósítása terén tett komoly erőfeszítéseihez;

Intézményi rendelkezések

| n) | biztosítani kell a tárgyalási irányelvek titoktartási szabályokkal összhangban történő átadását az Európai Parlamentnek, lehetővé kell tenni a tárgyalási folyamat Parlament általi megfelelő ellenőrzését, valamint következetesen teljesíteni kell az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdéséből származó intézményközi kötelezettségeket, amelyek értelmében haladéktalanul és teljes mértékben tájékoztatni kell a Parlamentet az eljárás minden szakaszában; |
| --- | --- |

n)

biztosítani kell a tárgyalási irányelvek titoktartási szabályokkal összhangban történő átadását az Európai Parlamentnek, lehetővé kell tenni a tárgyalási folyamat Parlament általi megfelelő ellenőrzését, valamint következetesen teljesíteni kell az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdéséből származó intézményközi kötelezettségeket, amelyek értelmében haladéktalanul és teljes mértékben tájékoztatni kell a Parlamentet az eljárás minden szakaszában;

| o) | meg kell osztani a tárgyalásokkal kapcsolatos valamennyi dokumentumot, például a jegyzőkönyveket és a tárgyalt szövegtervezeteket, valamint rendszeresen tájékoztatni kell a Parlamentet; |
| --- | --- |

o)

meg kell osztani a tárgyalásokkal kapcsolatos valamennyi dokumentumot, például a jegyzőkönyveket és a tárgyalt szövegtervezeteket, valamint rendszeresen tájékoztatni kell a Parlamentet;

| p) | minden szinten tiszteletben kell tartani azt a régóta fennálló gyakorlatot, miszerint nem kerül sor az új megállapodás ideiglenes alkalmazására, amíg a Parlament hozzájárulását nem adja; |
| --- | --- |

p)

minden szinten tiszteletben kell tartani azt a régóta fennálló gyakorlatot, miszerint nem kerül sor az új megállapodás ideiglenes alkalmazására, amíg a Parlament hozzájárulását nem adja;

| q) | meg kell erősíteni és ki kell terjeszteni a meglévő együttműködést, melyet a jelenlegi PEM rögzít, amely már létrehozta a következő együttműködési és párbeszédet támogató szerveket:






  — | az Együttműködési Tanácsot miniszteri szinten; |
| --- | --- | --- |

q)

meg kell erősíteni és ki kell terjeszteni a meglévő együttműködést, melyet a jelenlegi PEM rögzít, amely már létrehozta a következő együttműködési és párbeszédet támogató szerveket:

—

az Együttműködési Tanácsot miniszteri szinten;

| — | az Együttműködési Bizottságot a magas rangú tisztviselők szintjén, valamint a Kereskedelmi és Beruházási Albizottságot és a Fejlesztési Együttműködési Albizottságot; |
| --- | --- |

—

az Együttműködési Bizottságot a magas rangú tisztviselők szintjén, valamint a Kereskedelmi és Beruházási Albizottságot és a Fejlesztési Együttműködési Albizottságot;

| — | a Parlamenti Együttműködési Bizottságot (PCC); |
| --- | --- |

—

a Parlamenti Együttműködési Bizottságot (PCC);

| r) | meg kell erősíteni a parlamentközi ellenőrzést egy, az új megállapodásban kidolgozandó, felhatalmazással rendelkező Parlamenti Együttműködési Bizottságon belül, különösen a demokrácia, a jogállamiság és a korrupció elleni harc területén; |
| --- | --- |

r)

meg kell erősíteni a parlamentközi ellenőrzést egy, az új megállapodásban kidolgozandó, felhatalmazással rendelkező Parlamenti Együttműködési Bizottságon belül, különösen a demokrácia, a jogállamiság és a korrupció elleni harc területén;

| s) | biztosítani kell a civil társadalom bevonását a tárgyalások során, valamint a megállapodás végrehajtási szakaszában; |
| --- | --- |

s)

biztosítani kell a civil társadalom bevonását a tárgyalások során, valamint a megállapodás végrehajtási szakaszában;

| t) | biztosítani kell az együttműködés potenciális felfüggesztésére vonatkozó feltételek beillesztését arra az esetre, ha bármely fél megsérti a lényeges elemeket, ideértve a Parlament konzultációs szerepét is ilyen esetekben; |
| --- | --- |

t)

biztosítani kell az együttműködés potenciális felfüggesztésére vonatkozó feltételek beillesztését arra az esetre, ha bármely fél megsérti a lényeges elemeket, ideértve a Parlament konzultációs szerepét is ilyen esetekben;

| u) | mind uniós, mind tagállami szinten megfelelő erőforrásokat kell elkülöníteni az átfogó megállapodás végrehajtására, a tárgyalások során kitűzött valamennyi ambiciózus cél elérésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

u)

mind uniós, mind tagállami szinten megfelelő erőforrásokat kell elkülöníteni az átfogó megállapodás végrehajtására, a tárgyalások során kitűzött valamennyi ambiciózus cél elérésének biztosítása érdekében;

Közös aggályok és érdekek a
  megállapodásban
  érintett együttműködési területekre vonatkozóan

| v) | figyelembe kell venni azt a szerepet, melyet Kirgizisztán születőben lévő demokratikus országként játszik egy olyan régióban, ahol kevés ilyen ország van, mely szerep szükségessé teszi az EU hosszú távú politikai, diplomáciai, pénzügyi és műszaki támogatását; |
| --- | --- |

v)

figyelembe kell venni azt a szerepet, melyet Kirgizisztán születőben lévő demokratikus országként játszik egy olyan régióban, ahol kevés ilyen ország van, mely szerep szükségessé teszi az EU hosszú távú politikai, diplomáciai, pénzügyi és műszaki támogatását;

| w) | folytatni kell azokat az erőfeszítéseket, melyek egy valódi többpártrendszerrel, az alkotmányos fékek és ellensúlyok rendszerével rendelkező, működő parlamenti demokrácia konszolidációjára, valamint a végrehajtó hatalmi ág parlamenti felügyeletének biztosítására irányulnak, az Európai Unió által a demokrácia előmozdítására nyújtott támogatások egyik első célországaként; közvetíteni kell Kirgizisztán felé a 2016-os alkotmánymódosításokkal, különösen a miniszterelnöki hatáskörök jelentős megerősítésével, a nemzeti bíróságok ítéleteinek nemzetközi emberi jogi szerződésekkel szembeni felsőbbrendűségével, valamint a Legfelsőbb Bíróság alkotmányjogi kamarája függetlenségének elvesztésével kapcsolatos aggályokat; ösztönözni kell a nem kormányzati szervezetek bevonását a nemzeti jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásába és felülvizsgálatába, különösen a civil társadalmi szervezetek működését közvetlenül befolyásoló eszközök és mechanizmusok vonatkozásában; |
| --- | --- |

w)

folytatni kell azokat az erőfeszítéseket, melyek egy valódi többpártrendszerrel, az alkotmányos fékek és ellensúlyok rendszerével rendelkező, működő parlamenti demokrácia konszolidációjára, valamint a végrehajtó hatalmi ág parlamenti felügyeletének biztosítására irányulnak, az Európai Unió által a demokrácia előmozdítására nyújtott támogatások egyik első célországaként; közvetíteni kell Kirgizisztán felé a 2016-os alkotmánymódosításokkal, különösen a miniszterelnöki hatáskörök jelentős megerősítésével, a nemzeti bíróságok ítéleteinek nemzetközi emberi jogi szerződésekkel szembeni felsőbbrendűségével, valamint a Legfelsőbb Bíróság alkotmányjogi kamarája függetlenségének elvesztésével kapcsolatos aggályokat; ösztönözni kell a nem kormányzati szervezetek bevonását a nemzeti jogszabályok és szakpolitikák kidolgozásába és felülvizsgálatába, különösen a civil társadalmi szervezetek működését közvetlenül befolyásoló eszközök és mechanizmusok vonatkozásában;

| x) | meg kell erősíteni a demokrácia és az emberi jogok értékének előmozdítására irányuló szisztematikus munka jelentőségét, ideértve a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét is; |
| --- | --- |

x)

meg kell erősíteni a demokrácia és az emberi jogok értékének előmozdítására irányuló szisztematikus munka jelentőségét, ideértve a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét is;

| y) | ösztönözni kell az újságírók és a független média számára kedvező környezet kialakítását; biztosítani kell, hogy Kirgizisztán lehetővé tegye a kitiltott külföldi emberi jogi aktivisták és újságírók beutazását az országba, és hogy ezek a személyek akadályoztatás nélkül folytathassák munkájukat; |
| --- | --- |

y)

ösztönözni kell az újságírók és a független média számára kedvező környezet kialakítását; biztosítani kell, hogy Kirgizisztán lehetővé tegye a kitiltott külföldi emberi jogi aktivisták és újságírók beutazását az országba, és hogy ezek a személyek akadályoztatás nélkül folytathassák munkájukat;

| z) | el kell ismerni a parlamenti- és elnökválasztás békés lebonyolításával és fokozott átláthatóságával kapcsolatban elért fejlődést, továbbá sürgetni kell a nemzetközi választási megfigyelő missziók által tett ajánlások folyamatos végrehajtását; |
| --- | --- |

z)

el kell ismerni a parlamenti- és elnökválasztás békés lebonyolításával és fokozott átláthatóságával kapcsolatban elért fejlődést, továbbá sürgetni kell a nemzetközi választási megfigyelő missziók által tett ajánlások folyamatos végrehajtását;

| aa) | ösztönözni kell Kirgizisztánt arra, hogy fordítson meg minden negatív önkényuralmi tendenciát, mint például az igazságszolgáltatás politikai eszközként történő használatát, a tisztességtelen bírósági büntetéseket, a tisztességtelen és nem átlátható tárgyalásokat, a média szabadságának korlátozását, a bűnüldöző hatóságok alkalmazottainak büntetlenségét és a fogva tartottakkal szembeni állítólagos rossz bánásmódot és kínzást, a kiadatást olyan országok felé, ahol az érintettekkel szemben fennáll a kínzás és a rossz bánásmód kockázata, valamint a kisebbségekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést és a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó korlátozásokat, továbbá ösztönözni kell Kirgizisztánt arra, hogy alaposan vizsgáljon ki minden olyan feltételezést, amely bizonyítékok meghamisítására, zsarolásra, kínzásra és egyéb rossz bánásmódra vonatkozik; aggályokat kell megfogalmazni azzal kapcsolatban, hogy politikai vezetőket, valamint lehetséges elnökjelölteket börtönöztek be állítólagos korrupciós vádak alapján; |
| --- | --- |

aa)

ösztönözni kell Kirgizisztánt arra, hogy fordítson meg minden negatív önkényuralmi tendenciát, mint például az igazságszolgáltatás politikai eszközként történő használatát, a tisztességtelen bírósági büntetéseket, a tisztességtelen és nem átlátható tárgyalásokat, a média szabadságának korlátozását, a bűnüldöző hatóságok alkalmazottainak büntetlenségét és a fogva tartottakkal szembeni állítólagos rossz bánásmódot és kínzást, a kiadatást olyan országok felé, ahol az érintettekkel szemben fennáll a kínzás és a rossz bánásmód kockázata, valamint a kisebbségekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést és a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó korlátozásokat, továbbá ösztönözni kell Kirgizisztánt arra, hogy alaposan vizsgáljon ki minden olyan feltételezést, amely bizonyítékok meghamisítására, zsarolásra, kínzásra és egyéb rossz bánásmódra vonatkozik; aggályokat kell megfogalmazni azzal kapcsolatban, hogy politikai vezetőket, valamint lehetséges elnökjelölteket börtönöztek be állítólagos korrupciós vádak alapján;

| ab) | ezzel összefüggésben elégedetlenséget kell kifejezésre juttatni a 2010-ben történt nemzetiségek közötti erőszakot dokumentáló emberi jogi aktivista, Azimjon Askarov részére kiszabott életfogytig tartó börtönbüntetés fenntartása kapcsán, követelni kell azonnali szabadon bocsátását, büntetésének eltörlését, törvény előtti rehabilitációját és személyes kártalanítását; |
| --- | --- |

ab)

ezzel összefüggésben elégedetlenséget kell kifejezésre juttatni a 2010-ben történt nemzetiségek közötti erőszakot dokumentáló emberi jogi aktivista, Azimjon Askarov részére kiszabott életfogytig tartó börtönbüntetés fenntartása kapcsán, követelni kell azonnali szabadon bocsátását, büntetésének eltörlését, törvény előtti rehabilitációját és személyes kártalanítását;

| ac) | emlékeztetni kell, hogy a korrupció aláássa az emberi jogokat, az egyenlőséget, a kereskedelmet és a tisztességes versenyt, valamint elriasztja a külföldi befektetéseket, ezáltal akadályozva a gazdasági növekedést, egyszersmind csökkentve a polgárok állami intézmények iránti bizalmát; |
| --- | --- |

ac)

emlékeztetni kell, hogy a korrupció aláássa az emberi jogokat, az egyenlőséget, a kereskedelmet és a tisztességes versenyt, valamint elriasztja a külföldi befektetéseket, ezáltal akadályozva a gazdasági növekedést, egyszersmind csökkentve a polgárok állami intézmények iránti bizalmát;

| ad) | ösztönözni kell a társadalmi fejlődés, a felelősségteljes kormányzás, a demokrácia és az etnikumok és vallások közötti jó kapcsolatok, a képzés és oktatás melletti erős elkötelezettséget, többek között a stabilitás és biztonság alapjainak megerősítésére szolgáló eszközökként; továbbra is támogatni kell a béketeremtő és biztonsági intézkedéseket, valamint fokozni kell a kisebbségek teljes körű integrációjára irányuló erőfeszítéseket a 2010-es kirgizisztáni etnikai összecsapásokat követően, a jövőbeli konfliktusok megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

ad)

ösztönözni kell a társadalmi fejlődés, a felelősségteljes kormányzás, a demokrácia és az etnikumok és vallások közötti jó kapcsolatok, a képzés és oktatás melletti erős elkötelezettséget, többek között a stabilitás és biztonság alapjainak megerősítésére szolgáló eszközökként; továbbra is támogatni kell a béketeremtő és biztonsági intézkedéseket, valamint fokozni kell a kisebbségek teljes körű integrációjára irányuló erőfeszítéseket a 2010-es kirgizisztáni etnikai összecsapásokat követően, a jövőbeli konfliktusok megelőzése érdekében;

| ae) | elő kell segíteni az ILO 202. számú ajánlásában említettekhez hasonló társadalmi-gazdasági problémák és akadályok leküzdését; ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a fiatalokra az egyetemi, ifjúsági és kulturális csereprogramok előmozdítása révén; különös figyelmet kell fordítani a regionális fejlesztésre, külön hangsúlyt fektetve az északi és déli országrészek közötti egyenlőtlenségekre; |
| --- | --- |

ae)

elő kell segíteni az ILO 202. számú ajánlásában említettekhez hasonló társadalmi-gazdasági problémák és akadályok leküzdését; ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a fiatalokra az egyetemi, ifjúsági és kulturális csereprogramok előmozdítása révén; különös figyelmet kell fordítani a regionális fejlesztésre, külön hangsúlyt fektetve az északi és déli országrészek közötti egyenlőtlenségekre;

| af) | támogatni kell és elő kell mozdítani a további regionális együttműködést Közép-Ázsiában, amely a világ egyik legkevésbé integrált régiójának számít, a jelenlegi pozitív fejleményeket kiaknázva, többek között egész Közép-Ázsia stabilitásának és fejlődésének előmozdítása céljából; el kell ismerni az ország részvételét az ilyen irányú európai uniós programokban és az EU–Közép-Ázsia stratégia végrehajtásában az energiaügyi, a vízgazdálkodási és a környezetvédelmi kihívások területén, valamint az Európai Unióval folytatott rendszeres politikai és emberi jogi párbeszédekben; |
| --- | --- |

af)

támogatni kell és elő kell mozdítani a további regionális együttműködést Közép-Ázsiában, amely a világ egyik legkevésbé integrált régiójának számít, a jelenlegi pozitív fejleményeket kiaknázva, többek között egész Közép-Ázsia stabilitásának és fejlődésének előmozdítása céljából; el kell ismerni az ország részvételét az ilyen irányú európai uniós programokban és az EU–Közép-Ázsia stratégia végrehajtásában az energiaügyi, a vízgazdálkodási és a környezetvédelmi kihívások területén, valamint az Európai Unióval folytatott rendszeres politikai és emberi jogi párbeszédekben;

| ag) | biztosítani kell Kirgizisztánt arról, hogy az Eurázsiai Gazdasági Unióban (EAEU) vállalt tagsága nem befolyásolja az EU-val való kapcsolatainak megerősítését, ahogyan azt a közelmúltban ratifikált EU–Kazahsztán megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás is bizonyítja; |
| --- | --- |

ag)

biztosítani kell Kirgizisztánt arról, hogy az Eurázsiai Gazdasági Unióban (EAEU) vállalt tagsága nem befolyásolja az EU-val való kapcsolatainak megerősítését, ahogyan azt a közelmúltban ratifikált EU–Kazahsztán megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás is bizonyítja;

| ah) | figyelembe kell venni Kirgizisztán Kínával és Oroszországgal fenntartott kapcsolatainak alakulását; ösztönözni kell Kirgizisztánt arra, hogy diverzifikálja gazdaságát az említett két külső szereplővel szembeni jelentős politikai függésének csökkentése érdekében; figyelembe kell venni e kapcsolatok alakulását Kína „egy övezet, egy út” stratégiájának végrehajtásával összefüggésben; biztosítani kell, hogy jelentősen megerősítsék az orosz média által az országban terjesztett propaganda elleni fellépést; |
| --- | --- |

ah)

figyelembe kell venni Kirgizisztán Kínával és Oroszországgal fenntartott kapcsolatainak alakulását; ösztönözni kell Kirgizisztánt arra, hogy diverzifikálja gazdaságát az említett két külső szereplővel szembeni jelentős politikai függésének csökkentése érdekében; figyelembe kell venni e kapcsolatok alakulását Kína „egy övezet, egy út” stratégiájának végrehajtásával összefüggésben; biztosítani kell, hogy jelentősen megerősítsék az orosz média által az országban terjesztett propaganda elleni fellépést;

| ai) | hozzá kell járulni az utóbbi időszakban a régióban – többek között Kazahsztán és Kirgizisztán között – kialakult diplomáciai és gazdasági feszültségek további enyhítéséhez; |
| --- | --- |

ai)

hozzá kell járulni az utóbbi időszakban a régióban – többek között Kazahsztán és Kirgizisztán között – kialakult diplomáciai és gazdasági feszültségek további enyhítéséhez;

| aj) | támogatni kell az Üzbegisztánnal fennálló diplomáciai kapcsolatok folyamatos javítását, valamint a konstruktív párbeszédet a régió szűkös vízforrásainak kezelésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

aj)

támogatni kell az Üzbegisztánnal fennálló diplomáciai kapcsolatok folyamatos javítását, valamint a konstruktív párbeszédet a régió szűkös vízforrásainak kezelésével kapcsolatban;

| ak) | el kell ismerni Kirgizisztán biztonsági aggályait az afganisztáni romló biztonsági helyzet kapcsán, valamint a közép-ázsiai régióban megfigyelhető fokozódó radikalizálódásra való reagálással kapcsolatban; segítségnyújtást kell biztosítani a külföldről visszatérő iszlamista külföldi harcosokkal és családtagjaikkal kapcsolatban; erősíteni kell a regionális együttműködést a közép-ázsiai országokkal a dzsihádista mozgalmak és a transznacionális bűnözés elleni fellépés vonatkozásában jogi, intézményi és konkrét terrorizmusellenes határőrizeti intézkedések, valamint a fokozódó vallási radikalizálódás elleni megelőző intézkedések végrehajtása révén; |
| --- | --- |

ak)

el kell ismerni Kirgizisztán biztonsági aggályait az afganisztáni romló biztonsági helyzet kapcsán, valamint a közép-ázsiai régióban megfigyelhető fokozódó radikalizálódásra való reagálással kapcsolatban; segítségnyújtást kell biztosítani a külföldről visszatérő iszlamista külföldi harcosokkal és családtagjaikkal kapcsolatban; erősíteni kell a regionális együttműködést a közép-ázsiai országokkal a dzsihádista mozgalmak és a transznacionális bűnözés elleni fellépés vonatkozásában jogi, intézményi és konkrét terrorizmusellenes határőrizeti intézkedések, valamint a fokozódó vallási radikalizálódás elleni megelőző intézkedések végrehajtása révén;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a Kirgiz Köztársaság elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 168. E, 2013.6.14., 91. o.

(2)  HL C 58., 2018.2.15., 119. o.

(3)  HL C 300., 2016.2.18., 10. o.

(4)  HL C 351. E, 2011.12.2., 92. o.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 80. o.

(6)  HL C 208., 2016.6.10., 177. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2019. január 31., csütörtök

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/204 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/204

---

P8_TA(2019)0046

A Parlament eljárási szabályzatának módosítása

Az Európai Parlament 2019. január 31-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának következőket érintő módosításáról: az I. cím 1. és 4. fejezete; az V. cím 3. fejezete; a VII. cím 4. és 5. fejezete; a VIII. cím 1. fejezete; a XII. cím; a XIV. cím és a II. melléklet (2018/2170(REG))

(2020/C 411/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 226. és 227. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 226. és 227. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A8-0462/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A8-0462/2018),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy határoz, hogy a módosítások a következő plenáris ülés első napján lépnek hatályba, kivéve a 11. cikk (3e) bekezdésének második albekezdését és az Európai Parlament képviselőinek megfelelő munkahelyi magatartására vonatkozó kódex 6. és 7. pontját beillesztő módosítások, valamint a 196. és a 204. cikkhez fűzött módosítások, amelyek a 2019-ben tartandó európai parlamenti választásokat követő első plenáris ülés megnyitásakor lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A képviselők pénzügyi érdekeltségei és
  magatartási szabályok | Magatartási szabályok |

Hatályos szöveg

Módosítás

A képviselők pénzügyi érdekeltségei és
  magatartási szabályok

Magatartási szabályok

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.
     
  A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat határoz meg az összes képviselő többségével elfogadott magatartási kódex formájában, amelyet mellékletként csatolni kell ezen eljárási szabályzathoz

   (4)

  . | törölve |
| Az említett szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában. | |
| |

Hatályos szöveg

Módosítás

1.
     
  A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat határoz meg az összes képviselő többségével elfogadott magatartási kódex formájában, amelyet mellékletként csatolni kell ezen eljárási szabályzathoz

   (4)

  .

törölve

törölve

Az említett szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában.

Az említett szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában.

Módosítás 3

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.
     
  A képviselőknek be kell vezetniük azt a következetes gyakorlatot, hogy csak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, az átláthatósági nyilvántartásról szóló megállapodással

   (5)

  létrehozott átláthatósági nyilvántartásba felvett érdekképviselőkkel tárgyalnak. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.
     
  A képviselőknek be kell vezetniük azt a következetes gyakorlatot, hogy csak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, az átláthatósági nyilvántartásról szóló megállapodással

   (5)

  létrehozott átláthatósági nyilvántartásba felvett érdekképviselőkkel tárgyalnak.

törölve

törölve

Módosítás 4

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A képviselők magatartását kölcsönös tiszteletnek kell jellemeznie, annak a Szerződésekben és különösen az Alapjogi Chartában meghatározott értékeken és elveken kell nyugodnia
  , és meg kell őriznie
  a Parlament méltóságát.
  Magatartásuk nem akadályozhatja továbbá a parlamenti munka zökkenőmentes végzését, a biztonság és rend fenntartását a Parlament épületeiben, vagy a Parlament berendezéseinek működését. | A képviselők magatartását kölcsönös tiszteletnek kell jellemeznie, annak a Szerződésekben és különösen az Alapjogi Chartában meghatározott értékeken és elveken kell nyugodnia.
  A képviselőknek tiszteletben kell tartaniuk
  a Parlament méltóságát, és
  nem sérthetik meg
  a Parlament
  hírnevét
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A képviselők magatartását kölcsönös tiszteletnek kell jellemeznie, annak a Szerződésekben és különösen az Alapjogi Chartában meghatározott értékeken és elveken kell nyugodnia
  , és meg kell őriznie
  a Parlament méltóságát.
  Magatartásuk nem akadályozhatja továbbá a parlamenti munka zökkenőmentes végzését, a biztonság és rend fenntartását a Parlament épületeiben, vagy a Parlament berendezéseinek működését.

, és meg kell őriznie

Magatartásuk nem akadályozhatja továbbá a parlamenti munka zökkenőmentes végzését, a biztonság és rend fenntartását a Parlament épületeiben, vagy a Parlament berendezéseinek működését.

A képviselők magatartását kölcsönös tiszteletnek kell jellemeznie, annak a Szerződésekben és különösen az Alapjogi Chartában meghatározott értékeken és elveken kell nyugodnia.
  A képviselőknek tiszteletben kell tartaniuk
  a Parlament méltóságát, és
  nem sérthetik meg
  a Parlament
  hírnevét
  .

A képviselőknek tiszteletben kell tartaniuk

nem sérthetik meg

hírnevét

Módosítás 5

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

11 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A képviselők a parlamenti viták során nem használhatnak rágalmazó, rasszista vagy idegengyűlölő nyelvezetet és nem tanúsíthatnak ilyen magatartást, továbbá nem mutathatnak fel transzparenseket. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A képviselők a parlamenti viták során nem használhatnak rágalmazó, rasszista vagy idegengyűlölő nyelvezetet és nem tanúsíthatnak ilyen magatartást, továbbá nem mutathatnak fel transzparenseket.

A képviselők a parlamenti viták során nem használhatnak rágalmazó, rasszista vagy idegengyűlölő nyelvezetet és nem tanúsíthatnak ilyen magatartást, továbbá nem mutathatnak fel transzparenseket.

törölve

törölve

Módosítás 6

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

11 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A képviselők betartják a bizalmas információk kezelésére vonatkozó parlamenti szabályokat. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A képviselők betartják a bizalmas információk kezelésére vonatkozó parlamenti szabályokat.

A képviselők betartják a bizalmas információk kezelésére vonatkozó parlamenti szabályokat.

törölve

törölve

Módosítás 7

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 bekezdés – 4 albekezdés

11 cikk – 3 bekezdés – 4 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fenti normák és szabályok be nem tartása a 165., 166. és 167. cikknek megfelelő intézkedések alkalmazásához vezethet. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A fenti normák és szabályok be nem tartása a 165., 166. és 167. cikknek megfelelő intézkedések alkalmazásához vezethet.

A fenti normák és szabályok be nem tartása a 165., 166. és 167. cikknek megfelelő intézkedések alkalmazásához vezethet.

törölve

törölve

Módosítás 8

Módosítás 8

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  A képviselők nem akadályozhatják a parlamenti munka zökkenőmentes végzését, a biztonság és rend fenntartását a Parlament épületeiben vagy a Parlament berendezéseinek működését. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  A képviselők nem akadályozhatják a parlamenti munka zökkenőmentes végzését, a biztonság és rend fenntartását a Parlament épületeiben vagy a Parlament berendezéseinek működését.

Módosítás 9

Módosítás 9

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 b bekezdés (új)

11 cikk – 3 b bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  A képviselők nem zavarhatják meg a rendet az ülésteremben, és tartózkodniuk kell a nem megfelelő magatartástól. A képviselők nem mutathatnak fel transzparenseket. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.
     
  A képviselők nem zavarhatják meg a rendet az ülésteremben, és tartózkodniuk kell a nem megfelelő magatartástól. A képviselők nem mutathatnak fel transzparenseket.

Módosítás 10

Módosítás 10

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 c bekezdés (új)

11 cikk – 3 c bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Az ülésteremben tartott parlamenti vitákban a képviselők nem használhatnak sértő nyelvezetet. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3c.
     
  Az ülésteremben tartott parlamenti vitákban a képviselők nem használhatnak sértő nyelvezetet.

Módosítás 11

Módosítás 11

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 c bekezdés (új) – értelmezés

11 cikk – 3 c bekezdés (új) – értelmezés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Annak megítélésekor, hogy valamely képviselő által a parlamenti vitában használt nyelvezet sértő-e, figyelembe kell venni többek között a felszólaló azonosítható szándékait, a kijelentés nyilvánosság általi felfogását, a Parlament méltóságát és hírnevét ért sérelem mértékét, valamint az érintett képviselő szólásszabadságát. E cikk értelmében általában „sértő nyelvezetnek” minősülne például a becsületsértő szóhasználat, a „gyűlöletbeszéd” és a hátrányos – különösen az Alapjogi Charta 21. cikkében említett bármely indokon alapuló – megkülönböztetésre való uszítás. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

Annak megítélésekor, hogy valamely képviselő által a parlamenti vitában használt nyelvezet sértő-e, figyelembe kell venni többek között a felszólaló azonosítható szándékait, a kijelentés nyilvánosság általi felfogását, a Parlament méltóságát és hírnevét ért sérelem mértékét, valamint az érintett képviselő szólásszabadságát. E cikk értelmében általában „sértő nyelvezetnek” minősülne például a becsületsértő szóhasználat, a „gyűlöletbeszéd” és a hátrányos – különösen az Alapjogi Charta 21. cikkében említett bármely indokon alapuló – megkülönböztetésre való uszítás.

Annak megítélésekor, hogy valamely képviselő által a parlamenti vitában használt nyelvezet sértő-e, figyelembe kell venni többek között a felszólaló azonosítható szándékait, a kijelentés nyilvánosság általi felfogását, a Parlament méltóságát és hírnevét ért sérelem mértékét, valamint az érintett képviselő szólásszabadságát. E cikk értelmében általában „sértő nyelvezetnek” minősülne például a becsületsértő szóhasználat, a „gyűlöletbeszéd” és a hátrányos – különösen az Alapjogi Charta 21. cikkében említett bármely indokon alapuló – megkülönböztetésre való uszítás.

Módosítás 12

Módosítás 12

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 d bekezdés (új)

11 cikk – 3 d bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  A képviselők betartják a bizalmas információk kezelésére vonatkozó parlamenti szabályokat. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3d.
     
  A képviselők betartják a bizalmas információk kezelésére vonatkozó parlamenti szabályokat.

Módosítás 13

Módosítás 13

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 e bekezdés (új)

11 cikk – 3 e bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  A képviselőknek tartózkodniuk kell a pszichológiai vagy szexuális zaklatás minden típusától, és feladataik ellátása során tiszteletben kell tartaniuk az Európai Parlament képviselőinek megfelelő magatartására vonatkozó, ezen eljárási szabályzathoz mellékletként csatolt kódexet

   (1a)

  . |
| | Ha a képviselő nem írja alá az e kódexszel kapcsolatos nyilatkozatot, akkor nem választható meg a Parlament vagy annak bármely szerve valamely tisztségére, nem nevezhető ki előadónak, illetve nem vehet részt hivatalos küldöttségben vagy intézményközi tárgyalásokon. |
| |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3e.
     
  A képviselőknek tartózkodniuk kell a pszichológiai vagy szexuális zaklatás minden típusától, és feladataik ellátása során tiszteletben kell tartaniuk az Európai Parlament képviselőinek megfelelő magatartására vonatkozó, ezen eljárási szabályzathoz mellékletként csatolt kódexet

   (1a)

  .

Ha a képviselő nem írja alá az e kódexszel kapcsolatos nyilatkozatot, akkor nem választható meg a Parlament vagy annak bármely szerve valamely tisztségére, nem nevezhető ki előadónak, illetve nem vehet részt hivatalos küldöttségben vagy intézményközi tárgyalásokon.

Ha a képviselő nem írja alá az e kódexszel kapcsolatos nyilatkozatot, akkor nem választható meg a Parlament vagy annak bármely szerve valamely tisztségére, nem nevezhető ki előadónak, illetve nem vehet részt hivatalos küldöttségben vagy intézményközi tárgyalásokon.

Módosítás 14

Módosítás 14

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 4 bekezdés

11 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.
     
  E cikk alkalmazása egyéb módon nem korlátozhatja a parlamenti viták élénkségét, és a képviselők szólásszabadságát. | törölve |
| E cikk alkalmazása az Unió elsődleges joga és a képviselők statútuma szerinti képviselői előjogok teljes körű tiszteletben tartásán alapul. | |
| E cikk alkalmazása az átláthatóság elvén alapul és garantálja, hogy a képviselők tudomására hozzák a tárgyban hozott intézkedéseket, és egyenként tájékoztassák őket jogaikról és kötelezettségeikről. | |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4.
     
  E cikk alkalmazása egyéb módon nem korlátozhatja a parlamenti viták élénkségét, és a képviselők szólásszabadságát.

törölve

törölve

E cikk alkalmazása az Unió elsődleges joga és a képviselők statútuma szerinti képviselői előjogok teljes körű tiszteletben tartásán alapul.

E cikk alkalmazása az Unió elsődleges joga és a képviselők statútuma szerinti képviselői előjogok teljes körű tiszteletben tartásán alapul.

E cikk alkalmazása az átláthatóság elvén alapul és garantálja, hogy a képviselők tudomására hozzák a tárgyban hozott intézkedéseket, és egyenként tájékoztassák őket jogaikról és kötelezettségeikről.

E cikk alkalmazása az átláthatóság elvén alapul és garantálja, hogy a képviselők tudomására hozzák a tárgyban hozott intézkedéseket, és egyenként tájékoztassák őket jogaikról és kötelezettségeikről.

Módosítás 15

Módosítás 15

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 5 bekezdés

11 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.   Ha valamely
  képviselő alkalmazásában álló
  személy, illetve más olyan személy, aki a képviselő közbenjárására kapott hozzáférést a Parlament épületeihez vagy berendezéseihez, megsérti
  a (3) bekezdésben
  foglalt magatartási szabályokat,
  a 166. cikkben meghatározott szankciók adott esetben
  az érintett
  képviselővel szemben is kiszabhatók
  . | 5.   Ha valamely
  képviselőnek dolgozó
  személy, illetve más olyan személy, aki a képviselő közbenjárására kapott hozzáférést a Parlament épületeihez vagy berendezéseihez, megsérti
  az e cikkben
  foglalt magatartási szabályokat,
  akkor e magatartás adott esetben
  az érintett
  képviselőnek felróható
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5.   Ha valamely
  képviselő alkalmazásában álló
  személy, illetve más olyan személy, aki a képviselő közbenjárására kapott hozzáférést a Parlament épületeihez vagy berendezéseihez, megsérti
  a (3) bekezdésben
  foglalt magatartási szabályokat,
  a 166. cikkben meghatározott szankciók adott esetben
  az érintett
  képviselővel szemben is kiszabhatók
  .

5.   Ha valamely
  képviselőnek dolgozó
  személy, illetve más olyan személy, aki a képviselő közbenjárására kapott hozzáférést a Parlament épületeihez vagy berendezéseihez, megsérti
  az e cikkben
  foglalt magatartási szabályokat,
  akkor e magatartás adott esetben
  az érintett
  képviselőnek felróható
  .

Módosítás 16

Módosítás 16

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  E cikk alkalmazása egyéb módon nem korlátozhatja a parlamenti viták élénkségét és a képviselők szólásszabadságát. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.
     
  E cikk alkalmazása egyéb módon nem korlátozhatja a parlamenti viták élénkségét és a képviselők szólásszabadságát.

Módosítás 17

Módosítás 17

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 5 b bekezdés (új)

11 cikk – 5 b bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  E cikk értelemszerűen alkalmazandó a Parlament szerveire, bizottságaira és küldöttségeire is. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.
     
  E cikk értelemszerűen alkalmazandó a Parlament szerveire, bizottságaira és küldöttségeire is.

Módosítás 18

Módosítás 18

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 6 bekezdés

11 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6.
     
  Az egyes képviselők által akkreditálható asszisztensek legmagasabb számát a quaestorok határozzák meg. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6.
     
  Az egyes képviselők által akkreditálható asszisztensek legmagasabb számát a quaestorok határozzák meg.

törölve

törölve

Módosítás 19

Módosítás 19

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 7 bekezdés

11 cikk – 7 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7.
     
  A magatartási kódexet, valamint a volt képviselők jogait és kiváltságait az Elnökség határozata állapítja meg. A volt képviselőkkel szemben nem alkalmazható megkülönböztető bánásmód. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7.
     
  A magatartási kódexet, valamint a volt képviselők jogait és kiváltságait az Elnökség határozata állapítja meg. A volt képviselőkkel szemben nem alkalmazható megkülönböztető bánásmód.

törölve

törölve

Módosítás 20 és 75

Módosítás 20 és 75

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | A képviselők pénzügyi érdekeltségei és átláthatósági nyilvántartás |
| | 1.
     
  A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat állapít meg az összes képviselő többségével elfogadott magatartási kódex formájában, amelyet mellékletként csatolni kell ezen eljárási szabályzathoz

   (1a)

  . |
| | Az említett szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában. |
| | 2.
     
  A képviselőknek be kell vezetniük azt a következetes gyakorlatot, hogy csak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, az átláthatósági nyilvántartásról szóló megállapodással

   (1b)

  létrehozott átláthatósági nyilvántartásba felvett érdekképviselőkkel tárgyalnak. |
| | 3.
     
  A képviselőknek az átláthatósági nyilvántartás alkalmazási körébe tartozó érdekképviselővel tervezett összes találkozójukat nyilvánosságra kell hozniuk az interneten. Az I. melléklet 4. cikke (6) bekezdésének sérelme nélkül, az előadók, az árnyékelőadók és a bizottsági elnökök minden jelentés esetében közzéteszik az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó érdekképviselőkkel tervezett minden találkozót. Az Elnökség a Parlament weboldalán biztosítja az ehhez szükséges infrastruktúrát. |
| | 4.
     
  Az Elnökség a Parlament weboldalán a képviselők személyes online oldalán biztosítja a szükséges infrastruktúrát azon képviselők számára, akik a képviselői statútumban és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt alkalmazandó szabályoknak megfelelően közzé kívánják tenni az önkéntes ellenőrzés eredményét vagy a megerősítést arra vonatkozóan, hogy a számukra juttatott általános költségtérítés megfelel a képviselői statútumban és annak végrehajtási intézkedéseiben foglalt alkalmazandó szabályoknak. |
| | (5)
     
  E szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában. |
| | 6.
     
  A magatartási kódexet, valamint a volt képviselők jogait és kiváltságait az Elnökség határozata állapítja meg. A volt képviselőkkel szemben nem alkalmazható megkülönböztető bánásmód. |
| |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

11a. cikk

A képviselők pénzügyi érdekeltségei és átláthatósági nyilvántartás

A képviselők pénzügyi érdekeltségei és átláthatósági nyilvántartás

1.
     
  A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat állapít meg az összes képviselő többségével elfogadott magatartási kódex formájában, amelyet mellékletként csatolni kell ezen eljárási szabályzathoz

   (1a)

  .

Az említett szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában.

Az említett szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában.

2.
     
  A képviselőknek be kell vezetniük azt a következetes gyakorlatot, hogy csak az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti, az átláthatósági nyilvántartásról szóló megállapodással

   (1b)

  létrehozott átláthatósági nyilvántartásba felvett érdekképviselőkkel tárgyalnak.

3.
     
  A képviselőknek az átláthatósági nyilvántartás alkalmazási körébe tartozó érdekképviselővel tervezett összes találkozójukat nyilvánosságra kell hozniuk az interneten. Az I. melléklet 4. cikke (6) bekezdésének sérelme nélkül, az előadók, az árnyékelőadók és a bizottsági elnökök minden jelentés esetében közzéteszik az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó érdekképviselőkkel tervezett minden találkozót. Az Elnökség a Parlament weboldalán biztosítja az ehhez szükséges infrastruktúrát.

4.
     
  Az Elnökség a Parlament weboldalán a képviselők személyes online oldalán biztosítja a szükséges infrastruktúrát azon képviselők számára, akik a képviselői statútumban és annak végrehajtási rendelkezéseiben foglalt alkalmazandó szabályoknak megfelelően közzé kívánják tenni az önkéntes ellenőrzés eredményét vagy a megerősítést arra vonatkozóan, hogy a számukra juttatott általános költségtérítés megfelel a képviselői statútumban és annak végrehajtási intézkedéseiben foglalt alkalmazandó szabályoknak.

(5)
     
  E szabályok más módon nem hátráltathatják vagy korlátozhatják a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában.

6.
     
  A magatartási kódexet, valamint a volt képviselők jogait és kiváltságait az Elnökség határozata állapítja meg. A volt képviselőkkel szemben nem alkalmazható megkülönböztető bánásmód.

Módosítás 88

Módosítás 88

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

32 cikk – 5 bekezdés

32 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.   Az Elnököt nyilatkozatban kell értesíteni a képviselőcsoport létrehozásáról. A nyilatkozatban meg kell határozni a csoport nevét, valamint tagjainak és elnökségi tagjainak nevét.
  A nyilatkozatot
  a képviselőcsoport minden tagjának
  alá
  kell
  írnia. | 5.
     Az Elnököt nyilatkozatban kell értesíteni a képviselőcsoport létrehozásáról. A nyilatkozatban meg kell határozni: |
| | — | a csoport nevét, |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5.   Az Elnököt nyilatkozatban kell értesíteni a képviselőcsoport létrehozásáról. A nyilatkozatban meg kell határozni a csoport nevét, valamint tagjainak és elnökségi tagjainak nevét.
  A nyilatkozatot
  a képviselőcsoport minden tagjának
  alá
  kell
  írnia.

5.
     Az Elnököt nyilatkozatban kell értesíteni a képviselőcsoport létrehozásáról. A nyilatkozatban meg kell határozni:

—

a csoport nevét,

| — | egy, a képviselőcsoport célját meghatározó politikai nyilatkozatot,
  valamint |
| --- | --- |

—

egy, a képviselőcsoport célját meghatározó politikai nyilatkozatot,
  valamint

egy, a képviselőcsoport célját meghatározó politikai nyilatkozatot,

| — | a képviselőcsoport
  tagjainak és elnökségi tagjainak nevét. |
| --- | --- |

—

a képviselőcsoport
  tagjainak és elnökségi tagjainak nevét.

a képviselőcsoport

A nyilatkozat mellékletében
  a képviselőcsoport minden tagjának
  írásban nyilatkoznia kell arról, hogy közös a politikai hovatartozásuk.

A nyilatkozat mellékletében

írásban nyilatkoznia kell arról, hogy közös a politikai hovatartozásuk.

Módosítás 21

Módosítás 21

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

34 cikk – 1 a bekezdés (új)

34 cikk – 1 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  A közös munkacsoportok és egyéb nem hivatalos csoportosulások fellépéseinek teljesen átláthatóknak kell lenniük, és nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely összetéveszthető a Parlament és szervei hivatalos tevékenységeivel. Nem szervezhetnek olyan eseményeket harmadik országokban, amelyek egybeesnek valamely hivatalos parlamenti szerv, például hivatalos választási megfigyelő küldöttség kiküldetésével. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  A közös munkacsoportok és egyéb nem hivatalos csoportosulások fellépéseinek teljesen átláthatóknak kell lenniük, és nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely összetéveszthető a Parlament és szervei hivatalos tevékenységeivel. Nem szervezhetnek olyan eseményeket harmadik országokban, amelyek egybeesnek valamely hivatalos parlamenti szerv, például hivatalos választási megfigyelő küldöttség kiküldetésével.

Módosítás 22

Módosítás 22

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

34 cikk – 2 bekezdés

34 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   
  E csoportosulások fellépéseinek teljesen átláthatónak kell lenniük és nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely a Parlament és szervei hivatalos tevékenységeivel összetéveszthető. A létrehozásukra vonatkozóan az Elnökség által elfogadott
  szabályok tiszteletben tartása mellett
  a képviselőcsoportok
  logisztikai támogatást nyújtva
  elősegíthetik tevékenységüket
  . | 2.   
  Az ilyen csoportosulások létrehozására vonatkozó parlamenti belső
  szabályok tiszteletben tartása mellett
  egy képviselőcsoport
  logisztikai támogatást nyújtva
  elősegítheti azok tevékenységét
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   
  E csoportosulások fellépéseinek teljesen átláthatónak kell lenniük és nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely a Parlament és szervei hivatalos tevékenységeivel összetéveszthető. A létrehozásukra vonatkozóan az Elnökség által elfogadott
  szabályok tiszteletben tartása mellett
  a képviselőcsoportok
  logisztikai támogatást nyújtva
  elősegíthetik tevékenységüket
  .

2.   
  Az ilyen csoportosulások létrehozására vonatkozó parlamenti belső
  szabályok tiszteletben tartása mellett
  egy képviselőcsoport
  logisztikai támogatást nyújtva
  elősegítheti azok tevékenységét
  .

Módosítás 23

Módosítás 23

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

34 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

34 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Egyéb nem hivatalos csoportosulások a következő hónap végéig ugyancsak kötelesek nyilatkozni bármely olyan – pénzbeli vagy természetbeni – támogatásról, amelyet a képviselők egyedileg, az I. melléklet szerinti kötelezettségeikkel összhangban nem jelentettek be. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

Egyéb nem hivatalos csoportosulások a következő hónap végéig ugyancsak kötelesek nyilatkozni bármely olyan – pénzbeli vagy természetbeni – támogatásról, amelyet a képviselők egyedileg, az I. melléklet szerinti kötelezettségeikkel összhangban nem jelentettek be.

Egyéb nem hivatalos csoportosulások a következő hónap végéig ugyancsak kötelesek nyilatkozni bármely olyan – pénzbeli vagy természetbeni – támogatásról, amelyet a képviselők egyedileg, az I. melléklet szerinti kötelezettségeikkel összhangban nem jelentettek be.

Módosítás 24

Módosítás 24

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

34 cikk – 3 a bekezdés (új)

34 cikk – 3 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Csak az átláthatósági nyilvántartásba bejegyzett érdekképviselők vehetnek részt a közös munkacsoportok vagy egyéb nem hivatalos csoportosulások által az Európai Parlament épületeiben szervezett tevékenységekben, például látogathatják, támogathatják vagy társ-házigazdagént lebonyolíthatják a közös munkacsoportok vagy egyéb nem hivatalos csoportosulások üléseit vagy rendezvényeit. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  Csak az átláthatósági nyilvántartásba bejegyzett érdekképviselők vehetnek részt a közös munkacsoportok vagy egyéb nem hivatalos csoportosulások által az Európai Parlament épületeiben szervezett tevékenységekben, például látogathatják, támogathatják vagy társ-házigazdagént lebonyolíthatják a közös munkacsoportok vagy egyéb nem hivatalos csoportosulások üléseit vagy rendezvényeit.

Módosítás 25

Módosítás 25

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

34 cikk – 4 bekezdés

34 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A quaestorok nyilvántartást vezetnek a (3) bekezdésben említett nyilatkozatokról. A 
  nyilvántartást közzé kell tenni a Parlament honlapján.
   A 
  quaestorok megállapítják az e
  nyilatkozatokra
  vonatkozó részletes szabályokat és biztosítják e cikk tényleges végrehajtását
  . | 4.   A quaestorok nyilvántartást vezetnek a (3) bekezdésben említett nyilatkozatokról. A 
  quaestorok részletes szabályokat fogadnak el ezekre
  a nyilatkozatokra
  és azoknak a Parlament honlapján való közzétételére vonatkozóan
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4.   A quaestorok nyilvántartást vezetnek a (3) bekezdésben említett nyilatkozatokról. A 
  nyilvántartást közzé kell tenni a Parlament honlapján.
   A 
  quaestorok megállapítják az e
  nyilatkozatokra
  vonatkozó részletes szabályokat és biztosítják e cikk tényleges végrehajtását
  .

4.   A quaestorok nyilvántartást vezetnek a (3) bekezdésben említett nyilatkozatokról. A 
  quaestorok részletes szabályokat fogadnak el ezekre
  a nyilatkozatokra
  és azoknak a Parlament honlapján való közzétételére vonatkozóan
  .

Módosítás 26

Módosítás 26

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

34 cikk – 4 a bekezdés (új)

34 cikk – 4 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  A quaestorok biztosítják e cikk hatékony végrehajtását. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.
     
  A quaestorok biztosítják e cikk hatékony végrehajtását.

Módosítás 27

Módosítás 27

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

128 cikk – 4 bekezdés

128 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A kérdést a plenáris ülésen a kérdésfeltevők
  egyike fejtheti ki
  . A kérdés címzettjének válaszolnia kell. | 4.   A kérdést a plenáris ülésen a kérdésfeltevők
  által előzetesen kijelölt képviselőnek kell kifejtenie. Ha ez a képviselő nincs jelen, a kérdés érvényét veszti.
   A kérdés címzettjének válaszolnia kell. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4.   A kérdést a plenáris ülésen a kérdésfeltevők
  egyike fejtheti ki
  . A kérdés címzettjének válaszolnia kell.

4.   A kérdést a plenáris ülésen a kérdésfeltevők
  által előzetesen kijelölt képviselőnek kell kifejtenie. Ha ez a képviselő nincs jelen, a kérdés érvényét veszti.
   A kérdés címzettjének válaszolnia kell.

Módosítás 28

Módosítás 28

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130 cikk – 1 bekezdés

130 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket a mellékletben rögzített feltételeknek megfelelően (27). A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős. | 1.   Az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének bármely képviselő
  , képviselőcsoport vagy bizottság
  tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket a mellékletben rögzített feltételeknek megfelelően (27). A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.   Az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket a mellékletben rögzített feltételeknek megfelelően (27). A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

1.   Az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének bármely képviselő
  , képviselőcsoport vagy bizottság
  tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket a mellékletben rögzített feltételeknek megfelelően (27). A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

Módosítás 29

Módosítás 29

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130 cikk – 2 bekezdés

130 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani. A kérdés elfogadhatóságát érintő ügyekben az Elnök dönt. Az Elnök döntése nem kizárólag az (1) bekezdésben említett melléklet rendelkezésein, hanem általában ezen eljárási szabályzat rendelkezésein alapul. A kérdést benyújtó képviselőt értesíteni kell az Elnök döntéséről és annak indokairól. | 2.   A kérdéseket
  elektronikus formában
  az Elnökhöz kell benyújtani. A kérdés elfogadhatóságát érintő ügyekben az Elnök dönt. Az Elnök döntése nem kizárólag az (1) bekezdésben említett melléklet rendelkezésein, hanem általában ezen eljárási szabályzat rendelkezésein alapul. A kérdést benyújtó képviselőt értesíteni kell az Elnök döntéséről és annak indokairól. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   A kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani. A kérdés elfogadhatóságát érintő ügyekben az Elnök dönt. Az Elnök döntése nem kizárólag az (1) bekezdésben említett melléklet rendelkezésein, hanem általában ezen eljárási szabályzat rendelkezésein alapul. A kérdést benyújtó képviselőt értesíteni kell az Elnök döntéséről és annak indokairól.

2.   A kérdéseket
  elektronikus formában
  az Elnökhöz kell benyújtani. A kérdés elfogadhatóságát érintő ügyekben az Elnök dönt. Az Elnök döntése nem kizárólag az (1) bekezdésben említett melléklet rendelkezésein, hanem általában ezen eljárási szabályzat rendelkezésein alapul. A kérdést benyújtó képviselőt értesíteni kell az Elnök döntéséről és annak indokairól.

Módosítás 30

Módosítás 30

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130 cikk – 3 bekezdés

130 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.   
  A kérdéseket elektronikus formátumban kell benyújtani.
  Minden képviselő három egymást követő hónap alatt legfeljebb húsz kérdést nyújthat be. | 3.   Minden képviselő
  , képviselőcsoport vagy bizottság
  három egymást követő hónap alatt legfeljebb húsz kérdést nyújthat be.
  Főszabályként a kérdésre a címzettnek a kérdés részére való továbbításától számított hat héten belül kell válaszolnia. Ugyanakkor minden képviselő, képviselőcsoport vagy bizottság az általa feltett kérdések közül minden hónapban egyet „elsőbbségi kérdésként” jelölhet ki, és erre a címzettnek a kérdés részére való továbbításától számított három héten belül kell választ adnia. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3.   
  A kérdéseket elektronikus formátumban kell benyújtani.
  Minden képviselő három egymást követő hónap alatt legfeljebb húsz kérdést nyújthat be.

3.   Minden képviselő
  , képviselőcsoport vagy bizottság
  három egymást követő hónap alatt legfeljebb húsz kérdést nyújthat be.
  Főszabályként a kérdésre a címzettnek a kérdés részére való továbbításától számított hat héten belül kell válaszolnia. Ugyanakkor minden képviselő, képviselőcsoport vagy bizottság az általa feltett kérdések közül minden hónapban egyet „elsőbbségi kérdésként” jelölhet ki, és erre a címzettnek a kérdés részére való továbbításától számított három héten belül kell választ adnia.

Módosítás 31

Módosítás 31

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130 cikk – 5 bekezdés

130 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.   Ha egy
  kérdést
  címzettje a 
  neki való továbbítást követő
  (
  elsőbbséget élvező kérdés esetén
  )
  háromhetes, illetve (elsőbbséget nem élvező kérdés esetén) hathetes
  határidőn belül nem
  tud megválaszolni,
  a 
  kérdést a megfogalmazó kérésére az illetékes bizottság
  következő
  ülésének
  napirendjére
  lehet tűzni
  . | 5.   Ha egy
  kérdés
  címzettje a (
  3
  )
  bekezdésben meghatározott
  határidőn belül nem
  válaszol, akkor az illetékes bizottság dönthet úgy, hogy a kérdést a
  következő
  ülése
  napirendjére
  tűzi
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5.   Ha egy
  kérdést
  címzettje a 
  neki való továbbítást követő
  (
  elsőbbséget élvező kérdés esetén
  )
  háromhetes, illetve (elsőbbséget nem élvező kérdés esetén) hathetes
  határidőn belül nem
  tud megválaszolni,
  a 
  kérdést a megfogalmazó kérésére az illetékes bizottság
  következő
  ülésének
  napirendjére
  lehet tűzni
  .

5.   Ha egy
  kérdés
  címzettje a (
  3
  )
  bekezdésben meghatározott
  határidőn belül nem
  válaszol, akkor az illetékes bizottság dönthet úgy, hogy a kérdést a
  következő
  ülése
  napirendjére
  tűzi
  .

Módosítás 32

Módosítás 32

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130 cikk – 6 bekezdés

130 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6.
     
  Egy képviselő havonta egy elsőbbséget élvező kérdést terjeszthet elő. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6.
     
  Egy képviselő havonta egy elsőbbséget élvező kérdést terjeszthet elő.

törölve

törölve

Módosítás 33

Módosítás 33

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130 cikk – 7 bekezdés

130 cikk – 7 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7.   A kérdéseket és a válaszokat a válaszokhoz kapcsolódó mellékletekkel együtt közzé kell tenni a Parlament honlapján. | (A magyar változatot nem érinti.) |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7.   A kérdéseket és a válaszokat a válaszokhoz kapcsolódó mellékletekkel együtt közzé kell tenni a Parlament honlapján.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 34

Módosítás 34

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130a cikk

130a cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 130a. cikk | törölve |
| Írásbeli választ igénylő kisebb interpellációk | |
| 1.
     
  Bármely bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka írásbeli választ igénylő kérdések formájában kisebb interpellációkat intézhet a Tanácshoz, a Bizottsághoz vagy a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, amelyek kérhetik a Parlament tájékoztatását konkrétan megjelölt kérdésekben. | |
| Ezeket a kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani, aki – amennyiben a kérdések általában összhangban vannak az eljárási szabályzattal, és megfelelnek az eljárási szabályzat mellékletében

   (28)

  meghatározott feltételeknek – felkéri a címzettet, hogy két héten belül válaszoljon; az Elnök a kérdésfeltevővel egyeztetve meghosszabbíthatja ezt a határidőt. | |
| 2.
     
  A kérdéseket és a válaszokat közzé kell tenni a Parlament honlapján. | |
| |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

130a. cikk

130a. cikk

törölve

törölve

Írásbeli választ igénylő kisebb interpellációk

Írásbeli választ igénylő kisebb interpellációk

1.
     
  Bármely bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka írásbeli választ igénylő kérdések formájában kisebb interpellációkat intézhet a Tanácshoz, a Bizottsághoz vagy a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez, amelyek kérhetik a Parlament tájékoztatását konkrétan megjelölt kérdésekben.

Ezeket a kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani, aki – amennyiben a kérdések általában összhangban vannak az eljárási szabályzattal, és megfelelnek az eljárási szabályzat mellékletében

   (28)

  meghatározott feltételeknek – felkéri a címzettet, hogy két héten belül válaszoljon; az Elnök a kérdésfeltevővel egyeztetve meghosszabbíthatja ezt a határidőt.

Ezeket a kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani, aki – amennyiben a kérdések általában összhangban vannak az eljárási szabályzattal, és megfelelnek az eljárási szabályzat mellékletében

28

meghatározott feltételeknek – felkéri a címzettet, hogy két héten belül válaszoljon; az Elnök a kérdésfeltevővel egyeztetve meghosszabbíthatja ezt a határidőt.

2.
     
  A kérdéseket és a válaszokat közzé kell tenni a Parlament honlapján.

Módosítás 35

Módosítás 35

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – cím

130b cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Írásbeli választ igénylő nagyobb interpellációk
  vitával | Írásbeli választ igénylő nagyobb interpellációk |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

Írásbeli választ igénylő nagyobb interpellációk
  vitával

vitával

Írásbeli választ igénylő nagyobb interpellációk

Módosítás 36

Módosítás 36

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 1 bekezdés

130b cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   
  Bármely bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka
  írásbeli választ igénylő
  kérdések formájában
  , amelyeket
  vita követ, nagyobb interpellációkat intézhet
  a Tanácshoz, a Bizottsághoz vagy a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez.
  A kérdésekhez rövid indokolást lehet fűzni
  . | 1.   
  A nagyobb interpellációk
  írásbeli választ igénylő
  kérdésekből állnak
  , amelyeket
  egy képviselőcsoport
  a Tanácshoz, a Bizottsághoz vagy a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez
  intéz
  . |
| Ezeket a kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani, aki – amennyiben a kérdések általában összhangban vannak az eljárási szabályzattal, és megfelelnek az eljárási szabályzat mellékletében

   (29)

  meghatározott feltételeknek – haladéktalanul tájékoztatja a címzettet a kérdésről, és felkéri, hogy jelezze, megválaszolja-e a kérdést, és ha igen, mikor. | |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.   
  Bármely bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka
  írásbeli választ igénylő
  kérdések formájában
  , amelyeket
  vita követ, nagyobb interpellációkat intézhet
  a Tanácshoz, a Bizottsághoz vagy a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez.
  A kérdésekhez rövid indokolást lehet fűzni
  .

1.   
  A nagyobb interpellációk
  írásbeli választ igénylő
  kérdésekből állnak
  , amelyeket
  egy képviselőcsoport
  a Tanácshoz, a Bizottsághoz vagy a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez
  intéz
  .

Ezeket a kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani, aki – amennyiben a kérdések általában összhangban vannak az eljárási szabályzattal, és megfelelnek az eljárási szabályzat mellékletében

   (29)

  meghatározott feltételeknek – haladéktalanul tájékoztatja a címzettet a kérdésről, és felkéri, hogy jelezze, megválaszolja-e a kérdést, és ha igen, mikor.

Ezeket a kérdéseket az Elnökhöz kell benyújtani, aki – amennyiben a kérdések általában összhangban vannak az eljárási szabályzattal, és megfelelnek az eljárási szabályzat mellékletében

29

meghatározott feltételeknek – haladéktalanul tájékoztatja a címzettet a kérdésről, és felkéri, hogy jelezze, megválaszolja-e a kérdést, és ha igen, mikor.

Módosítás 37

Módosítás 37

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 1 a bekezdés (új)

130b cikk – 1 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  A nagyobb interpelláció általános érdeklődésre tart számot, és azt írásban kell benyújtani az Elnöknek. A nagyobb interpelláció terjedelme nem haladhatja meg az 500 szót. Amennyiben a nagyobb interpelláció általánosságban összhangban van az eljárási szabályzat rendelkezéseivel, az Elnök írásbeli válasz céljából haladéktalanul továbbítja azt a címzettnek. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  A nagyobb interpelláció általános érdeklődésre tart számot, és azt írásban kell benyújtani az Elnöknek. A nagyobb interpelláció terjedelme nem haladhatja meg az 500 szót. Amennyiben a nagyobb interpelláció általánosságban összhangban van az eljárási szabályzat rendelkezéseivel, az Elnök írásbeli válasz céljából haladéktalanul továbbítja azt a címzettnek.

Módosítás 38

Módosítás 38

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 1 b bekezdés (új)

130b cikk – 1 b bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Évente legfeljebb 30 nagyobb interpellációra van lehetőség. Az Elnökök Értekezlete biztosítja az ilyen interpellációk méltányos elosztását a képviselőcsoportok között, és egyetlen képviselőcsoport sem nyújthat be havonta egynél többet. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.
     
  Évente legfeljebb 30 nagyobb interpellációra van lehetőség. Az Elnökök Értekezlete biztosítja az ilyen interpellációk méltányos elosztását a képviselőcsoportok között, és egyetlen képviselőcsoport sem nyújthat be havonta egynél többet.

Módosítás 39

Módosítás 39

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 1 c bekezdés (új)

130b cikk – 1 c bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Ha a címzett a részére való megküldéstől számított hat héten belül nem válaszol a nagyobb interpellációra, az interpellációt a szerző kérésére a 149. cikkben előírt eljárással összhangban és a (3a) bekezdésre is tekintettel fel kell venni a Parlament végleges napirendtervezetébe. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1c.
     
  Ha a címzett a részére való megküldéstől számított hat héten belül nem válaszol a nagyobb interpellációra, az interpellációt a szerző kérésére a 149. cikkben előírt eljárással összhangban és a (3a) bekezdésre is tekintettel fel kell venni a Parlament végleges napirendtervezetébe.

Módosítás 40

Módosítás 40

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 2 bekezdés

130b cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   Az írásbeli válasz kézhezvételekor a nagyobb interpellációt a 149. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően fel kell venni a Parlament napirendtervezetébe.
  Amennyiben egy bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka azt kéri, vitát kell tartani. | 2.   Az írásbeli válasz kézhezvételekor
  , amennyiben legalább
  a 
  közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport kéri,
  a nagyobb interpellációt a 149. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően
  és a (3a) bekezdésre is tekintettel
  fel kell venni a Parlament
  végleges
  napirendtervezetébe. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   Az írásbeli válasz kézhezvételekor a nagyobb interpellációt a 149. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően fel kell venni a Parlament napirendtervezetébe.
  Amennyiben egy bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka azt kéri, vitát kell tartani.

2.   Az írásbeli válasz kézhezvételekor
  , amennyiben legalább
  a 
  közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport kéri,
  a nagyobb interpellációt a 149. cikkben rögzített eljárásnak megfelelően
  és a (3a) bekezdésre is tekintettel
  fel kell venni a Parlament
  végleges
  napirendtervezetébe.

Módosítás 41

Módosítás 41

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 3 bekezdés

130b cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ha a címzett visszautasítja a kérdésre való válaszadást, vagy azt három héten belül nem válaszolja meg, a kérdést fel kell venni a napirendtervezetbe. Amennyiben egy bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka azt kéri, vitát kell tartani. A vita előtt a kérdésfeltevők egyike engedélyt kaphat arra, hogy kiegészítő indokolást fűzzön a kérdéshez. | törölve |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3.
     
  Ha a címzett visszautasítja a kérdésre való válaszadást, vagy azt három héten belül nem válaszolja meg, a kérdést fel kell venni a napirendtervezetbe. Amennyiben egy bizottság, képviselőcsoport vagy az összes képviselő legalább öt százaléka azt kéri, vitát kell tartani. A vita előtt a kérdésfeltevők egyike engedélyt kaphat arra, hogy kiegészítő indokolást fűzzön a kérdéshez.

törölve

törölve

Módosítás 42

Módosítás 42

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 3 a bekezdés

130b cikk – 3 a bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Az egyazon plenáris ülés során megvitatott nagyobb interpellációk száma nem haladhatja meg a hármat. Ha a vitákat egyazon plenáris ülés alkalmával több mint három nagyobb interpellációra vonatkozóan kérelmezik, akkor az Elnökök Értekezlete azokat a vita iránti kérelmek beérkezési sorrendjében veszi fel a végleges napirendtervezetbe. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  Az egyazon plenáris ülés során megvitatott nagyobb interpellációk száma nem haladhatja meg a hármat. Ha a vitákat egyazon plenáris ülés alkalmával több mint három nagyobb interpellációra vonatkozóan kérelmezik, akkor az Elnökök Értekezlete azokat a vita iránti kérelmek beérkezési sorrendjében veszi fel a végleges napirendtervezetbe.

Módosítás 43

Módosítás 43

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 4 bekezdés

130b cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A
  kérdést
  a plenáris ülésen a 
  kérdésfeltevők egyike fejtheti
  ki.
  Az érintett intézmény egy tagja válaszol
  . | 4.   A
  nagyobb interpellációt
  a plenáris ülésen a 
  szerző által vagy
  a 
  vitát a (2) bekezdéssel összhangban kérelmezők által előzetesen kijelölt képviselő fejti
  ki.
  Ha ez a képviselő nincs jelen, a nagyobb interpelláció érvényét veszti. A kérdés címzettjének válaszolnia kell
  . |
| A 123. cikk állásfoglalási indítványok előterjesztésére és a róluk tartott szavazásokra vonatkozó (2)–(
  5
  ) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó. | A 123. cikk állásfoglalási indítványok előterjesztésére és a róluk tartott szavazásokra vonatkozó (2)–(
  8
  ) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4.   A
  kérdést
  a plenáris ülésen a 
  kérdésfeltevők egyike fejtheti
  ki.
  Az érintett intézmény egy tagja válaszol
  .

4.   A
  nagyobb interpellációt
  a plenáris ülésen a 
  szerző által vagy
  a 
  vitát a (2) bekezdéssel összhangban kérelmezők által előzetesen kijelölt képviselő fejti
  ki.
  Ha ez a képviselő nincs jelen, a nagyobb interpelláció érvényét veszti. A kérdés címzettjének válaszolnia kell
  .

A 123. cikk állásfoglalási indítványok előterjesztésére és a róluk tartott szavazásokra vonatkozó (2)–(
  5
  ) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

5

A 123. cikk állásfoglalási indítványok előterjesztésére és a róluk tartott szavazásokra vonatkozó (2)–(
  8
  ) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

8

Módosítás 44

Módosítás 44

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

130b cikk – 5 bekezdés

130b cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.   Ezeket
  a kérdéseket
  és a rájuk adott válaszokat közzé kell tenni a Parlament honlapján. | 5.   Ezeket
  az interpellációkat
  és a rájuk adott válaszokat közzé kell tenni a Parlament honlapján. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5.   Ezeket
  a kérdéseket
  és a rájuk adott válaszokat közzé kell tenni a Parlament honlapján.

5.   Ezeket
  az interpellációkat
  és a rájuk adott válaszokat közzé kell tenni a Parlament honlapján.

Módosítás 45

Módosítás 45

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

165 cikk – 1 bekezdés

165 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   Az Elnök
  az ülés zavartalan lebonyolítását akadályozó vagy
  a 11. cikk
  vonatkozó rendelkezéseibe ütköző magatartást tanúsító
  képviselőt rendreutasítja. | 1.   Az Elnök a 11. cikk
  (3b) vagy (3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat megsértő
  képviselőt rendreutasítja. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.   Az Elnök
  az ülés zavartalan lebonyolítását akadályozó vagy
  a 11. cikk
  vonatkozó rendelkezéseibe ütköző magatartást tanúsító
  képviselőt rendreutasítja.

1.   Az Elnök a 11. cikk
  (3b) vagy (3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat megsértő
  képviselőt rendreutasítja.

Módosítás 46

Módosítás 46

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

165 cikk – 2 bekezdés

165 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   Ismételt
  rendzavarás
  esetén az Elnök a képviselőt ismét rendreutasítja, és a rendreutasítás ténye rögzítésre kerül az ülés jegyzőkönyvében. | 2.   Ismételt
  szabálysértés
  esetén az Elnök a képviselőt ismét rendreutasítja, és a rendreutasítás ténye rögzítésre kerül az ülés jegyzőkönyvében. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   Ismételt
  rendzavarás
  esetén az Elnök a képviselőt ismét rendreutasítja, és a rendreutasítás ténye rögzítésre kerül az ülés jegyzőkönyvében.

2.   Ismételt
  szabálysértés
  esetén az Elnök a képviselőt ismét rendreutasítja, és a rendreutasítás ténye rögzítésre kerül az ülés jegyzőkönyvében.

Módosítás 47

Módosítás 47

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

165 cikk – 3 bekezdés

165 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.   
  További
  vagy
  folytatódó rendzavarás esetén
  az Elnök megvonhatja a képviselőtől a szót és az ülés hátralévő részére az ülésteremből kizárhatja. Különösen súlyos rendbontás esetén az Elnök azonnal, második rendreutasítás nélkül is kizárhatja az érintett képviselőt az ülésteremből az ülés hátralévő részére. E fegyelmi intézkedés végrehajtásáról a teremőrök, és szükség esetén a Parlament biztonsági szolgálata segítségével a főtitkár haladéktalanul gondoskodik. | 3.   
  Ha a szabálysértés folytatódik,
  vagy
  ha újabb szabálysértésre kerül sor, akkor
  az Elnök megvonhatja a képviselőtől a szót és az ülés hátralévő részére az ülésteremből kizárhatja. Különösen súlyos rendbontás esetén az Elnök azonnal, második rendreutasítás nélkül is kizárhatja az érintett képviselőt az ülésteremből az ülés hátralévő részére. E fegyelmi intézkedés végrehajtásáról a teremőrök, és szükség esetén a Parlament biztonsági szolgálata segítségével a főtitkár haladéktalanul gondoskodik. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3.   
  További
  vagy
  folytatódó rendzavarás esetén
  az Elnök megvonhatja a képviselőtől a szót és az ülés hátralévő részére az ülésteremből kizárhatja. Különösen súlyos rendbontás esetén az Elnök azonnal, második rendreutasítás nélkül is kizárhatja az érintett képviselőt az ülésteremből az ülés hátralévő részére. E fegyelmi intézkedés végrehajtásáról a teremőrök, és szükség esetén a Parlament biztonsági szolgálata segítségével a főtitkár haladéktalanul gondoskodik.

3.   
  Ha a szabálysértés folytatódik,
  vagy
  ha újabb szabálysértésre kerül sor, akkor
  az Elnök megvonhatja a képviselőtől a szót és az ülés hátralévő részére az ülésteremből kizárhatja. Különösen súlyos rendbontás esetén az Elnök azonnal, második rendreutasítás nélkül is kizárhatja az érintett képviselőt az ülésteremből az ülés hátralévő részére. E fegyelmi intézkedés végrehajtásáról a teremőrök, és szükség esetén a Parlament biztonsági szolgálata segítségével a főtitkár haladéktalanul gondoskodik.

Módosítás 48

Módosítás 48

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

165 cikk – 5 bekezdés

165 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.   Az Elnök elrendelheti az ülés élő közvetítésének megszakítását, amennyiben egy képviselő
  becsületsértő, rasszista vagy idegengyűlölő nyelvezetet használ
  vagy
  magatartást tanúsít
  . | 5.   Az Elnök elrendelheti az ülés élő közvetítésének megszakítását, amennyiben egy képviselő
  megérti a 11. cikk (3b)
  vagy
  (3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

5.   Az Elnök elrendelheti az ülés élő közvetítésének megszakítását, amennyiben egy képviselő
  becsületsértő, rasszista vagy idegengyűlölő nyelvezetet használ
  vagy
  magatartást tanúsít
  .

5.   Az Elnök elrendelheti az ülés élő közvetítésének megszakítását, amennyiben egy képviselő
  megérti a 11. cikk (3b)
  vagy
  (3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat
  .

Módosítás 49

Módosítás 49

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

165 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

165 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Elnök elrendelheti, hogy a parlamenti ülésről készített hang- és képfelvételekből töröljék valamely képviselő felszólalásának
  becsületsértő, rasszista
  vagy
  idegengyűlölő nyelvezetet tartalmazó
  részeit. | Az Elnök elrendelheti, hogy a parlamenti ülésről készített hang- és képfelvételekből töröljék valamely képviselő felszólalásának
  a 11. cikk (3b)
  vagy
  (3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat sértő
  részeit. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Elnök elrendelheti, hogy a parlamenti ülésről készített hang- és képfelvételekből töröljék valamely képviselő felszólalásának
  becsületsértő, rasszista
  vagy
  idegengyűlölő nyelvezetet tartalmazó
  részeit.

becsületsértő, rasszista

idegengyűlölő nyelvezetet tartalmazó

Az Elnök elrendelheti, hogy a parlamenti ülésről készített hang- és képfelvételekből töröljék valamely képviselő felszólalásának
  a 11. cikk (3b)
  vagy
  (3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat sértő
  részeit.

a 11. cikk (3b)

(3c) bekezdésében meghatározott magatartási szabályokat sértő

Módosítás 50

Módosítás 50

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

166 cikk – 1 bekezdés

166 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   
  Súlyos rendbontás vagy a parlamenti munka megzavarása
  esetén – amely sérti a 
  11. cikkben meghatározott elveket
   – az Elnök a szankciót megállapító, indoklással ellátott határozatot hoz. | 1.   A
  11. cikk (3a)–(5b) bekezdésének súlyos megsértése
  esetén az Elnök
  e cikknek megfelelően az érintett képviselőt sújtó megfelelő
  szankciót megállapító, indoklással ellátott határozatot hoz. |
| | A 11. cikk (3b) vagy (3c) bekezdésével kapcsolatban az Elnök e cikk alapján indokolással ellátott határozatot fogadhat el, függetlenül attól, hogy a 165. cikk szerinti azonnali intézkedést az érintett képviselő esetében korábban elrendelték-e. |
| | A 11. cikk (3e) bekezdésével kapcsolatban az Elnök e cikk alapján csak a zaklatásra és annak megelőzésére vonatkozó belső adminisztratív eljárással összhangban megállapított zaklatás esetén fogadhat el indokolással ellátott határozatot. |
| | Az Elnök büntetést róhat ki egy képviselőre olyan esetekben, amikor ezen eljárási szabályzat vagy az Elnökség által a 25. cikk alapján elfogadott határozat e cikk alkalmazását írja elő. |
| Az érintett képviselőt az Elnök felkéri írásos észrevételek benyújtására a határozat meghozatala előtt. Kivételes esetekben az Elnök elrendelheti az érintett képviselő szóbeli meghallgatását. | |
| A határozatról az érintett képviselőt ajánlott levél vagy sürgős esetekben kézbesítő révén értesíteni kell. | |
| Az értesítést követően az érintett képviselővel szemben kiszabott szankciót az Elnök a plenáris ülésen bejelenti. Azon szervek, bizottságok és küldöttségek elnöki tisztségét betöltő személyeket, amelyeknek a képviselő tagja, tájékoztatni kell. | |
| A szankciót jogerőssé válását követően a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzé kell tenni és szerepeltetni kell. | |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.   
  Súlyos rendbontás vagy a parlamenti munka megzavarása
  esetén – amely sérti a 
  11. cikkben meghatározott elveket
   – az Elnök a szankciót megállapító, indoklással ellátott határozatot hoz.

1.   A
  11. cikk (3a)–(5b) bekezdésének súlyos megsértése
  esetén az Elnök
  e cikknek megfelelően az érintett képviselőt sújtó megfelelő
  szankciót megállapító, indoklással ellátott határozatot hoz.

A 11. cikk (3b) vagy (3c) bekezdésével kapcsolatban az Elnök e cikk alapján indokolással ellátott határozatot fogadhat el, függetlenül attól, hogy a 165. cikk szerinti azonnali intézkedést az érintett képviselő esetében korábban elrendelték-e.

A 11. cikk (3b) vagy (3c) bekezdésével kapcsolatban az Elnök e cikk alapján indokolással ellátott határozatot fogadhat el, függetlenül attól, hogy a 165. cikk szerinti azonnali intézkedést az érintett képviselő esetében korábban elrendelték-e.

A 11. cikk (3e) bekezdésével kapcsolatban az Elnök e cikk alapján csak a zaklatásra és annak megelőzésére vonatkozó belső adminisztratív eljárással összhangban megállapított zaklatás esetén fogadhat el indokolással ellátott határozatot.

A 11. cikk (3e) bekezdésével kapcsolatban az Elnök e cikk alapján csak a zaklatásra és annak megelőzésére vonatkozó belső adminisztratív eljárással összhangban megállapított zaklatás esetén fogadhat el indokolással ellátott határozatot.

Az Elnök büntetést róhat ki egy képviselőre olyan esetekben, amikor ezen eljárási szabályzat vagy az Elnökség által a 25. cikk alapján elfogadott határozat e cikk alkalmazását írja elő.

Az Elnök büntetést róhat ki egy képviselőre olyan esetekben, amikor ezen eljárási szabályzat vagy az Elnökség által a 25. cikk alapján elfogadott határozat e cikk alkalmazását írja elő.

Az érintett képviselőt az Elnök felkéri írásos észrevételek benyújtására a határozat meghozatala előtt. Kivételes esetekben az Elnök elrendelheti az érintett képviselő szóbeli meghallgatását.

Az érintett képviselőt az Elnök felkéri írásos észrevételek benyújtására a határozat meghozatala előtt. Kivételes esetekben az Elnök elrendelheti az érintett képviselő szóbeli meghallgatását.

A határozatról az érintett képviselőt ajánlott levél vagy sürgős esetekben kézbesítő révén értesíteni kell.

A határozatról az érintett képviselőt ajánlott levél vagy sürgős esetekben kézbesítő révén értesíteni kell.

Az értesítést követően az érintett képviselővel szemben kiszabott szankciót az Elnök a plenáris ülésen bejelenti. Azon szervek, bizottságok és küldöttségek elnöki tisztségét betöltő személyeket, amelyeknek a képviselő tagja, tájékoztatni kell.

Az értesítést követően az érintett képviselővel szemben kiszabott szankciót az Elnök a plenáris ülésen bejelenti. Azon szervek, bizottságok és küldöttségek elnöki tisztségét betöltő személyeket, amelyeknek a képviselő tagja, tájékoztatni kell.

A szankciót jogerőssé válását követően a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzé kell tenni és szerepeltetni kell.

A szankciót jogerőssé válását követően a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzé kell tenni és szerepeltetni kell.

Módosítás 51

Módosítás 51

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

166 cikk – 1 a bekezdés (új)

166 cikk – 1 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Az Elnök az érintett képviselőt felkéri írásos észrevételek benyújtására a határozat meghozatala előtt. Ha az megfelelőbb, akkor az Elnök ehelyett szóbeli meghallgatást rendelhet el. |
| | A szankciót megállapító határozatról az érintett képviselőt ajánlott levél, vagy sürgős esetekben kézbesítő révén értesíteni kell. |
| | Az értesítést követően az érintett képviselővel szemben kiszabott szankciót az Elnök a plenáris ülésen bejelenti. Azon szervek, bizottságok és küldöttségek elnöki tisztségét betöltő személyeket, amelyeknek a képviselő tagja, tájékoztatni kell.. |
| | A szankciót jogerőssé válását követően a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzé kell tenni és szerepeltetni kell. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  Az Elnök az érintett képviselőt felkéri írásos észrevételek benyújtására a határozat meghozatala előtt. Ha az megfelelőbb, akkor az Elnök ehelyett szóbeli meghallgatást rendelhet el.

A szankciót megállapító határozatról az érintett képviselőt ajánlott levél, vagy sürgős esetekben kézbesítő révén értesíteni kell.

A szankciót megállapító határozatról az érintett képviselőt ajánlott levél, vagy sürgős esetekben kézbesítő révén értesíteni kell.

Az értesítést követően az érintett képviselővel szemben kiszabott szankciót az Elnök a plenáris ülésen bejelenti. Azon szervek, bizottságok és küldöttségek elnöki tisztségét betöltő személyeket, amelyeknek a képviselő tagja, tájékoztatni kell..

Az értesítést követően az érintett képviselővel szemben kiszabott szankciót az Elnök a plenáris ülésen bejelenti. Azon szervek, bizottságok és küldöttségek elnöki tisztségét betöltő személyeket, amelyeknek a képviselő tagja, tájékoztatni kell..

A szankciót jogerőssé válását követően a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzé kell tenni és szerepeltetni kell.

A szankciót jogerőssé válását követően a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzé kell tenni és szerepeltetni kell.

Módosítás 52

Módosítás 52

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

166 cikk – 2 bekezdés

166 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A tanúsított magatartás értékelésekor annak súlyossága mellett figyelembe kell venni annak egyszeri, visszatérő vagy pedig állandó jellegét. | 2.   A tanúsított magatartás értékelésekor annak súlyossága mellett figyelembe kell venni annak egyszeri, visszatérő vagy pedig állandó jellegét.
  Adott esetben figyelembe kell venni a Parlament méltóságát és hírnevét ért esetleges károkat is. |
| Meg kell különböztetni egymástól a vizuális jellegű megnyilvánulásokat – amelyek abban az esetben tolerálhatók, ha nem sértők, becsületsértők, rasszisták vagy idegengyűlölők és ésszerű határok között maradnak – a parlamenti tevékenység tevékeny megzavarásától. | |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   A tanúsított magatartás értékelésekor annak súlyossága mellett figyelembe kell venni annak egyszeri, visszatérő vagy pedig állandó jellegét.

2.   A tanúsított magatartás értékelésekor annak súlyossága mellett figyelembe kell venni annak egyszeri, visszatérő vagy pedig állandó jellegét.
  Adott esetben figyelembe kell venni a Parlament méltóságát és hírnevét ért esetleges károkat is.

Meg kell különböztetni egymástól a vizuális jellegű megnyilvánulásokat – amelyek abban az esetben tolerálhatók, ha nem sértők, becsületsértők, rasszisták vagy idegengyűlölők és ésszerű határok között maradnak – a parlamenti tevékenység tevékeny megzavarásától.

Meg kell különböztetni egymástól a vizuális jellegű megnyilvánulásokat – amelyek abban az esetben tolerálhatók, ha nem sértők, becsületsértők, rasszisták vagy idegengyűlölők és ésszerű határok között maradnak – a parlamenti tevékenység tevékeny megzavarásától.

Módosítás 53

Módosítás 53

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

166 cikk – 4 bekezdés

166 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A (3) bekezdés b)–e) pontjában foglalt intézkedések megduplázhatóak ismételt
  szabályszegés
  esetén, illetve amennyiben a képviselő megtagadja a 165. cikk (3) bekezdése szerint hozott rendelkezés teljesítését. | (A magyar változatot nem érinti). |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4.   A (3) bekezdés b)–e) pontjában foglalt intézkedések megduplázhatóak ismételt
  szabályszegés
  esetén, illetve amennyiben a képviselő megtagadja a 165. cikk (3) bekezdése szerint hozott rendelkezés teljesítését.

(A magyar változatot nem érinti).

(A magyar változatot nem érinti).

Módosítás 54

Módosítás 54

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

174 cikk – 7 bekezdés

174 cikk – 7 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7.   Az Elnök más módosításokat is együttes szavazásra bocsáthat, ha kölcsönösen kiegészítik egymást, kivéve, ha egy képviselőcsoport vagy legalább az alacsony érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő külön vagy részenkénti szavazást kért. A módosítások megfogalmazói is javasolhatnak ilyen együttes szavazást
  , ha módosításaik kölcsönösen kiegészítik egymást
  . | 7.   Az Elnök más módosításokat is együttes szavazásra bocsáthat, ha kölcsönösen kiegészítik egymást, kivéve, ha egy képviselőcsoport vagy legalább az alacsony érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő külön vagy részenkénti szavazást kért. A módosítások megfogalmazói is javasolhatnak együttes szavazást
  módosításaikról
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7.   Az Elnök más módosításokat is együttes szavazásra bocsáthat, ha kölcsönösen kiegészítik egymást, kivéve, ha egy képviselőcsoport vagy legalább az alacsony érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő külön vagy részenkénti szavazást kért. A módosítások megfogalmazói is javasolhatnak ilyen együttes szavazást
  , ha módosításaik kölcsönösen kiegészítik egymást
  .

7.   Az Elnök más módosításokat is együttes szavazásra bocsáthat, ha kölcsönösen kiegészítik egymást, kivéve, ha egy képviselőcsoport vagy legalább az alacsony érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő külön vagy részenkénti szavazást kért. A módosítások megfogalmazói is javasolhatnak együttes szavazást
  módosításaikról
  .

Módosítás 55

Módosítás 55

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

174 cikk – 10 bekezdés

174 cikk – 10 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10.   Az olyan módosításokról, amelyekre név szerinti szavazást kértek,
  egyenként
  kell szavazni. | 10.   Az olyan módosításokról, amelyekre név szerinti szavazást kértek,
  az egyéb módosításoktól elkülönítve
  kell szavazni. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

10.   Az olyan módosításokról, amelyekre név szerinti szavazást kértek,
  egyenként
  kell szavazni.

10.   Az olyan módosításokról, amelyekre név szerinti szavazást kértek,
  az egyéb módosításoktól elkülönítve
  kell szavazni.

Módosítás 56

Módosítás 56

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

177 cikk – értelmezés

177 cikk – értelmezés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E cikk megsértése a 
  166
  . cikk (
  1
  )
  bekezdésében említett
  súlyos
  rendbontásnak
  minősül
  , amely az abban a cikkben említett jogkövetkezményeket vonja maga után
  . | E cikk
  bármely
  megsértése a 
  11
  . cikk (
  3b
  )
  bekezdése
  súlyos
  megsértésének
  minősül. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

E cikk megsértése a 
  166
  . cikk (
  1
  )
  bekezdésében említett
  súlyos
  rendbontásnak
  minősül
  , amely az abban a cikkben említett jogkövetkezményeket vonja maga után
  .

166

1

bekezdésében említett

rendbontásnak

, amely az abban a cikkben említett jogkövetkezményeket vonja maga után

E cikk
  bármely
  megsértése a 
  11
  . cikk (
  3b
  )
  bekezdése
  súlyos
  megsértésének
  minősül.

bármely

11

3b

bekezdése

megsértésének

Módosítás 57

Módosítás 57

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

196 cikk

196 cikk

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 196. cikk | 196. cikk |
| Állandó bizottságok létrehozása | Állandó bizottságok létrehozása |
| Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament állandó bizottságokat hoz létre. Ezek feladatait az eljárási szabályzat mellékletében (52) határozzák meg. E mellékletet a leadott szavazatok többségével kell elfogadni. A bizottságok tagjait a Parlament újraválasztását követő első ülésen
  , majd azt követően két és fél év elteltével nevezik
  ki. | Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament állandó bizottságokat hoz létre. Ezek feladatait az eljárási szabályzat mellékletében (52) határozzák meg. E mellékletet a leadott szavazatok többségével kell elfogadni. A bizottságok tagjait a Parlament újraválasztását követő első ülésen
  jelölik
  ki. |
| Az állandó bizottságok feladatai a bizottság felállításának időpontjától eltérő időpontban is
  meghatározhatók
  . | Az állandó bizottságok feladatai a bizottság felállításának időpontjától eltérő időpontban is
  újra meghatározhatók
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

196. cikk

196. cikk

Állandó bizottságok létrehozása

Állandó bizottságok létrehozása

Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament állandó bizottságokat hoz létre. Ezek feladatait az eljárási szabályzat mellékletében (52) határozzák meg. E mellékletet a leadott szavazatok többségével kell elfogadni. A bizottságok tagjait a Parlament újraválasztását követő első ülésen
  , majd azt követően két és fél év elteltével nevezik
  ki.

52

, majd azt követően két és fél év elteltével nevezik

Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament állandó bizottságokat hoz létre. Ezek feladatait az eljárási szabályzat mellékletében (52) határozzák meg. E mellékletet a leadott szavazatok többségével kell elfogadni. A bizottságok tagjait a Parlament újraválasztását követő első ülésen
  jelölik
  ki.

52

jelölik

Az állandó bizottságok feladatai a bizottság felállításának időpontjától eltérő időpontban is
  meghatározhatók
  .

meghatározhatók

Az állandó bizottságok feladatai a bizottság felállításának időpontjától eltérő időpontban is
  újra meghatározhatók
  .

újra meghatározhatók

Módosítás 58

Módosítás 58

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

204 cikk – 1 bekezdés

204 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   A bizottsági tagok 199. cikk alapján történő kinevezését követő első bizottsági ülésen a bizottság külön választási fordulók során elnökséget választ, amely a rendes tagjai közül megválasztott elnökből és alelnökökből áll. A megválasztandó alelnökök számát a Parlament határozza meg az Elnökök Értekezletének javaslata alapján. A Parlament sokszínűségének minden bizottság elnökségének összetételében tükröződnie kell; nem megengedhető, hogy egy elnökség csak férfiakból vagy csak nőkből álljon, vagy hogy valamennyi alelnök ugyanabból a tagállamból származzon. | 1.   A bizottsági tagok 199. cikk alapján történő kinevezését követő első bizottsági ülésen
  , majd két és fél év elteltével ismét
  a bizottság külön választási fordulók során elnökséget választ, amely a rendes tagjai közül megválasztott elnökből és alelnökökből áll. A megválasztandó alelnökök számát a Parlament határozza meg az Elnökök Értekezletének javaslata alapján. A Parlament sokszínűségének minden bizottság elnökségének összetételében tükröződnie kell; nem megengedhető, hogy egy elnökség csak férfiakból vagy csak nőkből álljon, vagy hogy valamennyi alelnök ugyanabból a tagállamból származzon. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1.   A bizottsági tagok 199. cikk alapján történő kinevezését követő első bizottsági ülésen a bizottság külön választási fordulók során elnökséget választ, amely a rendes tagjai közül megválasztott elnökből és alelnökökből áll. A megválasztandó alelnökök számát a Parlament határozza meg az Elnökök Értekezletének javaslata alapján. A Parlament sokszínűségének minden bizottság elnökségének összetételében tükröződnie kell; nem megengedhető, hogy egy elnökség csak férfiakból vagy csak nőkből álljon, vagy hogy valamennyi alelnök ugyanabból a tagállamból származzon.

1.   A bizottsági tagok 199. cikk alapján történő kinevezését követő első bizottsági ülésen
  , majd két és fél év elteltével ismét
  a bizottság külön választási fordulók során elnökséget választ, amely a rendes tagjai közül megválasztott elnökből és alelnökökből áll. A megválasztandó alelnökök számát a Parlament határozza meg az Elnökök Értekezletének javaslata alapján. A Parlament sokszínűségének minden bizottság elnökségének összetételében tükröződnie kell; nem megengedhető, hogy egy elnökség csak férfiakból vagy csak nőkből álljon, vagy hogy valamennyi alelnök ugyanabból a tagállamból származzon.

Módosítás 59

Módosítás 59

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

210a cikk – cím

210a cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Parlamenthez beérkező bizalmas információk parlamenti bizottsági vizsgálatára vonatkozó eljárás | A Parlamenthez beérkező bizalmas információk
  zárt bizottsági ülésen történő
  parlamenti bizottsági vizsgálatára vonatkozó eljárás |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A Parlamenthez beérkező bizalmas információk parlamenti bizottsági vizsgálatára vonatkozó eljárás

A Parlamenthez beérkező bizalmas információk
  zárt bizottsági ülésen történő
  parlamenti bizottsági vizsgálatára vonatkozó eljárás

zárt bizottsági ülésen történő

Módosítás 60

Módosítás 60

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

210a cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

210a cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a bizottság elnöke bizalmas eljárás alkalmazása mellett határozott, az
  ülésen
  csak a bizottság tagjai és az elnök által
  előre
  kijelölt
  azon tisztviselők és szakértők
  vehetnek
  részt
  , akiknek
  jelenléte szigorú értelemben véve
  szükséges. | Ha a bizottság elnöke bizalmas eljárás alkalmazása mellett határozott,
  akkor
  az
  ülést zárt ajtók mögött kell megtartani, és azon
  csak a bizottság tagjai és
  adott esetben póttagjai vehetnek részt. A bizottság az alkalmazandó intézményközi jogi kerettel összhangban dönthet úgy, hogy a 206. cikk (3) bekezdése értelmében más képviselők is részt vehetnek az ülésen. Az ülésen
  az elnök által
  előzetesen
  kijelölt
  olyan személyek is részt
  vehetnek, akiknek
  rendelkezniük kell a
  szükséges
  információkkal, a bizalmas információk Parlament általi kezelésére vonatkozó alkalmazandó szabályokból fakadó korlátozások kellő tiszteletben tartása mellett
  .
  A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és annál magasabb minősítésű adatok megtekintése tekintetében, illetve az intézményközi jogi keretből fakadó különleges hozzáférési korlátozások esetében további megszorítások is alkalmazhatók. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a bizottság elnöke bizalmas eljárás alkalmazása mellett határozott, az
  ülésen
  csak a bizottság tagjai és az elnök által
  előre
  kijelölt
  azon tisztviselők és szakértők
  vehetnek
  részt
  , akiknek
  jelenléte szigorú értelemben véve
  szükséges.

ülésen

előre

azon tisztviselők és szakértők

részt

jelenléte szigorú értelemben véve

Ha a bizottság elnöke bizalmas eljárás alkalmazása mellett határozott,
  akkor
  az
  ülést zárt ajtók mögött kell megtartani, és azon
  csak a bizottság tagjai és
  adott esetben póttagjai vehetnek részt. A bizottság az alkalmazandó intézményközi jogi kerettel összhangban dönthet úgy, hogy a 206. cikk (3) bekezdése értelmében más képviselők is részt vehetnek az ülésen. Az ülésen
  az elnök által
  előzetesen
  kijelölt
  olyan személyek is részt
  vehetnek, akiknek
  rendelkezniük kell a
  szükséges
  információkkal, a bizalmas információk Parlament általi kezelésére vonatkozó alkalmazandó szabályokból fakadó korlátozások kellő tiszteletben tartása mellett
  .
  A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és annál magasabb minősítésű adatok megtekintése tekintetében, illetve az intézményközi jogi keretből fakadó különleges hozzáférési korlátozások esetében további megszorítások is alkalmazhatók.

akkor

ülést zárt ajtók mögött kell megtartani, és azon

adott esetben póttagjai vehetnek részt. A bizottság az alkalmazandó intézményközi jogi kerettel összhangban dönthet úgy, hogy a 206. cikk (3) bekezdése értelmében más képviselők is részt vehetnek az ülésen. Az ülésen

előzetesen

olyan személyek is részt

rendelkezniük kell a

információkkal, a bizalmas információk Parlament általi kezelésére vonatkozó alkalmazandó szabályokból fakadó korlátozások kellő tiszteletben tartása mellett

A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és annál magasabb minősítésű adatok megtekintése tekintetében, illetve az intézményközi jogi keretből fakadó különleges hozzáférési korlátozások esetében további megszorítások is alkalmazhatók.

Módosítás 61

Módosítás 61

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

210a cikk – 4 bekezdés

210a cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.   A bizalmas eljárást alkalmazó bizottságból legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport kérheti a titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát. E kérelem a következő bizottsági ülés napirendjére tűzhető. A bizottság tagjai többségével határozhat úgy, hogy a 11. és a 166. cikk értelmében az ügyet vizsgálat céljából az Elnök elé terjeszti. | 4.   A
  titoktartási kötelezettség megszegésére általánosságban vonatkozó szabályok sérelme nélkül, a
  bizalmas eljárást alkalmazó bizottságból legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport kérheti a titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát. E kérelem a következő bizottsági ülés napirendjére tűzhető. A bizottság tagjai többségével határozhat úgy, hogy a 11. és a 166. cikk értelmében az ügyet vizsgálat céljából az Elnök elé terjeszti. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

4.   A bizalmas eljárást alkalmazó bizottságból legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport kérheti a titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát. E kérelem a következő bizottsági ülés napirendjére tűzhető. A bizottság tagjai többségével határozhat úgy, hogy a 11. és a 166. cikk értelmében az ügyet vizsgálat céljából az Elnök elé terjeszti.

4.   A
  titoktartási kötelezettség megszegésére általánosságban vonatkozó szabályok sérelme nélkül, a
  bizalmas eljárást alkalmazó bizottságból legalább a közepes érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő vagy képviselőcsoport kérheti a titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát. E kérelem a következő bizottsági ülés napirendjére tűzhető. A bizottság tagjai többségével határozhat úgy, hogy a 11. és a 166. cikk értelmében az ügyet vizsgálat céljából az Elnök elé terjeszti.

Módosítás 62

Módosítás 62

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

211 cikk – cím

211 cikk – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások | A polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások
  és viták |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások

A polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos közmeghallgatások
  és viták

és viták

Módosítás 63

Módosítás 63

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

211 cikk – 7 a bekezdés (új)

211 cikk – 7 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  A Parlament a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a vonatkozó nyilvántartásban közzétett polgári kezdeményezésről a nyilvános meghallgatást követő plenáris ülésen vitát tart, és már a vita napirendre tűzésekor határoz arról, hogy a vitát állásfoglalással zárja-e majd le. A Parlament nem zárja le állásfoglalással a vitát, ha ugyanezen vagy a következő plenáris ülés napirendjén azonos vagy hasonló tárgyú jelentés szerepel, kivéve, ha az Elnök kivételes indokok alapján más javaslatot tesz. Ha a Parlament úgy határoz, hogy a vitát állásfoglalással zárja le, akkor a téma szerint illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább az alacsony érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő állásfoglalási indítványt terjeszthet be. A 123. cikk (3)–(8) bekezdése az állásfoglalási indítványok előterjesztéséről és a róluk tartott szavazásokról értelemszerűen alkalmazandó. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.
     
  A Parlament a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a vonatkozó nyilvántartásban közzétett polgári kezdeményezésről a nyilvános meghallgatást követő plenáris ülésen vitát tart, és már a vita napirendre tűzésekor határoz arról, hogy a vitát állásfoglalással zárja-e majd le. A Parlament nem zárja le állásfoglalással a vitát, ha ugyanezen vagy a következő plenáris ülés napirendjén azonos vagy hasonló tárgyú jelentés szerepel, kivéve, ha az Elnök kivételes indokok alapján más javaslatot tesz. Ha a Parlament úgy határoz, hogy a vitát állásfoglalással zárja le, akkor a téma szerint illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább az alacsony érvényességi küszöbértéket elérő számú képviselő állásfoglalási indítványt terjeszthet be. A 123. cikk (3)–(8) bekezdése az állásfoglalási indítványok előterjesztéséről és a róluk tartott szavazásokról értelemszerűen alkalmazandó.

Módosítás 76

Módosítás 76

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

211 cikk – 8 bekezdés

211 cikk – 8 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   
  Amennyiben
  a Bizottság nem terjeszt elő
  jogi aktusra irányuló
  javaslatot a 
  hozzá a 211/2011/EU rendelet 9. cikke szerint benyújtott sikeres európai
  polgári kezdeményezésről
  tizenkét hónapon belül azt követően, hogy arról kedvező véleményt nyilvánított és közleményben jelezte az ezzel kapcsolatban meghozni kívánt intézkedéseit
  , a téma szerint illetékes bizottság a polgári kezdeményezés szervezőivel konzultálva meghallgatást
  kezdeményezhet
  , és
  szükség esetén elindíthatja
  a 
  46
  .
  cikkben
  meghatározott
  eljárást
  a Parlament
  azon jogának gyakorlása érdekében
  , hogy
  felkérje
  a 
  Bizottságot megfelelő javaslat benyújtására
  . | (8)   
  A Bizottságnak az adott polgári kezdeményezéssel kapcsolatos jogi és politikai következtetéseit felvázoló közleményét követően, a Parlament értékeli a Bizottság által a közlemény eredményeként tett lépéseket. Amennyiben
  a Bizottság nem terjeszt elő
  megfelelő
  javaslatot a polgári kezdeményezésről, a téma szerint illetékes bizottság a polgári kezdeményezés szervezőivel konzultálva meghallgatást
  szervezhet. A Parlament ezen kívül dönthet arról, hogy tart-e plenáris vitát, és hogy a vitát állásfoglalással zárja-e le. A 211. cikk (7a) bekezdésben meghatározott eljárás értelemszerűen alkalmazandó.
   A Parlament
  dönthet úgy is
  , hogy
  él az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti jogával, ezáltal elindítva
  az ezen eljárási szabályzat
  46. cikkében meghatározott eljárást
  . |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   
  Amennyiben
  a Bizottság nem terjeszt elő
  jogi aktusra irányuló
  javaslatot a 
  hozzá a 211/2011/EU rendelet 9. cikke szerint benyújtott sikeres európai
  polgári kezdeményezésről
  tizenkét hónapon belül azt követően, hogy arról kedvező véleményt nyilvánított és közleményben jelezte az ezzel kapcsolatban meghozni kívánt intézkedéseit
  , a téma szerint illetékes bizottság a polgári kezdeményezés szervezőivel konzultálva meghallgatást
  kezdeményezhet
  , és
  szükség esetén elindíthatja
  a 
  46
  .
  cikkben
  meghatározott
  eljárást
  a Parlament
  azon jogának gyakorlása érdekében
  , hogy
  felkérje
  a 
  Bizottságot megfelelő javaslat benyújtására
  .

(8)   
  A Bizottságnak az adott polgári kezdeményezéssel kapcsolatos jogi és politikai következtetéseit felvázoló közleményét követően, a Parlament értékeli a Bizottság által a közlemény eredményeként tett lépéseket. Amennyiben
  a Bizottság nem terjeszt elő
  megfelelő
  javaslatot a polgári kezdeményezésről, a téma szerint illetékes bizottság a polgári kezdeményezés szervezőivel konzultálva meghallgatást
  szervezhet. A Parlament ezen kívül dönthet arról, hogy tart-e plenáris vitát, és hogy a vitát állásfoglalással zárja-e le. A 211. cikk (7a) bekezdésben meghatározott eljárás értelemszerűen alkalmazandó.
   A Parlament
  dönthet úgy is
  , hogy
  él az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti jogával, ezáltal elindítva
  az ezen eljárási szabályzat
  46. cikkében meghatározott eljárást
  .

Módosítás 64

Módosítás 64

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

223a cikk – cím – lábjegyzet

223a cikk – cím – lábjegyzet

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 61 | A 223a. cikk csak az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében vett európai politikai pártokra és európai politikai alapítványokra alkalmazandó.
  Lásd még a 224. és a 225. cikkhez fűzött lábjegyzeteket. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

61

61

A 223a. cikk csak az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében vett európai politikai pártokra és európai politikai alapítványokra alkalmazandó.
  Lásd még a 224. és a 225. cikkhez fűzött lábjegyzeteket.

Lásd még a 224. és a 225. cikkhez fűzött lábjegyzeteket.

| 61 | A 223a. cikk csak az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében vett európai politikai pártokra és európai politikai alapítványokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

61

61

A 223a. cikk csak az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében vett európai politikai pártokra és európai politikai alapítványokra alkalmazandó.

Módosítás 65

Módosítás 65

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

223a cikk – 2 a bekezdés (új)

223a cikk – 2 a bekezdés (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Legalább 50 polgárból álló csoport a 1141/2014/EU, Euratom rendelet 10. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján indokolással ellátott kérelmet nyújthat be, amelyben felkéri a Parlamentet a (2) bekezdésben említett ellenőrzés kérelmezésére. Ezt az indokolással ellátott kérelmet képviselők nem terjeszthetik be és nem írhatják alá. A kérelemnek alapos ténybeli bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem felel meg a (2) bekezdésben említett feltételeknek. |
| | Az Elnök a polgárok csoportjaitól származó elfogadható kérelmeket továbbítja a további vizsgálatért felelős bizottsághoz. |
| | E vizsgálatot az Elnök általi továbbítástól számított négy hónapon belül le kell folytatni, és ezt követően az illetékes bizottság a tagjai többségével (akiknek legalább három képviselőcsoportot kell képviselniük) javaslatot terjeszthet elő a kérelemmel kapcsolatos további teendőkre vonatkozóan, és erről tájékoztatja az Elnököt. |
| | A polgárok csoportját tájékoztatni kell a bizottság vizsgálatának eredményéről. |
| | Az Elnök a bizottság javaslatának kézhezvétele után közleményben ismerteti a Parlamenttel a kérelmet. |
| | E közleményt követően a Parlament a leadott szavazatok többségével határoz arról, hogy benyújt-e kérelmet az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatósághoz. |
| | A bizottság iránymutatást fogad el a polgárok csoportjaitól származó ilyen kérelmek kezelésére vonatkozóan. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.
     
  Legalább 50 polgárból álló csoport a 1141/2014/EU, Euratom rendelet 10. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján indokolással ellátott kérelmet nyújthat be, amelyben felkéri a Parlamentet a (2) bekezdésben említett ellenőrzés kérelmezésére. Ezt az indokolással ellátott kérelmet képviselők nem terjeszthetik be és nem írhatják alá. A kérelemnek alapos ténybeli bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem felel meg a (2) bekezdésben említett feltételeknek.

Az Elnök a polgárok csoportjaitól származó elfogadható kérelmeket továbbítja a további vizsgálatért felelős bizottsághoz.

Az Elnök a polgárok csoportjaitól származó elfogadható kérelmeket továbbítja a további vizsgálatért felelős bizottsághoz.

E vizsgálatot az Elnök általi továbbítástól számított négy hónapon belül le kell folytatni, és ezt követően az illetékes bizottság a tagjai többségével (akiknek legalább három képviselőcsoportot kell képviselniük) javaslatot terjeszthet elő a kérelemmel kapcsolatos további teendőkre vonatkozóan, és erről tájékoztatja az Elnököt.

E vizsgálatot az Elnök általi továbbítástól számított négy hónapon belül le kell folytatni, és ezt követően az illetékes bizottság a tagjai többségével (akiknek legalább három képviselőcsoportot kell képviselniük) javaslatot terjeszthet elő a kérelemmel kapcsolatos további teendőkre vonatkozóan, és erről tájékoztatja az Elnököt.

A polgárok csoportját tájékoztatni kell a bizottság vizsgálatának eredményéről.

A polgárok csoportját tájékoztatni kell a bizottság vizsgálatának eredményéről.

Az Elnök a bizottság javaslatának kézhezvétele után közleményben ismerteti a Parlamenttel a kérelmet.

Az Elnök a bizottság javaslatának kézhezvétele után közleményben ismerteti a Parlamenttel a kérelmet.

E közleményt követően a Parlament a leadott szavazatok többségével határoz arról, hogy benyújt-e kérelmet az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatósághoz.

E közleményt követően a Parlament a leadott szavazatok többségével határoz arról, hogy benyújt-e kérelmet az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatósághoz.

A bizottság iránymutatást fogad el a polgárok csoportjaitól származó ilyen kérelmek kezelésére vonatkozóan.

A bizottság iránymutatást fogad el a polgárok csoportjaitól származó ilyen kérelmek kezelésére vonatkozóan.

Módosítás 89/rev

Módosítás 89/rev

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

228 a cikk (új)

228 a cikk (új)

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 228a. cikk




  A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése




  Az Elnökség elfogad egy, a nemek közötti egyenlőség szempontjait a Parlament valamennyi tevékenysége során, minden szinten és minden szakaszban érvényesítő cselekvési tervet. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervet kétévente ellenőrizni kell és legalább ötévente felül kell vizsgálni. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

228a. cikk

A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése

Az Elnökség elfogad egy, a nemek közötti egyenlőség szempontjait a Parlament valamennyi tevékenysége során, minden szinten és minden szakaszban érvényesítő cselekvési tervet. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervet kétévente ellenőrizni kell és legalább ötévente felül kell vizsgálni.

Módosítás 66

Módosítás 66

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

229 cikk – 3 bekezdés

229 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelkezéseket a petíciókra és határozatot nem igénylő szövegekre nem kell alkalmazni. | E rendelkezéseket a petíciókra
  , polgári kezdeményezésekre
  és határozatot nem igénylő szövegekre nem kell alkalmazni. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

E rendelkezéseket a petíciókra és határozatot nem igénylő szövegekre nem kell alkalmazni.

E rendelkezéseket a petíciókra
  , polgári kezdeményezésekre
  és határozatot nem igénylő szövegekre nem kell alkalmazni.

, polgári kezdeményezésekre

Módosítás 67

Módosítás 67

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

II melléklet – cím

II melléklet – cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 130.,
  A 130A., A 130B.,
   A 131. ÉS A 131A. CIKK SZERINTI, ÍRÁSBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉSEKRE ÉS INTERPELLÁCIÓKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK | A 130., A 131. ÉS A 131A. CIKK SZERINTI, ÍRÁSBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉSEKRE ÉS INTERPELLÁCIÓKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A 130.,
  A 130A., A 130B.,
   A 131. ÉS A 131A. CIKK SZERINTI, ÍRÁSBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉSEKRE ÉS INTERPELLÁCIÓKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK

A 130A., A 130B.,

A 130., A 131. ÉS A 131A. CIKK SZERINTI, ÍRÁSBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉSEKRE ÉS INTERPELLÁCIÓKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK

---

(4)  
  Lásd az I. mellékletet.

4

Lásd az I. mellékletet.

(5)  
  2014. április 16-i megállapodás az Európai Parlament és a Bizottság között az átláthatósági nyilvántartásról az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervek és önfoglalkoztató személyek számára (HL L 277., 2014.9.19., 11. o.).

5

2014. április 16-i megállapodás az Európai Parlament és a Bizottság között az átláthatósági nyilvántartásról az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervek és önfoglalkoztató személyek számára (HL L 277., 2014.9.19., 11. o.).

(1a)  
  A megfelelő magatartás kódexe az európai parlamenti képviselők számára, amelyet az Elnökség 2018. július 2-án fogadott el, e szabályzat mellékletét képezi.

1a

A megfelelő magatartás kódexe az európai parlamenti képviselők számára, amelyet az Elnökség 2018. július 2-án fogadott el, e szabályzat mellékletét képezi.

(1a)  
  Lásd az I. mellékletet.

1a

Lásd az I. mellékletet.

(1b)  
  2014. április 16-i megállapodás az Európai Parlament és a Bizottság között az átláthatósági nyilvántartásról az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek s önfoglalkoztató személyek számára (HL L 277., 2014.9.19., 11. o.).

1b

2014. április 16-i megállapodás az Európai Parlament és a Bizottság között az átláthatósági nyilvántartásról az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek s önfoglalkoztató személyek számára (HL L 277., 2014.9.19., 11. o.).

(27)  Lásd a II. mellékletet.

27

(27)  Lásd a II. mellékletet.

27

(28)  
  Lásd a II. mellékletet.

28

Lásd a II. mellékletet.

(29)  
  Lásd a II. mellékletet.

29

Lásd a II. mellékletet.

(52)  Lásd az V. mellékletet.

52

(52)  Lásd az V. mellékletet.

52

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2019. január 15., kedd

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/230 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/230

---

P8_TA(2019)0001

A vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközének az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 15-én elfogadott módosításai a vámellenőrzési berendezések pénzügyi támogató eszközének az Integrált Határigazgatási Alap részeként történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/30)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A vámunió működésének biztosításához az Európai Unió külső határain működő 2140
  vámhivatal

   (2) megfelelő berendezésekkel kell ellátni. A megfelelő és egyenértékű vámellenőrzés iránti igény egyre sürgetőbbé válik, nemcsak amiatt, hogy a vámhatóságok képesek legyenek a bevételek beszedésében megtestesülő hagyományos funkciójuk ellátására, hanem egyre inkább azért is, mert a biztonság és a védelem garantálása érdekében jelentősen meg kell erősíteni az Unió külső határain belépő és kilépő áruk ellenőrzését. Ugyanakkor a külső határokon áthaladó árukon végzett ellenőrzéseknek nem szabad akadályozniuk, hanem elő kell segíteniük a harmadik országokkal folytatott jogszerű kereskedelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A vámunió működésének biztosításához az Európai Unió külső határain működő 2140
  vámhivatal

   (2) megfelelő berendezésekkel kell ellátni. A megfelelő és egyenértékű vámellenőrzés iránti igény egyre sürgetőbbé válik, nemcsak amiatt, hogy a vámhatóságok képesek legyenek a bevételek beszedésében megtestesülő hagyományos funkciójuk ellátására, hanem egyre inkább azért is, mert a biztonság és a védelem garantálása érdekében jelentősen meg kell erősíteni az Unió külső határain belépő és kilépő áruk ellenőrzését. Ugyanakkor a külső határokon áthaladó árukon végzett ellenőrzéseknek nem szabad akadályozniuk, hanem elő kell segíteniük a harmadik országokkal folytatott jogszerű kereskedelmet.

| (1) | A vámunió
  hatékony és eredményes
  működésének biztosításához az Európai Unió külső határain működő 2140
  vámhivatalt

   (2) megfelelő berendezésekkel kell ellátni. A megfelelő és egyenértékű vámellenőrzés iránti igény egyre sürgetőbbé válik, nemcsak amiatt, hogy a vámhatóságok képesek legyenek a bevételek beszedésében megtestesülő hagyományos funkciójuk ellátására, hanem egyre inkább azért is, mert a biztonság és a védelem garantálása érdekében jelentősen meg kell erősíteni az Unió külső határain belépő és kilépő áruk ellenőrzését. Ugyanakkor a külső határokon áthaladó árukon végzett ellenőrzéseknek nem szabad akadályozniuk, hanem elő kell segíteniük a harmadik országokkal folytatott jogszerű kereskedelmet
  , összhangban a biztonsági és védelmi feltételekkel
  . |
| --- | --- |

(1)

A vámunió
  hatékony és eredményes
  működésének biztosításához az Európai Unió külső határain működő 2140
  vámhivatalt

   (2) megfelelő berendezésekkel kell ellátni. A megfelelő és egyenértékű vámellenőrzés iránti igény egyre sürgetőbbé válik, nemcsak amiatt, hogy a vámhatóságok képesek legyenek a bevételek beszedésében megtestesülő hagyományos funkciójuk ellátására, hanem egyre inkább azért is, mert a biztonság és a védelem garantálása érdekében jelentősen meg kell erősíteni az Unió külső határain belépő és kilépő áruk ellenőrzését. Ugyanakkor a külső határokon áthaladó árukon végzett ellenőrzéseknek nem szabad akadályozniuk, hanem elő kell segíteniük a harmadik országokkal folytatott jogszerű kereskedelmet
  , összhangban a biztonsági és védelmi feltételekkel
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömörülését alkotó vámunió az Európai Unió egyik sarokköve, és nélkülözhetetlen az uniós vállalkozások és a polgárok javát egyaránt szolgáló egységes piac megfelelő működéséhez. Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalásában

   (2a)

  különös aggodalmának adott hangot a vámcsalásokkal kapcsolatban, melyek jelentős bevételkiesést okoztak az uniós költségvetésben. Az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Európát, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére, és ezért kérte a meglévő szakpolitikák folyamatos támogatását, az Unió kiemelt programjai számára rendelkezésre álló források növelését, valamint azt, hogy a további kötelezettségekhez rendeljenek további pénzügyi eszközöket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömörülését alkotó vámunió az Európai Unió egyik sarokköve, és nélkülözhetetlen az uniós vállalkozások és a polgárok javát egyaránt szolgáló egységes piac megfelelő működéséhez. Az Európai Parlament 2018. március 14-i állásfoglalásában

   (2a)

  különös aggodalmának adott hangot a vámcsalásokkal kapcsolatban, melyek jelentős bevételkiesést okoztak az uniós költségvetésben. Az Európai Parlament ismételten hangsúlyozta, hogy csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Európát, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére, és ezért kérte a meglévő szakpolitikák folyamatos támogatását, az Unió kiemelt programjai számára rendelkezésre álló források növelését, valamint azt, hogy a további kötelezettségekhez rendeljenek további pénzügyi eszközöket.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Jelenleg a tagállamok nem egyenletesen végzik a vámellenőrzéseket. Ez
  egyrészről
  a tagállamok közötti földrajzi különbségeknek,
  másrészről
  a rendelkezésükre álló eltérő kapacitásoknak és forrásoknak tudható be. Nemcsak az emberi tényezőtől függ az, hogy a tagállamok képesek-e megbirkózni a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által támasztott kihívásokkal, hanem attól is, hogy rendelkezésükre állnak-e korszerű és megbízható vámellenőrzési berendezések. A kiegyensúlyozatlanság kezeléséhez ezért fontos az egyenértékű vámellenőrzési berendezések biztosítása. Ez egyenértékűbbé fogja tenni a különböző tagállamok által végzett vámellenőrzéseket, ezáltal pedig segít megelőzni az áruáramlások leggyengébb pontok felé való áttevődését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Jelenleg a tagállamok nem egyenletesen végzik a vámellenőrzéseket. Ez
  egyrészről
  a tagállamok közötti földrajzi különbségeknek,
  másrészről
  a rendelkezésükre álló eltérő kapacitásoknak és forrásoknak tudható be. Nemcsak az emberi tényezőtől függ az, hogy a tagállamok képesek-e megbirkózni a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által támasztott kihívásokkal, hanem attól is, hogy rendelkezésükre állnak-e korszerű és megbízható vámellenőrzési berendezések. A kiegyensúlyozatlanság kezeléséhez ezért fontos az egyenértékű vámellenőrzési berendezések biztosítása. Ez egyenértékűbbé fogja tenni a különböző tagállamok által végzett vámellenőrzéseket, ezáltal pedig segít megelőzni az áruáramlások leggyengébb pontok felé való áttevődését.

| (2) | Jelenleg a tagállamok nem egyenletesen végzik a vámellenőrzéseket. Ez a tagállamok közötti földrajzi különbségeknek, a rendelkezésükre álló eltérő kapacitásoknak és forrásoknak
  , valamint a szabványosított vámellenőrzések hiányának
  tudható be. Nemcsak az emberi tényezőtől függ az, hogy a tagállamok képesek-e megbirkózni a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által támasztott kihívásokkal, hanem attól is, hogy rendelkezésükre állnak-e korszerű és megbízható vámellenőrzési berendezések
  , és azok megfelelően működnek-e. A vámeljárások működésének javítására irányuló igényt egyéb kihívások is fokozzák, például az e-kereskedelem fellendülése, az ellenőrzések és a vizsgálati jelentések digitalizációja, valamint a számítógépes támadásokkal, a szabotázzsal, az ipari kémkedéssel és az adatok manipulálásával szembeni ellenálló képesség
  . A kiegyensúlyozatlanság kezeléséhez ezért fontos az egyenértékű vámellenőrzési berendezések biztosítása. Ez egyenértékűbbé fogja tenni a különböző tagállamok által végzett vámellenőrzéseket, ezáltal pedig segít megelőzni az áruáramlások leggyengébb pontok felé való áttevődését.
  Az Unió vámterületére belépő valamennyi árut alapos ellenőrzéseknek kell alávetni, hogy elkerülhető legyen, hogy a vámcsalást elkövetők a legkedvezőbb feltételeket biztosító kikötőket válasszák ki. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által végzett vámellenőrzések általános hatásfoka erősödjön és konvergenciája megvalósuljon, egyértelmű stratégiát kell kidolgozni leggyengébb pontokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

Jelenleg a tagállamok nem egyenletesen végzik a vámellenőrzéseket. Ez a tagállamok közötti földrajzi különbségeknek, a rendelkezésükre álló eltérő kapacitásoknak és forrásoknak
  , valamint a szabványosított vámellenőrzések hiányának
  tudható be. Nemcsak az emberi tényezőtől függ az, hogy a tagállamok képesek-e megbirkózni a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által támasztott kihívásokkal, hanem attól is, hogy rendelkezésükre állnak-e korszerű és megbízható vámellenőrzési berendezések
  , és azok megfelelően működnek-e. A vámeljárások működésének javítására irányuló igényt egyéb kihívások is fokozzák, például az e-kereskedelem fellendülése, az ellenőrzések és a vizsgálati jelentések digitalizációja, valamint a számítógépes támadásokkal, a szabotázzsal, az ipari kémkedéssel és az adatok manipulálásával szembeni ellenálló képesség
  . A kiegyensúlyozatlanság kezeléséhez ezért fontos az egyenértékű vámellenőrzési berendezések biztosítása. Ez egyenértékűbbé fogja tenni a különböző tagállamok által végzett vámellenőrzéseket, ezáltal pedig segít megelőzni az áruáramlások leggyengébb pontok felé való áttevődését.
  Az Unió vámterületére belépő valamennyi árut alapos ellenőrzéseknek kell alávetni, hogy elkerülhető legyen, hogy a vámcsalást elkövetők a legkedvezőbb feltételeket biztosító kikötőket válasszák ki. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által végzett vámellenőrzések általános hatásfoka erősödjön és konvergenciája megvalósuljon, egyértelmű stratégiát kell kidolgozni leggyengébb pontokkal kapcsolatban.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A tagállamok
  több ízben
  kifejezték
  a pénzügyi támogatás szükségességét, és
  kérték
  a berendezés iránti szükségletek mélyreható elemzését. A vámügyi finanszírozásról szóló 2017. március 23-i következtetéseiben (3) Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „értékelje annak lehetőségét, hogy a műszaki berendezésekkel kapcsolatos igények finanszírozását jövőbeli bizottsági finanszírozási programok biztosítsák, valamint (...) fokozza a finanszírozási célú együttműködést a vámhatóságok és az egyéb bűnüldöző hatóságok között”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A tagállamok
  több ízben
  kifejezték
  a pénzügyi támogatás szükségességét, és
  kérték
  a berendezés iránti szükségletek mélyreható elemzését. A vámügyi finanszírozásról szóló 2017. március 23-i következtetéseiben (3) Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „értékelje annak lehetőségét, hogy a műszaki berendezésekkel kapcsolatos igények finanszírozását jövőbeli bizottsági finanszírozási programok biztosítsák, valamint (...) fokozza a finanszírozási célú együttműködést a vámhatóságok és az egyéb bűnüldöző hatóságok között”.

| (3) | Számos tagállam
  több ízben
  kifejezte
  a pénzügyi támogatás szükségességét, és
  kérte
  a berendezés iránti szükségletek mélyreható elemzését. A vámügyi finanszírozásról szóló 2017. március 23-i következtetéseiben (3) Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „értékelje annak lehetőségét, hogy a műszaki berendezésekkel kapcsolatos igények finanszírozását jövőbeli bizottsági finanszírozási programok biztosítsák, valamint (...) fokozza a finanszírozási célú együttműködést a vámhatóságok és az egyéb bűnüldöző hatóságok között”. |
| --- | --- |

(3)

Számos tagállam
  több ízben
  kifejezte
  a pénzügyi támogatás szükségességét, és
  kérte
  a berendezés iránti szükségletek mélyreható elemzését. A vámügyi finanszírozásról szóló 2017. március 23-i következtetéseiben (3) Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „értékelje annak lehetőségét, hogy a műszaki berendezésekkel kapcsolatos igények finanszírozását jövőbeli bizottsági finanszírozási programok biztosítsák, valamint (...) fokozza a finanszírozási célú együttműködést a vámhatóságok és az egyéb bűnüldöző hatóságok között”.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Következésképpen helyénvaló új eszközt létrehozni a vámellenőrzési berendezésekhez nyújtott pénzügyi támogatás céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Következésképpen helyénvaló új eszközt létrehozni a vámellenőrzési berendezésekhez nyújtott pénzügyi támogatás céljából.

| (6) | Következésképpen helyénvaló új eszközt létrehozni a vámellenőrzési berendezésekhez nyújtott pénzügyi támogatás céljából
  , amely biztosítja bizonyos gyakorlatok – például az áruhamisítás és egyéb jogellenes gyakorlatok – felderítését. Fontolóra kell venni a pénzügyi támogatás már meglévő formáinak alkalmazását. |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen helyénvaló új eszközt létrehozni a vámellenőrzési berendezésekhez nyújtott pénzügyi támogatás céljából
  , amely biztosítja bizonyos gyakorlatok – például az áruhamisítás és egyéb jogellenes gyakorlatok – felderítését. Fontolóra kell venni a pénzügyi támogatás már meglévő formáinak alkalmazását.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Mivel a tagállami vámhatóságokra egyre több olyan feladat hárul, amelyek gyakran a biztonság területére is kiterjednek és elvégzésükre a külső határokon kerül sor, a külső határokon végzett határellenőrzések és vámellenőrzések egyenértékűségének biztosítása érdekében megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani a tagállamok számára. Ugyanilyen fontos az uniós határokon folytatott, az áruk és személyek ellenőrzését érintő ügynökségközi együttműködés népszerűsítése az egyes tagállamok határellenőrzésért vagy a határokon végzett más feladatokért felelős nemzeti hatóságai körében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Mivel a tagállami vámhatóságokra egyre több olyan feladat hárul, amelyek gyakran a biztonság területére is kiterjednek és elvégzésükre a külső határokon kerül sor, a külső határokon végzett határellenőrzések és vámellenőrzések egyenértékűségének biztosítása érdekében megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani a tagállamok számára. Ugyanilyen fontos az uniós határokon folytatott, az áruk és személyek ellenőrzését érintő ügynökségközi együttműködés népszerűsítése az egyes tagállamok határellenőrzésért vagy a határokon végzett más feladatokért felelős nemzeti hatóságai körében.

| (7) | Mivel a tagállami vámhatóságokra egyre több olyan feladat hárul, amelyek gyakran a biztonság területére is kiterjednek és elvégzésükre a külső határokon kerül sor, a külső határokon végzett határellenőrzések és vámellenőrzések egyenértékűségének biztosítása érdekében megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani a tagállamok számára. Ugyanilyen fontos az uniós határokon folytatott, az áruk és személyek ellenőrzését érintő ügynökségközi együttműködés népszerűsítése az egyes tagállamok határellenőrzésért vagy a határokon végzett más feladatokért felelős nemzeti hatóságai körében
  , a kiberbiztonság szem előtt tartásával
  . |
| --- | --- |

(7)

Mivel a tagállami vámhatóságokra egyre több olyan feladat hárul, amelyek gyakran a biztonság területére is kiterjednek és elvégzésükre a külső határokon kerül sor, a külső határokon végzett határellenőrzések és vámellenőrzések egyenértékűségének biztosítása érdekében megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani a tagállamok számára. Ugyanilyen fontos az uniós határokon folytatott, az áruk és személyek ellenőrzését érintő ügynökségközi együttműködés népszerűsítése az egyes tagállamok határellenőrzésért vagy a határokon végzett más feladatokért felelős nemzeti hatóságai körében
  , a kiberbiztonság szem előtt tartásával
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Ez a rendelet meghatározza az eszköz pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (6) 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Ez a rendelet meghatározza az eszköz pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (6) 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (11) | Ez a rendelet meghatározza az eszköz pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (6) 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
  A költségvetési fegyelem biztosítása érdekében a támogatások prioritási sorrendjének meghatározására szolgáló feltételeknek egyértelműeknek és pontosan körülírtaknak kell lenniük, és a vámellenőrzési pontok által ellátott feladatok számára megállapított igényeken kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet meghatározza az eszköz pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (6) 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.
  A költségvetési fegyelem biztosítása érdekében a támogatások prioritási sorrendjének meghatározására szolgáló feltételeknek egyértelműeknek és pontosan körülírtaknak kell lenniük, és a vámellenőrzési pontok által ellátott feladatok számára megállapított igényeken kell alapulniuk.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Az ezen eszköz keretében finanszírozott vámellenőrzési berendezéseknek meg kell felelniük az optimális biztonsági, ezen belül kiberbiztonsági, védelmi, környezetvédelmi és egészségügyi normáknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Az ezen eszköz keretében finanszírozott vámellenőrzési berendezéseknek meg kell felelniük az optimális biztonsági, ezen belül kiberbiztonsági, védelmi, környezetvédelmi és egészségügyi normáknak.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | Az ezen eszköz keretében finanszírozott vámellenőrzési berendezések által előállított adatokhoz kizárólag a hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező alkalmazottai férhetnek hozzá, azokat csak ők kezelhetik, és ezeket az adatokat megfelelő módon meg kell védeni az illetéktelen hozzáféréssel, illetve közléssel szemben. A tagállamok számára teljes ellenőrzést kell biztosítani ezen adatok felett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

Az ezen eszköz keretében finanszírozott vámellenőrzési berendezések által előállított adatokhoz kizárólag a hatóságok megfelelő felhatalmazással rendelkező alkalmazottai férhetnek hozzá, azokat csak ők kezelhetik, és ezeket az adatokat megfelelő módon meg kell védeni az illetéktelen hozzáféréssel, illetve közléssel szemben. A tagállamok számára teljes ellenőrzést kell biztosítani ezen adatok felett.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | Az ezen eszköz keretében finanszírozott vámellenőrzési berendezéseknek hozzá kell járulniuk az optimális vámügyi kockázatkezelés biztosításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

Az ezen eszköz keretében finanszírozott vámellenőrzési berendezéseknek hozzá kell járulniuk az optimális vámügyi kockázatkezelés biztosításához.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

13 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13d) | A régi vámellenőrzési berendezések ezen eszköz segítségével történő lecserélésekor a tagállamoknak kell felelniük a régi vámellenőrzési berendezések környezetbarát ártalmatlanításáért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13d)

A régi vámellenőrzési berendezések ezen eszköz segítségével történő lecserélésekor a tagállamoknak kell felelniük a régi vámellenőrzési berendezések környezetbarát ártalmatlanításáért.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, a vízumpolitikai vagy a rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az elgondolás szerint az Integrált Határigazgatási Alap két, egymást kiegészítő eszközből áll, amelyek különálló, de koherens hatókörrel rendelkeznek a berendezések beszerzése tekintetében. Egyrészt az (EU) [2018/XXX] rendelettel (10) létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz ki fogja zárni az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések e rendelettel létrehozott pénzügyi támogató eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem lehetővé teszi a berendezések kiegészítő célokra, például a határellenőrzés és a biztonság céljára történő használatát is. Ez a szerepfelosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2016/1624 rendelet (11) 4. cikkének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést, amely az európai integrált határigazgatási megközelítés része, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, a vízumpolitikai vagy a rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az elgondolás szerint az Integrált Határigazgatási Alap két, egymást kiegészítő eszközből áll, amelyek különálló, de koherens hatókörrel rendelkeznek a berendezések beszerzése tekintetében. Egyrészt az (EU) [2018/XXX] rendelettel (10) létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz ki fogja zárni az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések e rendelettel létrehozott pénzügyi támogató eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem lehetővé teszi a berendezések kiegészítő célokra, például a határellenőrzés és a biztonság céljára történő használatát is. Ez a szerepfelosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2016/1624 rendelet (11) 4. cikkének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést, amely az európai integrált határigazgatási megközelítés része, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén.

| (15) | A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, a vízumpolitikai vagy a rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az elgondolás szerint az Integrált Határigazgatási Alap két, egymást kiegészítő eszközből áll, amelyek különálló, de koherens hatókörrel rendelkeznek a berendezések beszerzése tekintetében. Egyrészt az (EU) [2018/XXX] rendelette (10) létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz ki fogja zárni az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések e rendelettel létrehozott pénzügyi támogató eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem lehetővé teszi a berendezések kiegészítő kapcsolódó célokra, például a határellenőrzés, a védelem és a biztonság céljára történő használatát is. Ez a szerepfelosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2016/1624 rendelet (11) 4. cikkének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést, amely az európai integrált határigazgatási megközelítés része, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén.
  Annak biztosítása érdekében, hogy az alap által finanszírozott bármilyen eszköz vagy berendezés felett a berendezést birtokló kijelölt vámellenőrzési pont állandó felügyeleti joggal rendelkezzen, a vámügyi és határőrizeti hatóságok közötti megosztás és interoperabilitás meghatározásakor rögzíteni kell, hogy azok nem szisztematikusak és nem rendszeresek. |
| --- | --- |

(15)

A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más jogszabályok, mint például a határigazgatási, a vízumpolitikai vagy a rendőrségi együttműködési rendelkezések betartásának ellenőrzésére is. Ezért az elgondolás szerint az Integrált Határigazgatási Alap két, egymást kiegészítő eszközből áll, amelyek különálló, de koherens hatókörrel rendelkeznek a berendezések beszerzése tekintetében. Egyrészt az (EU) [2018/XXX] rendelette (10) létrehozott határigazgatási és vízumügyi eszköz ki fogja zárni az olyan berendezéseket, amelyek határigazgatásra és vámellenőrzésre is használhatók. Másrészt a vámellenőrzési berendezések e rendelettel létrehozott pénzügyi támogató eszköze nem csupán azokhoz a berendezésekhez nyújt pénzügyi támogatást, amelyek fő célja a vámellenőrzés, hanem lehetővé teszi a berendezések kiegészítő kapcsolódó célokra, például a határellenőrzés, a védelem és a biztonság céljára történő használatát is. Ez a szerepfelosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2016/1624 rendelet (11) 4. cikkének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést, amely az európai integrált határigazgatási megközelítés része, ezáltal lehetővé teszi a vám- és a határőrizeti hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén.
  Annak biztosítása érdekében, hogy az alap által finanszírozott bármilyen eszköz vagy berendezés felett a berendezést birtokló kijelölt vámellenőrzési pont állandó felügyeleti joggal rendelkezzen, a vámügyi és határőrizeti hatóságok közötti megosztás és interoperabilitás meghatározásakor rögzíteni kell, hogy azok nem szisztematikusak és nem rendszeresek.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A különböző területeket érintő együttműködés és interoperabilitás lehetővé tétele és támogatása érdekében a költségvetési rendelettől eltérve adott esetben lehetővé kell tenni, hogy egy intézkedés több uniós programon vagy eszközön keresztül is finanszírozásban részesüljön. Ugyanakkor a kettős finanszírozás költségvetési rendeletben meghatározott tilalmával összhangban ilyen esetekben a hozzájárulások nem fedezhetik ugyanazokat a költségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A különböző területeket érintő együttműködés és interoperabilitás lehetővé tétele és támogatása érdekében a költségvetési rendelettől eltérve adott esetben lehetővé kell tenni, hogy egy intézkedés több uniós programon vagy eszközön keresztül is finanszírozásban részesüljön. Ugyanakkor a kettős finanszírozás költségvetési rendeletben meghatározott tilalmával összhangban ilyen esetekben a hozzájárulások nem fedezhetik ugyanazokat a költségeket.

| (16) | A különböző területeket érintő együttműködés és interoperabilitás lehetővé tétele és támogatása érdekében a költségvetési rendelettől eltérve adott esetben lehetővé kell tenni, hogy egy intézkedés több uniós programon vagy eszközön keresztül is finanszírozásban részesüljön. Ugyanakkor a kettős finanszírozás költségvetési rendeletben meghatározott tilalmával összhangban ilyen esetekben a hozzájárulások nem fedezhetik ugyanazokat a költségeket.
  Amennyiben egy tagállamnak már hozzájárulást ítéltek oda vagy hozzájárulásban részesült más uniós programból vagy támogatást kapott uniós alapból ugyanazon berendezés beszerzésére, a szóban forgó hozzájárulást vagy támogatást fel kell sorolni a kérelemben. |
| --- | --- |

(16)

A különböző területeket érintő együttműködés és interoperabilitás lehetővé tétele és támogatása érdekében a költségvetési rendelettől eltérve adott esetben lehetővé kell tenni, hogy egy intézkedés több uniós programon vagy eszközön keresztül is finanszírozásban részesüljön. Ugyanakkor a kettős finanszírozás költségvetési rendeletben meghatározott tilalmával összhangban ilyen esetekben a hozzájárulások nem fedezhetik ugyanazokat a költségeket.
  Amennyiben egy tagállamnak már hozzájárulást ítéltek oda vagy hozzájárulásban részesült más uniós programból vagy támogatást kapott uniós alapból ugyanazon berendezés beszerzésére, a szóban forgó hozzájárulást vagy támogatást fel kell sorolni a kérelemben.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A Bizottság ösztönzi a vámellenőrzési berendezések tagállamok közötti közös beszerzését és tesztelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A Bizottság ösztönzi a vámellenőrzési berendezések tagállamok közötti közös beszerzését és tesztelését.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Tekintettel a vámügyi prioritások, a veszélyek és a technológiák gyors változására, a munkaprogramoknak nem kell hosszú időszakra kiterjedniük. Ugyanakkor mind a Bizottság, mind a tagállamok számára adminisztratív többletterhet okoz az éves munkaprogramok kidolgozásának szükségessége, jóllehet arra a program végrehajtásához nincs szükség. Erre tekintettel a munkaprogramoknak elvben egynél több költségvetési évre kell kiterjedniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Tekintettel a vámügyi prioritások, a veszélyek és a technológiák gyors változására, a munkaprogramoknak nem kell hosszú időszakra kiterjedniük. Ugyanakkor mind a Bizottság, mind a tagállamok számára adminisztratív többletterhet okoz az éves munkaprogramok kidolgozásának szükségessége, jóllehet arra a program végrehajtásához nincs szükség. Erre tekintettel a munkaprogramoknak elvben egynél több költségvetési évre kell kiterjedniük.

| (17) | Tekintettel a vámügyi prioritások, a veszélyek és a technológiák gyors változására, a munkaprogramoknak nem kell hosszú időszakra kiterjedniük. Ugyanakkor mind a Bizottság, mind a tagállamok számára adminisztratív többletterhet okoz az éves munkaprogramok kidolgozásának szükségessége, jóllehet arra a program végrehajtásához nincs szükség. Erre tekintettel a munkaprogramoknak elvben egynél több költségvetési évre kell kiterjedniük.
  Ezen túlmenően az uniós stratégiai érdekek sértetlenségének megőrzése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy amikor új vámellenőrzési berendezésekre pályáznak, gondosan mérlegeljék a kiberbiztonságot, valamint annak kockázatát, hogy bizonyos érzékeny adatok esetleg kikerülhetnek az Unióból. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a vámügyi prioritások, a veszélyek és a technológiák gyors változására, a munkaprogramoknak nem kell hosszú időszakra kiterjedniük. Ugyanakkor mind a Bizottság, mind a tagállamok számára adminisztratív többletterhet okoz az éves munkaprogramok kidolgozásának szükségessége, jóllehet arra a program végrehajtásához nincs szükség. Erre tekintettel a munkaprogramoknak elvben egynél több költségvetési évre kell kiterjedniük.
  Ezen túlmenően az uniós stratégiai érdekek sértetlenségének megőrzése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy amikor új vámellenőrzési berendezésekre pályáznak, gondosan mérlegeljék a kiberbiztonságot, valamint annak kockázatát, hogy bizonyos érzékeny adatok esetleg kikerülhetnek az Unióból.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az e rendelet szerinti munkaprogramok egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (12)

  megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az e rendelet szerinti munkaprogramok egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (12)

  megfelelően kell gyakorolni.

törölve

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Bár az egyenértékű vámellenőrzések biztosítására irányuló egyedi célkitűzés eléréséhez elengedhetetlen a központi végrehajtás, az eszköz műszaki jellegéből adódóan műszaki szintű előkészítő munkára van szükség. Ezért a végrehajtást nemzeti szakértelemre és tapasztalatokra támaszkodó, a tagállami vámigazgatási szervek bevonásával végzett igényfelmérésekkel kell segíteni. Az igényfelméréseknek egyértelmű módszertanon kell alapulniuk, amely minimális számú lépéseket is tartalmaz a szükséges információk összegyűjtésének biztosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Bár az egyenértékű vámellenőrzések biztosítására irányuló egyedi célkitűzés eléréséhez elengedhetetlen a központi végrehajtás, az eszköz műszaki jellegéből adódóan műszaki szintű előkészítő munkára van szükség. Ezért a végrehajtást nemzeti szakértelemre és tapasztalatokra támaszkodó, a tagállami vámigazgatási szervek bevonásával végzett igényfelmérésekkel kell segíteni. Az igényfelméréseknek egyértelmű módszertanon kell alapulniuk, amely minimális számú lépéseket is tartalmaz a szükséges információk összegyűjtésének biztosítására.

| (19) | Bár az egyenértékű vámellenőrzések biztosítására irányuló egyedi célkitűzés eléréséhez elengedhetetlen a központi végrehajtás, az eszköz műszaki jellegéből adódóan műszaki szintű előkészítő munkára van szükség. Ezért a végrehajtást nemzeti szakértelemre és tapasztalatokra támaszkodó, a tagállami vámigazgatási szervek bevonásával végzett egyéni igényfelmérésekkel kell segíteni. Az igényfelméréseknek egyértelmű módszertanon kell alapulniuk, amely minimális számú lépéseket is tartalmaz a szükséges és releváns információk összegyűjtésének biztosítására. |
| --- | --- |

(19)

Bár az egyenértékű vámellenőrzések biztosítására irányuló egyedi célkitűzés eléréséhez elengedhetetlen a központi végrehajtás, az eszköz műszaki jellegéből adódóan műszaki szintű előkészítő munkára van szükség. Ezért a végrehajtást nemzeti szakértelemre és tapasztalatokra támaszkodó, a tagállami vámigazgatási szervek bevonásával végzett egyéni igényfelmérésekkel kell segíteni. Az igényfelméréseknek egyértelmű módszertanon kell alapulniuk, amely minimális számú lépéseket is tartalmaz a szükséges és releváns információk összegyűjtésének biztosítására.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A rendszeres nyomon követés és jelentéstétel biztosítása érdekében megfelelő keretet kell létrehozni az eszköz és az eszköz alá tartozó intézkedések által elért eredmények nyomon követésére. Ennek a nyomon követésnek és jelentéstételnek az eszköz körébe tartozó intézkedések hatásait mérő mutatókon kell alapulnia. A jelentéstételi követelményeknek ki kell terjedniük a bizonyos költséghatárt meghaladó vámellenőrzési berendezésekre vonatkozó információkra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A rendszeres nyomon követés és jelentéstétel biztosítása érdekében megfelelő keretet kell létrehozni az eszköz és az eszköz alá tartozó intézkedések által elért eredmények nyomon követésére. Ennek a nyomon követésnek és jelentéstételnek az eszköz körébe tartozó intézkedések hatásait mérő mutatókon kell alapulnia. A jelentéstételi követelményeknek ki kell terjedniük a bizonyos költséghatárt meghaladó vámellenőrzési berendezésekre vonatkozó információkra.

| (20) | A rendszeres nyomon követés és jelentéstétel biztosítása érdekében megfelelő keretet kell létrehozni az eszköz és az eszköz alá tartozó intézkedések által elért eredmények nyomon követésére. Ennek a nyomon követésnek és jelentéstételnek az eszköz körébe tartozó intézkedések hatásait mérő
  mennyiségi és minőségi
  mutatókon kell alapulnia.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell az átlátható és egyértelmű közbeszerzési eljárást.
   A jelentéstételi követelményeknek ki kell terjedniük a bizonyos költséghatárt meghaladó vámellenőrzési berendezésekre
  és közbeszerzési eljárásokra
  vonatkozó
  részletes
  információkra
  , valamint a költségek indokolására
  . |
| --- | --- |

(20)

A rendszeres nyomon követés és jelentéstétel biztosítása érdekében megfelelő keretet kell létrehozni az eszköz és az eszköz alá tartozó intézkedések által elért eredmények nyomon követésére. Ennek a nyomon követésnek és jelentéstételnek az eszköz körébe tartozó intézkedések hatásait mérő
  mennyiségi és minőségi
  mutatókon kell alapulnia.
  A tagállamoknak biztosítaniuk kell az átlátható és egyértelmű közbeszerzési eljárást.
   A jelentéstételi követelményeknek ki kell terjedniük a bizonyos költséghatárt meghaladó vámellenőrzési berendezésekre
  és közbeszerzési eljárásokra
  vonatkozó
  részletes
  információkra
  , valamint a költségek indokolására
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni a politikai prioritások, a veszélyek és a technológiák változásaira, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az eszköz által támogatható intézkedések vámellenőrzési céljainak
  módosítására
  , illetve az egyedi célkitűzések elérésének mérésére szolgáló mutatók listájának
  módosítására vonatkozóan
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni a politikai prioritások, a veszélyek és a technológiák változásaira, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az eszköz által támogatható intézkedések vámellenőrzési céljainak
  módosítására
  , illetve az egyedi célkitűzések elérésének mérésére szolgáló mutatók listájának
  módosítására vonatkozóan
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (22) | Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni a politikai prioritások, a veszélyek és a technológiák változásaira, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  e rendeletnek a munkaprogramok meghatározása,
  az eszköz által támogatható intézkedések vámellenőrzési céljainak
  módosítása
  , illetve az egyedi célkitűzések elérésének mérésére szolgáló mutatók listájának
  módosítása érdekében történő módosítása tekintetében
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő
  és teljesen átlátható
  konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni a politikai prioritások, a veszélyek és a technológiák változásaira, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  e rendeletnek a munkaprogramok meghatározása,
  az eszköz által támogatható intézkedések vámellenőrzési céljainak
  módosítása
  , illetve az egyedi célkitűzések elérésének mérésére szolgáló mutatók listájának
  módosítása érdekében történő módosítása tekintetében
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő
  és teljesen átlátható
  konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.

| (24) | A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.
  Az ezen eszköz keretében nyújtott finanszírozásnak tiszteletben kell tartania az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét. |
| --- | --- |

(24)

A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.
  Az ezen eszköz keretében nyújtott finanszírozásnak tiszteletben kell tartania az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzésének megvalósítására és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzésének megvalósítására és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (25) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzésének megvalósítására és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.
  A kiadások végrehajtásának és minőségének javítását az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében irányadó elvnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását. |
| --- | --- |

(25)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzésének megvalósítására és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.
  A kiadások végrehajtásának és minőségének javítását az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében irányadó elvnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Integrált Határigazgatási Alap részeként az eszköz általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme, az Unió biztonságának és védelmének biztosítása, valamint az Uniónak a tisztességtelen és jogellenes kereskedelem elleni védelme érdekében, miközben megkönnyíti a jogszerű üzleti tevékenység végzését. | (1)   Az Integrált Határigazgatási Alap részeként
  , valamint az Unión belüli összes vámellenőrzés szabványosítására irányuló hosszú távú cél érdekében,
  az eszköz általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme
  , az Unió határain az áruk és személyek ellenőrzése terén folytatott ügynökségközi együttműködés előmozdítása
  , az Unió biztonságának és védelmének biztosítása, valamint az Uniónak a tisztességtelen és jogellenes kereskedelem elleni védelme érdekében, miközben megkönnyíti a jogszerű üzleti tevékenység végzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Integrált Határigazgatási Alap részeként az eszköz általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme, az Unió biztonságának és védelmének biztosítása, valamint az Uniónak a tisztességtelen és jogellenes kereskedelem elleni védelme érdekében, miközben megkönnyíti a jogszerű üzleti tevékenység végzését.

(1)   Az Integrált Határigazgatási Alap részeként
  , valamint az Unión belüli összes vámellenőrzés szabványosítására irányuló hosszú távú cél érdekében,
  az eszköz általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme
  , az Unió határain az áruk és személyek ellenőrzése terén folytatott ügynökségközi együttműködés előmozdítása
  , az Unió biztonságának és védelmének biztosítása, valamint az Uniónak a tisztességtelen és jogellenes kereskedelem elleni védelme érdekében, miközben megkönnyíti a jogszerű üzleti tevékenység végzését.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az eszköz egyedi célkitűzése, hogy releváns, a technológia aktuális állása szerinti és megbízható vámellenőrzési berendezések beszerzése, karbantartása és korszerűsítése révén megfelelő és egyenértékű vámellenőrzések biztosításához járuljon hozzá. | (2)   Az eszköz egyedi célkitűzése, hogy releváns, a technológia aktuális állása szerinti
  , biztonságos, a kibertámadásokkal szemben ellenálló, környezetbarát
  és megbízható vámellenőrzési berendezések
  teljesen átlátható
  beszerzése, karbantartása és korszerűsítése révén megfelelő és egyenértékű vámellenőrzések biztosításához járuljon hozzá.
  Annak megelőzése érdekében, hogy az áruforgalom az Unió gyengébb pontjaira tevődjön át, további célkitűzés még az egyes tagállamok által végzett vámellenőrzési tevékenységek minőségének javítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az eszköz egyedi célkitűzése, hogy releváns, a technológia aktuális állása szerinti és megbízható vámellenőrzési berendezések beszerzése, karbantartása és korszerűsítése révén megfelelő és egyenértékű vámellenőrzések biztosításához járuljon hozzá.

(2)   Az eszköz egyedi célkitűzése, hogy releváns, a technológia aktuális állása szerinti
  , biztonságos, a kibertámadásokkal szemben ellenálló, környezetbarát
  és megbízható vámellenőrzési berendezések
  teljesen átlátható
  beszerzése, karbantartása és korszerűsítése révén megfelelő és egyenértékű vámellenőrzések biztosításához járuljon hozzá.
  Annak megelőzése érdekében, hogy az áruforgalom az Unió gyengébb pontjaira tevődjön át, további célkitűzés még az egyes tagállamok által végzett vámellenőrzési tevékenységek minőségének javítása.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az eszköz hozzájárul az európai integrált határigazgatás végrehajtásához azáltal, hogy támogatja az ügynökségek közötti együttműködést, valamint az eszköz révén megszerzett új berendezések megosztását és interoperabilitását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az eszköz hozzájárul az európai integrált határigazgatás végrehajtásához azáltal, hogy támogatja az ügynökségek közötti együttműködést, valamint az eszköz révén megszerzett új berendezések megosztását és interoperabilitását.

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az eszköz 2021–2027 közötti időszakban történő
  megvalósítására
  szánt pénzügyi keret folyó áron 1 300 000 000  EUR. | (1)   Az eszköz 2021–2027 közötti időszakban történő
  végrehajtására
  szánt pénzügyi keret
  2018-as árakon 1 149 175 000  EUR (
  folyó áron 1 300 000 000  EUR). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az eszköz 2021–2027 közötti időszakban történő
  megvalósítására
  szánt pénzügyi keret folyó áron 1 300 000 000  EUR.

(1)   Az eszköz 2021–2027 közötti időszakban történő
  végrehajtására
  szánt pénzügyi keret
  2018-as árakon 1 149 175 000  EUR (
  folyó áron 1 300 000 000  EUR).

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg fedezheti továbbá az eszköz irányításával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos azon kiadásokat, amelyek kapcsolódnak az eszköz célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint az eszköz irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget. | (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg fedezheti továbbá az eszköz irányításával és a program
  teljesítményének és
  célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó
  , jogszerű és ellenőrzött
  költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel
  , valamint a részt vevő tagállamok közötti adatmegosztással
  kapcsolatos azon
  , szintén jogszerű és ellenőrzött
  kiadásokat, amelyek kapcsolódnak az eszköz
  általános célkitűzést támogató egyedi
  célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint az eszköz irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg fedezheti továbbá az eszköz irányításával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos azon kiadásokat, amelyek kapcsolódnak az eszköz célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint az eszköz irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg fedezheti továbbá az eszköz irányításával és a program
  teljesítményének és
  célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó
  , jogszerű és ellenőrzött
  költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel
  , valamint a részt vevő tagállamok közötti adatmegosztással
  kapcsolatos azon
  , szintén jogszerű és ellenőrzött
  kiadásokat, amelyek kapcsolódnak az eszköz
  általános célkitűzést támogató egyedi
  célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint az eszköz irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság megfelelő garanciákat és rendkívüli intézkedéseket vezet be annak biztosítása érdekében, hogy az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezést az adott vámhatóságok minden megfelelő esetben használatba vegyék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság megfelelő garanciákat és rendkívüli intézkedéseket vezet be annak biztosítása érdekében, hogy az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezést az adott vámhatóságok minden megfelelő esetben használatba vegyék.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság koordinációs mechanizmust hoz létre, amely biztosítja az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezés hatékonyságát és interoperabilitását. | (3)   Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság koordinációs mechanizmust hoz létre, amely biztosítja az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezés hatékonyságát és interoperabilitását
  , és amely lehetővé teszi az illetékes uniós ügynökségek, különösen Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség részvételét és a velük folytatott konzultációt. A koordinációs mechanizmus az uniós hozzáadott érték határigazgatás területén történő maximalizálása céljából magában foglalja az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség részvételét és az azzal folytatott konzultációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság koordinációs mechanizmust hoz létre, amely biztosítja az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezés hatékonyságát és interoperabilitását.

(3)   Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság koordinációs mechanizmust hoz létre, amely biztosítja az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezés hatékonyságát és interoperabilitását
  , és amely lehetővé teszi az illetékes uniós ügynökségek, különösen Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség részvételét és a velük folytatott konzultációt. A koordinációs mechanizmus az uniós hozzáadott érték határigazgatás területén történő maximalizálása céljából magában foglalja az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség részvételét és az azzal folytatott konzultációt.

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 a bekezdés (új)

5 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság megfelelő garanciákat és rendkívüli intézkedéseket vezet be annak biztosítása érdekében, hogy az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezés megfeleljen a rendszeres karbantartásra vonatkozó előírásoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Ha a támogatott intézkedés berendezések beszerzését vagy korszerűsítését foglalja magában, akkor a Bizottság megfelelő garanciákat és rendkívüli intézkedéseket vezet be annak biztosítása érdekében, hogy az uniós programokból és eszközökből nyújtott támogatások segítségével beszerzett valamennyi berendezés megfeleljen a rendszeres karbantartásra vonatkozó előírásoknak.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, kellően indokolt esetekben az intézkedések vámellenőrzési berendezések olyan beszerzésére, karbantartására és korszerűsítésére is vonatkozhatnak, amely új berendezések vagy új funkciók valós körülmények közötti tesztelésére irányul. | (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, kellően indokolt esetekben az intézkedések vámellenőrzési berendezések olyan
  teljesen átlátható
  beszerzésére, karbantartására és korszerűsítésére is vonatkozhatnak, amely új berendezések vagy új funkciók valós körülmények közötti tesztelésére irányul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, kellően indokolt esetekben az intézkedések vámellenőrzési berendezések olyan beszerzésére, karbantartására és korszerűsítésére is vonatkozhatnak, amely új berendezések vagy új funkciók valós körülmények közötti tesztelésére irányul.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, kellően indokolt esetekben az intézkedések vámellenőrzési berendezések olyan
  teljesen átlátható
  beszerzésére, karbantartására és korszerűsítésére is vonatkozhatnak, amely új berendezések vagy új funkciók valós körülmények közötti tesztelésére irányul.

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott vámellenőrzési célok és az 1. melléklet módosítása érdekében, amennyiben az ilyen felülvizsgálat szükségesnek tűnik. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott vámellenőrzési célok és az 1. melléklet módosítása érdekében, amennyiben az ilyen felülvizsgálat szükségesnek tűnik
  és annak érdekében, hogy lépést tartson a technológiai fejlődéssel, az árucsempészet változó gyakorlatával, valamint az új, intelligens és innovatív vámellenőrzési megoldásokkal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott vámellenőrzési célok és az 1. melléklet módosítása érdekében, amennyiben az ilyen felülvizsgálat szükségesnek tűnik.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott vámellenőrzési célok és az 1. melléklet módosítása érdekében, amennyiben az ilyen felülvizsgálat szükségesnek tűnik
  és annak érdekében, hogy lépést tartson a technológiai fejlődéssel, az árucsempészet változó gyakorlatával, valamint az új, intelligens és innovatív vámellenőrzési megoldásokkal
  .

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

6 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A szóban forgó eszköz útján finanszírozott vámellenőrzési
  berendezések
  vámellenőrzésen kívüli célokra is felhasználhatók, beleértve a nemzeti határigazgatási hatóságokat támogató személyellenőrzést és a nyomozásokat is. | (4)   A szóban forgó eszköz útján finanszírozott vámellenőrzési
  berendezéseket elsősorban vámellenőrzésre kell használni, de az eszköz 3. cikkben rögzített általános és egyedi célkitűzéseinek való megfelelés érdekében azok
  vámellenőrzésen kívüli célokra is felhasználhatók, beleértve a nemzeti határigazgatási hatóságokat támogató személyellenőrzést és a nyomozásokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A szóban forgó eszköz útján finanszírozott vámellenőrzési
  berendezések
  vámellenőrzésen kívüli célokra is felhasználhatók, beleértve a nemzeti határigazgatási hatóságokat támogató személyellenőrzést és a nyomozásokat is.

(4)   A szóban forgó eszköz útján finanszírozott vámellenőrzési
  berendezéseket elsősorban vámellenőrzésre kell használni, de az eszköz 3. cikkben rögzített általános és egyedi célkitűzéseinek való megfelelés érdekében azok
  vámellenőrzésen kívüli célokra is felhasználhatók, beleértve a nemzeti határigazgatási hatóságokat támogató személyellenőrzést és a nyomozásokat is.

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság ösztönzi a vámellenőrzési berendezések tagállamok közötti közös közbeszerzését és tesztelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság ösztönzi a vámellenőrzési berendezések tagállamok közötti közös közbeszerzését és tesztelését.

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az említett felső határt meghaladó finanszírozás nyújtható a vámellenőrzési berendezések tagállamok közötti közös közbeszerzése és tesztelése esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az említett felső határt meghaladó finanszírozás nyújtható a vámellenőrzési berendezések tagállamok közötti közös közbeszerzése és tesztelése esetén.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 b bekezdés (új)

8 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A (2) bekezdésben említett rendkívüli körülmények magukban foglalhatják új vámellenőrzési berendezések beszerzését és az Európai Határ- és Parti Őrség műszakieszköz-állományához való hozzáadását. A vámellenőrzési berendezés a műszakieszköz-állománynak való megfelelőségét az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A (2) bekezdésben említett rendkívüli körülmények magukban foglalhatják új vámellenőrzési berendezések beszerzését és az Európai Határ- és Parti Őrség műszakieszköz-állományához való hozzáadását. A vámellenőrzési berendezés a műszakieszköz-állománynak való megfelelőségét az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban kell megállapítani.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az eszköz keretében
  nem számolhatók el a következő költségek
  : | Az eszköz keretében
  elszámolható a 6. cikkben említett tevékenységekkel kapcsolatos valamennyi költség, az alábbiak kivételével
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az eszköz keretében
  nem számolhatók el a következő költségek
  :

nem számolhatók el a következő költségek

Az eszköz keretében
  elszámolható a 6. cikkben említett tevékenységekkel kapcsolatos valamennyi költség, az alábbiak kivételével
  :

elszámolható a 6. cikkben említett tevékenységekkel kapcsolatos valamennyi költség, az alábbiak kivételével

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

9 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a berendezés használatához szükséges képzéssel vagy készségfejlesztéssel kapcsolatos költségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a berendezés használatához szükséges képzéssel vagy készségfejlesztéssel kapcsolatos költségek;

a berendezés használatához szükséges képzéssel vagy készségfejlesztéssel kapcsolatos költségek;

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – c pont

9 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | elektronikus rendszerekkel kapcsolatos költségek, a vámellenőrzési berendezések használatához közvetlenül szükséges szoftverek kivételével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

elektronikus rendszerekkel kapcsolatos költségek, a vámellenőrzési berendezések használatához közvetlenül szükséges szoftverek kivételével;

| c) | elektronikus rendszerekkel kapcsolatos költségek, a vámellenőrzési berendezések használatához közvetlenül szükséges szoftverek
  és szoftverfrissítések kivételével, valamint a meglévő szoftver és a vámellenőrzési berendezés összekapcsolásához szükséges elektronikus szoftver és program
  kivételével; |
| --- | --- |

c)

elektronikus rendszerekkel kapcsolatos költségek, a vámellenőrzési berendezések használatához közvetlenül szükséges szoftverek
  és szoftverfrissítések kivételével, valamint a meglévő szoftver és a vámellenőrzési berendezés összekapcsolásához szükséges elektronikus szoftver és program
  kivételével;

és szoftverfrissítések kivételével, valamint a meglévő szoftver és a vámellenőrzési berendezés összekapcsolásához szükséges elektronikus szoftver és program

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – d pont

9 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | hálózatokkal, például biztonságos vagy nem biztonságos kommunikációs csatornákkal vagy előfizetésekkel kapcsolatos költségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

hálózatokkal, például biztonságos vagy nem biztonságos kommunikációs csatornákkal vagy előfizetésekkel kapcsolatos költségek;

| d) | hálózatokkal, például biztonságos vagy nem biztonságos kommunikációs csatornákkal vagy előfizetésekkel kapcsolatos költségek
  , a vámellenőrzési berendezés használatához közvetlenül szükséges hálózatok vagy előfizetések kivételével
  ; |
| --- | --- |

d)

hálózatokkal, például biztonságos vagy nem biztonságos kommunikációs csatornákkal vagy előfizetésekkel kapcsolatos költségek
  , a vámellenőrzési berendezés használatához közvetlenül szükséges hálózatok vagy előfizetések kivételével
  ;

, a vámellenőrzési berendezés használatához közvetlenül szükséges hálózatok vagy előfizetések kivételével

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  munkaprogramokat a
  Bizottság
  fogadja el végrehajtási jogi aktussal
  .
  Ezt a végrehajtási
  jogi
  aktust a 15. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni
  . | (2)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 14
  .
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el, amelyek munkaprogramok megállapítása érdekében módosítják a 2a. mellékletet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  munkaprogramokat a
  Bizottság
  fogadja el végrehajtási jogi aktussal
  .
  Ezt a végrehajtási
  jogi
  aktust a 15. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni
  .

(2)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 14
  .
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el, amelyek munkaprogramok megállapítása érdekében módosítják a 2a. mellékletet
  .

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdésben említett munkaprogramok kidolgozását igényfelmérés segíti, amely
  minimum
  az alábbiakból áll: | Az (1) bekezdésben említett munkaprogramok kidolgozását
  egyedi
  igényfelmérés segíti, amely az alábbiakból áll: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdésben említett munkaprogramok kidolgozását igényfelmérés segíti, amely
  minimum
  az alábbiakból áll:

minimum

Az (1) bekezdésben említett munkaprogramok kidolgozását
  egyedi
  igényfelmérés segíti, amely az alábbiakból áll:

egyedi

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a rendelkezésre álló vámellenőrzési berendezések kimerítő jellegű leltárja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a rendelkezésre álló vámellenőrzési berendezések kimerítő jellegű leltárja;

| b) | a rendelkezésre álló
  és működő
  vámellenőrzési berendezések kimerítő jellegű leltárja; |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló
  és működő
  vámellenőrzési berendezések kimerítő jellegű leltárja;

és működő

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a vámellenőrzési berendezésekre vonatkozó minimális
  és optimális
  normák közös meghatározása, a határátkelőhelyek kategóriái szerint
  , valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a vámellenőrzési berendezésekre vonatkozó minimális
  és optimális
  normák közös meghatározása, a határátkelőhelyek kategóriái szerint
  , valamint

és optimális

, valamint

| c) | a vámellenőrzési berendezésekre vonatkozó minimális
  műszaki
  normák közös meghatározása, a határátkelőhelyek kategóriái szerint; |
| --- | --- |

c)

a vámellenőrzési berendezésekre vonatkozó minimális
  műszaki
  normák közös meghatározása, a határátkelőhelyek kategóriái szerint;

műszaki

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a vámellenőrzési berendezések optimális szintjének felmérése a határátkelőhelyek kategóriái szerint; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a vámellenőrzési berendezések optimális szintjének felmérése a határátkelőhelyek kategóriái szerint; valamint

a vámellenőrzési berendezések optimális szintjének felmérése a határátkelőhelyek kategóriái szerint; valamint

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

11 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a szükséges pénzeszközök részletes becslése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a szükséges pénzeszközök részletes becslése.

| d) | a szükséges pénzeszközök részletes becslése
  a vámműveletek és a kapcsolódó munkateher függvényében
  . |
| --- | --- |

d)

a szükséges pénzeszközök részletes becslése
  a vámműveletek és a kapcsolódó munkateher függvényében
  .

a vámműveletek és a kapcsolódó munkateher függvényében

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az eszköz 3
  .
  cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  a 
  2
  .
  melléklet tartalmazza
  . | (1)   
  A költségvetési rendelet 38. cikke (3) bekezdése e) pontjának i) alpontja szerinti jelentéstételi követelményeknek eleget téve a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program eredményeiről. Az eredményekről szóló bizottsági jelentésben tájékoztatást kell nyújtani mind az előrelépésekről, mind a hiányosságokról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az eszköz 3
  .
  cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  a 
  2
  .
  melléklet tartalmazza
  .

(1)   
  A költségvetési rendelet 38. cikke (3) bekezdése e) pontjának i) alpontja szerinti jelentéstételi követelményeknek eleget téve a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program eredményeiről. Az eredményekről szóló bizottsági jelentésben tájékoztatást kell nyújtani mind az előrelépésekről, mind a hiányosságokról
  .

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az eszköz célkitűzéseinek elérése felé történő előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából, amennyiben azt szükségesnek ítéli, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. | (2)   
  Az eszköz 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a 2. melléklet tartalmazza.
  Az eszköz célkitűzéseinek elérése felé történő előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából, amennyiben azt szükségesnek ítéli, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából
  , hogy friss minőségi és mennyiségi információkkal lássa el az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program teljesítményéről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az eszköz célkitűzéseinek elérése felé történő előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából, amennyiben azt szükségesnek ítéli, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.

(2)   
  Az eszköz 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a 2. melléklet tartalmazza.
  Az eszköz célkitűzéseinek elérése felé történő előrehaladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 14. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából, amennyiben azt szükségesnek ítéli, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából
  , hogy friss minőségi és mennyiségi információkkal lássa el az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program teljesítményéről
  .

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az eszköz végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatokat
  és az
  eredményeket
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. | (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az eszköz végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatok
  és az
  eredmények összehasonlíthatóak és teljesek legyenek, valamint azokat
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
  A Bizottság megbízható információkat nyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felhasznált teljesítményadatok minőségéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az eszköz végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatokat
  és az
  eredményeket
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az eszköz végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatok
  és az
  eredmények összehasonlíthatóak és teljesek legyenek, valamint azokat
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
  A Bizottság megbízható információkat nyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felhasznált teljesítményadatok minőségéről.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

12 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az uniós költségvetésből finanszírozott berendezések rendelkezésre állása és állapota az üzembe helyezés után 5 évvel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az uniós költségvetésből finanszírozott berendezések rendelkezésre állása és állapota az üzembe helyezés után 5 évvel;

az uniós költségvetésből finanszírozott berendezések rendelkezésre állása és állapota az üzembe helyezés után 5 évvel;

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – c b pont (új)

12 cikk – 4 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | a vámellenőrzési berendezés karbantartására vonatkozó információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

a vámellenőrzési berendezés karbantartására vonatkozó információk;

a vámellenőrzési berendezés karbantartására vonatkozó információk;

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – c c pont (új)

12 cikk – 4 bekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | a közbeszerzési eljárásra vonatkozó információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

a közbeszerzési eljárásra vonatkozó információk;

a közbeszerzési eljárásra vonatkozó információk;

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – c d pont (új)

12 cikk – 4 bekezdés – c d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cd) | a kiadások indokolása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cd)

cd)

a kiadások indokolása.

a kiadások indokolása.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az
  értékeléseket
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban
  felhasználhatók legyenek
  . | (1)   Az
  eszköz keretében finanszírozott és a 6. cikkben említett tevékenységek értékelései során fel kell mérni az eszköz eredményeit, hatását és hatékonyságát, és azokat
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban
  történő eredményes felhasználásuk biztosítható legyen
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az
  értékeléseket
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban
  felhasználhatók legyenek
  .

(1)   Az
  eszköz keretében finanszírozott és a 6. cikkben említett tevékenységek értékelései során fel kell mérni az eszköz eredményeit, hatását és hatékonyságát, és azokat
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban
  történő eredményes felhasználásuk biztosítható legyen
  .

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az eszköz időközi értékelését az eszköz végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel az eszköz végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. | (2)   Az eszköz időközi értékelését az eszköz végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel az eszköz végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az eszköz időközi értékelését az eszköz végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel az eszköz végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.

(2)   Az eszköz időközi értékelését az eszköz végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel az eszköz végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

13 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az időközi értékelés bemutatja a program 2027 utáni nyomon követésére és annak célkitűzéseire vonatkozó döntések meghozatalához szükséges megállapításokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az időközi értékelés bemutatja a program 2027 utáni nyomon követésére és annak célkitűzéseire vonatkozó döntések meghozatalához szükséges megállapításokat.

Az időközi értékelés bemutatja a program 2027 utáni nyomon követésére és annak célkitűzéseire vonatkozó döntések meghozatalához szükséges megállapításokat.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az eszköz végrehajtásának végén, de legkésőbb
  négy
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi az eszköz végső értékelését. | (3)   Az eszköz végrehajtásának végén, de legkésőbb
  három
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi az eszköz végső értékelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az eszköz végrehajtásának végén, de legkésőbb
  négy
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi az eszköz végső értékelését.

(3)   Az eszköz végrehajtásának végén, de legkésőbb
  három
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi az eszköz végső értékelését.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 4 bekezdés

13 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. | (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei
  és a levont tanulságok
  kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei
  és a levont tanulságok
  kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló jelentésébe részleges éves értékeléseket is beépít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló jelentésébe részleges éves értékeléseket is beépít.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 6. cikk (3) bekezdésében és a 12. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól. | (2)   A Bizottságnak a 6. cikk (3) bekezdésében
  , a 11. cikk (2) bekezdésében
  és a 12. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 6. cikk (3) bekezdésében és a 12. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(2)   A Bizottságnak a 6. cikk (3) bekezdésében
  , a 11. cikk (2) bekezdésében
  és a 12. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (3) bekezdésében és az 12. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (3) bekezdésében
  , a 11. cikk (2) bekezdésében
  és az 12. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (3) bekezdésében és az 12. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (3) bekezdésében
  , a 11. cikk (2) bekezdésében
  és az 12. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 6 bekezdés

14 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 6. cikk (3) bekezdése és a 12. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A 6. cikk (3) bekezdése
  , a 11. cikk (2) bekezdése
  és a 12. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 6. cikk (3) bekezdése és a 12. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A 6. cikk (3) bekezdése
  , a 11. cikk (2) bekezdése
  és a 12. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. cikk | törölve |
| Bizottsági eljárás | |
| (1)
     
  A Bizottságot a Vám program (EU) [2018/XXX] rendelet

   (23)

  18. cikkében említett bizottsága segíti. | |
| (2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. | |
| |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15. cikk

15. cikk

törölve

törölve

Bizottsági eljárás

Bizottsági eljárás

(1)
     
  A Bizottságot a Vám program (EU) [2018/XXX] rendelet

   (23)

  18. cikkében említett bizottsága segíti.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak
  , ezzel is megmutatva az Unió hozzáadott értékét és támogatva a Bizottság által a költségvetés átláthatóságának fokozása érdekében tett adatgyűjtési erőfeszítéseket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak
  , ezzel is megmutatva az Unió hozzáadott értékét és támogatva a Bizottság által a költségvetés átláthatóságának fokozása érdekében tett adatgyűjtési erőfeszítéseket
  .

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez
  az eszközhöz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan
  . Az eszközhöz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani
  ,
  amelyek kapcsolódnak
  a 
  3
  . cikkben említett
  célkitűzésekhez
  . | (2)   A Bizottság
  az átláthatóság biztosítása érdekében rendszeresen tájékoztatást nyújt a nyilvánosságnak
  az eszközhöz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan,
  többek között
  a 
  11
  . cikkben említett
  munkaprogramokra hivatkozva
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság
  tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez
  az eszközhöz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan
  . Az eszközhöz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani
  ,
  amelyek kapcsolódnak
  a 
  3
  . cikkben említett
  célkitűzésekhez
  .

(2)   A Bizottság
  az átláthatóság biztosítása érdekében rendszeresen tájékoztatást nyújt a nyilvánosságnak
  az eszközhöz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan,
  többek között
  a 
  11
  . cikkben említett
  munkaprogramokra hivatkozva
  .

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 3 oszlop – 1 sor

I melléklet – 3 oszlop – 1 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Konténerek, tehergépjárművek, vasúti kocsik | Konténerek, tehergépjárművek, vasúti kocsik
  és járművek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Konténerek, tehergépjárművek, vasúti kocsik

Konténerek, tehergépjárművek, vasúti kocsik
  és járművek

és járművek

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 3 oszlop – 3 a sor (új)

1 melléklet – 3 oszlop – 3 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Járművek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Járművek

Járművek

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 oszlop – 5 sor

I melléklet – 2 oszlop – 5 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Visszaszórásos
  röntgenkapu | Röntgenalapú
  visszaszórásos
  kapu |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Visszaszórásos
  röntgenkapu

röntgenkapu

Röntgenalapú
  visszaszórásos
  kapu

Röntgenalapú

kapu

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 2 oszlop – 6 a sor (új)

2 melléklet – 2 oszlop – 6 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Milliméteres hullámokon alapuló biztonsági szkenner |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Milliméteres hullámokon alapuló biztonsági szkenner

Milliméteres hullámokon alapuló biztonsági szkenner

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 1 a pont (új)

2 melléklet – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Biztonság és védelem









  a) | A vámellenőrzési berendezések biztonsági előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen, a kiberbiztonságot is beleértve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Biztonság és védelem

a)

a)

A vámellenőrzési berendezések biztonsági előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen, a kiberbiztonságot is beleértve

A vámellenőrzési berendezések biztonsági előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen, a kiberbiztonságot is beleértve

| b) | A vámellenőrzési berendezések védelmi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen |
| --- | --- |

b)

b)

A vámellenőrzési berendezések védelmi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen

A vámellenőrzési berendezések védelmi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 melléklet – 1 b pont (új)

2 melléklet – 1 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | Egészség és környezetvédelem









  a) | A vámellenőrzési berendezések egészségügyi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.

1b.

Egészség és környezetvédelem

a)

a)

A vámellenőrzési berendezések egészségügyi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen

A vámellenőrzési berendezések egészségügyi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen

| b) | A vámellenőrzési berendezések környezetvédelmi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen |
| --- | --- |

b)

b)

A vámellenőrzési berendezések környezetvédelmi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen

A vámellenőrzési berendezések környezetvédelmi előírásoknak való megfelelésének mértéke valamennyi határátkelőhelyen

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 a melléklet (új)

2 a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 b melléklet (új)

2 b melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0460/2018).

---

1

(2)  A vámunió teljesítményére vonatkozó 2016-os éves jelentés melléklete, amely a következő címen érhető el: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

2

(2)  A vámunió teljesítményére vonatkozó 2016-os éves jelentés melléklete, amely a következő címen érhető el: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_hu.

2

(2a)  
  P8_TA(2018)0075: A következő többéves pénzügyi keret: a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről kialakítandó parlamenti álláspont előkészítése.

2a

P8_TA(2018)0075: A következő többéves pénzügyi keret: a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről kialakítandó parlamenti álláspont előkészítése.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf és http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf és http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(6)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).

6

(6)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).

6

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

11

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

11

(12)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

12

Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(23)  
  COM(2018)0442.

23

COM(2018)0442.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/256 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/256

---

P8_TA(2019)0002

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Albánia területén végzett fellépésekkel kapcsolatos EU–Albánia megállapodás megkötése ***

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 411/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10302/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10302/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás tervezetére (10290/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás tervezetére (10290/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjával, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjával, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0433/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0463/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Albán Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/257 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/257

---

P8_TA(2019)0003

Az EU–Kirgizisztán partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 411/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12564/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12564/2017),

| — | tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (12659/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (12659/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikke, 100. cikkének (2) bekezdése, 207. és 209. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0033/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikke, 100. cikkének (2) bekezdése, 207. és 209. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0033/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0443/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0443/2018),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kirgiz Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/258 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/258

---

P8_TA(2019)0006

A gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használata ***I

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0282),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0172/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. december 6-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. december 6-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0193/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0193/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 129., 2018.4.11., 71. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2018. június 14-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0264).

---

P8_TC1-COD(2017)0113

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 15-én került elfogadásra a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2006/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatára vonatkozó minimális szintű piacnyitásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatára vonatkozó minimális szintű piacnyitásról rendelkezik.

| (2) | A bérelt járművek használata csökkentheti a saját számlára vagy az ellenszolgáltatás fejében fuvarozó vállalkozások költségeit, ugyanakkor pedig növeli működésük rugalmasságát. Így hozzájárulhat az érintett vállalkozások termelékenységének és versenyképességének fokozásához. Továbbá, mivel a bérelt járművek általában újabbak, mint egy átlagos flotta járművei, ezért
  gyakran
  biztonságosabbak és kevésbé szennyezőek
  is lehetnek
  . [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

A bérelt járművek használata csökkentheti a saját számlára vagy az ellenszolgáltatás fejében fuvarozó vállalkozások költségeit, ugyanakkor pedig növeli működésük rugalmasságát. Így hozzájárulhat az érintett vállalkozások termelékenységének és versenyképességének fokozásához. Továbbá, mivel a bérelt járművek általában újabbak, mint egy átlagos flotta járművei, ezért
  gyakran
  biztonságosabbak és kevésbé szennyezőek
  is lehetnek
  . [Mód. 1]

| (3) | A 2006/1/EK irányelv nem teszi lehetővé a vállalkozások számára, hogy teljes mértékben élvezzék a bérelt járművek használatából származó előnyöket. Az irányelv megengedi a tagállamoknak, hogy korlátozzák vállalkozásaikat

  a területükön letelepedett vállalkozásokat
  a hat tonna össztömegűnél nehezebb bérelt járművek saját számlás áruszállítás céljára történő használatában. A tagállamok számára nem írja elő továbbá, hogy engedélyezzék területükön a bérelt járművek használatát abban az esetben, ha a járművet az azt bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam jogszabályaival összhangban vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(3)

A 2006/1/EK irányelv nem teszi lehetővé a vállalkozások számára, hogy teljes mértékben élvezzék a bérelt járművek használatából származó előnyöket. Az irányelv megengedi a tagállamoknak, hogy korlátozzák vállalkozásaikat

  a területükön letelepedett vállalkozásokat
  a hat tonna össztömegűnél nehezebb bérelt járművek saját számlás áruszállítás céljára történő használatában. A tagállamok számára nem írja elő továbbá, hogy engedélyezzék területükön a bérelt járművek használatát abban az esetben, ha a járművet az azt bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam jogszabályaival összhangban vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba. [Mód. 2]

| (4) | Annak érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek nagyobb mértékben részesülni a bérelt járművek használatából származó előnyökből, lehetővé kell tenni a számukra, hogy nem csak a letelepedésük helye szerinti, hanem bármely tagállamban bérelt járműveket használhassanak. Ez különösen a rövid távú, szezonális vagy átmeneti keresleti csúcsok kiszolgálását vagy a hibás, illetve sérült járművek pótlását könnyítené meg számukra. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek nagyobb mértékben részesülni a bérelt járművek használatából származó előnyökből, lehetővé kell tenni a számukra, hogy nem csak a letelepedésük helye szerinti, hanem bármely tagállamban bérelt járműveket használhassanak. Ez különösen a rövid távú, szezonális vagy átmeneti keresleti csúcsok kiszolgálását vagy a hibás, illetve sérült járművek pótlását könnyítené meg számukra.

| (4a) | A tagállamok számára nem szabad lehetővé tenni, hogy korlátozzák a területükön az egy másik tagállam területén letelepedett vállalkozás által bérelt jármű használatát, feltéve, hogy a járművet nyilvántartásba vették, és megfelel az üzemeltetési szabványoknak és biztonsági követelményeknek vagy a tagállami jogszabályoknak megfelelően helyezték forgalomba és a felelős vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállam engedélyezte a működését. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(4a)

A tagállamok számára nem szabad lehetővé tenni, hogy korlátozzák a területükön az egy másik tagállam területén letelepedett vállalkozás által bérelt jármű használatát, feltéve, hogy a járművet nyilvántartásba vették, és megfelel az üzemeltetési szabványoknak és biztonsági követelményeknek vagy a tagállami jogszabályoknak megfelelően helyezték forgalomba és a felelős vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállam engedélyezte a működését. [Mód. 3]

| (5) | A közúti szállítás adóztatása még mindig jelentős eltéréseket mutat az Unión belül. Ezért az adórendszerek torzulásának megelőzése érdekében

  céljából
  indokolt fenntartani bizonyos korlátozásokat, amelyek közvetetten szintén hatást gyakorolnak a járműkölcsönzési szolgáltatások nyújtásának szabadságára. Következésképpen a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy korlátozzák a járművet bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól

  az ezen irányelvben megállapított feltételek mellett korlátozzák az
  eltérő tagállamban
  nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett
  bérelt jármű használatának időtartamát a területükön.
  Továbbá lehetővé kell tenni számukra, hogy korlátozzák a területükön letelepedett vállalkozások által bérelhető ilyen járművek számát. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(5)

A közúti szállítás adóztatása még mindig jelentős eltéréseket mutat az Unión belül. Ezért az adórendszerek torzulásának megelőzése érdekében

  céljából
  indokolt fenntartani bizonyos korlátozásokat, amelyek közvetetten szintén hatást gyakorolnak a járműkölcsönzési szolgáltatások nyújtásának szabadságára. Következésképpen a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy korlátozzák a járművet bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól

  az ezen irányelvben megállapított feltételek mellett korlátozzák az
  eltérő tagállamban
  nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett
  bérelt jármű használatának időtartamát a területükön.
  Továbbá lehetővé kell tenni számukra, hogy korlátozzák a területükön letelepedett vállalkozások által bérelhető ilyen járművek számát. [Mód. 4]

| (5a) | Ezen intézkedések végrehajtása érdekében a tagállamoknak az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (4)

  szerint létrehozott nemzeti elektronikus nyilvántartásukban fel kell tüntetniük a bérelt jármű rendszámára vonatkozó információt. A letelepedés helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyeket az üzemeltető által bérelt és a másik tagállam jogszabályaival összhangban nyilvántartásba vett és forgalomba helyezett jármű használatáról értesítettek, erről tájékoztatnia kell a másik tagállam illetékes hatóságait. A tagállamoknak ehhez a belső piaci információs rendszert (IMI) kell igénybe venniük. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Ezen intézkedések végrehajtása érdekében a tagállamoknak az 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (4)

  szerint létrehozott nemzeti elektronikus nyilvántartásukban fel kell tüntetniük a bérelt jármű rendszámára vonatkozó információt. A letelepedés helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyeket az üzemeltető által bérelt és a másik tagállam jogszabályaival összhangban nyilvántartásba vett és forgalomba helyezett jármű használatáról értesítettek, erről tájékoztatnia kell a másik tagállam illetékes hatóságait. A tagállamoknak ehhez a belső piaci információs rendszert (IMI) kell igénybe venniük. [Mód. 5]

| (6) | A saját számlás fuvarozás hatékonyabb megvalósításának lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára a továbbiakban nem engedhető meg, hogy korlátozzák bérelt járművek ilyen célokra történő igénybe vételének lehetőségét. |
| --- | --- |

(6)

A saját számlás fuvarozás hatékonyabb megvalósításának lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára a továbbiakban nem engedhető meg, hogy korlátozzák bérelt járművek ilyen célokra történő igénybe vételének lehetőségét.

| (6a) | A működési normák fenntartása, a biztonsági követelményeknek való megfelelés és a járművezetők számára tisztességes munkakörülmények biztosítása érdekében fontos, hogy a fuvarozók garantált hozzáféréssel rendelkezzenek az eszközökhöz és a közvetlen támogatási infrastruktúrához abban az országban, ahol a műveleteiket végzik. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(6a)

A működési normák fenntartása, a biztonsági követelményeknek való megfelelés és a járművezetők számára tisztességes munkakörülmények biztosítása érdekében fontos, hogy a fuvarozók garantált hozzáféréssel rendelkezzenek az eszközökhöz és a közvetlen támogatási infrastruktúrához abban az országban, ahol a műveleteiket végzik. [Mód. 6]

| (7) | Ezen irányelv végrehajtását és hatásait a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie és egy jelentésben dokumentálnia kell
  , legkésőbb három évvel az irányelv átültetési határidejét követően. A jelentésnek megfelelően figyelembe kell vennie a közúti közlekedésbiztonságra, az adóbevételre és a környezetre gyakorolt hatást. A jelentésnek értékelnie kell továbbá ezen irányelv valamennyi megsértését, ideértve a határokon átnyúló jogsértéseket.
  Az e területen végrehajtandó bármely jövőbeli lépést

  jövőbeli lépések szükségességét
  e jelentés fényében kell megvizsgálni. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(7)

Ezen irányelv végrehajtását és hatásait a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie és egy jelentésben dokumentálnia kell
  , legkésőbb három évvel az irányelv átültetési határidejét követően. A jelentésnek megfelelően figyelembe kell vennie a közúti közlekedésbiztonságra, az adóbevételre és a környezetre gyakorolt hatást. A jelentésnek értékelnie kell továbbá ezen irányelv valamennyi megsértését, ideértve a határokon átnyúló jogsértéseket.
  Az e területen végrehajtandó bármely jövőbeli lépést

  jövőbeli lépések szükségességét
  e jelentés fényében kell megvizsgálni. [Mód. 7]

| (8) | Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok önmagukban nem tudják kielégítően megvalósítani a közúti szállítás és az ezen irányelv által kezelni kívánt kérdések határokon átnyúló jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság elvének megfelelően az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok önmagukban nem tudják kielégítően megvalósítani a közúti szállítás és az ezen irányelv által kezelni kívánt kérdések határokon átnyúló jellege miatt, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság elvének megfelelően az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | A 2006/1/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 2006/1/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/1/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Minden tagállam engedélyezi területén a más tagállam területén letelepedett vállalkozás által bérelt jármű használatát, feltéve hogy:”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Minden tagállam engedélyezi területén a más tagállam területén letelepedett vállalkozás által bérelt jármű használatát, feltéve hogy:”;

| ii. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a járművet valamely tagállam jogszabályainak
  – ideértve az üzemeltetési szabványokat és biztonsági követelményeket –
  megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba;”; [Mód. 8] |
| --- | --- | --- |

ii.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a járművet valamely tagállam jogszabályainak
  – ideértve az üzemeltetési szabványokat és biztonsági követelményeket –
  megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba;”; [Mód. 8]

| b) | a rendelkezés a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:



  „(1a)   Amennyiben a járművet nem azon tagállam jogszabályainak megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba, amelynek területén a járművet bérlő vállalkozás székhelye található, a tagállam a saját területén korlátozhatja a bérelt jármű használatának időtartamát. Ugyanakkor az ilyen esetekben a tagállamok kötelesek a jármű használatát egy adott naptári évben legalább négy hónapra engedélyezni.”
  [Mód. 9] |
| --- | --- |

b)

a rendelkezés a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Amennyiben a járművet nem azon tagállam jogszabályainak megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba, amelynek területén a járművet bérlő vállalkozás székhelye található, a tagállam a saját területén korlátozhatja a bérelt jármű használatának időtartamát. Ugyanakkor az ilyen esetekben a tagállamok kötelesek a jármű használatát egy adott naptári évben legalább négy hónapra engedélyezni.”
  [Mód. 9]

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „3. cikk




  (1)
     A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a vállalkozásaik

  területükön letelepedett vállalkozások
  számára – amennyiben e vállalkozások teljesítik a 2. cikkben előírt feltételeket – a tulajdonukban lévő járművekre vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett biztosítsák a bérelt járművek közúti árufuvarozás céljára történő használatát. [Mód. 10]





  (1a)
     
  Ha a járművet egy másik tagállam jogszabályainak megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba, a vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállam:










  a) | korlátozhatja a bérelt jármű saját területükön való használatának időtartamát, feltéve hogy engedélyezi a bérelt jármű adott naptári évben legalább négy egymást követő hónapban való használatát; ebben az esetben a bérleti szerződés időtartama adott esetben nem lehet hosszabb, mint a tagállam által meghatározott időkorlát; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)
     A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a vállalkozásaik

  területükön letelepedett vállalkozások
  számára – amennyiben e vállalkozások teljesítik a 2. cikkben előírt feltételeket – a tulajdonukban lévő járművekre vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett biztosítsák a bérelt járművek közúti árufuvarozás céljára történő használatát. [Mód. 10]

(1a)
     
  Ha a járművet egy másik tagállam jogszabályainak megfelelően vették nyilvántartásba vagy helyezték forgalomba, a vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállam:

a)

korlátozhatja a bérelt jármű saját területükön való használatának időtartamát, feltéve hogy engedélyezi a bérelt jármű adott naptári évben legalább négy egymást követő hónapban való használatát; ebben az esetben a bérleti szerződés időtartama adott esetben nem lehet hosszabb, mint a tagállam által meghatározott időkorlát;

| b) | korlátozhatja a vállalkozások által használható bérelt járművek számát, feltéve hogy engedélyezi a jármű használata iránti kérelem benyújtását megelőző év december 31-én a vállalkozás tulajdonában lévő teljes járműflotta legalább 25 %-ának megfelelő számú jármű használatát; amely esetben, ha a vállalkozás tulajdonában lévő járműflotta egy járműnél több, de négynél kevesebb járműből áll, akkor legalább egy bérelt jármű használatát engedélyezni kell. [Mód. 11] |
| --- | --- |

b)

korlátozhatja a vállalkozások által használható bérelt járművek számát, feltéve hogy engedélyezi a jármű használata iránti kérelem benyújtását megelőző év december 31-én a vállalkozás tulajdonában lévő teljes járműflotta legalább 25 %-ának megfelelő számú jármű használatát; amely esetben, ha a vállalkozás tulajdonában lévő járműflotta egy járműnél több, de négynél kevesebb járműből áll, akkor legalább egy bérelt jármű használatát engedélyezni kell. [Mód. 11]

(1b)
     
  A tagállamok kizárhatják az (1) bekezdés rendelkezéseinek hatálya alól az olyan saját számlás áruszállítást, amelyet 6 tonnánál nagyobb megengedett össztömegű járművekkel hajtanak végre.
  ”[Mód. 28 és 34]

| 2a. | Az irányelv a következő 3a. cikkel egészül ki:





  „3a.


  cikk





  (1)
     
  A bérelt jármű rendszámára vonatkozó információt be kell vezetni az 1071/2009/EK rendelet

   (*1)

  16. cikkében foglaltak szerinti nemzeti elektronikus nyilvántartásba.






  (2)
     
  Az üzemeltető letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyeket az üzemeltető által bérelt és a másik tagállam jogszabályaival összhangban nyilvántartásba vett és forgalomba helyezett jármű használatáról értesítettek, erről tájékoztatnia kell a másik tagállam illetékes hatóságait.






  (3)
     
  A (2) bekezdésben előírt igazgatási együttműködést az 1024/2012/EU rendelettel

   (*2)

  létrehozott belső piaci információs rendszer (IMI) használatával kell megvalósítani.





  (*1)  
  Hivatkozás az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkére, figyelembe véve a rögzítendő adatok körének a Bizottság által javasolt bővítését.
  "


  (*2)  

  HL L 316., 2012.11.14., 1. o.” [Mód. 12]" |
| --- | --- |

2a.

2a.

Az irányelv a következő 3a. cikkel egészül ki:

Az irányelv a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a.


  cikk

(1)
     
  A bérelt jármű rendszámára vonatkozó információt be kell vezetni az 1071/2009/EK rendelet

   (*1)

  16. cikkében foglaltak szerinti nemzeti elektronikus nyilvántartásba.

(2)
     
  Az üzemeltető letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyeket az üzemeltető által bérelt és a másik tagállam jogszabályaival összhangban nyilvántartásba vett és forgalomba helyezett jármű használatáról értesítettek, erről tájékoztatnia kell a másik tagállam illetékes hatóságait.

(3)
     
  A (2) bekezdésben előírt igazgatási együttműködést az 1024/2012/EU rendelettel

   (*2)

  létrehozott belső piaci információs rendszer (IMI) használatával kell megvalósítani.

(*1)  
  Hivatkozás az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkére, figyelembe véve a rögzítendő adatok körének a Bizottság által javasolt bővítését.
  "

*1

Hivatkozás az 1071/2009/EK rendelet 16. cikkére, figyelembe véve a rögzítendő adatok körének a Bizottság által javasolt bővítését.

(*2)  

  HL L 316., 2012.11.14., 1. o.” [Mód. 12]"

*2

HL L 316., 2012.11.14., 1. o.”

| 3. | Az irányelv a következő 5a. cikkel egészül ki:

  „5a. cikk

  Legkésőbb ... [OP: please insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive

  3 évvel az irányelv átültetési határidejét követő időpont
  ]-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról és hatásairól. A jelentés tájékoztatást tartalmaz az olyan járművek használatáról, amelyeket a járműveket bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban béreltek.
  A jelentésnek különös figyelmet kell fordítania a közúti közlekedésbiztonságra és az adóbevételekre, beleértve az adórendszerek torzulásait, valamint a kabotázsra vonatkozó, az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (5)

  összhangban álló szabályok érvényesítésére kifejtett hatásokra.
  E jelentés alapján a Bizottság megvizsgálja, hogy szükséges-e további intézkedésekre javaslatot tennie.


  (5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).
  ”[Mód. 13]" |
| --- | --- |

3.

Az irányelv a következő 5a. cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Legkésőbb ... [OP: please insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive

  3 évvel az irányelv átültetési határidejét követő időpont
  ]-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról és hatásairól. A jelentés tájékoztatást tartalmaz az olyan járművek használatáról, amelyeket a járműveket bérlő vállalkozás letelepedésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban béreltek.
  A jelentésnek különös figyelmet kell fordítania a közúti közlekedésbiztonságra és az adóbevételekre, beleértve az adórendszerek torzulásait, valamint a kabotázsra vonatkozó, az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (5)

  összhangban álló szabályok érvényesítésére kifejtett hatásokra.
  E jelentés alapján a Bizottság megvizsgálja, hogy szükséges-e további intézkedésekre javaslatot tennie.

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).
  ”[Mód. 13]"

5

Az Európai Parlament és a Tanács 1072/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.).

[Mód. 13]

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [OP: please insert the date calculated 18 months following the entry into force]-ig

  ... [20 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követő időpont]-ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal. [Mód. 14]

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., -án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 129., 2018.4.11., 71. o.

1

(2)  Az Európai Parlament2019. január 15-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/1/EK irányelve (2006. január 18.) a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatáról (kodifikált változat) (HL L 33., 2006.2.4., 82. o.).

3

(4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

4

Az Európai Parlament és a Tanács 1071/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 300., 2009.11.14., 51. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/263 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/263

---

P8_TA(2019)0007

Az EU és egyes harmadik országok között megkötött egyes megállapodásokban szereplő kedvezmények ideiglenes visszavonása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és egyes harmadik országok között megkötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő védzáradékok, valamint a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0206),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0158/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0330/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0330/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet a végleges jogi aktussal együtt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2018)0101

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 15-én került elfogadásra az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/287 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG EGYÜTTES NYILATKOZATA

Az Európai Bizottság és a Bizottság egyetért abban, hogy szoros együttműködésre van szükség az Európai Unió és egyes harmadik országok között megkötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő védzáradékok, valamint a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról szóló, 2019. február 13-i (EU) 2019/287 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) mellékletében felsorolt megállapodások végrehajtása tekintetében. E célból megállapodnak abban, hogy ha az Európai Parlament védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére irányuló ajánlást fogad el, akkor a Bizottság alaposan megvizsgálja, hogy a hivatalból történő kezdeményezés rendelet szerinti feltételei teljesülnek-e. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e feltételek nem teljesülnek, úgy az Európai Parlament illetékes bizottsága elé jelentést terjeszt, amelyben többek között ismerteti ad az ilyen vizsgálat kezdeményezése szempontjából érdemleges valamennyi tényezőt.

---

(1)  HL L 53., 2019.2.22., 1. o.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/265 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/265

---

P8_TA(2019)0008

A vámügyi együttműködést szolgáló „Vám” program létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 15-én elfogadott módosításai a vámügyi együttműködést szolgáló „Vám” program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/35)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az 1294/2013/EU rendelet (18) és az elődei által létrehozott Vám 2020 program jelentősen hozzájárult a vámügyi együttműködés megkönnyítéséhez és megerősítéséhez. A vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, valamennyi tagállamra kiterjed, illetve valamennyi tagállamot érinti, ezért e tevékenységeket az egyes tagállamok önállóan nem képesek eredményesen és hatékonyan végezni.
  Egy
  a Bizottság által végrehajtott
  uniós szintű
  vámügyi program uniós keretet kínál a tagállamoknak
  az említett
  együttműködési tevékenységek kidolgozására, ami költséghatékonyabb, mint ha az egyes tagállamok két- vagy többoldalú alapon külön-külön hoznák létre saját együttműködési keretüket. Ezért indokolt biztosítani a vámügyi együttműködés terén folytatott tevékenységek uniós finanszírozásának folytonosságát egy ugyanazon területre vonatkozó új program, a Vám program létrehozásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az 1294/2013/EU rendelet (18) és az elődei által létrehozott Vám 2020 program jelentősen hozzájárult a vámügyi együttműködés megkönnyítéséhez és megerősítéséhez. A vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, valamennyi tagállamra kiterjed, illetve valamennyi tagállamot érinti, ezért e tevékenységeket az egyes tagállamok önállóan nem képesek eredményesen és hatékonyan végezni.
  Egy
  a Bizottság által végrehajtott
  uniós szintű
  vámügyi program uniós keretet kínál a tagállamoknak
  az említett
  együttműködési tevékenységek kidolgozására, ami költséghatékonyabb, mint ha az egyes tagállamok két- vagy többoldalú alapon külön-külön hoznák létre saját együttműködési keretüket. Ezért indokolt biztosítani a vámügyi együttműködés terén folytatott tevékenységek uniós finanszírozásának folytonosságát egy ugyanazon területre vonatkozó új program, a Vám program létrehozásával.

| (1) | Az 1294/2013/EU rendelet (18) és az elődei által létrehozott Vám 2020 program jelentősen hozzájárult a vámügyi együttműködés megkönnyítéséhez és megerősítéséhez. A vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, valamennyi tagállamra kiterjed, illetve valamennyi tagállamot érinti, ezért e tevékenységeket az egyes tagállamok önállóan nem képesek eredményesen és hatékonyan végezni. A Bizottság által végrehajtott
  , az egész Unióra kiterjedő
  vámügyi program uniós
  szintű
  keretet kínál a tagállamoknak
  ilyen
  együttműködési tevékenységek kidolgozására, ami költséghatékonyabb, mint ha az egyes tagállamok két- vagy többoldalú alapon külön-külön hoznák létre saját együttműködési keretüket.
  A Vám program lényeges szerepet játszik az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelmében is azáltal, hogy biztosítja a vámok tényleges beszedését és így jelentős bevételi forrást képez az uniós és a nemzeti költségvetések számára, valamint azáltal, hogy az informatikai kapacitásbővítésre és a vámok területén való fokozott együttműködésre összpontosít. Továbbá harmonizált és szabványosított ellenőrzésekre van szükség a határokon átnyúló illegális áruforgalom nyomon követése és a csalás elleni küzdelem érdekében.
  Ezért
  – és a hatékonyság növelése érdekében –
  indokolt biztosítani a vámügyi együttműködés terén folytatott tevékenységek uniós finanszírozásának folytonosságát egy ugyanazon területre vonatkozó új program, a Vám program létrehozásával. |
| --- | --- |

(1)

Az 1294/2013/EU rendelet (18) és az elődei által létrehozott Vám 2020 program jelentősen hozzájárult a vámügyi együttműködés megkönnyítéséhez és megerősítéséhez. A vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, valamennyi tagállamra kiterjed, illetve valamennyi tagállamot érinti, ezért e tevékenységeket az egyes tagállamok önállóan nem képesek eredményesen és hatékonyan végezni. A Bizottság által végrehajtott
  , az egész Unióra kiterjedő
  vámügyi program uniós
  szintű
  keretet kínál a tagállamoknak
  ilyen
  együttműködési tevékenységek kidolgozására, ami költséghatékonyabb, mint ha az egyes tagállamok két- vagy többoldalú alapon külön-külön hoznák létre saját együttműködési keretüket.
  A Vám program lényeges szerepet játszik az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelmében is azáltal, hogy biztosítja a vámok tényleges beszedését és így jelentős bevételi forrást képez az uniós és a nemzeti költségvetések számára, valamint azáltal, hogy az informatikai kapacitásbővítésre és a vámok területén való fokozott együttműködésre összpontosít. Továbbá harmonizált és szabványosított ellenőrzésekre van szükség a határokon átnyúló illegális áruforgalom nyomon követése és a csalás elleni küzdelem érdekében.
  Ezért
  – és a hatékonyság növelése érdekében –
  indokolt biztosítani a vámügyi együttműködés terén folytatott tevékenységek uniós finanszírozásának folytonosságát egy ugyanazon területre vonatkozó új program, a Vám program létrehozásával.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A nemzeti vámhatóságok által megvalósított vámunió immár 50 éve sarokköve az Uniónak, a világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömbjének. A vámunió a sikeres uniós integráció jelentős példája, és nélkülözhetetlen az uniós vállalkozások és a polgárok javát egyaránt szolgáló egységes piac megfelelő működéséhez. Az Európai Parlament 2018. március 14-én elfogadott, „A következő többéves pénzügyi keret: a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről kialakítandó parlamenti álláspont előkészítése” című állásfoglalásában különös aggodalmának adott hangot a vámcsalásokkal kapcsolatban. Csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Uniót, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére, a meglévő szakpolitikák folyamatos támogatásban részesülnek, és növekednek a források. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A nemzeti vámhatóságok által megvalósított vámunió immár 50 éve sarokköve az Uniónak, a világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömbjének. A vámunió a sikeres uniós integráció jelentős példája, és nélkülözhetetlen az uniós vállalkozások és a polgárok javát egyaránt szolgáló egységes piac megfelelő működéséhez. Az Európai Parlament 2018. március 14-én elfogadott, „A következő többéves pénzügyi keret: a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről kialakítandó parlamenti álláspont előkészítése” című állásfoglalásában különös aggodalmának adott hangot a vámcsalásokkal kapcsolatban. Csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Uniót, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére, a meglévő szakpolitikák folyamatos támogatásban részesülnek, és növekednek a források.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A vámunió jelentősen fejlődött az elmúlt
  ötven
  évben, és a vámigazgatási szervek már sikeresen hajtanak végre sokféle feladatot a határokon. Együttműködve
  munkálkodnak azon
  , hogy elősegítsék
  a
  kereskedelmet és csökkentsék a bürokráciát, hogy beszedjék a nemzeti és az uniós költségvetést megillető bevételeket, valamint hogy
  védjék
  a 
  lakosságot
  a terrorista, egészségügyi, környezeti és egyéb fenyegetések ellen. Az
  EU egészére kiterjedő
  közös kockázatkezelési keretrendszer (19) bevezetése, valamint a nagy
  készpénzösszegek mozgására vonatkozó vámellenőrzéseknek
  a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló
  bevezetése
  révén a vámhatóságok a terrorizmus
  és
  a szervezett bűnözés
  elleni küzdelem frontvonalán működnek. E felhatalmazás
  széles
  körére
  tekintettel a vámhatóságok jelenleg
  gyakorlatilag
  az EU külső határain történő áruellenőrzésért felelős
  vezető
  hatóságot jelentik. Ezzel összefüggésben a Vám programnak nemcsak a vámügyi együttműködésre kell kiterjednie, hanem
  ki
  kell
  terjesztenie
  a 
  támogatását általában véve a vámhatóságok küldetésére
  , melyet a 952/2013/EU rendelet 3. cikke határoz meg,
  azaz
  az Unió nemzetközi kereskedelmének felügyeletére, a belső piac külső vonatkozásainak, a közös kereskedelempolitikának és a kereskedelemmel összefüggő más közös uniós politikáknak a végrehajtására, valamint az ellátási lánc biztonságára is.
  A jogalap
  ezért
  átfogja
  a vámügyi együttműködést (az EUMSZ 33. cikke), a belső piacot (az EUMSZ 114. cikke) és a kereskedelempolitikát (az EUMSZ 207. cikke). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A vámunió jelentősen fejlődött az elmúlt
  ötven
  évben, és a vámigazgatási szervek már sikeresen hajtanak végre sokféle feladatot a határokon. Együttműködve
  munkálkodnak azon
  , hogy elősegítsék
  a
  kereskedelmet és csökkentsék a bürokráciát, hogy beszedjék a nemzeti és az uniós költségvetést megillető bevételeket, valamint hogy
  védjék
  a 
  lakosságot
  a terrorista, egészségügyi, környezeti és egyéb fenyegetések ellen. Az
  EU egészére kiterjedő
  közös kockázatkezelési keretrendszer (19) bevezetése, valamint a nagy
  készpénzösszegek mozgására vonatkozó vámellenőrzéseknek
  a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló
  bevezetése
  révén a vámhatóságok a terrorizmus
  és
  a szervezett bűnözés
  elleni küzdelem frontvonalán működnek. E felhatalmazás
  széles
  körére
  tekintettel a vámhatóságok jelenleg
  gyakorlatilag
  az EU külső határain történő áruellenőrzésért felelős
  vezető
  hatóságot jelentik. Ezzel összefüggésben a Vám programnak nemcsak a vámügyi együttműködésre kell kiterjednie, hanem
  ki
  kell
  terjesztenie
  a 
  támogatását általában véve a vámhatóságok küldetésére
  , melyet a 952/2013/EU rendelet 3. cikke határoz meg,
  azaz
  az Unió nemzetközi kereskedelmének felügyeletére, a belső piac külső vonatkozásainak, a közös kereskedelempolitikának és a kereskedelemmel összefüggő más közös uniós politikáknak a végrehajtására, valamint az ellátási lánc biztonságára is.
  A jogalap
  ezért
  átfogja
  a vámügyi együttműködést (az EUMSZ 33. cikke), a belső piacot (az EUMSZ 114. cikke) és a kereskedelempolitikát (az EUMSZ 207. cikke).

| (2) | A vámunió jelentősen fejlődött az elmúlt
  50
  évben, és a vámigazgatási szervek már sikeresen hajtanak végre sokféle feladatot a határokon. Együttműködve
  törekednek arra
  , hogy elősegítsék
  az etikus és tisztességes
  kereskedelmet és csökkentsék a bürokráciát, hogy beszedjék a nemzeti és az uniós költségvetést megillető bevételeket, valamint hogy
  segítsék
  a 
  lakosság megvédését
  a terrorista, egészségügyi, környezeti és egyéb fenyegetések ellen. Az
  uniós szintű
  közös
  vámügyi
  kockázatkezelési keretrendszer (19) bevezetése, valamint a nagy
  összegű készpénzáramlásoknak
  a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló
  ellenőrzése
  révén a vámhatóságok
  vezető szerepet vállalnak
  a terrorizmus, a szervezett bűnözés
  és a tisztességtelen verseny elleni küzdelemben.
  Széles
  körű felhatalmazásukra
  tekintettel a vámhatóságok jelenleg
  valóban
  az EU külső határain történő áruellenőrzésért felelős
  fő
  hatóságot jelentik. Ezzel összefüggésben a Vám programnak nemcsak a vámügyi együttműködésre kell kiterjednie, hanem
  támogatást
  kell
  nyújtania
  a 
  szélesebb körű vámküldetéshez
  , melyet a 952/2013/EU rendelet 3. cikke határoz meg,
  nevezetesen
  az Unió nemzetközi kereskedelmének felügyeletéhez, a belső piac külső vonatkozásainak, a közös kereskedelempolitikának és a kereskedelemmel összefüggő más közös uniós politikáknak a végrehajtásához, valamint az ellátási lánc biztonságához is.
  E rendelet jogalapjának
  ezért
  át kell fognia
  a vámügyi együttműködést (az EUMSZ 33. cikke), a belső piacot (az EUMSZ 114. cikke) és a kereskedelempolitikát (az EUMSZ 207. cikke). |
| --- | --- |

(2)

A vámunió jelentősen fejlődött az elmúlt
  50
  évben, és a vámigazgatási szervek már sikeresen hajtanak végre sokféle feladatot a határokon. Együttműködve
  törekednek arra
  , hogy elősegítsék
  az etikus és tisztességes
  kereskedelmet és csökkentsék a bürokráciát, hogy beszedjék a nemzeti és az uniós költségvetést megillető bevételeket, valamint hogy
  segítsék
  a 
  lakosság megvédését
  a terrorista, egészségügyi, környezeti és egyéb fenyegetések ellen. Az
  uniós szintű
  közös
  vámügyi
  kockázatkezelési keretrendszer (19) bevezetése, valamint a nagy
  összegű készpénzáramlásoknak
  a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló
  ellenőrzése
  révén a vámhatóságok
  vezető szerepet vállalnak
  a terrorizmus, a szervezett bűnözés
  és a tisztességtelen verseny elleni küzdelemben.
  Széles
  körű felhatalmazásukra
  tekintettel a vámhatóságok jelenleg
  valóban
  az EU külső határain történő áruellenőrzésért felelős
  fő
  hatóságot jelentik. Ezzel összefüggésben a Vám programnak nemcsak a vámügyi együttműködésre kell kiterjednie, hanem
  támogatást
  kell
  nyújtania
  a 
  szélesebb körű vámküldetéshez
  , melyet a 952/2013/EU rendelet 3. cikke határoz meg,
  nevezetesen
  az Unió nemzetközi kereskedelmének felügyeletéhez, a belső piac külső vonatkozásainak, a közös kereskedelempolitikának és a kereskedelemmel összefüggő más közös uniós politikáknak a végrehajtásához, valamint az ellátási lánc biztonságához is.
  E rendelet jogalapjának
  ezért
  át kell fognia
  a vámügyi együttműködést (az EUMSZ 33. cikke), a belső piacot (az EUMSZ 114. cikke) és a kereskedelempolitikát (az EUMSZ 207. cikke).

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Azzal
  , hogy a vámunió és a vámhatóságok támogatását célul kitűző keretet biztosít az intézkedéseknek, a 
  program várhatóan hozzájárul
  az
  Unió
  és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelméhez; az
  Unió
  tisztességtelen és jogellenes
  kereskedelemmel szembeni védelméhez
  , a jogszerű üzleti tevékenység támogatása mellett; az Unió és lakosai
  biztonságának
  és
  védelmének biztosításához
  ; valamint a törvényes
  kereskedelem
  annak érdekében
  történő támogatásához
  , hogy a vállalkozások és a polgárok teljes mértékben ki tudják használni a belső piac és a globális kereskedelem előnyeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Azzal
  , hogy a vámunió és a vámhatóságok támogatását célul kitűző keretet biztosít az intézkedéseknek, a 
  program várhatóan hozzájárul
  az
  Unió
  és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelméhez; az
  Unió
  tisztességtelen és jogellenes
  kereskedelemmel szembeni védelméhez
  , a jogszerű üzleti tevékenység támogatása mellett; az Unió és lakosai
  biztonságának
  és
  védelmének biztosításához
  ; valamint a törvényes
  kereskedelem
  annak érdekében
  történő támogatásához
  , hogy a vállalkozások és a polgárok teljes mértékben ki tudják használni a belső piac és a globális kereskedelem előnyeit.

| (3) | A programnak általános célkitűzésként segítenie kell a tagállamokat és a Bizottságot azzal
  , hogy a vámunió és a vámhatóságok támogatását célul kitűző keretet biztosít az intézkedéseknek
  azzal a hosszú távú céllal
  ,
  hogy az Unión belül az összes vámigazgatási szerv
  a 
  lehető legszorosabban együttműködjön; hozzá kell járulnia
  az
  EU
  és
  annak
  tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelméhez;
  meg kell védenie
  az
  Uniót a
  tisztességtelen és jogellenes
  kereskedelmi gyakorlatokkal szemben
  , a jogszerű üzleti tevékenység támogatása mellett
  , biztosítva
  az Unió és lakosai
  biztonságát
  és
  védelmét, ezáltal fokozva a fogyasztóvédelmet
  ; valamint
  támogatnia kell
  a törvényes
  kereskedelmet
  annak érdekében, hogy a vállalkozások és a polgárok teljes mértékben ki tudják használni a belső piac és a globális kereskedelem előnyeit. |
| --- | --- |

(3)

A programnak általános célkitűzésként segítenie kell a tagállamokat és a Bizottságot azzal
  , hogy a vámunió és a vámhatóságok támogatását célul kitűző keretet biztosít az intézkedéseknek
  azzal a hosszú távú céllal
  ,
  hogy az Unión belül az összes vámigazgatási szerv
  a 
  lehető legszorosabban együttműködjön; hozzá kell járulnia
  az
  EU
  és
  annak
  tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelméhez;
  meg kell védenie
  az
  Uniót a
  tisztességtelen és jogellenes
  kereskedelmi gyakorlatokkal szemben
  , a jogszerű üzleti tevékenység támogatása mellett
  , biztosítva
  az Unió és lakosai
  biztonságát
  és
  védelmét, ezáltal fokozva a fogyasztóvédelmet
  ; valamint
  támogatnia kell
  a törvényes
  kereskedelmet
  annak érdekében, hogy a vállalkozások és a polgárok teljes mértékben ki tudják használni a belső piac és a globális kereskedelem előnyeit.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Mivel nyilvánvalóvá vált, hogy az Uniós Vámkódex 278. cikkében foglalt egyes rendszereket csak részlegesen lehet elindítani 2020. december 31-re, amiből az következik, hogy a nem elektronikus rendszereket e dátumot követően is használni fogják, és amennyiben a határidő jogalkotási módosítások útján nem kerül meghosszabbításra, a vállalkozások és a vámhatóságok nem fognak tudni eleget tenni feladataiknak és törvényi kötelezettségeiknek a vámügyek tekintetében, a program egyik elsődleges konkrét céljának annak kell lennie, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot az ilyen elektronikus rendszerek létrehozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Mivel nyilvánvalóvá vált, hogy az Uniós Vámkódex 278. cikkében foglalt egyes rendszereket csak részlegesen lehet elindítani 2020. december 31-re, amiből az következik, hogy a nem elektronikus rendszereket e dátumot követően is használni fogják, és amennyiben a határidő jogalkotási módosítások útján nem kerül meghosszabbításra, a vállalkozások és a vámhatóságok nem fognak tudni eleget tenni feladataiknak és törvényi kötelezettségeiknek a vámügyek tekintetében, a program egyik elsődleges konkrét céljának annak kell lennie, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot az ilyen elektronikus rendszerek létrehozásában.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | A vámigazgatás és -irányítás dinamikus szakpolitikai terület, amely a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által generált új kihívásokkal, valamint változó fogyasztási mintákkal és a digitális átalakulással néz szembe, mint például az e-kereskedelem, ideértve a dolgok internetét, az adatelemzést, a mesterséges intelligenciát és a blokklánc-technológiát. A programnak támogatnia kell a vámigazgatást ilyen helyzetekben, és lehetővé kell tennie innovatív megoldások alkalmazását. E kihívások továbbá hangsúlyozzák a vámhatóságok közötti együttműködés megvalósításának szükségességét, valamint a vámjogszabályok egységes értelmezése és végrehajtása iránti igényt. Amikor az államháztartások nyomás alatt állnak, a világkereskedelem volumene nő, és a csalás és a csempészet egyre nagyobb problémát jelent, a programnak hozzá kell járulnia e kihívások kezeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

A vámigazgatás és -irányítás dinamikus szakpolitikai terület, amely a folyamatosan változó globális üzleti modellek és ellátási láncok által generált új kihívásokkal, valamint változó fogyasztási mintákkal és a digitális átalakulással néz szembe, mint például az e-kereskedelem, ideértve a dolgok internetét, az adatelemzést, a mesterséges intelligenciát és a blokklánc-technológiát. A programnak támogatnia kell a vámigazgatást ilyen helyzetekben, és lehetővé kell tennie innovatív megoldások alkalmazását. E kihívások továbbá hangsúlyozzák a vámhatóságok közötti együttműködés megvalósításának szükségességét, valamint a vámjogszabályok egységes értelmezése és végrehajtása iránti igényt. Amikor az államháztartások nyomás alatt állnak, a világkereskedelem volumene nő, és a csalás és a csempészet egyre nagyobb problémát jelent, a programnak hozzá kell járulnia e kihívások kezeléséhez.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c) | A lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében a Bizottságnak össze kell hangolnia a program végrehajtását a kapcsolódó uniós programokkal és alapokkal. Ez kiterjed különösen a Fiscalis programra, a csalás elleni uniós programra és az Egységes piac programra, továbbá a Belső Biztonsági Alapra és az Integrált Határigazgatási Alapra, a reformtámogató programra, a Digitális Európa programra, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre és az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra, valamint a végrehajtási rendeletekre és intézkedésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3c)

A lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében a Bizottságnak össze kell hangolnia a program végrehajtását a kapcsolódó uniós programokkal és alapokkal. Ez kiterjed különösen a Fiscalis programra, a csalás elleni uniós programra és az Egységes piac programra, továbbá a Belső Biztonsági Alapra és az Integrált Határigazgatási Alapra, a reformtámogató programra, a Digitális Európa programra, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre és az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra, valamint a végrehajtási rendeletekre és intézkedésekre.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

3 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3d) | Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való lehetséges kilépésével összefüggésben a program pénzügyi kerete nem veszi figyelembe a kilépésről rendelkező megállapodás aláírásából eredő költségeket és az Egyesült Királyság és az Unió közötti kapcsolatok lehetséges jövőbeli alakulását. Az említett megállapodás aláírása, az Egyesült Királyság valamennyi meglévő vámrendszerből és együttműködésből való kilépése és ezen a területen jogi kötelezettségeinek megszűnése további költségekhez fog vezetni, amelyeket nem lehet pontosan megbecsülni a program létrehozásának időpontjában. A Bizottságnak ezért fontolóra kell vennie, hogy az említett esetleges költségekre való felkészülésként elegendő forrást helyezzen tartalékba. Ezeket a költségeket azonban nem szabad a program keretéből fedezni, mivel a programban előirányzott költségvetés csak a program létrehozásának időpontjában reálisan előre látható költségek fedezésére lesz elegendő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3d)

Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való lehetséges kilépésével összefüggésben a program pénzügyi kerete nem veszi figyelembe a kilépésről rendelkező megállapodás aláírásából eredő költségeket és az Egyesült Királyság és az Unió közötti kapcsolatok lehetséges jövőbeli alakulását. Az említett megállapodás aláírása, az Egyesült Királyság valamennyi meglévő vámrendszerből és együttműködésből való kilépése és ezen a területen jogi kötelezettségeinek megszűnése további költségekhez fog vezetni, amelyeket nem lehet pontosan megbecsülni a program létrehozásának időpontjában. A Bizottságnak ezért fontolóra kell vennie, hogy az említett esetleges költségekre való felkészülésként elegendő forrást helyezzen tartalékba. Ezeket a költségeket azonban nem szabad a program keretéből fedezni, mivel a programban előirányzott költségvetés csak a program létrehozásának időpontjában reálisan előre látható költségek fedezésére lesz elegendő.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak –
  bizonyos feltételek
  teljesítése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Más harmadik országok számára is nyitva állhat, az Unió és ezen országok által megkötött, az Unió bármely programjában való részvételükre kiterjedő egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak –
  bizonyos feltételek
  teljesítése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Más harmadik országok számára is nyitva állhat, az Unió és ezen országok által megkötött, az Unió bármely programjában való részvételükre kiterjedő egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban.

| (5) | A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak –
  minden feltétel
  teljesítése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Más harmadik országok számára is nyitva állhat, az Unió és ezen országok által megkötött, az Unió bármely programjában való részvételükre kiterjedő egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban
  , ha ez a részvétel az Unió érdekében áll, és pozitív hatást gyakorol a belső piacra a fogyasztóvédelem befolyásolása nélkül
  . |
| --- | --- |

(5)

A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak –
  minden feltétel
  teljesítése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Más harmadik országok számára is nyitva állhat, az Unió és ezen országok által megkötött, az Unió bármely programjában való részvételükre kiterjedő egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban
  , ha ez a részvétel az Unió érdekében áll, és pozitív hatást gyakorol a belső piacra a fogyasztóvédelem befolyásolása nélkül
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | E programra alkalmazni kell
  az (EU, Euratom) [2018/
  XXX]
  európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet

   (21) (a továbbiakban: költségvetési rendelet). A költségvetési rendelet
  megállapítja
  az Unió költségvetésének végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó
  szabályokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

E programra alkalmazni kell
  az (EU, Euratom) [2018/
  XXX]
  európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet

   (21) (a továbbiakban: költségvetési rendelet). A költségvetési rendelet
  megállapítja
  az Unió költségvetésének végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó
  szabályokat
  .

| (6) | A programnak
  az (EU, Euratom) 2018/
  1046
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet

   (21) (a továbbiakban: költségvetési rendelet)
  hatálya alá kell tartoznia
  . A költségvetési rendelet
  rendelkezik
  az Unió költségvetésének végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó
  szabályokról
  . |
| --- | --- |

(6)

A programnak
  az (EU, Euratom) 2018/
  1046
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet

   (21) (a továbbiakban: költségvetési rendelet)
  hatálya alá kell tartoznia
  . A költségvetési rendelet
  rendelkezik
  az Unió költségvetésének végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó
  szabályokról
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A Vám 2020 program keretében alkalmazott
  intézkedések
  megfelelőnek
  bizonyultak, ezért azokat
  meg kell tartani. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesíthesse a célkitűzéseit, csak általános intézkedéskategóriákat kell meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák felsorolásával együtt. Az együttműködésen és a kapacitásépítésen keresztül a 
  Vám
  programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció terjedését és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon a vámügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A Vám 2020 program keretében alkalmazott
  intézkedések
  megfelelőnek
  bizonyultak, ezért azokat
  meg kell tartani. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesíthesse a célkitűzéseit, csak általános intézkedéskategóriákat kell meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák felsorolásával együtt. Az együttműködésen és a kapacitásépítésen keresztül a 
  Vám
  programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció terjedését és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon a vámügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség.

| (7) | A Vám 2020 program keretében alkalmazott
  és
  megfelelőnek
  bizonyuló intézkedéseket ezért
  meg kell tartani
  , miközben az elégtelennek bizonyulókat meg kell szüntetni
  . Annak érdekében, hogy a program végrehajtása egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesíthesse a célkitűzéseit, csak általános intézkedéskategóriákat kell meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák felsorolásával együtt. Az együttműködésen és a kapacitásbővítésen keresztül a programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció terjedését és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon a vámügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség. |
| --- | --- |

(7)

A Vám 2020 program keretében alkalmazott
  és
  megfelelőnek
  bizonyuló intézkedéseket ezért
  meg kell tartani
  , miközben az elégtelennek bizonyulókat meg kell szüntetni
  . Annak érdekében, hogy a program végrehajtása egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesíthesse a célkitűzéseit, csak általános intézkedéskategóriákat kell meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák felsorolásával együtt. Az együttműködésen és a kapacitásbővítésen keresztül a programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció terjedését és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon a vámügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A [2018/XXX] rendelet az Integrált Határigazgatási Alap részeként létrehozza a vámellenőrzési berendezési eszközt (22) (a továbbiakban: VEB eszköz). A vámügyekkel és vámellenőrzési berendezésekkel kapcsolatos valamennyi együttműködési tevékenység koherenciájának és horizontális összehangolásának megőrzése érdekében helyénvaló minden ilyen tevékenységet egyetlen egységes jogi aktus és szabályrendszer,
  vagyis
  e rendelet
  alapján végrehajtani
  . Ezért a VEB eszköz csak a támogatható berendezések beszerzését, karbantartását és korszerűsítését támogathatja, miközben ennek a programnak kell támogatnia minden egyéb kapcsolódó tevékenységet, például a berendezési szükségletek felméréséhez szükséges együttműködési intézkedéseket vagy adott esetben a megvásárolt berendezésekkel kapcsolatos képzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A [2018/XXX] rendelet az Integrált Határigazgatási Alap részeként létrehozza a vámellenőrzési berendezési eszközt (22) (a továbbiakban: VEB eszköz). A vámügyekkel és vámellenőrzési berendezésekkel kapcsolatos valamennyi együttműködési tevékenység koherenciájának és horizontális összehangolásának megőrzése érdekében helyénvaló minden ilyen tevékenységet egyetlen egységes jogi aktus és szabályrendszer,
  vagyis
  e rendelet
  alapján végrehajtani
  . Ezért a VEB eszköz csak a támogatható berendezések beszerzését, karbantartását és korszerűsítését támogathatja, miközben ennek a programnak kell támogatnia minden egyéb kapcsolódó tevékenységet, például a berendezési szükségletek felméréséhez szükséges együttműködési intézkedéseket vagy adott esetben a megvásárolt berendezésekkel kapcsolatos képzést.

| (8) | A [2018/XXX] rendelet az Integrált Határigazgatási Alap részeként létrehozza a vámellenőrzési berendezési eszközt (22) (a továbbiakban: VEB eszköz). A vámügyekkel és vámellenőrzési berendezésekkel kapcsolatos valamennyi együttműködési tevékenység koherenciájának és horizontális összehangolásának megőrzése érdekében helyénvaló minden ilyen tevékenységet egyetlen egységes jogi aktus és szabályrendszer
  alapján végrehajtani
  ,
  mely jogi aktust és szabályrendszert
  e rendelet
  jelenti
  . Ezért a VEB eszköz csak a támogatható berendezések beszerzését, karbantartását és korszerűsítését támogathatja, miközben ennek a programnak kell támogatnia minden egyéb kapcsolódó tevékenységet, például a berendezési szükségletek felméréséhez szükséges együttműködési intézkedéseket vagy adott esetben a megvásárolt berendezésekkel kapcsolatos képzést. |
| --- | --- |

(8)

A [2018/XXX] rendelet az Integrált Határigazgatási Alap részeként létrehozza a vámellenőrzési berendezési eszközt (22) (a továbbiakban: VEB eszköz). A vámügyekkel és vámellenőrzési berendezésekkel kapcsolatos valamennyi együttműködési tevékenység koherenciájának és horizontális összehangolásának megőrzése érdekében helyénvaló minden ilyen tevékenységet egyetlen egységes jogi aktus és szabályrendszer
  alapján végrehajtani
  ,
  mely jogi aktust és szabályrendszert
  e rendelet
  jelenti
  . Ezért a VEB eszköz csak a támogatható berendezések beszerzését, karbantartását és korszerűsítését támogathatja, miközben ennek a programnak kell támogatnia minden egyéb kapcsolódó tevékenységet, például a berendezési szükségletek felméréséhez szükséges együttműködési intézkedéseket vagy adott esetben a megvásárolt berendezésekkel kapcsolatos képzést.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A globalizáció fontosságára figyelemmel a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania külső szakértők költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására. Ezeknek a külső szakértőknek elsősorban kormányzati szerveket – köztük a programhoz nem társult harmadik országok kormányzati szerveit –, valamint nemzetközi szervezeteket, a gazdálkodókat vagy a civil társadalmat kell képviselniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A globalizáció fontosságára figyelemmel a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania külső szakértők költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására. Ezeknek a külső szakértőknek elsősorban kormányzati szerveket – köztük a programhoz nem társult harmadik országok kormányzati szerveit –, valamint nemzetközi szervezeteket, a gazdálkodókat vagy a civil társadalmat kell képviselniük.

| (10) | A globalizáció fontosságára figyelemmel a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania külső szakértők költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására. Ezeknek a külső szakértőknek elsősorban kormányzati szerveket – köztük a programhoz nem társult harmadik országok kormányzati szerveit –, valamint
  a tudósokat, a
  nemzetközi szervezeteket, a gazdálkodókat vagy a civil társadalmat kell képviselniük. |
| --- | --- |

(10)

A globalizáció fontosságára figyelemmel a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania külső szakértők költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására. Ezeknek a külső szakértőknek elsősorban kormányzati szerveket – köztük a programhoz nem társult harmadik országok kormányzati szerveit –, valamint
  a tudósokat, a
  nemzetközi szervezeteket, a gazdálkodókat vagy a civil társadalmat kell képviselniük.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” (23) című közlemény tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végrehajtott intézkedéseknek biztosítaniuk kell a vámuniót és a vámhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” (23) című közlemény tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végrehajtott intézkedéseknek biztosítaniuk kell a vámuniót és a vámhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját.

| (11) | A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” (23) című közlemény tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek
  , figyelembe véve, hogy a programra elkülönített összeg megállapításakor nem számolnak az előre nem látható kiadások eshetőségével
  ; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végrehajtott intézkedéseknek biztosítaniuk kell a vámuniót és a vámhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” (23) című közlemény tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek
  , figyelembe véve, hogy a programra elkülönített összeg megállapításakor nem számolnak az előre nem látható kiadások eshetőségével
  ; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végrehajtott intézkedéseknek biztosítaniuk kell a vámuniót és a vámhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A szigorú határellenőrzéshez szükséges szoftverek beszerzésének a program keretében támogathatónak kell lennie. Továbbá az adatcsere megkönnyítése érdekében ösztönözni kell a minden tagállamban használható szoftverek beszerzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A szigorú határellenőrzéshez szükséges szoftverek beszerzésének a program keretében támogathatónak kell lennie. Továbbá az adatcsere megkönnyítése érdekében ösztönözni kell a minden tagállamban használható szoftverek beszerzését.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az informatikai kapacitásépítési intézkedéseknek vonzzák a program költségvetésének
  legnagyobb
  részét. Egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti összetevőit. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok intézkedési körét és feladatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az informatikai kapacitásépítési intézkedéseknek vonzzák a program költségvetésének
  legnagyobb
  részét. Egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti összetevőit. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok intézkedési körét és feladatait.

| (12) | Az informatikai kapacitásbővítési intézkedések vonzzák a program költségvetésének
  nagyobb
  részét. Egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti összetevőit. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok intézkedési körét és feladatait.
  Az informatikai kapacitásfejlesztési fellépések következetességének és összehangolásának biztosítása érdekében a programnak elő kell irányoznia, hogy a Bizottság dolgozzon ki és tegyen naprakésszé többéves vámügyi stratégiai tervet („MASP-C”) azzal a céllal, hogy olyan elektronikus környezetet hozzon létre, amely biztosítja az Unió vámhatóságainak következetes működését és vámügyi rendszereik kölcsönös átjárhatóságát. |
| --- | --- |

(12)

Az informatikai kapacitásbővítési intézkedések vonzzák a program költségvetésének
  nagyobb
  részét. Egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti összetevőit. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok intézkedési körét és feladatait.
  Az informatikai kapacitásfejlesztési fellépések következetességének és összehangolásának biztosítása érdekében a programnak elő kell irányoznia, hogy a Bizottság dolgozzon ki és tegyen naprakésszé többéves vámügyi stratégiai tervet („MASP-C”) azzal a céllal, hogy olyan elektronikus környezetet hozzon létre, amely biztosítja az Unió vámhatóságainak következetes működését és vámügyi rendszereik kölcsönös átjárhatóságát.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Az Európai Számvevőszék által a vámügyek területén nemrégiben elfogadott két különjelentés, nevezetesen a 2017. december 5-i, 19/2017. sz. „Importeljárások: a jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire” és a 2018. október 10-i, 23/2018. sz. „A vámügyi informatikai rendszerek sorozatos késedelmei: mi okozott problémát?” című különjelentés megállapításaival összhangban a „Vám” programon belül a vámügyi együttműködés terén tett intézkedéseknek törekedniük kell a jelzett hiányosságok kezelésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Az Európai Számvevőszék által a vámügyek területén nemrégiben elfogadott két különjelentés, nevezetesen a 2017. december 5-i, 19/2017. sz. „Importeljárások: a jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire” és a 2018. október 10-i, 23/2018. sz. „A vámügyi informatikai rendszerek sorozatos késedelmei: mi okozott problémát?” című különjelentés megállapításaival összhangban a „Vám” programon belül a vámügyi együttműködés terén tett intézkedéseknek törekedniük kell a jelzett hiányosságok kezelésére.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | Az Európai Parlament 2018. október 4-én állásfoglalást fogadott el a vámcsalások elleni küzdelemről és az Unió saját forrásainak védelméről. Az említett állásfoglalásban foglalt következtetéseket figyelembe kell venni a program keretében végrehajtott fellépések során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

Az Európai Parlament 2018. október 4-én állásfoglalást fogadott el a vámcsalások elleni küzdelemről és az Unió saját forrásainak védelméről. Az említett állásfoglalásban foglalt következtetéseket figyelembe kell venni a program keretében végrehajtott fellépések során.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és
  az
  eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és
  az
  eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése.

| (20) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és
  a legjobb
  eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése. |
| --- | --- |

(20)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és
  a legjobb
  eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A
  program általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek
  védelme
  , az Unió
  biztonságának
  és
  védelmének biztosítása, valamint az Uniónak
  a 
  tisztességtelen
  és
  illegális kereskedelem elleni védelme
  érdekében,
  miközben megkönnyíti
  a 
  törvényes üzleti tevékenység végzését
  . | (1)   
  Azon hosszú távú cél elérése érdekében
  ,
  hogy az Unió valamennyi vámigazgatása a lehető legszorosabban együttműködjön, valamint a tagállamok biztonságának és védelmének biztosítása, az Unió csalással, tisztességtelen és jogellenes kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelme, ugyanakkor a jogszerű üzleti tevékenységek és a magas szintű fogyasztóvédelem előmozdítása érdekében a
  program általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek
  védelmében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  A
  program általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek
  védelme
  , az Unió
  biztonságának
  és
  védelmének biztosítása, valamint az Uniónak
  a 
  tisztességtelen
  és
  illegális kereskedelem elleni védelme
  érdekében,
  miközben megkönnyíti
  a 
  törvényes üzleti tevékenység végzését
  .

(1)   
  Azon hosszú távú cél elérése érdekében
  ,
  hogy az Unió valamennyi vámigazgatása a lehető legszorosabban együttműködjön, valamint a tagállamok biztonságának és védelmének biztosítása, az Unió csalással, tisztességtelen és jogellenes kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni védelme, ugyanakkor a jogszerű üzleti tevékenységek és a magas szintű fogyasztóvédelem előmozdítása érdekében a
  program általános célkitűzése, hogy támogassa a vámuniót és a vámhatóságokat az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek
  védelmében
  .

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program egyedi
  célkitűzése, hogy támogassa
  a vámjogszabályok és a vámügyi szakpolitika
  előkészítését
  és egységes
  végrehajtását,
  valamint a vámügyi
  együttműködést és az adminisztratív kapacitásépítést, beleértve az emberi képességfejlesztést és az európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését. | (2)   A program egyedi
  célkitűzései
  a 
  következők: |
| | 1. | a vámjogszabályok és a vámügyi szakpolitika
  előkészítése
  és egységes
  végrehajtása,
  valamint a vámügyi
  együttműködés támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program egyedi
  célkitűzése, hogy támogassa
  a vámjogszabályok és a vámügyi szakpolitika
  előkészítését
  és egységes
  végrehajtását,
  valamint a vámügyi
  együttműködést és az adminisztratív kapacitásépítést, beleértve az emberi képességfejlesztést és az európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését.

(2)   A program egyedi
  célkitűzései
  a 
  következők:

1.

1.

a vámjogszabályok és a vámügyi szakpolitika
  előkészítése
  és egységes
  végrehajtása,
  valamint a vámügyi
  együttműködés támogatása;

előkészítése

végrehajtása,

együttműködés támogatása;

| 2. | az informatikai kapacitásbővítés elősegítése, mely magában foglalja az Uniós Vámkódex 278. cikkében említett elektronikus rendszerek kifejlesztését, karbantartását és üzemeltetését, valamint e rendelet 12. cikkével összhangban a papíralapú vámeljárásokról az elektronikus vámeljárásokra való zökkenőmentes áttérés lehetővé tételét; |
| --- | --- |

2.

2.

az informatikai kapacitásbővítés elősegítése, mely magában foglalja az Uniós Vámkódex 278. cikkében említett elektronikus rendszerek kifejlesztését, karbantartását és üzemeltetését, valamint e rendelet 12. cikkével összhangban a papíralapú vámeljárásokról az elektronikus vámeljárásokra való zökkenőmentes áttérés lehetővé tételét;

az informatikai kapacitásbővítés elősegítése, mely magában foglalja az Uniós Vámkódex 278. cikkében említett elektronikus rendszerek kifejlesztését, karbantartását és üzemeltetését, valamint e rendelet 12. cikkével összhangban a papíralapú vámeljárásokról az elektronikus vámeljárásokra való zökkenőmentes áttérés lehetővé tételét;

| 3. | az olyan együttműködési mechanizmusokból álló együttes fellépések finanszírozása, amelyek lehetővé teszik a tisztviselők számára, hogy az alapvető felelősségi körükbe tartozó közös operatív tevékenységeket végezzenek, megosszák a vámügyi tapasztalatokat és csatlakozzanak a vámpolitika megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

3.

3.

az olyan együttműködési mechanizmusokból álló együttes fellépések finanszírozása, amelyek lehetővé teszik a tisztviselők számára, hogy az alapvető felelősségi körükbe tartozó közös operatív tevékenységeket végezzenek, megosszák a vámügyi tapasztalatokat és csatlakozzanak a vámpolitika megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez;

az olyan együttműködési mechanizmusokból álló együttes fellépések finanszírozása, amelyek lehetővé teszik a tisztviselők számára, hogy az alapvető felelősségi körükbe tartozó közös operatív tevékenységeket végezzenek, megosszák a vámügyi tapasztalatokat és csatlakozzanak a vámpolitika megvalósításához szükséges erőfeszítésekhez;

| 4. | az emberi készségek fejlesztése, támogatva a vámtisztviselők szakmai készségeit és lehetővé téve számukra, hogy egységesen végezzék munkájukat; |
| --- | --- |

4.

4.

az emberi készségek fejlesztése, támogatva a vámtisztviselők szakmai készségeit és lehetővé téve számukra, hogy egységesen végezzék munkájukat;

az emberi készségek fejlesztése, támogatva a vámtisztviselők szakmai készségeit és lehetővé téve számukra, hogy egységesen végezzék munkájukat;

| 5. | az innováció támogatása a vámpolitika területén. |
| --- | --- |

5.

5.

az innováció támogatása a vámpolitika területén.

az innováció támogatása a vámpolitika területén.

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A programnak összhangban kell állnia a többi, hasonló területen hasonló célkitűzésekkel rendelkező uniós cselekvési programmal és alappal, és ki kell használnia az azokkal fennálló szinergiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A programnak összhangban kell állnia a többi, hasonló területen hasonló célkitűzésekkel rendelkező uniós cselekvési programmal és alappal, és ki kell használnia az azokkal fennálló szinergiákat.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

3 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A program végrehajtása során tiszteletben kell tartani az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  A program végrehajtása során tiszteletben kell tartani az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 c bekezdés (új)

3 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  A program a vámhatóságok közötti együttműködés folyamatos értékelését és megfigyelését is támogatja, a hiányosságok és a lehetséges javítások meghatározása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2c)
     
  A program a vámhatóságok közötti együttműködés folyamatos értékelését és megfigyelését is támogatja, a hiányosságok és a lehetséges javítások meghatározása céljából.

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 950 000 000  EUR. | (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 842 844 000  EUR (
  folyó áron 950 000 000  EUR). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 950 000 000  EUR.

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 842 844 000  EUR (
  folyó áron 950 000 000  EUR).

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az
  (1) bekezdésben említett összeg továbbá fedezheti a program irányításával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító
  IT-hálózatokkal
   – többek között az intézményi
  IT-eszközökkel
   – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében
  felmerült
  minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget. | (2)   
  Szükséges és kellően indokolt esetekben az
  (1) bekezdésben említett összeg továbbá fedezheti a program irányításával és a program
  eredményeinek és
  célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel,
  a Bizottság által a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek címzett
  tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító
  informatikai hálózatokkal
   – többek között az intézményi
  informatikai eszközökkel
   – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében
  felmerülő
  minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget
  , amennyiben ezekre a tevékenységekre a program céljainak eléréséhez van szükség
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az
  (1) bekezdésben említett összeg továbbá fedezheti a program irányításával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító
  IT-hálózatokkal
   – többek között az intézményi
  IT-eszközökkel
   – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében
  felmerült
  minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

(2)   
  Szükséges és kellően indokolt esetekben az
  (1) bekezdésben említett összeg továbbá fedezheti a program irányításával és a program
  eredményeinek és
  célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel,
  a Bizottság által a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek címzett
  tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító
  informatikai hálózatokkal
   – többek között az intézményi
  informatikai eszközökkel
   – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében
  felmerülő
  minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget
  , amennyiben ezekre a tevékenységekre a program céljainak eléréséhez van szükség
  .

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A program nem használható fel az Egyesült Királyságnak az Unióból való lehetséges kilépésével kapcsolatos költségek fedezésére. A Bizottság saját mérlegelése szerint forrásokat különít el az Egyesült Királyság valamennyi uniós vámrendszerből és együttműködésből való kilépéséhez és ezen a területen jogi kötelezettségeinek megszűnéséhez kapcsolódó költségek fedezésére. |
| | E források tartalékba helyezése előtt a Bizottság becslést készít a lehetséges költségekről, és tájékoztatja az Európai Parlamentet, mihelyt a becslés szempontjából lényeges adatok rendelkezésre állnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A program nem használható fel az Egyesült Királyságnak az Unióból való lehetséges kilépésével kapcsolatos költségek fedezésére. A Bizottság saját mérlegelése szerint forrásokat különít el az Egyesült Királyság valamennyi uniós vámrendszerből és együttműködésből való kilépéséhez és ezen a területen jogi kötelezettségeinek megszűnéséhez kapcsolódó költségek fedezésére.

E források tartalékba helyezése előtt a Bizottság becslést készít a lehetséges költségekről, és tájékoztatja az Európai Parlamentet, mihelyt a becslés szempontjából lényeges adatok rendelkezésre állnak.

E források tartalékba helyezése előtt a Bizottság becslést készít a lehetséges költségekről, és tájékoztatja az Európai Parlamentet, mihelyt a becslés szempontjából lényeges adatok rendelkezésre állnak.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

5 cikk – 1 bekezdés – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | egyéb harmadik országok
  az
  uniós programokban való
  részvételük feltételeit meghatározó külön megállapodással összhangban
  , amennyiben a megállapodás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

egyéb harmadik országok
  az
  uniós programokban való
  részvételük feltételeit meghatározó külön megállapodással összhangban
  , amennyiben a megállapodás:

az

részvételük feltételeit meghatározó külön megállapodással összhangban

| c) | egyéb harmadik országok
  , a harmadik ország
  uniós programokban való
  részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel
  , amennyiben a megállapodás: |
| --- | --- |

c)

egyéb harmadik országok
  , a harmadik ország
  uniós programokban való
  részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel
  , amennyiben a megállapodás:

, a harmadik ország

részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 franciabekezdés

5 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a 
  [2018/XXX] [az új
  költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a 
  [2018/XXX] [az új
  költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek;

[2018/XXX] [az új

| — | meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek; |
| --- | --- |

—

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek;

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (EU) [2018/XXX] rendelet [VEB eszköz] 3. cikkében említett célkitűzéseket megvalósító intézkedéseket kiegészítő vagy támogató intézkedések szintén jogosultak a program keretében történő finanszírozásra. | (2)   Az (EU) [2018/XXX] rendelet [VEB eszköz] 3. cikkében említett célkitűzéseket megvalósító intézkedéseket kiegészítő vagy támogató intézkedések
  és/vagy az (EU) [2018/XXX] rendelet [csalás elleni program] 2. cikkében említett célkitűzéseket megvalósító intézkedéseket kiegészítő vagy támogató intézkedések
  szintén jogosultak a program keretében történő finanszírozásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (EU) [2018/XXX] rendelet [VEB eszköz] 3. cikkében említett célkitűzéseket megvalósító intézkedéseket kiegészítő vagy támogató intézkedések szintén jogosultak a program keretében történő finanszírozásra.

(2)   Az (EU) [2018/XXX] rendelet [VEB eszköz] 3. cikkében említett célkitűzéseket megvalósító intézkedéseket kiegészítő vagy támogató intézkedések
  és/vagy az (EU) [2018/XXX] rendelet [csalás elleni program] 2. cikkében említett célkitűzéseket megvalósító intézkedéseket kiegészítő vagy támogató intézkedések
  szintén jogosultak a program keretében történő finanszírozásra.

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | projektalapú strukturált együttműködés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

projektalapú strukturált együttműködés;

| b) | projektalapú strukturált együttműködés
  , például tagállamok egy csoportjának együttműködésével végzett informatikai fejlesztések
  ; |
| --- | --- |

b)

projektalapú strukturált együttműködés
  , például tagállamok egy csoportjának együttműködésével végzett informatikai fejlesztések
  ;

, például tagállamok egy csoportjának együttműködésével végzett informatikai fejlesztések

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | emberi képességfejlesztésre és
  kapacitásépítésre
  irányuló intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

emberi képességfejlesztésre és
  kapacitásépítésre
  irányuló intézkedések;

kapacitásépítésre

| d) | emberi képességfejlesztésre és
  kapacitásbővítésre
  irányuló intézkedések
  , beleértve a képzést és a bevált gyakorlatok cseréjét
  ; |
| --- | --- |

d)

emberi képességfejlesztésre és
  kapacitásbővítésre
  irányuló intézkedések
  , beleértve a képzést és a bevált gyakorlatok cseréjét
  ;

kapacitásbővítésre

, beleértve a képzést és a bevált gyakorlatok cseréjét

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – e pont – 3 a pont (új)

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – e pont – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | nyomonkövetési tevékenységek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

nyomonkövetési tevékenységek

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A programhoz nem társult harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködést szolgáló európai elektronikus rendszerek közös alkotóelemei adaptálásának vagy kiterjesztésének kifejlesztését és működtetését szolgáló intézkedések finanszírozhatók, amennyiben az Unió érdekében állnak. A Bizottság meghozza a szükséges igazgatási rendelkezéseket, amelyek előírhatják az érintett harmadik felek ezen intézkedésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulását. | (4)   A programhoz nem társult harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködést szolgáló európai elektronikus rendszerek közös alkotóelemei adaptálásának vagy kiterjesztésének kifejlesztését
  , telepítését, karbantartását
  és működtetését szolgáló intézkedések finanszírozhatók, amennyiben az Unió érdekében állnak. A Bizottság meghozza a szükséges igazgatási rendelkezéseket, amelyek előírhatják az érintett harmadik felek ezen intézkedésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A programhoz nem társult harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködést szolgáló európai elektronikus rendszerek közös alkotóelemei adaptálásának vagy kiterjesztésének kifejlesztését és működtetését szolgáló intézkedések finanszírozhatók, amennyiben az Unió érdekében állnak. A Bizottság meghozza a szükséges igazgatási rendelkezéseket, amelyek előírhatják az érintett harmadik felek ezen intézkedésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulását.

(4)   A programhoz nem társult harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködést szolgáló európai elektronikus rendszerek közös alkotóelemei adaptálásának vagy kiterjesztésének kifejlesztését
  , telepítését, karbantartását
  és működtetését szolgáló intézkedések finanszírozhatók, amennyiben az Unió érdekében állnak. A Bizottság meghozza a szükséges igazgatási rendelkezéseket, amelyek előírhatják az érintett harmadik felek ezen intézkedésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulását.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések megvalósítása szempontjából előnyös, akkor kormányzati hatóságok képviselői – beleértve az 5. cikk szerint a programhoz nem társult harmadik országok képviselőit is –, nemzetközi és más érintett szervezetek képviselői, a gazdálkodók vagy a gazdálkodókat képviselő szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom képviselői külső szakértőként részt vehetnek a program keretében szervezett intézkedésekben. | (1)   Ha a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések megvalósítása szempontjából előnyös, akkor kormányzati hatóságok képviselői – beleértve az 5. cikk szerint a programhoz nem társult harmadik országok képviselőit is –,
  tudósok,
  nemzetközi és más érintett szervezetek képviselői, a gazdálkodók vagy a gazdálkodókat képviselő szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom képviselői külső szakértőként részt vehetnek a program keretében szervezett intézkedésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ha a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések megvalósítása szempontjából előnyös, akkor kormányzati hatóságok képviselői – beleértve az 5. cikk szerint a programhoz nem társult harmadik országok képviselőit is –, nemzetközi és más érintett szervezetek képviselői, a gazdálkodók vagy a gazdálkodókat képviselő szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom képviselői külső szakértőként részt vehetnek a program keretében szervezett intézkedésekben.

(1)   Ha a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések megvalósítása szempontjából előnyös, akkor kormányzati hatóságok képviselői – beleértve az 5. cikk szerint a programhoz nem társult harmadik országok képviselőit is –,
  tudósok,
  nemzetközi és más érintett szervezetek képviselői, a gazdálkodók vagy a gazdálkodókat képviselő szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom képviselői külső szakértőként részt vehetnek a program keretében szervezett intézkedésekben.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A külső szakértőket a Bizottság az
  adott intézkedés szempontjából releváns készségeik,
  tapasztalataik és ismereteik alapján választja ki, elkerülve az esetleges összeférhetetlenséget. | (3)   A külső szakértőket a Bizottság
  készségeik,
  az
  e rendelet alkalmazási területén szerzett
  tapasztalataik és
  az adott intézkedés szempontjából lényeges
  ismereteik alapján választja ki, elkerülve az esetleges összeférhetetlenséget.
  A kiválasztás során egyensúlyt kell teremteni az üzleti élet képviselői és más civil társadalmi szakértők között, valamint figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőség elvét. A külső szakértők jegyzékét rendszeresen frissíteni kell és elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A külső szakértőket a Bizottság az
  adott intézkedés szempontjából releváns készségeik,
  tapasztalataik és ismereteik alapján választja ki, elkerülve az esetleges összeférhetetlenséget.

(3)   A külső szakértőket a Bizottság
  készségeik,
  az
  e rendelet alkalmazási területén szerzett
  tapasztalataik és
  az adott intézkedés szempontjából lényeges
  ismereteik alapján választja ki, elkerülve az esetleges összeférhetetlenséget.
  A kiválasztás során egyensúlyt kell teremteni az üzleti élet képviselői és más civil társadalmi szakértők között, valamint figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőség elvét. A külső szakértők jegyzékét rendszeresen frissíteni kell és elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor. | (1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével
  , és különösen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság, az arányosság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elveivel
  összhangban kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor.

(1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével
  , és különösen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság, az arányosság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elveivel
  összhangban kerül sor.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A költségvetési rendelet 190. cikkétől eltérve a program az intézkedések elszámolható költségeinek
  legfeljebb
  100 %-át finanszírozhatja. | (1)   A költségvetési rendelet 190. cikkétől eltérve a program az intézkedések elszámolható költségeinek
  akár
  100 %-át
  is
  finanszírozhatja
  , az intézkedések jelentősége és a becsült hatás szerint
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkétől eltérve a program az intézkedések elszámolható költségeinek
  legfeljebb
  100 %-át finanszírozhatja.

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkétől eltérve a program az intézkedések elszámolható költségeinek
  akár
  100 %-át
  is
  finanszírozhatja
  , az intézkedések jelentősége és a becsült hatás szerint
  .

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság és a tagállamok közösen biztosítják a 12. cikkben említett többéves vámügyi stratégiai tervben felsorolt európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését, beleértve
  a tervezést
  ,
  a
  műszaki
  leírást
  ,
  a
  megfelelőségi
  vizsgálatot
  ,
  a telepítést
  ,
  a karbantartást
  ,
  a továbbfejlesztést
  ,
  a biztonságot
  ,
  a minőségbiztosítást
  és
  a minőség-ellenőrzést
  . | (1)   A Bizottság és a tagállamok közösen biztosítják a 12. cikkben említett többéves vámügyi stratégiai tervben felsorolt európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését, beleértve
  azok tervezését
  , műszaki
  leírását
  , megfelelőségi
  vizsgálatát
  ,
  telepítését, karbantartását
  ,
  továbbfejlesztését
  ,
  korszerűsítését
  ,
  biztonságosságát
  ,
  minőségbiztosítását
  és
  minőség-ellenőrzését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság és a tagállamok közösen biztosítják a 12. cikkben említett többéves vámügyi stratégiai tervben felsorolt európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését, beleértve
  a tervezést
  ,
  a
  műszaki
  leírást
  ,
  a
  megfelelőségi
  vizsgálatot
  ,
  a telepítést
  ,
  a karbantartást
  ,
  a továbbfejlesztést
  ,
  a biztonságot
  ,
  a minőségbiztosítást
  és
  a minőség-ellenőrzést
  .

(1)   A Bizottság és a tagállamok közösen biztosítják a 12. cikkben említett többéves vámügyi stratégiai tervben felsorolt európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését, beleértve
  azok tervezését
  , műszaki
  leírását
  , megfelelőségi
  vizsgálatát
  ,
  telepítését, karbantartását
  ,
  továbbfejlesztését
  ,
  korszerűsítését
  ,
  biztonságosságát
  ,
  minőségbiztosítását
  és
  minőség-ellenőrzését
  .

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – b pont

11 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét, összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét, összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását;

| b) | az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét,
  számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességét,
  összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét,
  számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességét,
  összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását;

számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességét,

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

11 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a tagállamokkal folytatott, valamint a tagállamok közötti hatékony és gyors kommunikáció az uniós elektronikus rendszerek irányításának észszerűsítése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

a tagállamokkal folytatott, valamint a tagállamok közötti hatékony és gyors kommunikáció az uniós elektronikus rendszerek irányításának észszerűsítése érdekében;

a tagállamokkal folytatott, valamint a tagállamok közötti hatékony és gyors kommunikáció az uniós elektronikus rendszerek irányításának észszerűsítése érdekében;

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – e b pont (új)

11 cikk – 2 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | időszerű és átlátható kommunikáció az érintett felekkel az informatikai rendszerek uniós és tagállami szinteken történő végrehajtásáról, különösen a végrehajtás késedelmeiről és az uniós és nemzeti összetevőkkel kapcsolatos kiadásokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

időszerű és átlátható kommunikáció az érintett felekkel az informatikai rendszerek uniós és tagállami szinteken történő végrehajtásáról, különösen a végrehajtás késedelmeiről és az uniós és nemzeti összetevőkkel kapcsolatos kiadásokról.

időszerű és átlátható kommunikáció az érintett felekkel az informatikai rendszerek uniós és tagállami szinteken történő végrehajtásáról, különösen a végrehajtás késedelmeiről és az uniós és nemzeti összetevőkkel kapcsolatos kiadásokról.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – d pont

11 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a Bizottság rendszeres tájékoztatása az a célból hozott intézkedésekről, hogy az érintett tagállami hatóságok vagy a gazdálkodók teljes körűen ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a Bizottság rendszeres tájékoztatása az a célból hozott intézkedésekről, hogy az érintett tagállami hatóságok vagy a gazdálkodók teljes körűen ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket;

| d) | a Bizottság rendszeres tájékoztatása az a célból hozott intézkedésekről, hogy az érintett tagállami hatóságok vagy a gazdálkodók teljes körűen
  és ténylegesen
  ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság rendszeres tájékoztatása az a célból hozott intézkedésekről, hogy az érintett tagállami hatóságok vagy a gazdálkodók teljes körűen
  és ténylegesen
  ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket;

és ténylegesen

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság összeállít és naprakészen tart egy többéves vámügyi stratégiai tervet, amely felsorolja az európai elektronikus rendszerek kifejlesztéséhez és működtetéséhez kapcsolódó valamennyi feladatot, és besorolja az egyes rendszereket vagy azok részeit a következő kategóriákba: | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság összeállít és naprakészen tart egy többéves vámügyi stratégiai tervet, amely felsorolja az európai elektronikus rendszerek kifejlesztéséhez és működtetéséhez kapcsolódó valamennyi feladatot, és besorolja az egyes rendszereket vagy azok részeit a következő kategóriákba:

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a pont

12 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | közös összetevő: az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan összetevője, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság,
  a biztonság
  és
  az észszerűsítés
  érdekében közösként jelöl meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

közös összetevő: az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan összetevője, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság,
  a biztonság
  és
  az észszerűsítés
  érdekében közösként jelöl meg;

a biztonság

az észszerűsítés

| a) | közös összetevő: az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan összetevője, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság,
  az észszerűsítés biztonsága
  és
  a megbízhatóság
  érdekében közösként jelöl meg; |
| --- | --- |

a)

közös összetevő: az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan összetevője, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság,
  az észszerűsítés biztonsága
  és
  a megbízhatóság
  érdekében közösként jelöl meg;

az észszerűsítés biztonsága

a megbízhatóság

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – b pont

12 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | nemzeti összetevő: az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan összetevője, amely az ilyen összetevőt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

nemzeti összetevő: az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan összetevője, amely az ilyen összetevőt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll;

| b) | nemzeti összetevő: az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan összetevője, amely az ilyen összetevőt létrehozó vagy annak közös
  – például a tagállamok egy csoportjának együttműködésén alapuló informatikai fejlesztési projekt részeként történő –
  létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

b)

nemzeti összetevő: az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan összetevője, amely az ilyen összetevőt létrehozó vagy annak közös
  – például a tagállamok egy csoportjának együttműködésén alapuló informatikai fejlesztési projekt részeként történő –
  létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll;

– például a tagállamok egy csoportjának együttműködésén alapuló informatikai fejlesztési projekt részeként történő –

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett többéves vámügyi stratégiai tervben számukra kiadott minden egyes feladat elvégzéséről. Rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a feladataik terén elért haladásról is. | (3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett többéves vámügyi stratégiai tervben számukra kiadott minden egyes feladat elvégzéséről. Rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a feladataik terén elért haladásról
  és adott esetben a végrehajtás előre látható késedelmeiről
  is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett többéves vámügyi stratégiai tervben számukra kiadott minden egyes feladat elvégzéséről. Rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a feladataik terén elért haladásról is.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett többéves vámügyi stratégiai tervben számukra kiadott minden egyes feladat elvégzéséről. Rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a feladataik terén elért haladásról
  és adott esetben a végrehajtás előre látható késedelmeiről
  is.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság a (4) bekezdésben említett éves jelentések alapján legkésőbb minden év október 31-ig összefoglaló jelentést készít, amelyben értékeli a tagállamok és a Bizottság által az (1) bekezdésben említett terv végrehajtása terén elért előrehaladást, és nyilvánosságra hozza ezt a jelentést. | (5)   A Bizottság a (4) bekezdésben említett éves jelentések alapján legkésőbb minden év október 31-ig összefoglaló jelentést készít, amelyben értékeli a tagállamok és a Bizottság által az (1) bekezdésben említett terv végrehajtása terén elért előrehaladást,
  beleértve a terv szükséges kiigazításaira vagy késedelmeire vonatkozó információkat,
  és nyilvánosságra hozza ezt a jelentést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság a (4) bekezdésben említett éves jelentések alapján legkésőbb minden év október 31-ig összefoglaló jelentést készít, amelyben értékeli a tagállamok és a Bizottság által az (1) bekezdésben említett terv végrehajtása terén elért előrehaladást, és nyilvánosságra hozza ezt a jelentést.

(5)   A Bizottság a (4) bekezdésben említett éves jelentések alapján legkésőbb minden év október 31-ig összefoglaló jelentést készít, amelyben értékeli a tagállamok és a Bizottság által az (1) bekezdésben említett terv végrehajtása terén elért előrehaladást,
  beleértve a terv szükséges kiigazításaira vagy késedelmeire vonatkozó információkat,
  és nyilvánosságra hozza ezt a jelentést.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programot a költségvetési rendelet 108. cikkében említett többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. | (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.
  A többéves munkaprogramok különösen a követendő célkitűzéseket, a várt eredményeket, a végrehajtás módját és a terv finanszírozására fordított teljes összeget határozzák meg. Tartalmazniuk kell továbbá a finanszírozandó tevékenységek részletes leírását, az egyes tevékenységekre fordított összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét. A többéves munkaprogramokat adott esetben továbbítani kell az Európai Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programot a költségvetési rendelet 108. cikkében említett többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.
  A többéves munkaprogramok különösen a követendő célkitűzéseket, a várt eredményeket, a végrehajtás módját és a terv finanszírozására fordított teljes összeget határozzák meg. Tartalmazniuk kell továbbá a finanszírozandó tevékenységek részletes leírását, az egyes tevékenységekre fordított összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét. A többéves munkaprogramokat adott esetben továbbítani kell az Európai Parlamentnek.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A többéves munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktusok útján. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni. | (2)   A többéves munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktusok útján
  , és azokat továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A többéves munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktusok útján. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   A többéves munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktusok útján
  , és azokat továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

13 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A többéves munkaprogramoknak a korábbi programok tanulságaira kell épülniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A többéves munkaprogramoknak a korábbi programok tanulságaira kell épülniük.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  3
  .
  cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  a 
  2
  .
  melléklet tartalmazza
  . | (1)   A
  költségvetési rendelet 41
  .
  cikke (3) bekezdésének h) pontja szerinti jelentéstételi követelményeknek eleget téve a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és
  a 
  Tanácsot a program eredményeiről
  .
  Az eredményekről szóló jelentés információkat tartalmaz mind az előrelépésekről, mind a hiányosságokról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  3
  .
  cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  a 
  2
  .
  melléklet tartalmazza
  .

(1)   A
  költségvetési rendelet 41
  .
  cikke (3) bekezdésének h) pontja szerinti jelentéstételi követelményeknek eleget téve a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és
  a 
  Tanácsot a program eredményeiről
  .
  Az eredményekről szóló jelentés információkat tartalmaz mind az előrelépésekről, mind a hiányosságokról
  .

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépések hatékony értékelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan, a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata
  és/
  vagy kiegészítése, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából. | (2)   
  A programnak a 3. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításával kapcsolatos eredményeiről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a 2. melléklet tartalmazza. A
  program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépések hatékony értékelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan, a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata vagy kiegészítése, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából
  , hogy naprakész minőségi és mennyiségi információkkal lássa el az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program eredményeiről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépések hatékony értékelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan, a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata
  és/
  vagy kiegészítése, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.

(2)   
  A programnak a 3. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításával kapcsolatos eredményeiről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a 2. melléklet tartalmazza. A
  program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépések hatékony értékelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan, a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata vagy kiegészítése, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából
  , hogy naprakész minőségi és mennyiségi információkkal lássa el az Európai Parlamentet és a Tanácsot a program eredményeiről
  .

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatokat
  és az
  eredményeket
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. | (3)   A teljesítményértékelési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére
  és az eredményekre
  vonatkozó
  adatok összehasonlíthatók és teljesek legyenek, és azokat
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos
  és megfelelő
  jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
  A Bizottság megbízható információkat nyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felhasznált teljesítményadatok minőségéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó
  adatokat
  és az
  eredményeket
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A teljesítményértékelési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére
  és az eredményekre
  vonatkozó
  adatok összehasonlíthatók és teljesek legyenek, és azokat
  hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos
  és megfelelő
  jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
  A Bizottság megbízható információkat nyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a felhasznált teljesítményadatok minőségéről.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. | (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  négy
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

15 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az időközi értékelés bemutatja azokat a megállapításokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy döntést lehessen hozni a program és annak célkitűzései 2027 utáni nyomon követéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az időközi értékelés bemutatja azokat a megállapításokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy döntést lehessen hozni a program és annak célkitűzései 2027 utáni nyomon követéséről.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  négy
  évvel
  a(z)
  1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. | (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  három
  évvel
  az
  1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  négy
  évvel
  a(z)
  1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  három
  évvel
  az
  1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

15 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. | (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei
  és a levont tanulságok
  kíséretében
  terjeszti elő és
  közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei
  és a levont tanulságok
  kíséretében
  terjeszti elő és
  közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz értelmében részt vesz a programban, az érintett harmadik
  országnak biztosítania kell
  az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
  és
  az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi
  rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések
  és
  szemlék – lefolytatásához való jog is
  . | Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz értelmében részt vesz a programban, az érintett harmadik
  ország biztosítja
  az
  illetékes
  engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), az Európai Számvevőszék
  és az Európai Ügyészség
  számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF
  és az Európai Ügyészség
  esetében e jogok közé tartozik
  a vizsgálatok lefolytatásához való jog, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és szemléket,
  az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi
  rendeletnek

   (1a) és
  az (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletnek

   (1b)

  megfelelően
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz értelmében részt vesz a programban, az érintett harmadik
  országnak biztosítania kell
  az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
  és
  az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi
  rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések
  és
  szemlék – lefolytatásához való jog is
  .

országnak biztosítania kell

és

rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések

szemlék – lefolytatásához való jog is

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz értelmében részt vesz a programban, az érintett harmadik
  ország biztosítja
  az
  illetékes
  engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), az Európai Számvevőszék
  és az Európai Ügyészség
  számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF
  és az Európai Ügyészség
  esetében e jogok közé tartozik
  a vizsgálatok lefolytatásához való jog, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és szemléket,
  az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi
  rendeletnek

   (1a) és
  az (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletnek

   (1b)

  megfelelően
  .

ország biztosítja

illetékes

és az Európai Ügyészség

és az Európai Ügyészség

a vizsgálatok lefolytatásához való jog, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és szemléket,

rendeletnek

1a

az (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletnek

1b

megfelelően

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak
  lehető legnagyobb
  láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak
  lehető legnagyobb
  láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint
  annak intézkedéseihez
  és
  eredményeihez
  kapcsolódóan. A programhoz
  allokált
  pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben
  említett
  célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint
  a programból finanszírozott intézkedésekhez
  és
  a finanszírozott intézkedések révén elért eredményekhez
  kapcsolódóan. A programhoz
  rendelt
  pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben
  megfogalmazott
  célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint
  annak intézkedéseihez
  és
  eredményeihez
  kapcsolódóan. A programhoz
  allokált
  pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben
  említett
  célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint
  a programból finanszírozott intézkedésekhez
  és
  a finanszírozott intézkedések révén elért eredményekhez
  kapcsolódóan. A programhoz
  rendelt
  pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben
  megfogalmazott
  célkitűzésekhez.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0464/2018).

1

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1294/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 209. o.).

18

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1294/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 209. o.).

18

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(21)  
  COM(2016)0605.

21

COM(2016)0605.

(21)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

21

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(22)  Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Integrált Határigazgatási Alap részét képező, a vámellenőrzési berendezésekhez nyújtott pénzügyi támogatást szolgáló eszköz létrehozásáról.

22

(22)  Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Integrált Határigazgatási Alap részét képező, a vámellenőrzési berendezésekhez nyújtott pénzügyi támogatást szolgáló eszköz létrehozásáról.

22

(23)  COM(2010)0
  700.

23

700.

(23)  COM(2010)
  0700.

23

0700.

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

(1b)  
  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

1b

A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/291 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/291

---

P8_TA(2019)0009

Az Európai Beruházási Bank alapokmányának módosítása *

Az Európai Parlament 2019. január 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Beruházási Bank alapokmányának módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2020/C 411/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank Tanácshoz intézett, az Európai Beruházási Bank alapokmányának módosításáról szóló javaslatára (13166/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank Tanácshoz intézett, az Európai Beruházási Bank alapokmányának módosításáról szóló javaslatára (13166/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0464/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0464/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0476/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0476/2018),

| 1. | jóváhagyja a javaslatot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

2019. január 16., szerda

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/292 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/292

---

P8_TA(2019)0016

EU–Marokkó megállapodás az euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2019. január 16-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 4. számú jegyzőkönyvek módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

(2020/C 411/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10593/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10593/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0463/2018),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és Marokkó közötti, a mezőgazdasági termékekre és halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről szóló megállapodásra (más néven a liberalizációs megállapodás), amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Marokkó közötti, a mezőgazdasági termékekre és halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről szóló megállapodásra (más néven a liberalizációs megállapodás), amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a Törvényszék 2015. december 10-i ítéletére (T-512/12. számú ügy), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törvényszék 2015. december 10-i ítéletére (T-512/12. számú ügy),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) 2016. december 21-i (a C-104/16. P. számú ügyben hozott) ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) 2016. december 21-i (a C-104/16. P. számú ügyben hozott) ítéletére,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatot kísérő, 2018. június 11-i SWD(2018)0346 bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatot kísérő, 2018. június 11-i SWD(2018)0346 bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a szerződések jogáról szóló, 1969. május 23-i bécsi egyezményre és annak 34. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerződések jogáról szóló, 1969. május 23-i bécsi egyezményre és annak 34. és 36. cikkére,

| — | tekintettel a főtitkár által az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa számára készített, a Nyugat-Szahara helyzetéről szóló jelentésre (S/2018/277), |
| --- | --- |

—

tekintettel a főtitkár által az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa számára készített, a Nyugat-Szahara helyzetéről szóló jelentésre (S/2018/277),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2414 (2018) sz. határozatára (S/RES/2414 (2018)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a nyugat-szaharai helyzetről szóló 2414 (2018) sz. határozatára (S/RES/2414 (2018)),

| — | tekintettel az ENSZ Alapokmányára és különösen az önkormányzattal nem rendelkező területekről szóló XI. fejezet 73. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Alapokmányára és különösen az önkormányzattal nem rendelkező területekről szóló XI. fejezet 73. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak V. címe 1. fejezetének 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak V. címe 1. fejezetének 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, különösen annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére, valamint a Halászati Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0478/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére, valamint a Halászati Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0478/2018),

| A. | mivel az Európai Unió és a Marokkói Királyság történelmi kapcsolatokat ápol, és szoros együttműködést tart fenn, amelyet széles körű, politikai, gazdasági és társadalmi szempontokra kiterjedő partnerség keretében hozott létre, és amelyet a felek kiemelt státusza és a kapcsolatok továbbfejlesztésére való hajlandósága is megerősít; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió és a Marokkói Királyság történelmi kapcsolatokat ápol, és szoros együttműködést tart fenn, amelyet széles körű, politikai, gazdasági és társadalmi szempontokra kiterjedő partnerség keretében hozott létre, és amelyet a felek kiemelt státusza és a kapcsolatok továbbfejlesztésére való hajlandósága is megerősít;

| B. | mivel az EU és Marokkó közötti liberalizációs megállapodás 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba; mivel a Front Polisario 2012. november 19-én a megállapodást az Európai Unió Bírósága előtt megtámadta, arra hivatkozva, hogy az megsérti a nemzetközi jogot, mivel Nyugat-Szahara területére vonatkozik; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Marokkó közötti liberalizációs megállapodás 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba; mivel a Front Polisario 2012. november 19-én a megállapodást az Európai Unió Bírósága előtt megtámadta, arra hivatkozva, hogy az megsérti a nemzetközi jogot, mivel Nyugat-Szahara területére vonatkozik;

| C. | mivel 2015. december 10-én a Bíróság első fokon hatályon kívül helyezte a liberalizációs megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatot; mivel a Tanács 2016. február 19-én egyhangúlag megfellebbezte ezt az ítéletet; |
| --- | --- |

C.

mivel 2015. december 10-én a Bíróság első fokon hatályon kívül helyezte a liberalizációs megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatot; mivel a Tanács 2016. február 19-én egyhangúlag megfellebbezte ezt az ítéletet;

| D. | mivel a Törvényszék 2016. december 21-i ítéletében megállapította, hogy a liberalizációs megállapodás nem biztosított jogalapot ahhoz, hogy Nyugat-Szaharára is kiterjedjen, ezért erre a területre nem alkalmazandó; |
| --- | --- |

D.

mivel a Törvényszék 2016. december 21-i ítéletében megállapította, hogy a liberalizációs megállapodás nem biztosított jogalapot ahhoz, hogy Nyugat-Szaharára is kiterjedjen, ezért erre a területre nem alkalmazandó;

| E. | mivel az ítélet 106. pontja kimondja, hogy Nyugat-Szahara népeit – a szerződések relatív hatályának elve értelmében – a megállapodás „harmadik felének” kell tekinteni, akinek hozzájárulása nélkül a szóban forgó terület vonatkozásában nem hajtható végre a megállapodás; mivel ezért további megállapodás hiányában e megállapodás alkalmazása nem terjeszthető ki Nyugat-Szahara területére; |
| --- | --- |

E.

mivel az ítélet 106. pontja kimondja, hogy Nyugat-Szahara népeit – a szerződések relatív hatályának elve értelmében – a megállapodás „harmadik felének” kell tekinteni, akinek hozzájárulása nélkül a szóban forgó terület vonatkozásában nem hajtható végre a megállapodás; mivel ezért további megállapodás hiányában e megállapodás alkalmazása nem terjeszthető ki Nyugat-Szahara területére;

| F. | mivel a gazdasági szereplők továbbra is exportálhatnak Nyugat-Szaharából az Európai Unióba, de 2016. december 21. óta nem vonatkoznak vámkedvezmények az e területről származó termékekre; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági szereplők továbbra is exportálhatnak Nyugat-Szaharából az Európai Unióba, de 2016. december 21. óta nem vonatkoznak vámkedvezmények az e területről származó termékekre;

| G. | mivel nem áll rendelkezésre elégséges információ, amelynek alapján az uniós vámhatóságok megállapíthatnák, hogy a Marokkóból exportált termékek Nyugat-Szaharából származnak-e, ami akadályozza az EUB ítéletének való megfelelést; |
| --- | --- |

G.

mivel nem áll rendelkezésre elégséges információ, amelynek alapján az uniós vámhatóságok megállapíthatnák, hogy a Marokkóból exportált termékek Nyugat-Szaharából származnak-e, ami akadályozza az EUB ítéletének való megfelelést;

| H. | mivel az EUB ítéletét követően a Tanács megbízta a Bizottságot az euromediterrán társulási megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításával, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nyugat-szaharai termékek bevonása; mivel ezek felvétele értelemszerűen szükségessé teszi a nyomonkövethetőség valamilyen formáját az ilyen termékek azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUB ítéletét követően a Tanács megbízta a Bizottságot az euromediterrán társulási megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításával, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nyugat-szaharai termékek bevonása; mivel ezek felvétele értelemszerűen szükségessé teszi a nyomonkövethetőség valamilyen formáját az ilyen termékek azonosítása érdekében;

| I. | mivel alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a megállapodás összhangban álljon az EUB-nak a C-104/16. P. sz. ügyben 2016. december 21-én hozott ítéletével; |
| --- | --- |

I.

mivel alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a megállapodás összhangban álljon az EUB-nak a C-104/16. P. sz. ügyben 2016. december 21-én hozott ítéletével;

| J. | mivel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) konzultált Brüsszelben és Rabatban, a Nyugat-Szahara önkormányzattal nem rendelkező területén tevékenykedő választott tisztviselőkkel, a civil társadalom számos képviselőjével és civil társadalmi szervezetekkel; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) konzultált Brüsszelben és Rabatban, a Nyugat-Szahara önkormányzattal nem rendelkező területén tevékenykedő választott tisztviselőkkel, a civil társadalom számos képviselőjével és civil társadalmi szervezetekkel;

| K. | mivel a Parlament a különféle álláspontok megértése érdekében szükségesnek tartotta, hogy első kézből szerzett tapasztalatok alapján értékelje a helyzetet; mivel emlékeztetett a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága (INTA) a szóban forgó területre küldött, 2018. szeptember 2–3-i tényfeltáró missziójának következtetéseire; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament a különféle álláspontok megértése érdekében szükségesnek tartotta, hogy első kézből szerzett tapasztalatok alapján értékelje a helyzetet; mivel emlékeztetett a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága (INTA) a szóban forgó területre küldött, 2018. szeptember 2–3-i tényfeltáró missziójának következtetéseire;

| L. | mivel a liberalizációs megállapodás módosítására szélesebb politikai és geopolitikai kontextusban kerül sor; |
| --- | --- |

L.

mivel a liberalizációs megállapodás módosítására szélesebb politikai és geopolitikai kontextusban kerül sor;

| M. | mivel Nyugat-Szahara spanyol gyarmatosításának megszűnését követően a térségben a konfliktus több mint negyven éve tart; |
| --- | --- |

M.

mivel Nyugat-Szahara spanyol gyarmatosításának megszűnését követően a térségben a konfliktus több mint negyven éve tart;

| N. | mivel Nyugat-Szaharát az ENSZ nem tekinti dekolonizált területnek; |
| --- | --- |

N.

mivel Nyugat-Szaharát az ENSZ nem tekinti dekolonizált területnek;

| O. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2440 (2118). számú határozata további hat hónapos időszakra meghosszabbította a MINURSO mandátumát; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2440 (2118). számú határozata további hat hónapos időszakra meghosszabbította a MINURSO mandátumát;

| P. | mivel az EU és tagállamai nem ismerik el Marokkó szuverenitását Nyugat-Szahara területének vonatkozásában; mivel az Egyesült Nemzetek és az Afrikai Unió elismeri a Front Polisariót a nyugat-szaharai nép képviselőjének; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU és tagállamai nem ismerik el Marokkó szuverenitását Nyugat-Szahara területének vonatkozásában; mivel az Egyesült Nemzetek és az Afrikai Unió elismeri a Front Polisariót a nyugat-szaharai nép képviselőjének;

| Q. | mivel az ENSZ Nyugat-Szaharát önkormányzattal nem rendelkező területként tartja nyilván Alapokmánya 73. cikkének alkalmazásában; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ENSZ Nyugat-Szaharát önkormányzattal nem rendelkező területként tartja nyilván Alapokmánya 73. cikkének alkalmazásában;

| 1. | emlékeztet arra, hogy Marokkó az Unió kiemelt partnere a déli szomszédságban, amellyel az EU erős, stratégiai és hosszú távú partnerséget alakított ki, amely a politikai, gazdasági és társadalmi szempontokat, valamint a biztonság és a migráció területét is felöleli; rámutat arra, hogy Marokkó kiemelt státuszt kapott az európai szomszédságpolitikában (ENP); |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy e megállapodás garantálja a nemzetközi jog – többek között az emberi jogok – tiszteletben tartását, valamint hogy megfeleljen az EUB vonatkozó ítéletének; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet az EUSZ 21. cikkében az Unió és tagállamai számára előírt kötelezettségre, melynek értelmében tiszteletben kell tartaniuk az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a nemzetközi jog elveit; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az ENSZ Alapokmánya 1. cikkének (2) bekezdése alapján tiszteletben kell tartani a népek önrendelkezésének elvét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 21. cikke értelmében az Uniót nemzetközi fellépései során a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága elveinek, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a nemzetközi jog elvei tiszteletben tartásának kell vezérelnie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy ez a megállapodás nem jelenti Marokkó Nyugat-Szahara feletti szuverenitásának semmilyen formában való elismerését, amelyet jelenleg az ENSZ önkormányzattal nem rendelkező területként tart számon, és amelynek jelentős részét jelenleg a Marokkói Királyság igazgatja, továbbá kitart amellett, hogy az EU álláspontja továbbra is az ENSZ erőfeszítéseinek támogatása a nyugat-szaharai konfliktus igazságos, tartós és kölcsönösen elfogadható megoldása érdekében, Nyugat-Szahara népének önrendelkezését biztosítandó, összhangban a nemzetközi joggal, az ENSZ Alapokmányával és a vonatkozó ENSZ-határozatokkal; ezért ismételten hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különmegbízottját, Horst Köhler urat abban, hogy a konfliktus rendezése érdekében segítséget nyújtson ahhoz, hogy a felek ismét az ENSZ tárgyalóasztalához üljenek; felhívja a feleket, hogy előfeltételek nélkül és jóhiszeműen folytassák e tárgyalásokat; hangsúlyozza, hogy az EU és Marokkó közötti módosított liberalizációs megállapodás ratifikációja során nem sérülhetnek a nyugat-szaharai békefolyamat eredményei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reméli, hogy a konfliktusban érintett felek ENSZ által kezdeményezett, december elején Genfben megrendezett találkozója, amelyen Algéria és Mauritánia is részt vett, hozzájárul a békefolyamat folytatásához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri az EUB ítéletében meghatározott két feltételt, miszerint a megállapodás szövegében kifejezetten meg kell említeni Nyugat-Szaharát, valamint hogy meg kell szerezni az emberek hozzájárulását, valamint elismeri a Tanács által hozzáadott harmadik feltételt, amelynek értelmében biztosítani kell, hogy a megállapodás a helyi lakosság számára is előnyös legyen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy – ahogy a Bizottság jelentése is megfogalmazza – minden észszerű és megvalósítható lépést megtettek annak érdekében, hogy ezen átfogó konzultációk keretében felvilágosítást kapjanak az érintett lakosság egyetértésének meglétéről; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a konzultációs folyamat során a Bizottság és az EKSZ rendszeresen kapcsolatban volt az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különmegbízottjának csapatával; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi a szóban forgó területen élő emberek jogos érdekeit, és úgy véli, hogy a terület gazdasági fejlődéséhez szükség van a folyamatban lévő konfliktusnak a felek által tiszteletben tartott és elfogadott lezárására; ugyanakkor meggyőződése, hogy a szahravi népnek, miközben várja a helyzet politikai megoldását, szintén joga van a fejlődéshez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | a különböző helyi szereplőkkel és a civil társadalom képviselőivel folytatott tárgyalások alapján megjegyzi, hogy egyes felek a gazdasági fejlődéshez való jogukat védelmezve támogatják a megállapodást, míg mások szerint a politikai konfliktus rendezésének meg kell előznie a kereskedelmi kedvezmények nyújtását; megjegyzi, hogy a Bizottság és az EKSZ által vezetett, különböző nyugat-szaharai szervezetekkel és egyéb szervezetekkel és testületekkel folytatott inkluzív konzultációk során a részt vevő felek többségi támogatásukat fejezték ki azon társadalmi-gazdasági előnyökkel kapcsolatban, amelyek a javasolt vámkedvezménnyel járnának; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az EUB ítéletében nem határozta meg, hogyan kell az embereknek egyetértésüket kifejezni, és ezért úgy véli, hogy e kritérium tekintetében továbbra is némi bizonytalanság áll fenn; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri, hogy a megállapodás a társadalmi és fenntartható fejlődés előmozdításához vezethet, amely jelentősen hozzájárul a jelenlegi gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéshez, valamint az alacsony és magas szintű képzettséget igénylő helyi foglalkoztatási lehetőségek potenciális megteremtéséhez; megállapítja, hogy a becslések szerint mintegy 59 000 munkahely függ a kiviteltől, ami a területen élő lakosság körülbelül 10 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy az uniós vámkedvezmények pozitív hatást gyakoroltak a mezőgazdasági és halászati termékek ágazatára, valamint ezek exportszintjére az önkormányzattal nem rendelkező nyugat-szaharai területen; óvatosságra intve felhív annak ellenőrzésére, hogy ezek a termékek helyi hozzáadott értéket képviselnek-e, az exportból származó bevételt helyben reinvesztálják-e, és az ágazatok tisztességes munkalehetőségeket biztosítanak-e a helyi lakosság számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meg van győződve arról, hogy a békefolyamat kimenetelétől függetlenül a helyi lakosság részesülni fog a gazdasági fejlődés, valamint az infrastruktúrába, a foglalkoztatásba, az egészségügybe és az oktatásba történő beruházás tekintetében keletkező tovagyűrűző hatások előnyeiből; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi a több ágazatban már meglévő beruházásokat, valamint a környezetbarát technológiák, például a megújuló energiaforrások és a tengervíz-sótalanító létesítmény fejlesztésére irányuló törekvéseket, de kitart amellett, hogy további erőfeszítésekre van szükség a helyi gazdaság minden részébe való fokozott integráció biztosításához; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri a szahravik és közülük különösen a fiatalok üzleti kezdeményezéseit, akik közül sokan nők, és hangsúlyozza, hogy nagyobb exportlehetőségekre és jogbiztonságra van szükségük, hogy további beruházásokat lehessen eszközölni a magas foglalkoztatási igényű ágazatokban, így a mezőgazdaságban, a halászatban és az infrastruktúra területén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elismeri Nyugat-Szahara stratégiai potenciálját, mint az afrikai kontinens többi részének beruházási platformját; |
| --- | --- |

18.

| 19. | figyelmeztet a vámkedvezmények a Nyugat-Szahara önkormányzattal nem rendelkező területéről származó termékekre való nem alkalmazásának káros hatásaira, valamint arra, hogy ez milyen üzenetet küld a fiatalabb nemzedék számára, akik beruháznak vagy beruháznának a területen, továbbá hogyan érinti e generáció a terület fejlesztése tekintetében meglévő potenciálját; hangsúlyozza annak kockázatát, hogy egyes tevékenységeket olyan régiókba helyeznek át, ahol azok részesülnének a vámkedvezményekben; megjegyzi, hogy a Bizottság szerint a vámkedvezmények alkalmazásának elmaradása ronthatja a helyi lakosság gazdasági és szociális helyzetét az érintett területeken; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meggyőződése, hogy az EU jelenléte — többek között e megállapodás révén – előnyösebb a kivonulásnál, ami az emberi jogok és egyéni szabadságjogok előmozdítása és nyomon követése melletti elkötelezettséget illeti, és szigorú értékelést, valamint szoros párbeszédre szólít fel Marokkóval e kérdésekről; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy a világ más részei, amelyek kevésbé ambiciózus megközelítést alkalmaznak a fenntartható fejlődés, a magas szintű munkaügyi és szociális normák, valamint az emberi jogok területén, új kereskedelmi lehetőségek reményében kopogtatnak az ajtón, és fokozott befolyásra tesznek majd szert mindenhol, ahonnan az EU kivonul; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiemeli, hogy a térségben folytatott uniós szerepvállalás pozitív multiplikátorhatást gyakorol majd annak fenntartható fejlődésére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság elengedhetetlen a fenntartható és hosszú távú beruházások a térségbe való vonzása, és ezáltal a helyi gazdaság dinamizmusa és diverzifikációja szempontjából; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy az EUB ítélete óta a tagállamok jogszerűen nem alkalmazhatnak kereskedelmi kedvezményeket az önkormányzattal nem rendelkező nyugat-szaharai területről származó termékekre, valamint hogy véget kell vetni a gazdasági szereplőket érintő jogbizonytalanságnak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tudomásul veszi és mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mostanáig rendkívül nehéz volt azonosítani, hogy mely termékeket exportálnak az önkormányzattal nem rendelkező nyugat-szaharai területről; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a Parlament számára kulcsfontosságú kritérium, mielőtt egyetértését adja a megállapodáshoz, annak biztosítása, hogy mechanizmust vezessenek be a tagállami vámhatóságok számára abból a célból, hogy megbízható információkhoz férjenek hozzá a Nyugat-Szaharából származó és az EU-ba importált termékekre vonatkozóan, teljes összhangban az uniós vámjogszabályokkal; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus kellő időben biztosított, részletes és lebontott statisztikai adatokat bocsát majd rendelkezésre a szóban forgó kivitelekről; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság és Marokkó számára ilyen sokáig tartott egy ilyen mechanizmus elfogadása, és felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazza a rendelkezésre álló valamennyi korrekciós intézkedést, amennyiben a megállapodás végrehajtása nem volna kielégítő; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be a Parlamentnek éves értékelést e mechanizmus az uniós vámjogszabályoknak való megfeleléséről; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy ha ez a magállapodás – és ennek részeként a termékek azonosítását lehetővé tévő mechanizmus – nem lép hatályba, lehetetlen lesz megtudni, hogy az önkormányzattal nem rendelkező nyugat-szaharai területről származó termékek bejutnak-e az európai piacra, és ha igen, milyen mennyiségben; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás hatályának, valamint a fejlődésre és a helyi lakosságra gyakorolt hatásának értékeléséhez szükség van az EU és Marokkó által a levélváltás tárgyát képező termékekre vonatkozó, éves kölcsönös információcseréről és statisztikáról elfogadott rendelkezések végrehajtására; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a megállapodás végrehajtását és eredményét, és megállapításaikat rendszeresen jelentsék a Parlamentnek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, a jövőben milyen módon lehet hatékony módon kereskedelmi kedvezményeket biztosítani a nyugat-szaharai lakosság egésze számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet rá, hogy az Unió és Marokkó a 2012. évi kezdeti megállapodásban foglaltaknak megfelelően olyan, ambiciózus és átfogó megállapodás megkötéséről folytattak tárgyalásokat a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a hal és a halászati termékek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmára vonatkozóan, amely előirányozza az uniós földrajzi jelzések összességének Marokkó általi oltalmát; emlékeztet arra is, hogy e megállapodás 2015-ben megkezdett megkötési eljárását a Bíróság 2016. december 21-i ítélete következtében felfüggesztették; felszólítja az EU-t és Marokkót, hogy haladéktalanul folytassák ezt az eljárást, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet az európai kertészeti ágazat nagyfokú érzékenységére bizonyos marokkói gyümölcsök és zöldségek Unióba történő, a mezőgazdasági termékekre, a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, a halra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről szóló, 2012. március 8-i megállapodásban foglalt kedvezményeket élvező kivitele tekintetében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az EU belső piacához való hozzáférésnek valamennyi harmadik ország esetében függenie kell az uniós egészségügyi, növényegészségügyi, nyomon követhetőségi és környezetvédelmi előírások és szabványok teljesítésétől; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a Marokkó és az Európai Unió közötti intézkedések és ellenőrzések egyenértékűségét az élelmiszer-biztonsági, növény-egészségügyi, nyomon követhetőségi és környezetvédelmi szabványok, valamint az eredetmegjelölésre vonatkozó szabályok területén, a két piac közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet rá, hogy a megállapodás frissített szövege nem változtatja meg a vámkontingenseket és a korábban megállapított preferenciális behozatali rendszert, hanem csak az európai termelők számára egyértelműsíti a megállapodás földrajzi hatályát; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy a szóban forgó megállapodás alapján az Unióba kedvezményesen exportált gyümölcsök és zöldségek egy része (nevezetesen a paradicsom és a dinnye) a nyugat-szaharai területről származik, valamint hogy ambiciózus projekteket hoztak létre ezek termelésének és kivitelének további bővítése céljából; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ennek ellenére üdvözli az új, pontosabb megállapodást, és reméli, hogy az a továbbiakban a Földközi-tenger mindkét oldalán képes szilárd és megkérdőjelezhetetlen keretet biztosítani a megállapodás részes felei és az érintett gazdasági szereplők számára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megjegyzi, hogy az érzékeny mezőgazdasági termékek nyomon követése és a kvóták szigorú alkalmazása alapvető fontosságú a megállapodás kiegyensúlyozott működéséhez; rámutat, hogy a 2012. évi megállapodáshoz csatolt 1. jegyzőkönyv 7. cikkében foglalt védzáradék lehetővé teszi megfelelő intézkedések meghozatalát abban az esetben, ha a megállapodás alapján érzékeny mezőgazdasági termékek olyan jelentős mennyiségű behozatalára kerül sor, hogy az súlyos piaci torzulást eredményez és/vagy súlyos kár éri az érintett termelőágazatot; reméli, hogy a Marokkóból és Nyugat-Szaharából az Unióba érkező érzékeny mezőgazdasági termékek behozatalát a Bizottság továbbra is megfelelően és széles körben ellenőrzi, és hogy megalapozott szükségesség esetén a Bizottság készen áll a védzáradék azonnali alkalmazására; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tudomásul veszi, hogy az érintett vizeken működő uniós halászhajók jogilag kötelesek a műholdas hajómegfigyelési rendszert használni, és hogy kötelező továbbítani a hajók helyzetét a marokkói hatóságoknak a hajók nyomon követésének teljes körű lehetővé tételére, valamint annak rögzítésére, hogy halászati tevékenységük hol zajlik; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felszólítja az EU-t, hogy fokozza a Maghreb-országok közötti regionális együttműködés megerősítésére irányuló erőfeszítéseit, amelynek jelentős pozitív következményei lehetnek a régióban és azon túl is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza annak a stratégiai szükségességét, hogy EU szorosabban együttműködjön a Maghreb-régió országaival, és fejlessze ezen országokkal kiépült kapcsolatait; e tekintetben a társulási megállapodás kiterjesztését e stratégia logikus elemének tekinti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0017.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/298 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/298

---

P8_TA(2019)0017

EU–Marokkó-megállapodás az euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról ***

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 411/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10593/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10593/2018),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodástervezetre (10597/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodástervezetre (10597/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0463/2018),

| — | tekintettel a határozatra irányuló javaslatról szóló, 2019. január 16-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló javaslatról szóló, 2019. január 16-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására, valamint a Külügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0471/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására, valamint a Külügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0471/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Marokkó kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0016.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/299 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/299

---

P8_TA(2019)0018

EU–Kína-megállapodás az egyes baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkedvezményeket érintő intézkedések ügyében indított DS492 számú WTO-vitarendezési eljárással kapcsolatosan ***

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a DS492 számú, „Európai Unió – az egyes baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkedvezményeket érintő intézkedések” üggyel kapcsolatos, levélváltás útján létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 411/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10882/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10882/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az egyes baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkedvezményeket érintő intézkedések ügyében indított DS492 számú vitarendezési eljárással kapcsolatos, levélváltás útján létrejött megállapodás tervezetére (10883/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az egyes baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkedvezményeket érintő intézkedések ügyében indított DS492 számú vitarendezési eljárással kapcsolatos, levélváltás útján létrejött megállapodás tervezetére (10883/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0496/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0496/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0472/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0472/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok, valamint a Kínai Népköztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/300 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/300

---

P8_TA(2019)0019

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) ***I

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0380),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0231/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. december 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. december 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. december 5-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2018. december 5-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0445/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2018)0202

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 16-án került elfogadásra az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
  Átmeneti Alapról (EGAA
  EÁA) szóló 2006/1/EK irányelv módosításáról szóló (EU) .../... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1 Ez a módosítás a szövegben mindenütt alkalmazandó]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményér (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Európai
  Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében, valamint az Európai
  Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikkében

  9
  . és 10. cikkében foglalt horizontális elveket, ideértve az EUMSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvét az alapok végrehajtása során tiszteletben kell tartani, az Európai Unió Alapjogi Chartáját figyelembe véve. A tagállamoknak és a Bizottságnak
  az EUMSZ 8. cikkével összhangban
  törekednie kell az egyenlőtlenségek felszámolására, a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, a nemi dimenzió integrálására, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés megszüntetésére. Az alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés keretében, a környezet minőségének megőrzésével, védelmével és javításával kapcsolatos cél Unió általi előmozdítása révén kell megvalósítani, az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapítottak szerint, figyelembe véve a szennyező fizet elvet. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1)

Az Európai
  Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében, valamint az Európai
  Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikkében

  9
  . és 10. cikkében foglalt horizontális elveket, ideértve az EUMSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvét az alapok végrehajtása során tiszteletben kell tartani, az Európai Unió Alapjogi Chartáját figyelembe véve. A tagállamoknak és a Bizottságnak
  az EUMSZ 8. cikkével összhangban
  törekednie kell az egyenlőtlenségek felszámolására, a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, a nemi dimenzió integrálására, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés megszüntetésére. Az alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés keretében, a környezet minőségének megőrzésével, védelmével és javításával kapcsolatos cél Unió általi előmozdítása révén kell megvalósítani, az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapítottak szerint, figyelembe véve a szennyező fizet elvet. [Mód. 2]

| (2) | 2017. november 17-én, az Európában jelentkező szociális kihívásokra válaszul, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdették a szociális jogok európai pillérét (4). A munka világának változó realitásait figyelembe véve az Uniót fel kell készíteni a globalizáció és a digitalizáció jelenlegi és jövőbeni kihívásaira a növekedés inkluzívabbá tételével, valamint a foglalkoztatási és szociális politikák fejlesztésével. A pillér húsz fő elve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillére átfogó iránymutatási keretként szolgál az Európai Globalizációs Alkalmazkodási

  Átmeneti
  Alap (EGAA

  EÁA
  ) számára, és lehetővé teszi, hogy az Unió a nagyobb szerkezetátalakítások esetén a megfelelő elveket átültesse a gyakorlatba. |
| --- | --- |

(2)

2017. november 17-én, az Európában jelentkező szociális kihívásokra válaszul, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdették a szociális jogok európai pillérét (4). A munka világának változó realitásait figyelembe véve az Uniót fel kell készíteni a globalizáció és a digitalizáció jelenlegi és jövőbeni kihívásaira a növekedés inkluzívabbá tételével, valamint a foglalkoztatási és szociális politikák fejlesztésével. A pillér húsz fő elve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillére átfogó iránymutatási keretként szolgál az Európai Globalizációs Alkalmazkodási

  Átmeneti
  Alap (EGAA

  EÁA
  ) számára, és lehetővé teszi, hogy az Unió a nagyobb szerkezetátalakítások esetén a megfelelő elveket átültesse a gyakorlatba.

| (3) | 2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” (5) című dokumentumra az Unió által adott választ (6) – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozza: a fenntartható fejlesztési célokat mindhárom (a gazdasági, a társadalmi és a környezeti) vetület tekintetében meg kell valósítani, mégpedig kiegyensúlyozott és integrált módon. A fenntartható fejlesztési célokat az európai szakpolitikai keretben érvényesíteni kell, és az Uniónak a globális kihívások kezelését célzó szakpolitikáiban ambiciózusnak kell lennie. A Tanács üdvözölte a Bizottság 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című közleményét, amely az első lépést jelenti egyrészt a fenntartható fejlesztési célok horizontális érvényesítése felé, másrészt a fenntartható fejlődés szempontjainak mint alapvető fontosságú irányelveknek az összes uniós szakpolitikában – többek között a pénzügyi eszközökön keresztül történő alkalmazása felé. |
| --- | --- |

(3)

2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” (5) című dokumentumra az Unió által adott választ (6) – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozza: a fenntartható fejlesztési célokat mindhárom (a gazdasági, a társadalmi és a környezeti) vetület tekintetében meg kell valósítani, mégpedig kiegyensúlyozott és integrált módon. A fenntartható fejlesztési célokat az európai szakpolitikai keretben érvényesíteni kell, és az Uniónak a globális kihívások kezelését célzó szakpolitikáiban ambiciózusnak kell lennie. A Tanács üdvözölte a Bizottság 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című közleményét, amely az első lépést jelenti egyrészt a fenntartható fejlesztési célok horizontális érvényesítése felé, másrészt a fenntartható fejlődés szempontjainak mint alapvető fontosságú irányelveknek az összes uniós szakpolitikában – többek között a pénzügyi eszközökön keresztül történő alkalmazása felé.

| (4) | 2018 februárjában a Bizottság közleményt fogadott el „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” (7) címmel. A Bizottság ebben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek támogatnia kell Európa egyedülálló szociális piacgazdasági modelljét. Ezért a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a készségek – különösen a digitalizációval
  , az automatizációval és a forráshatékony gazdaságra történő áttéréssel
  összefüggésben felmerülő – hiányának kezelése kiemelkedő jelentőséget kap
  , teljes mértékben tiszteletben tartva az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáját követően 2015-ben megkötött, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást
  . A költségvetési rugalmasság lényeges alapelve lesz a következő többéves pénzügyi keretnek. A rugalmassági mechanizmusok érvényben maradnak, hogy az Unió
  megfelelőbb időben
  reagálni tudjon előre nem látható eseményekre, valamint a költségvetési forrásokat ott lehessen felhasználni, ahol azokra a legsürgetőbb szükség van. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(4)

2018 februárjában a Bizottság közleményt fogadott el „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” (7) címmel. A Bizottság ebben hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésnek támogatnia kell Európa egyedülálló szociális piacgazdasági modelljét. Ezért a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a készségek – különösen a digitalizációval
  , az automatizációval és a forráshatékony gazdaságra történő áttéréssel
  összefüggésben felmerülő – hiányának kezelése kiemelkedő jelentőséget kap
  , teljes mértékben tiszteletben tartva az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáját követően 2015-ben megkötött, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást
  . A költségvetési rugalmasság lényeges alapelve lesz a következő többéves pénzügyi keretnek. A rugalmassági mechanizmusok érvényben maradnak, hogy az Unió
  megfelelőbb időben
  reagálni tudjon előre nem látható eseményekre, valamint a költségvetési forrásokat ott lehessen felhasználni, ahol azokra a legsürgetőbb szükség van. [Mód. 3]

| (5) | Az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben (8) a Bizottság aggodalmát fejezi ki az elszigetelődéspárti mozgalmak, a nyitott kereskedelem előnyeivel kapcsolatos növekvő kétségek és általában az Unió szociális piacgazdaságát illetően. |
| --- | --- |

(5)

Az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben (8) a Bizottság aggodalmát fejezi ki az elszigetelődéspárti mozgalmak, a nyitott kereskedelem előnyeivel kapcsolatos növekvő kétségek és általában az Unió szociális piacgazdaságát illetően.

| (6) | A Bizottság „Vitaanyag a globalizáció előnyünkre fordításáról” című dokumentumában (9) kifejti, hogy a jól képzett munkaerő iránti kereslet növekedésének és az alacsonyan képesítést igénylő munkahelyek csökkenésének fő kiváltó oka a kereskedelemhez kapcsolódó globalizáció és a technológiai fejlődés kombinációja. A nyitott kereskedelem és a világpiacok integrációja óriási általános előnyökkel jár, ezeket a

  El kell ismerni
  a 
  nyitottabb kereskedelem előnyeit
  ,
  ugyanakkor
  a 
  kapcsolódó
  negatív mellékhatásokat azonban kezelni kell

  mellékhatások kezelése érdekében megfelelő eszközökre van szükség
  . Mivel a globalizáció jelenlegi előnyei már így is egyenlőtlenül oszlanak meg a lakosság és a régiók között, és jelentős hatást gyakorolnak a hátrányosan érintettekre, fennáll annak a veszélye, hogy az egyre gyorsuló műszaki haladás

  a technológiai és környezeti változások
  tovább erősíti ezeket a

  erősíthetik e
  hatásokat. Ezért a szolidaritás és a fenntarthatóság elveivel összhangban biztosítani kell, hogy a globalizáció előnyeinek megoszlása méltányosabb módon történjen
  . Az üzleti világ és a munkaerő alkalmazkodó képességének fokozása érdekében az érintett uniós strukturális alapok
  ,
  például az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) felhasználásával jobban meg kell előzni a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti átalakulások bármely egyidejű káros hatását,

  összeegyeztetve a gazdasági nyitást

  növekedést
  és műszaki

  a technológiai
  haladást a

  megfelelő
  szociális védelemmel
  párosítva, és aktívan támogatva a munkavállalási és önfoglalkoztatási lehetőségekhez való hozzáférést
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság „Vitaanyag a globalizáció előnyünkre fordításáról” című dokumentumában (9) kifejti, hogy a jól képzett munkaerő iránti kereslet növekedésének és az alacsonyan képesítést igénylő munkahelyek csökkenésének fő kiváltó oka a kereskedelemhez kapcsolódó globalizáció és a technológiai fejlődés kombinációja. A nyitott kereskedelem és a világpiacok integrációja óriási általános előnyökkel jár, ezeket a

  El kell ismerni
  a 
  nyitottabb kereskedelem előnyeit
  ,
  ugyanakkor
  a 
  kapcsolódó
  negatív mellékhatásokat azonban kezelni kell

  mellékhatások kezelése érdekében megfelelő eszközökre van szükség
  . Mivel a globalizáció jelenlegi előnyei már így is egyenlőtlenül oszlanak meg a lakosság és a régiók között, és jelentős hatást gyakorolnak a hátrányosan érintettekre, fennáll annak a veszélye, hogy az egyre gyorsuló műszaki haladás

  a technológiai és környezeti változások
  tovább erősíti ezeket a

  erősíthetik e
  hatásokat. Ezért a szolidaritás és a fenntarthatóság elveivel összhangban biztosítani kell, hogy a globalizáció előnyeinek megoszlása méltányosabb módon történjen
  . Az üzleti világ és a munkaerő alkalmazkodó képességének fokozása érdekében az érintett uniós strukturális alapok
  ,
  például az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) felhasználásával jobban meg kell előzni a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti átalakulások bármely egyidejű káros hatását,

  összeegyeztetve a gazdasági nyitást

  növekedést
  és műszaki

  a technológiai
  haladást a

  megfelelő
  szociális védelemmel
  párosítva, és aktívan támogatva a munkavállalási és önfoglalkoztatási lehetőségekhez való hozzáférést
  . [Mód. 4]

| (7) | A „Vitaanyag az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről” (10) című dokumentumában a Bizottság hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli gazdasági és társadalmi különbségeket. Ezért
  a fenntartható fejlődésbe,
  az egyenlőségbe, az oktatásba és képzésbe, valamint az egészségügybe történő beruházások elsődleges fontosságúak. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(7)

A „Vitaanyag az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről” (10) című dokumentumában a Bizottság hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli gazdasági és társadalmi különbségeket. Ezért
  a fenntartható fejlődésbe,
  az egyenlőségbe, az oktatásba és képzésbe, valamint az egészségügybe történő beruházások elsődleges fontosságúak. [Mód. 5]

| (8) | A

  Az éghajlatváltozás, a
  globalizáció és a technológiai változások valószínűleg tovább növelik a világpiacok összekapcsoltságát és kölcsönös függését. A munkaerő-újraelosztás ennek a gazdasági változásnak egy központi és elengedhetetlen eleme. Az elbocsátott és az elbocsátás által fenyegetett munkavállalóknak nyújtott támogatásnak kiemelkedő jelentősége van abban, hogy a változás előnyeinek elosztása méltányosan történhessen.
  Az érintett munkavállalók támogatását célzó fő uniós eszközök az ESZA+ (amely megelőző jelleggel kíván támogatást nyújtani) és az Európai Átmeneti Alap (EÁA, amely reagáló jelleggel, jelentős szerkezetátalakítás esetén kínál segítséget).
  „A változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret” (11) az az uniós szakpolitikai eszköz, amely létrehozza a vállalati szerkezetátalakításra való felkészüléssel és annak kezelésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok keretét. Átfogó keretet biztosít a gazdasági kiigazítás és szerkezetátalakítás, valamint foglalkoztatási és társadalmi hatásaik által jelentett kihívások megfelelő politikai eszközökkel történő kezelésére. Arra is felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós és nemzeti finanszírozást oly módon használják fel, hogy a szerkezetátalakítás társadalmi hatását, különösen a foglalkoztatásra gyakorolt káros hatásokat hatékonyabban csökkentsék. Az érintett munkavállalók támogatását célzó fontosabb uniós eszközök az Európai Szociális Alap+ (ESZA+), amely megelőző jelleggel kíván támogatást nyújtani, valamint az EGGA, amely váratlanul bekövetkező fontosabb szerkezetátalakítások esetén kínál segítségnyújtást.
  [Mód. 6] |
| --- | --- |

(8)

A

  Az éghajlatváltozás, a
  globalizáció és a technológiai változások valószínűleg tovább növelik a világpiacok összekapcsoltságát és kölcsönös függését. A munkaerő-újraelosztás ennek a gazdasági változásnak egy központi és elengedhetetlen eleme. Az elbocsátott és az elbocsátás által fenyegetett munkavállalóknak nyújtott támogatásnak kiemelkedő jelentősége van abban, hogy a változás előnyeinek elosztása méltányosan történhessen.
  Az érintett munkavállalók támogatását célzó fő uniós eszközök az ESZA+ (amely megelőző jelleggel kíván támogatást nyújtani) és az Európai Átmeneti Alap (EÁA, amely reagáló jelleggel, jelentős szerkezetátalakítás esetén kínál segítséget).
  „A változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret” (11) az az uniós szakpolitikai eszköz, amely létrehozza a vállalati szerkezetátalakításra való felkészüléssel és annak kezelésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok keretét. Átfogó keretet biztosít a gazdasági kiigazítás és szerkezetátalakítás, valamint foglalkoztatási és társadalmi hatásaik által jelentett kihívások megfelelő politikai eszközökkel történő kezelésére. Arra is felszólítja a tagállamokat, hogy az uniós és nemzeti finanszírozást oly módon használják fel, hogy a szerkezetátalakítás társadalmi hatását, különösen a foglalkoztatásra gyakorolt káros hatásokat hatékonyabban csökkentsék. Az érintett munkavállalók támogatását célzó fontosabb uniós eszközök az Európai Szociális Alap+ (ESZA+), amely megelőző jelleggel kíván támogatást nyújtani, valamint az EGGA, amely váratlanul bekövetkező fontosabb szerkezetátalakítások esetén kínál segítségnyújtást.
  [Mód. 6]

| (9) | Az
  Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF)
  létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) a 2007. január 1.–2013. december 31. közötti pénzügyi keret időtartamára létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az Unió kifejezhesse a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalók iránti szolidaritását és támogatást nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz. |
| --- | --- |

(9)

Az
  Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF)
  létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) a 2007. január 1.–2013. december 31. közötti pénzügyi keret időtartamára létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az Unió kifejezhesse a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalók iránti szolidaritását és támogatást nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz.

| (10) | Az európai gazdasági fellendülés tervének keretében az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2009-ben kibővítette az 1927/2006/EK rendelet hatályát, hogy az a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalókra is vonatkozzon. |
| --- | --- |

(10)

Az európai gazdasági fellendülés tervének keretében az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2009-ben kibővítette az 1927/2006/EK rendelet hatályát, hogy az a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalókra is vonatkozzon.

| (11) | Az 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben az EGAA hatályát kiterjesztette, hogy azt ne csak az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása által okozott súlyos gazdasági zavar következtében történt elbocsátásokra, hanem bármilyen újabb globális pénzügyi és gazdasági válság esetén is alkalmazni lehessen. |
| --- | --- |

(11)

Az 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben az EGAA hatályát kiterjesztette, hogy azt ne csak az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása által okozott súlyos gazdasági zavar következtében történt elbocsátásokra, hanem bármilyen újabb globális pénzügyi és gazdasági válság esetén is alkalmazni lehessen.

| (11a) | Az EÁA-programnak láthatónak kell lennie, és megfelelő tudományos értékeléséhez több adatra és jobb adatokra van szükség, elkerülve a kereskedelmi alkalmazkodást támogató program működtetésével kapcsolatos adminisztratív korlátokat. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(11a)

Az EÁA-programnak láthatónak kell lennie, és megfelelő tudományos értékeléséhez több adatra és jobb adatokra van szükség, elkerülve a kereskedelmi alkalmazkodást támogató program működtetésével kapcsolatos adminisztratív korlátokat. [Mód. 7]

| (12) | A Bizottság elvégezte az EGAA félidős értékelését, hogy megállapítsa, milyen mértékben teljesültek az EGAA célkitűzései. Az EGAA hatékonynak bizonyult abban a tekintetben, hogy az elbocsátott munkavállalók körében magasabb visszailleszkedési arányt siekrült elérni, mint az előző programozási időszakban. Az értékelés azt is megállapította, hogy az EGAA uniós hozzáadott értéket hozott létre. Ez különösen igaz a volumenhatásaira, ami azt jelenti, hogy az EGAA-támogatás nemcsak a kínált szolgáltatások számát és sokszínűségét növeli, hanem azok intenzitását is. Ezenkívül az EGAA-beavatkozásokra nagy figyelem irányul, és nyilvánosság számára közvetlenül is jól látható a beavatkozások uniós hozzáadott értéke. Ennek ellenére számos kihívást azonosítottak. Egyrészt az alap igénybevételéhez szükséges eljárást túl hosszúnak ítélték. Ezenkívül számos tagállam számolt be problémáról az elbocsátásokat kiváltó esemény kiterjedt háttérelemzésének összeállításával kapcsolatban. Annak, hogy a tagállamok potenciálisan EGAA-támogatásra jogosult ügyekben mégsem pályáztak támogatásra, pénzügyi és intézményi kapacitással kapcsolatos okai voltak. Az egyik ok egész egyszerűen a szakemberhiány, mivel a tagállamok az EGAA-esetek tekintetében csak a végrehajtáshoz igényelhetnek technikai segítséget. Mivel az elbocsátások váratlanul következhetnek be, fontos, hogy a tagállamok azonnal tudjanak reagálni, és késedelem nélkül nyújthassanak be kérelmet. Másrészt egyes tagállamokban az intézményi kapacitás megerősítésére irányuló erőfeszítések szükségesek az EGAA-esetek hatékony és eredményes végrehajtásának biztosításához. Az 500 elbocsátott munkavállalóban megállapított küszöbértéket túl magasnak ítélték, különösen az alacsony népsűrűségű régiókban (15). |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság elvégezte az EGAA félidős értékelését, hogy megállapítsa, milyen mértékben teljesültek az EGAA célkitűzései. Az EGAA hatékonynak bizonyult abban a tekintetben, hogy az elbocsátott munkavállalók körében magasabb visszailleszkedési arányt siekrült elérni, mint az előző programozási időszakban. Az értékelés azt is megállapította, hogy az EGAA uniós hozzáadott értéket hozott létre. Ez különösen igaz a volumenhatásaira, ami azt jelenti, hogy az EGAA-támogatás nemcsak a kínált szolgáltatások számát és sokszínűségét növeli, hanem azok intenzitását is. Ezenkívül az EGAA-beavatkozásokra nagy figyelem irányul, és nyilvánosság számára közvetlenül is jól látható a beavatkozások uniós hozzáadott értéke. Ennek ellenére számos kihívást azonosítottak. Egyrészt az alap igénybevételéhez szükséges eljárást túl hosszúnak ítélték. Ezenkívül számos tagállam számolt be problémáról az elbocsátásokat kiváltó esemény kiterjedt háttérelemzésének összeállításával kapcsolatban. Annak, hogy a tagállamok potenciálisan EGAA-támogatásra jogosult ügyekben mégsem pályáztak támogatásra, pénzügyi és intézményi kapacitással kapcsolatos okai voltak. Az egyik ok egész egyszerűen a szakemberhiány, mivel a tagállamok az EGAA-esetek tekintetében csak a végrehajtáshoz igényelhetnek technikai segítséget. Mivel az elbocsátások váratlanul következhetnek be, fontos, hogy a tagállamok azonnal tudjanak reagálni, és késedelem nélkül nyújthassanak be kérelmet. Másrészt egyes tagállamokban az intézményi kapacitás megerősítésére irányuló erőfeszítések szükségesek az EGAA-esetek hatékony és eredményes végrehajtásának biztosításához. Az 500 elbocsátott munkavállalóban megállapított küszöbértéket túl magasnak ítélték, különösen az alacsony népsűrűségű régiókban (15).

| (13) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy az EGAA

  EÁA
  továbbra is fontos szerepet tölt be, hiszen olyan rugalmas eszköz, amely támogatja az elbocsátott munkavállalókat és segíti őket abban, hogy minél előbb új munkahelyet találjanak. Az Uniónak ezután is specifikus, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy munkaerőpiacok elbocsátott munkavállalóinak munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését

  munkavállalói minőségi és fenntartható álláshoz juthassanak
  . Mivel a nyitott kereskedelem, a technológiai változások
  , a digitalizáció és az automatizálás
  és más tényezők – például
  az Egyesült Királyság kiválása az Európai Unióból vagy
  a karbonszegény gazdaságra való átállás – közötti viszonyok és kölcsönös egymásra hatásuk miatt egyre nehezebb az elbocsátásokat okozó konkrét tényezőt azonosítani, a jövőben az EGAA igénybevétele csak

  EÁA igénybevételét egyedül
  a jelentős hatással járó szerkezetátalakítási esemény meglétéhez lesz kötve

  kell kötni
  . Tekintettel céljára, amely nem más, mint sürgős helyzetben és váratlan körülmények között támogatást nyújtani, kiegészítve az ESZA+ által kínált megelőző jellegű támogatást,
  az EÁA-nak
  rugalmas, speciális eszközként a többéves pénzügyi keret felső határain kívül kell maradnia, amint az

  azt
  a Bizottság közleményében szerepel.
  Modern

  „Modern
  költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

  keret” című közleménye
  és
  annak
  melléklete (16)

  tartalmazza
  . [Mód. 8 és 97] |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az EGAA

  EÁA
  továbbra is fontos szerepet tölt be, hiszen olyan rugalmas eszköz, amely támogatja az elbocsátott munkavállalókat és segíti őket abban, hogy minél előbb új munkahelyet találjanak. Az Uniónak ezután is specifikus, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy munkaerőpiacok elbocsátott munkavállalóinak munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését

  munkavállalói minőségi és fenntartható álláshoz juthassanak
  . Mivel a nyitott kereskedelem, a technológiai változások
  , a digitalizáció és az automatizálás
  és más tényezők – például
  az Egyesült Királyság kiválása az Európai Unióból vagy
  a karbonszegény gazdaságra való átállás – közötti viszonyok és kölcsönös egymásra hatásuk miatt egyre nehezebb az elbocsátásokat okozó konkrét tényezőt azonosítani, a jövőben az EGAA igénybevétele csak

  EÁA igénybevételét egyedül
  a jelentős hatással járó szerkezetátalakítási esemény meglétéhez lesz kötve

  kell kötni
  . Tekintettel céljára, amely nem más, mint sürgős helyzetben és váratlan körülmények között támogatást nyújtani, kiegészítve az ESZA+ által kínált megelőző jellegű támogatást,
  az EÁA-nak
  rugalmas, speciális eszközként a többéves pénzügyi keret felső határain kívül kell maradnia, amint az

  azt
  a Bizottság közleményében szerepel.
  Modern

  „Modern
  költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

  keret” című közleménye
  és
  annak
  melléklete (16)

  tartalmazza
  . [Mód. 8 és 97]

| (13a) | A 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló 2018. május 30-i állásfoglalásában az Európai Parlament újólag megerősítette a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben a kulcsfontosságú uniós politikák számára biztosított finanszírozás szükséges szintjére vonatkozó szilárd álláspontját annak érdekében, hogy e politikák teljesíthessék küldetésüket és célkitűzéseiket. Különösen kiemelte felhívását a többéves pénzügyi keretben kifejezetten a kkv-k számára, illetve az ifjúsági munkanélküliség problémájának kezelésére nyújtott támogatás megkétszerezésére; üdvözölt számos, a jelenlegi rendelkezések javítására irányuló javaslatot, többek között az egyedi eszközökből juttatott támogatás megemelését; továbbá kijelentette, hogy szükség esetén további optimalizálásról kíván tárgyalásokat folytatni. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(13a)

A 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló 2018. május 30-i állásfoglalásában az Európai Parlament újólag megerősítette a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben a kulcsfontosságú uniós politikák számára biztosított finanszírozás szükséges szintjére vonatkozó szilárd álláspontját annak érdekében, hogy e politikák teljesíthessék küldetésüket és célkitűzéseiket. Különösen kiemelte felhívását a többéves pénzügyi keretben kifejezetten a kkv-k számára, illetve az ifjúsági munkanélküliség problémájának kezelésére nyújtott támogatás megkétszerezésére; üdvözölt számos, a jelenlegi rendelkezések javítására irányuló javaslatot, többek között az egyedi eszközökből juttatott támogatás megemelését; továbbá kijelentette, hogy szükség esetén további optimalizálásról kíván tárgyalásokat folytatni. [Mód. 9]

| (14) | Ahogy fentebb is szerepel, az EGAA

  EÁA
  európai jellegének fenntartása érdekében a támogatási kérelmet nagyobb, a helyi vagy regionális gazdaságra jelentős hatással járó szerkezetátalakítások esetén lehet indítani. Ezt a hatást az egy bizonyos referencia-időszak alatt bekövetező elbocsátások minimális számában kell meghatározni. A félidős értékelés eredményeit figyelembe véve a küszöböt 250, egy négyhónapos (illetve ágazati esetekben 6 hónapos) referencia-időszakban megszűnő munkahelyben kell megállapítani

  200 megszűnő munkahelyben kell megállapítani, az adott referencia-időszakra vetítve
  . Figyelembe véve, hogy az elbocsátások különböző ágazatokban, de ugyanazon a régióban bekövetkező hulláma ugyanolyan jelentős hatást gyakorol a helyi munkaerőpiacra, regionális kérelmek is benyújthatók. Kisméretű munkaerőpiacok – mint például kisméretű tagállamok vagy
  távoli régiók, közöttük
  az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók – esetében, vagy kivételes helyzetekben azonban

  körülmények között
  alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet

  lehetővé kell tenni kérelmek benyújtását
  . [Mód. 10] |
| --- | --- |

(14)

Ahogy fentebb is szerepel, az EGAA

  EÁA
  európai jellegének fenntartása érdekében a támogatási kérelmet nagyobb, a helyi vagy regionális gazdaságra jelentős hatással járó szerkezetátalakítások esetén lehet indítani. Ezt a hatást az egy bizonyos referencia-időszak alatt bekövetező elbocsátások minimális számában kell meghatározni. A félidős értékelés eredményeit figyelembe véve a küszöböt 250, egy négyhónapos (illetve ágazati esetekben 6 hónapos) referencia-időszakban megszűnő munkahelyben kell megállapítani

  200 megszűnő munkahelyben kell megállapítani, az adott referencia-időszakra vetítve
  . Figyelembe véve, hogy az elbocsátások különböző ágazatokban, de ugyanazon a régióban bekövetkező hulláma ugyanolyan jelentős hatást gyakorol a helyi munkaerőpiacra, regionális kérelmek is benyújthatók. Kisméretű munkaerőpiacok – mint például kisméretű tagállamok vagy
  távoli régiók, közöttük
  az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók – esetében, vagy kivételes helyzetekben azonban

  körülmények között
  alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet

  lehetővé kell tenni kérelmek benyújtását
  . [Mód. 10]

| (14a) | Tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét, és nem tévesztve szem elől, hogy EÁA-kérelmet kizárólag jelentős hatású szerkezetátalakítási eseményhez kapcsolódóan lehet indítani, az EÁA-nak törekednie kell arra, hogy a vállalkozás típusától és méretétől függetlenül kifejezze szolidaritását az elbocsátott munkavállalókkal. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(14a)

Tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét, és nem tévesztve szem elől, hogy EÁA-kérelmet kizárólag jelentős hatású szerkezetátalakítási eseményhez kapcsolódóan lehet indítani, az EÁA-nak törekednie kell arra, hogy a vállalkozás típusától és méretétől függetlenül kifejezze szolidaritását az elbocsátott munkavállalókkal. [Mód. 11]

| (14b) | Az EÁA-nak az európai munkaerőpiac jelentős szerkezetátalakításához vezető helyzetekre reagáló különleges uniós eszköznek kell maradnia. Az Uniónak azonban továbbra is törekednie kell arra, hogy fenntarthatóbb eszközöket találjon azoknak a strukturális változásoknak és kihívásoknak a kezelésére, amelyek hatással vannak a munkaerőpiacokra, és ilyen eseményeket okoznak a tagállamokban. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(14b)

Az EÁA-nak az európai munkaerőpiac jelentős szerkezetátalakításához vezető helyzetekre reagáló különleges uniós eszköznek kell maradnia. Az Uniónak azonban továbbra is törekednie kell arra, hogy fenntarthatóbb eszközöket találjon azoknak a strukturális változásoknak és kihívásoknak a kezelésére, amelyek hatással vannak a munkaerőpiacokra, és ilyen eseményeket okoznak a tagállamokban. [Mód. 12]

| (15) | Az Unió elbocsátott munkavállalókkal és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókkal vállalt szolidaritásának kifejezése érdekében a személyre szabott szolgáltatáscsomag és annak végrehajtási költségei társfinanszírozási arányának az adott tagállam ESZA+ társfinanszírozási arányával egyenlőnek kell lennie. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió elbocsátott munkavállalókkal és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókkal vállalt szolidaritásának kifejezése érdekében a személyre szabott szolgáltatáscsomag és annak végrehajtási költségei társfinanszírozási arányának az adott tagállam ESZA+ társfinanszírozási arányával egyenlőnek kell lennie.

| (16) | Az EGAA-hoz

  EÁA-hoz
  rendelet költségvetés egy részét a Bizottságnak az EU, Euratom [az új költségvetési rendelet száma] európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) szerint a tagállamokkal megosztott irányításban kell végrehajtania. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak az EGAA

  EÁA
  megosztott irányításban történő végrehajtása során tiszteletben kell tartaniuk a költségvetési rendeletben foglalt elveket, azaz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetés-mentesség elvét. |
| --- | --- |

(16)

Az EGAA-hoz

  EÁA-hoz
  rendelet költségvetés egy részét a Bizottságnak az EU, Euratom [az új költségvetési rendelet száma] európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) szerint a tagállamokkal megosztott irányításban kell végrehajtania. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak az EGAA

  EÁA
  megosztott irányításban történő végrehajtása során tiszteletben kell tartaniuk a költségvetési rendeletben foglalt elveket, azaz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetés-mentesség elvét.

| (17) | A globalizációval kapcsolatos tendenciák
  – többek között globalizációs hatások
  ,
  technológiai és környezeti hatások,

  a szerkezetátalakítás és az EGAA

  EÁA
  igénybevétele értékelésének elősegítése

  segítése
  érdekében a dublini székhelyű, az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítványon (Eurofound) belül létrehozott Európai Változásfigyelő Központ minőségi és mennyiségi elemzésekkel támogatja a Bizottságot és a tagállamokat.
  Az ilyen elemzéseknek elegendő lebontott adatot kell tartalmazniuk – különösen a nemek közötti egyenlőség szempontjából – a nemek közötti egyenlőtlenségek hatékonyabb leküzdése érdekében. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(17)

A globalizációval kapcsolatos tendenciák
  – többek között globalizációs hatások
  ,
  technológiai és környezeti hatások,

  a szerkezetátalakítás és az EGAA

  EÁA
  igénybevétele értékelésének elősegítése

  segítése
  érdekében a dublini székhelyű, az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítványon (Eurofound) belül létrehozott Európai Változásfigyelő Központ minőségi és mennyiségi elemzésekkel támogatja a Bizottságot és a tagállamokat.
  Az ilyen elemzéseknek elegendő lebontott adatot kell tartalmazniuk – különösen a nemek közötti egyenlőség szempontjából – a nemek közötti egyenlőtlenségek hatékonyabb leküzdése érdekében. [Mód. 13]

| (17a) | Az Eurofound Európai Szerkezetátalakítási Figyelője tagállami kapcsolattartók hálózatára támaszkodva az Unió egészére kiterjedően valós időben követi a jelentős szerkezetátalakítási események bejelentését. Az ERM nagyon fontos az EÁA számára, és támogatnia kell annak működését, különösen azáltal, hogy korai szakaszban segít azonosítani a beavatkozást esetleg igénylő ügyeket. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(17a)

Az Eurofound Európai Szerkezetátalakítási Figyelője tagállami kapcsolattartók hálózatára támaszkodva az Unió egészére kiterjedően valós időben követi a jelentős szerkezetátalakítási események bejelentését. Az ERM nagyon fontos az EÁA számára, és támogatnia kell annak működését, különösen azáltal, hogy korai szakaszban segít azonosítani a beavatkozást esetleg igénylő ügyeket. [Mód. 14]

| (18) | Az elbocsátott munkavállalók és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számára munkaszerződésük vagy munkaviszonyuk jellegétől függetlenül egyenlő hozzáférést kell biztosítani az EGAA-hoz

  EÁA-hoz
  . E rendelet alkalmazásában ezért lehetséges EGAA-kedvezményezettnek

  EÁA-kedvezményezettnek
  kell tekinteni az elbocsátott munkavállalókat és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat
  , függetlenül munkaviszonyuk típusától és időtartamától
  . [Mód. 15] |
| --- | --- |

(18)

Az elbocsátott munkavállalók és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számára munkaszerződésük vagy munkaviszonyuk jellegétől függetlenül egyenlő hozzáférést kell biztosítani az EGAA-hoz

  EÁA-hoz
  . E rendelet alkalmazásában ezért lehetséges EGAA-kedvezményezettnek

  EÁA-kedvezményezettnek
  kell tekinteni az elbocsátott munkavállalókat és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat
  , függetlenül munkaviszonyuk típusától és időtartamától
  . [Mód. 15]

| (19) | Az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtandó pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci intézkedésekre
  és személyra szabott szolgáltatásokra
  kell irányulniuk, amelyek a kedvezményezetteknek a munkaerőpiacra való gyors és fenntartható újbóli beilleszkedését célozzák,
  minőségi és fenntartható álláshelyeket kínálva a jövőre összpontosító ágazatokban,
  akár eredeti tevékenységi ágazatukon belül, akár azon kívül
  , ugyanakkor azonban törekedni kell az önfoglalkoztatás és a vállalkozásalapítás előmozdítására is, többek között szövetkezetek létrehozása révén is
  . Az intézkedéseknek tükrözniük kell a várható helyi és regionális munkaerőpiaci igényeket. Adott esetben azonban az elbocsátott munkavállalók mobilitását is támogatni kell annak érdekében, hogy máshol találjanak új állást, Különös figyelmet kell fordítani a digitális korban szükséges készségek fejlesztésére
  , és adott esetben a nemi sztereotípiák felszámolására a foglalkoztatáson belül
  . Törekedni kell arra, hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomagban lehetőleg korlátozott mértékben legyenek pénzbeli juttatások.
  A pénzügyi hozzájárulásoknak kiegészíteniük kell, és nem helyettesíthetnek olyan intézkedéseket, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodások alapján tagállamok és/vagy vállalkozások felelősségi körébe tartoznak.
   A vállalkozásokat ösztönözni lehetne az EGAA által

  kell arra, hogy részt vegyenek
  az
  EÁA keretében
  támogatott intézkedések nemzeti társfinanszírozásában való részvételre. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(19)

Az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtandó pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci intézkedésekre
  és személyra szabott szolgáltatásokra
  kell irányulniuk, amelyek a kedvezményezetteknek a munkaerőpiacra való gyors és fenntartható újbóli beilleszkedését célozzák,
  minőségi és fenntartható álláshelyeket kínálva a jövőre összpontosító ágazatokban,
  akár eredeti tevékenységi ágazatukon belül, akár azon kívül
  , ugyanakkor azonban törekedni kell az önfoglalkoztatás és a vállalkozásalapítás előmozdítására is, többek között szövetkezetek létrehozása révén is
  . Az intézkedéseknek tükrözniük kell a várható helyi és regionális munkaerőpiaci igényeket. Adott esetben azonban az elbocsátott munkavállalók mobilitását is támogatni kell annak érdekében, hogy máshol találjanak új állást, Különös figyelmet kell fordítani a digitális korban szükséges készségek fejlesztésére
  , és adott esetben a nemi sztereotípiák felszámolására a foglalkoztatáson belül
  . Törekedni kell arra, hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomagban lehetőleg korlátozott mértékben legyenek pénzbeli juttatások.
  A pénzügyi hozzájárulásoknak kiegészíteniük kell, és nem helyettesíthetnek olyan intézkedéseket, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodások alapján tagállamok és/vagy vállalkozások felelősségi körébe tartoznak.
   A vállalkozásokat ösztönözni lehetne az EGAA által

  kell arra, hogy részt vegyenek
  az
  EÁA keretében
  támogatott intézkedések nemzeti társfinanszírozásában való részvételre. [Mód. 16]

| (19a) | A célcsoportot alkotó kedvezményezettek munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedését célzó személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtásakor és kialakításakor a tagállamoknak ki kell aknázniuk és célzottabbá kell tenniük a digitális menetrend és a digitális egységes piaci stratégia céljait, hogy orvosolják az IKT és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) ágazatán belül a nemek közötti súlyos egyensúlyhiányt a nők továbbképzésének és átképzésének az IKT- és a TTMM-ágazatokban való előmozdításával. Az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag végrehajtása és összeállítása során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy ne állandósuljon az egyik nem dominanciája azokban az iparágakban és szektorokban, amelyekre hagyományosan annak a nemnek a túlsúlya jellemző. A kevésbé reprezentált nemnek az ilyen ágazatokban – mint például a pénzügyi szektor, az IKT és a TTMM – való fokozottabb részvétele hozzájárulna a nemek közötti fizetésbeli és nyugdíjbeli különbségek csökkenéséhez. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(19a)

A célcsoportot alkotó kedvezményezettek munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedését célzó személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának végrehajtásakor és kialakításakor a tagállamoknak ki kell aknázniuk és célzottabbá kell tenniük a digitális menetrend és a digitális egységes piaci stratégia céljait, hogy orvosolják az IKT és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) ágazatán belül a nemek közötti súlyos egyensúlyhiányt a nők továbbképzésének és átképzésének az IKT- és a TTMM-ágazatokban való előmozdításával. Az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag végrehajtása és összeállítása során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy ne állandósuljon az egyik nem dominanciája azokban az iparágakban és szektorokban, amelyekre hagyományosan annak a nemnek a túlsúlya jellemző. A kevésbé reprezentált nemnek az ilyen ágazatokban – mint például a pénzügyi szektor, az IKT és a TTMM – való fokozottabb részvétele hozzájárulna a nemek közötti fizetésbeli és nyugdíjbeli különbségek csökkenéséhez. [Mód. 17]

| (20) | Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedések összehangolt csomagjának összeállításakor a tagállamoknak az olyan intézkedéseket kell előnyben részesíteniük, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak majd a kedvezményezettek foglalkoztathatóságához. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról szóló záró jelentés határidejét megelőző hathónapos

  héthónapos
  időszakon belül a tevékenységekben részt vevő kedvezményezett közül

  minden kedvezményezett
  a lehető leghamarabb a lehető legtöbben újra fenntartható módon beilleszkedjenek a munkaerőpiacra

  minőségi és fenntartható munkahelyekhez jutva visszailleszkedjen
  a 
  munkaerőpiacra. A személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során figyelembe kell venni a létszámfelesleg mögöttes okait, és adott esetben előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a később szükségessé váló készségeket. Az összehangolt csomagnak teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie az éghajlatbarát és erőforrás-hatékony gazdaság felé történő elmozdulással. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(20)

Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedések összehangolt csomagjának összeállításakor a tagállamoknak az olyan intézkedéseket kell előnyben részesíteniük, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak majd a kedvezményezettek foglalkoztathatóságához. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról szóló záró jelentés határidejét megelőző hathónapos

  héthónapos
  időszakon belül a tevékenységekben részt vevő kedvezményezett közül

  minden kedvezményezett
  a lehető leghamarabb a lehető legtöbben újra fenntartható módon beilleszkedjenek a munkaerőpiacra

  minőségi és fenntartható munkahelyekhez jutva visszailleszkedjen
  a 
  munkaerőpiacra. A személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során figyelembe kell venni a létszámfelesleg mögöttes okait, és adott esetben előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a később szükségessé váló készségeket. Az összehangolt csomagnak teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie az éghajlatbarát és erőforrás-hatékony gazdaság felé történő elmozdulással. [Mód. 18]

| (21) | Az aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedések összehangolt szolgáltatási csomagjának összeállításakor a tagállamoknak külön figyelmet kell szentelniük a hátrányos helyzetben lévő kedvezményezettekre, köztük a 
  fogyatékossággal élő személyekre, az eltartott rokonokkal rendelkező személyekre, a
  fiatal és az idősebb munkanélküliekre
  , a migráns hátterű személyekre
  és azokra, akiket szegénység fenyeget, mivel e csoportok különleges problémákkal küzdenek a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük tekintetében. Az EGAA

  EÁA
  felhasználása során tiszteletben kell tartani és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőség elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, amelyek az Unió alapértékei közzé tartoznak. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(21)

Az aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedések összehangolt szolgáltatási csomagjának összeállításakor a tagállamoknak külön figyelmet kell szentelniük a hátrányos helyzetben lévő kedvezményezettekre, köztük a 
  fogyatékossággal élő személyekre, az eltartott rokonokkal rendelkező személyekre, a
  fiatal és az idősebb munkanélküliekre
  , a migráns hátterű személyekre
  és azokra, akiket szegénység fenyeget, mivel e csoportok különleges problémákkal küzdenek a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük tekintetében. Az EGAA

  EÁA
  felhasználása során tiszteletben kell tartani és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőség elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, amelyek az Unió alapértékei közzé tartoznak. [Mód. 19]

| (21a) | A 2007. március és 2017. március közötti időszakban a Bizottsághoz 21 tagállamból 148, az EGAA társfinanszírozására irányuló kérelem érkezett, összesen csaknem 600 millió EUR értékben a 138 888 elbocsátott munkavállaló és 2 944 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő személy (NEET-fiatalok) megsegítésére. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(21a)

A 2007. március és 2017. március közötti időszakban a Bizottsághoz 21 tagállamból 148, az EGAA társfinanszírozására irányuló kérelem érkezett, összesen csaknem 600 millió EUR értékben a 138 888 elbocsátott munkavállaló és 2 944 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő személy (NEET-fiatalok) megsegítésére. [Mód. 20]

| (22) | A kedvezményezettek hatékony és gyors támogatása érdekében a tagállamoknak
  sürgősen
  minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az EGAA

  EÁA
  pénzügyi támogatásra vonatkozóan hiánytalan kérelmeket nyújtsanak be
  , és az uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük ezek gyors értékelése érdekében
  . Amennyiben a Bizottság a kérelem értékeléséhez további információkat kér, a kiegészítő információk benyújtására határidőt kell megszabni. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(22)

A kedvezményezettek hatékony és gyors támogatása érdekében a tagállamoknak
  sürgősen
  minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az EGAA

  EÁA
  pénzügyi támogatásra vonatkozóan hiánytalan kérelmeket nyújtsanak be
  , és az uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük ezek gyors értékelése érdekében
  . Amennyiben a Bizottság a kérelem értékeléséhez további információkat kér, a kiegészítő információk benyújtására határidőt kell megszabni. [Mód. 21]

| (22a) | E rendelet végrehajtásának és céljai megvalósításának előmozdítása érdekében növelni kell az EÁA ismertségét és az általa kínált lehetőségeket, különösen a tagállamok illetékes hatóságainak szintjén. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(22a)

E rendelet végrehajtásának és céljai megvalósításának előmozdítása érdekében növelni kell az EÁA ismertségét és az általa kínált lehetőségeket, különösen a tagállamok illetékes hatóságainak szintjén. [Mód. 22]

| (22b) | A Bizottság megkönnyíti a nemzeti és regionális hatóságok elérését egy erre a célra létrehozott ügyfélszolgálaton keresztül, amely általános tájékoztatást és magyarázatot nyújt az eljárásokra és a kérelem benyújtásának módjára vonatkozóan. Az ügyfélszolgálatnak a statisztikák és további elemzések célját szolgáló formanyomtatványokat kell az érintettek rendelkezésére bocsátania. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(22b)

A Bizottság megkönnyíti a nemzeti és regionális hatóságok elérését egy erre a célra létrehozott ügyfélszolgálaton keresztül, amely általános tájékoztatást és magyarázatot nyújt az eljárásokra és a kérelem benyújtásának módjára vonatkozóan. Az ügyfélszolgálatnak a statisztikák és további elemzések célját szolgáló formanyomtatványokat kell az érintettek rendelkezésére bocsátania. [Mód. 23]

| (23) | A kedvezményezettek és az intézkedések végrehajtásáért felelős szervek érdekeit szem előtt tartva a kérelmező tagállamnak a kérelmezési folyamat összes érintettjét folyamatosan tájékoztatnia kell a kérelem előrehaladásáról
  , és be kell őket vonnia a végrehajtási folyamatba
  . [Mód. 24] |
| --- | --- |

(23)

A kedvezményezettek és az intézkedések végrehajtásáért felelős szervek érdekeit szem előtt tartva a kérelmező tagállamnak a kérelmezési folyamat összes érintettjét folyamatosan tájékoztatnia kell a kérelem előrehaladásáról
  , és be kell őket vonnia a végrehajtási folyamatba
  . [Mód. 24]

| (24) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően az EGAA

  EÁA
  -ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem léphet olyan támogatási intézkedések helyébe, amelyek az Unió alapjai, illetve más uniós szakpolitikák vagy programok keretében a kedvezményezettek számára rendelkezésre állnak, hanem ahol lehet,
  inkább
  ki kell egészítenie azokat.
  Az EÁA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíthet tagállami vagy olyan intézkedéseket, amelyek a nemzeti jogszabályok vagy kollektív megállapodások értelmében a munkavállalót elbocsátó vállalkozás hatáskörébe tartoznak, hanem ehelyett tényleges uniós hozzáadott értéket kell teremtenie. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(24)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően az EGAA

  EÁA
  -ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem léphet olyan támogatási intézkedések helyébe, amelyek az Unió alapjai, illetve más uniós szakpolitikák vagy programok keretében a kedvezményezettek számára rendelkezésre állnak, hanem ahol lehet,
  inkább
  ki kell egészítenie azokat.
  Az EÁA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíthet tagállami vagy olyan intézkedéseket, amelyek a nemzeti jogszabályok vagy kollektív megállapodások értelmében a munkavállalót elbocsátó vállalkozás hatáskörébe tartoznak, hanem ehelyett tényleges uniós hozzáadott értéket kell teremtenie. [Mód. 25]

| (25) | Az EGAA-val

  egyenlőség elvének fényében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az EÁA-ra vonatkozó információkhoz való hatékony hozzáférést teljes területükön, beleértve a vidéki térségeket is. A Bizottságnak különösen elő kell mozdítania a meglévő bevált gyakorlatok terjesztését, fel kell hívnia a figyelmet az EÁA támogathatósági kritériumokra és a pályázati eljárásokra, és fokoznia kell az uniós polgárok és munkavállalók általános tájékozottságát az EÁA-ra vonatkozóan. Az EÁA-val
  kapcsolatos ügyekről és eredményekről folytatott tájékoztatási és kommunikációs tevékenység vonatkozásában külön rendelkezéseket kell előirányozni. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(25)

Az EGAA-val

  egyenlőség elvének fényében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az EÁA-ra vonatkozó információkhoz való hatékony hozzáférést teljes területükön, beleértve a vidéki térségeket is. A Bizottságnak különösen elő kell mozdítania a meglévő bevált gyakorlatok terjesztését, fel kell hívnia a figyelmet az EÁA támogathatósági kritériumokra és a pályázati eljárásokra, és fokoznia kell az uniós polgárok és munkavállalók általános tájékozottságát az EÁA-ra vonatkozóan. Az EÁA-val
  kapcsolatos ügyekről és eredményekről folytatott tájékoztatási és kommunikációs tevékenység vonatkozásában külön rendelkezéseket kell előirányozni. [Mód. 26]

| (26) | E rendelet végrehajtásának elősegítése érdekében a kiadások attól az időponttól kezdve támogathatók, amikor a tagállam megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, vagy amikor az EGAA

  EÁA
  felhasználásával kapcsolatos igazgatási kiadás a tagállamnál felmerült. |
| --- | --- |

(26)

E rendelet végrehajtásának elősegítése érdekében a kiadások attól az időponttól kezdve támogathatók, amikor a tagállam megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, vagy amikor az EGAA

  EÁA
  felhasználásával kapcsolatos igazgatási kiadás a tagállamnál felmerült.

| (27) | A különösen az év első hónapjaiban felmerülő igények fedezése érdekében, amikor különösen nehéz a más költségvetési sorból való átcsoportosítás, az éves költségvetési eljárás során megfelelő összegű kifizetési előirányzatot kell hozzáférhetővé tenni az EGAA

  EÁA
  költségvetési sorában. |
| --- | --- |

(27)

A különösen az év első hónapjaiban felmerülő igények fedezése érdekében, amikor különösen nehéz a más költségvetési sorból való átcsoportosítás, az éves költségvetési eljárás során megfelelő összegű kifizetési előirányzatot kell hozzáférhetővé tenni az EGAA

  EÁA
  költségvetési sorában.

| (27a) | A különösen az év első hónapjaiban felmerülő igények fedezése érdekében, amikor különösen nehéz végrehajtani más költségvetési sorból átcsoportosítást, az éves költségvetési eljárás során megfelelő összegű kifizetési előirányzatot kell hozzáférhetővé tenni az EÁA költségvetési sorában. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(27a)

A különösen az év első hónapjaiban felmerülő igények fedezése érdekében, amikor különösen nehéz végrehajtani más költségvetési sorból átcsoportosítást, az éves költségvetési eljárás során megfelelő összegű kifizetési előirányzatot kell hozzáférhetővé tenni az EÁA költségvetési sorában. [Mód. 27]

| (28) | [Az EGAA

  EÁA
  költségvetési keretét a többéves pénzügyi keret és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2. december 2013-i intézményközi megállapodás (18) (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) határozza meg]. |
| --- | --- |

(28)

[Az EGAA

  EÁA
  költségvetési keretét a többéves pénzügyi keret és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2. december 2013-i intézményközi megállapodás (18) (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) határozza meg].

| (29) | A kedvezményezettek érdekében a támogatást a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb módon hozzáférhetővé kell tenni. Az EGAA

  EÁA
  döntéshozatali folyamatában érintett tagállamoknak és uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük, hogy csökkentsék a kérelmek feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat, ezzel biztosítva az EGAA

  EÁA
  igénybevételéről szóló határozatok zökkenőmentes és gyors elfogadását. Ezért a jövőben a költségvetési hatóság határoz a Bizottság által benyújtott átcsoportosítási kérelmekről, és az EGAA igénybevételéhez nem lesz szükség többé bizottsági javaslatra.
  [külön szavazás] |
| --- | --- |

(29)

A kedvezményezettek érdekében a támogatást a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb módon hozzáférhetővé kell tenni. Az EGAA

  EÁA
  döntéshozatali folyamatában érintett tagállamoknak és uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük, hogy csökkentsék a kérelmek feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat, ezzel biztosítva az EGAA

  EÁA
  igénybevételéről szóló határozatok zökkenőmentes és gyors elfogadását. Ezért a jövőben a költségvetési hatóság határoz a Bizottság által benyújtott átcsoportosítási kérelmekről, és az EGAA igénybevételéhez nem lesz szükség többé bizottsági javaslatra.
  [külön szavazás]

| (30) | Amennyiben egy vállalkozás megszűnik, az elbocsátott munkavállalók számára segítséget lehet nyújtani abban, hogy részben vagy teljes egészében átvegyék a korábbi munkaadójuk tevékenységeit
  , és a vállalkozás székhelye szerinti tagállam megelőlegezheti az ehhez sürgősen szükséges finanszírozást
  . [Mód. 29] |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben egy vállalkozás megszűnik, az elbocsátott munkavállalók számára segítséget lehet nyújtani abban, hogy részben vagy teljes egészében átvegyék a korábbi munkaadójuk tevékenységeit
  , és a vállalkozás székhelye szerinti tagállam megelőlegezheti az ehhez sürgősen szükséges finanszírozást
  . [Mód. 29]

| (31) | Annak érdekében, hogy az Európai Parlament elvégezhesse a politikai ellenőrzést és a Bizottság folyamatosan nyomon tudja követni az EGAA-támogatás

  EÁA-támogatás
  révén elért eredményeket, a tagállamoknak záró jelentést kell benyújtaniuk az EGAA

  EÁA
  felhasználásáról
  , amelynek egyértelmű nyomonkövetési követelményeknek kell megfelelnie, és tartalmaznia kell a kedvezményezettek utókövetését és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó hatásvizsgálatot is
  . [Mód. 30] |
| --- | --- |

(31)

Annak érdekében, hogy az Európai Parlament elvégezhesse a politikai ellenőrzést és a Bizottság folyamatosan nyomon tudja követni az EGAA-támogatás

  EÁA-támogatás
  révén elért eredményeket, a tagállamoknak záró jelentést kell benyújtaniuk az EGAA

  EÁA
  felhasználásáról
  , amelynek egyértelmű nyomonkövetési követelményeknek kell megfelelnie, és tartalmaznia kell a kedvezményezettek utókövetését és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó hatásvizsgálatot is
  . [Mód. 30]

| (32) | Továbbra is a tagállam felel a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáért és az uniós finanszírozás révén támogatott tevékenységek irányításáért és ellenőrzéséért, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a költségvetési rendelet) (19) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A tagállamoknak indokolniuk kell, hogyan használták fel az EGAA-ból

  EÁA-ból
  kapott pénzügyi hozzájárulást. Mivel az EGAA

  EÁA
  -műveleteket rövid időszak alatt hajtják végre, a jelentéstételi kötelezettségeknek tükrözniük kell az EGAA

  EÁA
  beavatkozásainak különleges jellegét. |
| --- | --- |

(32)

Továbbra is a tagállam felel a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáért és az uniós finanszírozás révén támogatott tevékenységek irányításáért és ellenőrzéséért, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a költségvetési rendelet) (19) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. A tagállamoknak indokolniuk kell, hogyan használták fel az EGAA-ból

  EÁA-ból
  kapott pénzügyi hozzájárulást. Mivel az EGAA

  EÁA
  -műveleteket rövid időszak alatt hajtják végre, a jelentéstételi kötelezettségeknek tükrözniük kell az EGAA

  EÁA
  beavatkozásainak különleges jellegét.

| (32a) | A tagállamoknak hatékony kommunikációs intézkedéseket kell hozniuk az EÁA pénzügyi hozzájárulásának előmozdítása, az uniós finanszírozás eredetének és az EÁA-ból uniós finanszírozásban részesített intézkedések láthatóságának javítása érdekében. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(32a)

A tagállamoknak hatékony kommunikációs intézkedéseket kell hozniuk az EÁA pénzügyi hozzájárulásának előmozdítása, az uniós finanszírozás eredetének és az EÁA-ból uniós finanszírozásban részesített intézkedések láthatóságának javítása érdekében. [Mód. 31]

| (33) | A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden szabálytalanságot, ideértve a csalásokat. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), a 2988/95/Euratom, EK (21) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (22) összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel (23) összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló (EU) 2017/1371 irányelv (24) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységeket. A tagállamoknak meg kell hozniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy minden olyan személy vagy szervezet, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együttműködjön az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottság felé a szabálytalanságokról, többek között a csalásokról és azok nyomon követéséről, valamint az OLAF- vizsgálatok nyomon követéséről. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden szabálytalanságot, ideértve a csalásokat. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), a 2988/95/Euratom, EK (21) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (22) összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel (23) összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló (EU) 2017/1371 irányelv (24) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységeket. A tagállamoknak meg kell hozniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy minden olyan személy vagy szervezet, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együttműködjön az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. A tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottság felé a szabálytalanságokról, többek között a csalásokról és azok nyomon követéséről, valamint az OLAF- vizsgálatok nyomon követéséről.

| (34) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben igazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség nyomozást és büntetőeljárást indíthat az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységek esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(34)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben igazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség nyomozást és büntetőeljárást indíthat az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más jogellenes tevékenységek esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (35) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok vonatkoznak. Ezeket a szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, amely meghatározza különösen a költségvetés támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak, illetve közvetett irányítás útján történő létrehozásának és végrehajtásának eljárását, és előírja a pénzügyi szereplők felelősségének ellenőrzését. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamisággal kapcsolatos általános hiányosságok esetén való védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság elvének tiszteletben tartása alapvető előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és hatékony uniós finanszírozás. |
| --- | --- |

(35)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok vonatkoznak. Ezeket a szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, amely meghatározza különösen a költségvetés támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak, illetve közvetett irányítás útján történő létrehozásának és végrehajtásának eljárását, és előírja a pénzügyi szereplők felelősségének ellenőrzését. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének a tagállamokban a jogállamisággal kapcsolatos általános hiányosságok esetén való védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság elvének tiszteletben tartása alapvető előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és hatékony uniós finanszírozás.

| (36) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (25) (22) és (23) bekezdése értelmében a programot különös nyomonkövetési követelmények révén gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezek a követelmények – adott esetben – tartalmazhatnak mérhető mutatókat, amelyek alapul szolgálhatnak a program helyszínen kifejtett hatásainak értékeléséhez. |
| --- | --- |

(36)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (25) (22) és (23) bekezdése értelmében a programot különös nyomonkövetési követelmények révén gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezek a követelmények – adott esetben – tartalmazhatnak mérhető mutatókat, amelyek alapul szolgálhatnak a program helyszínen kifejtett hatásainak értékeléséhez.

| (37) | Tekintettel

  A programnak tükröznie kell annak fontosságát, hogy
  az éghajlatváltozás kezelésének fontosságára

  okozta problémákat
  a Párizsi Megállapodás végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az ENSZ fenntartható fejlesztési
  céljainak elérése tekintetében tett uniós kötelezettségvállalásokkal

  céljaival összhangban ez

  kell kezelni
  ,
  ezért
  a program hozzájárul majd

  programnak hozzá kell járulnia
  az éghajlati szempontoknak

  szempontok érvényesítéséhez
  az uniós szakpolitikákban, történő érvényesítéséhez, valamint annak az általános

  átfogó
  célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások legalább 25 %-a éghajlat-politikai célok eléréséhez járuljon hozzá

  a 2021 és 2027 közötti időszakban az általános uniós költségvetés kiadásainak
  25
  %-át, és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-ig évente 30 %-át az éghajlatváltozásra vonatkozó célkitűzések támogatására kell fordítani
  . Az alap előkészítése és végrehajtása során releváns intézkedéseket fognak azonosítani, és azokat az alap értékelésének keretében felülvizsgálják. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(37)

Tekintettel

  A programnak tükröznie kell annak fontosságát, hogy
  az éghajlatváltozás kezelésének fontosságára

  okozta problémákat
  a Párizsi Megállapodás végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az ENSZ fenntartható fejlesztési
  céljainak elérése tekintetében tett uniós kötelezettségvállalásokkal

  céljaival összhangban ez

  kell kezelni
  ,
  ezért
  a program hozzájárul majd

  programnak hozzá kell járulnia
  az éghajlati szempontoknak

  szempontok érvényesítéséhez
  az uniós szakpolitikákban, történő érvényesítéséhez, valamint annak az általános

  átfogó
  célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások legalább 25 %-a éghajlat-politikai célok eléréséhez járuljon hozzá

  a 2021 és 2027 közötti időszakban az általános uniós költségvetés kiadásainak
  25
  %-át, és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-ig évente 30 %-át az éghajlatváltozásra vonatkozó célkitűzések támogatására kell fordítani
  . Az alap előkészítése és végrehajtása során releváns intézkedéseket fognak azonosítani, és azokat az alap értékelésének keretében felülvizsgálják. [Mód. 32]

| (38) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(38)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

| (39) | Tekintve, hogy a gazdaság digitális átalakulása megköveteli, hogy a munkaerő bizonyos szintű digitális készségekkel rendelkezzen, a digitális korban szükséges készségek terjesztése a személyre szabott szolgáltatások minden csomagjának kötelező horizontális eleme kell, hogy legyen
  , valamint magában kell foglalnia a nők TTMM területhez kapcsolódó szakmákban való részvétele növelésének célját, [Mód. 33] |
| --- | --- |

(39)

Tekintve, hogy a gazdaság digitális átalakulása megköveteli, hogy a munkaerő bizonyos szintű digitális készségekkel rendelkezzen, a digitális korban szükséges készségek terjesztése a személyre szabott szolgáltatások minden csomagjának kötelező horizontális eleme kell, hogy legyen
  , valamint magában kell foglalnia a nők TTMM területhez kapcsolódó szakmákban való részvétele növelésének célját, [Mód. 33]

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az Európai Globalizációs Alkalmazkodási

  Átmeneti
  Alapot (EGAA

  EÁA
  ).

Meghatározza az EGAA

  EÁA
  célkitűzéseit, az uniós finanszírozás formáit és az ilyen finanszírozás nyújtásának szabályait, ideértve a tagállamok által a 7. cikkben meghatározott kedvezményezettek részére az EGAA-ból

  EÁA-ból
  juttatott célzott pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmekre vonatkozó szabályokat. [Mód. 34]

2. cikk

Küldetés

Az EGAA hozzájárul

  EÁA céljául azt kell kitűzni, hogy támogassa
  a globalizációból, és

  valamint
  a technológiai fejlődésből származó előnyök méltányosabb elosztásához

  és környezeti változásokból eredő társadalmi-gazdasági átalakulásokat
  azáltal, hogy segíti az elbocsátott munkavállalókat a strukturális változásokhoz való alkalmazkodásban

  elősegíti a lakóhelyüket elhagyni kényszerült munkavállalók alternatív, fenntartható munkahelyekhez jutását.
  Az
  EÁA-nak szükséghelyzeti alapnak kell lennie, amely reagáló jelleggel működik, és igazságos átmenethez járul hozzá
  . Az EGAA ezáltal

  EÁA ily módon
  hozzájárul a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtásához, valamint a régiók és a tagállamok között a társadalmi és gazdasági kohézió előmozdításához. [Mód. 35]

3. cikk

Célkitűzések

(1)   A program általános célkitűzése, hogy a

  az 5. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett,
  váratlanul bekövetkező fontosabb szerkezetátalakítások miatt elbocsátott munkavállalók és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók iránt szolidaritást fejezzen ki, illetve számukra az 5. cikkben meghatározottak szerint

  számára – függetlenül munkaviszonyuk típusától és időtartamától – valamint a tevékenységüket megszüntető önfoglalkoztató személyek számára a szolidaritás jegyében pénzügyi
  támogatást nyújtson. [Mód. 36]

(2)   Az EGAA

  EÁA
  konkrét célkitűzése, hogy
  segítséget és
  támogatást nyújtson
  a dolgozók számára munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük során,
  a váratlanul – különösen a globalizációval összefüggő kihívások, például a világkereskedelem változásai, kereskedelmi viták, pénzügyi vagy gazdasági válságok, az
  Egyesült Királyság kiválása az Európai Unióból, az
  alacsony szénigényű gazdaságra történő átállás, vagy

  illetve
  a digitalizálás, vagy

  az
  automatizálás
  és technológiai változás
  miatt – bekövetkező fontosabb szerkezetátalakítások esetén. Különös hangsúlyt kapnak

  kell fektetni
  a hátrányos helyzetű csoportok segítését célzó intézkedések

  intézkedésekre és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására
  . [Mód. 37 és 98]

4. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „elbocsátott munkavállaló”: olyan munkavállaló
  – függetlenül munkaviszonyuk típusától és időtartamától –
  , akinek a munkaviszonya létszámcsökkentés következtében idő előtt megszűnt, és azt gazdasági okokból nem újítják meg; [Mód. 38] |
| --- | --- |

a)

„elbocsátott munkavállaló”: olyan munkavállaló
  – függetlenül munkaviszonyuk típusától és időtartamától –
  , akinek a munkaviszonya létszámcsökkentés következtében idő előtt megszűnt, és azt gazdasági okokból nem újítják meg; [Mód. 38]

| b) | „önálló vállalkozó”: olyan vállalkozó, aki kevesebb mint 10 munkavállalót foglalkoztat; |
| --- | --- |

b)

„önálló vállalkozó”: olyan vállalkozó, aki kevesebb mint 10 munkavállalót foglalkoztat;

| c) | „kedvezményezett”: az EGAA-ból

  EÁA-ból
  társfinanszírozott intézkedésekben részt vevő személy; |
| --- | --- |

c)

„kedvezményezett”: az EGAA-ból

  EÁA-ból
  társfinanszírozott intézkedésekben részt vevő személy;

| d) | „szabálytalanság”: az alkalmazandó jognak egy az EGAA

  EÁA
  végrehajtásában érdekelt gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő bármely megsértése, amelynek eredményeként az Unió költségvetése indokolatlan kiadási tételekkel történő megterhelés miatt kárt szenved vagy szenvedhet. |
| --- | --- |

d)

„szabálytalanság”: az alkalmazandó jognak egy az EGAA

  EÁA
  végrehajtásában érdekelt gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő bármely megsértése, amelynek eredményeként az Unió költségvetése indokolatlan kiadási tételekkel történő megterhelés miatt kárt szenved vagy szenvedhet.

5. cikk

Beavatkozási kritériumok

(1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott rendelkezésekkel összhangban nyújthatnak be az EGAA-ból

  EÁA-ból
  származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet az elbocsátott munkavállalókat és az önálló vállalkozókat célzó intézkedésekre.

(2)   Az EGAA-ból

  EÁA-ból
  olyan jelentős szerkezetátalakítások esetén lehet pénzügyi hozzájárulást nyújtani, amelyek az alábbiakat eredményezik:

| a) | legalább 250

  200
  munkavállaló elbocsátása vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy négyhónapos

  hathónapos
  referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a tevékenységeknek a vállalkozás beszállítóinál vagy az ellátási lánc következő szintjein álló termelők körében történt megszűnését; [Mód. 39] |
| --- | --- |

a)

legalább 250

  200
  munkavállaló elbocsátása vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy négyhónapos

  hathónapos
  referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a tevékenységeknek a vállalkozás beszállítóinál vagy az ellátási lánc következő szintjein álló termelők körében történt megszűnését; [Mód. 39]

| b) | legalább 250

  200
  munkavállaló elbocsátása vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy hathónapos

  kilenchónapos
  referencia-időszak alatt, különösen az olyan kis- és középvállalkozásoknál, amelyek mindegyike ugyanabban a NACE Rev. 2. rendszer szerint meghatározott gazdasági ágazatban végzi tevékenységét, és egyetlen, illetve két egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók, vagy kettőnél több, egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók, és e régiók között van kettő, amelyben az érintett munkavállalók, illetve önálló vállalkozók száma együttesen több mint 250

  legalább 200
  ; [Mód. 40] |
| --- | --- |

b)

legalább 250

  200
  munkavállaló elbocsátása vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy hathónapos

  kilenchónapos
  referencia-időszak alatt, különösen az olyan kis- és középvállalkozásoknál, amelyek mindegyike ugyanabban a NACE Rev. 2. rendszer szerint meghatározott gazdasági ágazatban végzi tevékenységét, és egyetlen, illetve két egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók, vagy kettőnél több, egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók, és e régiók között van kettő, amelyben az érintett munkavállalók, illetve önálló vállalkozók száma együttesen több mint 250

  legalább 200
  ; [Mód. 40]

| c) | legalább 250

  200
  munkavállaló elbocsátása vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy hathónapos

  kilenchónapos
  referencia-időszak alatt, különösen az olyan kis- és középvállalkozásoknál, amelyek ugyanabban vagy különböző, a NACE Rev. 2. rendszer szerint meghatározott gazdasági ágazatban végzik tevékenységüket, és egyetlen NUTS 2 szintű régióban találhatók. [Mód. 41] |
| --- | --- |

c)

legalább 250

  200
  munkavállaló elbocsátása vagy önálló vállalkozó tevékenységének megszűnése egy hathónapos

  kilenchónapos
  referencia-időszak alatt, különösen az olyan kis- és középvállalkozásoknál, amelyek ugyanabban vagy különböző, a NACE Rev. 2. rendszer szerint meghatározott gazdasági ágazatban végzik tevékenységüket, és egyetlen NUTS 2 szintű régióban találhatók. [Mód. 41]

(3)   Kisméretű munkaerőpiacok esetében vagy a kérelmező tagállam által kellőképpen alátámasztott kivételes esetben, különösen a

  többek között
  kkv-kat érintő kérelmek tekintetében

  alkalmazások esetében
  , ha az elbocsátások súlyos

  komoly
  hatással járnak

  vannak
  a foglalkoztatottságra

  foglalkoztatás szintjeire
  és a helyi
  , regionális
  vagy regionális

  nemzeti
  gazdaságra, akkor is elfogadható az e cikk értelmében vett pénzügyi támogatásra benyújtott kérelem, ha az (1) bekezdés a), b) vagy c) pontjában meghatározott kritériumok nem teljesülnek maradéktalanul. A kérelmező tagállam kérelmében ismerteti, hogy az (1) bekezdés a), b), vagy c) pontjában szereplő támogatási kritériumok közül melyik nem teljesül maradéktalanul. A kivételes esetben nyújtott hozzájárulások aggregált összege nem haladhatja meg az alap

  EÁA
  éves felső határának 15 %-át. [Mód. 42]

(4)   Az EGAA

  EÁA
  nem vehető igénybe abban az esetben, ha a munkavállalók elbocsátása a tagállam által végrehajtott olyan költségvetési megszorítások eredményeképpen történik, amelyek
  elsődlegesen
  állami finanszírozástól függő ágazatokat érintenek. [Mód. 43]

6. cikk

Az elbocsátások és a tevékenységmegszüntetések számának kiszámítása

(1)   A kérelmező tagállam meghatározza azt a módszert, amely alapján az 5. cikk
  (1), (2) és (3) bekezdésének
  alkalmazásában kiszámítják a 4. cikkben meghatározott
  elbocsátott
  munkavállalók és önálló vállalkozók számát. [Mód. 44]

(2)   A kérelmező tagállam az alábbi időpontok egyikére vonatkozóan elvégzi az (1) bekezdésben említett számítást:

| a) | a tervezett csoportos létszámcsökkentésről munkáltató által a 98/59/EK tanácsi irányelv (26) 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóság részére küldött írásbeliértesítés időpontja; |
| --- | --- |

a)

a tervezett csoportos létszámcsökkentésről munkáltató által a 98/59/EK tanácsi irányelv (26) 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően az illetékes hatóság részére küldött írásbeliértesítés időpontja;

| b) | a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontja; |
| --- | --- |

b)

a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontja;

| c) | a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontja; |
| --- | --- |

c)

a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontja;

| d) | a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzés vége; illetve |
| --- | --- |

d)

a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzés vége; illetve

| e) | önálló vállalkozók esetében a tevékenység nemzeti jognak vagy adminisztratív rendelkezéseknek megfelelő megszűnésének időpontja |
| --- | --- |

e)

önálló vállalkozók esetében a tevékenység nemzeti jognak vagy adminisztratív rendelkezéseknek megfelelő megszűnésének időpontja

Az a) pontban említett esetekben a kérelmező tagállam az értékelés Bizottság általi befejezését megelőzően kiegészítő információkat nyújt a Bizottság részére az e rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti létszámcsökkentés tényleges számáról.

7. cikk

Támogatható kedvezményezettek

A kérelmező tagállam a 8. cikk szerint az EGAA-ból

  EÁA-ból
  társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat nyújthat a támogatható kedvezményezetteknek, akik az alábbiak lehetnek:

| a) | az 5. cikkben

  cikk (1), (2) és (3) bekezdésében
  meghatározott referencia-időszakon belül, a 6. cikknek megfelelően kiszámított számú elbocsátott munkavállaló, illetve tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó; [Mód. 45] |
| --- | --- |

a)

az 5. cikkben

  cikk (1), (2) és (3) bekezdésében
  meghatározott referencia-időszakon belül, a 6. cikknek megfelelően kiszámított számú elbocsátott munkavállaló, illetve tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó; [Mód. 45]

| b) | az 5. cikkben meghatározott referencia-időszakon kívül, a 6. cikknek megfelelően kiszámított számú elbocsátott munkavállaló, illetve tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó; azaz a referencia-időszak kezdete előtt 6 hónappal, vagy a referencia-időszak vége és az értékelés Bizottság általi befejezésének időpontja között. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben meghatározott referencia-időszakon kívül, a 6. cikknek megfelelően kiszámított számú elbocsátott munkavállaló, illetve tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó; azaz a referencia-időszak kezdete előtt 6 hónappal, vagy a referencia-időszak vége és az értékelés Bizottság általi befejezésének időpontja között.

Az első albekezdés b) pontjában említett munkavállalók és önálló vállalkozók támogathatónak tekintendők, feltéve, hogy egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki az elbocsátásokat a referencia-időszak alatt kiváltó eseménnyel.

Az 5. cikktől eltérve a kérelmező tagállamok az EÁA társfinanszírozásában személyre szabott szolgáltatásokat nyújthatnak a célcsoportot alkotó kedvezményezettek számával legfeljebb azonos számú, a kérelem benyújtásának időpontjában 25 év alatti, vagy a tagállam döntése alapján 30 év alatti NEET-fiatal (állás nélküli, és oktatásban vagy képzésben sem részt vevő fiatalok) számára, prioritást biztosítva az elbocsátott vagy tevékenységüket megszüntető személyek számára, feltéve, hogy az elbocsátások egy részére NUTS 2 szintű régióban kerül sor. [Mód. 46]

8. cikk

Támogatható intézkedések

(1)   Az EGAA-ból

  EÁA-ból
  pénzügyi hozzájárulás nyújtható olyan aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez, amelyek a célcsoportot alkotó kedvezményezettek, és különösen a hátrányos helyzetű, idős vagy fiatal munkanélküliek munkaerőpiacra való vagy önálló vállalkozóként történő újbóli
  , minőségi és fenntartható
  beilleszkedését célzó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag részét képezik
  , szakszervezetek és/vagy munkavállalói képviseletek bevonása mellett
  . [Mód. 47]

A digitális ipari korban
  , valamint az erőforrás-hatékony gazdaságban
  szükséges készségek terjesztése a személyre szabott
  képzések és/vagy kínált
  szolgáltatások minden csomagjának kötelező horizontális eleme. A képzés szintjét az adott kedvezményezett képesítéseihez
  , készségeihez
  és
  egyedi
  szükségleteihez kell igazítani. [Mód. 48]

Az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag magában foglalhatja különösen a következőket:

| a) | személyre szabott képzés és átképzés, többek között az információs és kommunikációs technológiákkal és a digitális korban szükséges egyéb ismeretekkel kapcsolatosan megszerzett tapasztalat igazolása, munkakereséshez nyújtott támogatás,
  személyre szabott
  pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, tanácsadói szolgáltatások, mentorálás, kiszervezéshez nyújtott segítség, vállalkozásösztönzés; az önálló vállalkozás, a vállalkozásalapítás és a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételének segítése, valamint együttműködési tevékenységek; [Mód. 49] |
| --- | --- |

a)

személyre szabott képzés és átképzés, többek között az információs és kommunikációs technológiákkal és a digitális korban szükséges egyéb ismeretekkel kapcsolatosan megszerzett tapasztalat igazolása, munkakereséshez nyújtott támogatás,
  személyre szabott
  pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, tanácsadói szolgáltatások, mentorálás, kiszervezéshez nyújtott segítség, vállalkozásösztönzés; az önálló vállalkozás, a vállalkozásalapítás és a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételének segítése, valamint együttműködési tevékenységek; [Mód. 49]

| b) | különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, pl. munkakereséshez nyújtott anyagi juttatás, munkáltatóknak nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, mobilitási

  mobilitási támogatás
  ,
  gyermekgondozási
  támogatás, képzési támogatás vagy napidíj, beleértve a gondozóknak nyújtott juttatásokat
  és a munkáltatóknak nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, beleértve az elbocsátott dolgozókkal kötendő rugalmas megállapodások kötésére irányuló ösztönzőket
  . [Mód. 50] |
| --- | --- |

b)

különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, pl. munkakereséshez nyújtott anyagi juttatás, munkáltatóknak nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, mobilitási

  mobilitási támogatás
  ,
  gyermekgondozási
  támogatás, képzési támogatás vagy napidíj, beleértve a gondozóknak nyújtott juttatásokat
  és a munkáltatóknak nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, beleértve az elbocsátott dolgozókkal kötendő rugalmas megállapodások kötésére irányuló ösztönzőket
  . [Mód. 50]

A b) pont szerinti intézkedések költsége nem lépheti túl az ebben a bekezdésben felsorolt, összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag teljes költségének 35 %-át.

Az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint

  önfoglalkoztatáshoz, saját vállalkozás alapításához – szövetkezet alapítását és
  a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez

  átvételét is ideértve –
  kapcsolódó beruházás költsége elbocsátott munkavállalóként nem haladhatja meg a 20 000 EUR-t. [Mód. 52]

A személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításakor fel kell mérni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket. Az összehangolt csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással, középpontjában a digitális ipari korban szükséges készségek terjesztésének kell állnia és figyelembe kell vennie a helyi munkaerőpiaci keresletet
  , valamint annak lehetőségét, hogy a munkavállalók a korábbi munkahelyük ágazatában helyezkedjenek el, ahol egy nagyobb szerkezetátalakítási esemény következtében új vagy kiegészítő készségekre van szükség, és a már meglévő készségeket nagyon hatékonyan fel lehet használni
  . [Mód. 53]

(2)   A következő intézkedések nem jogosultak az EGAA-ból

  EÁA-ból
  pénzügyi hozzájárulásra:

| a) | az (1) bekezdés b) pontjában említett különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, amelyek nem függnek a célcsoportot alkotó, munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő kedvezményezettek tevékeny részvételétől; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés b) pontjában említett különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, amelyek nem függnek a célcsoportot alkotó, munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő kedvezményezettek tevékeny részvételétől;

| b) | olyan intézkedések, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak; |
| --- | --- |

b)

olyan intézkedések, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak;

| ba) | olyan intézkedések, amelyek különösen a hátrányos helyzetű munkavállalókat, a szegénység kockázatának fokozottan kitett vagy idősebb munkavállalókat ösztönzik a munkaerőpiacon való maradásra vagy az oda való visszatérésre; [Mód. 54] |
| --- | --- |

ba)

olyan intézkedések, amelyek különösen a hátrányos helyzetű munkavállalókat, a szegénység kockázatának fokozottan kitett vagy idősebb munkavállalókat ösztönzik a munkaerőpiacon való maradásra vagy az oda való visszatérésre; [Mód. 54]

| bb) | olyan intézkedések, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodások alapján a tagállamok illetékességi körébe tartoznak. [Mód. 55] |
| --- | --- |

bb)

olyan intézkedések, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodások alapján a tagállamok illetékességi körébe tartoznak. [Mód. 55]

Az alap

  EÁA
  által támogatott intézkedések nem helyettesítik a

  semmilyen körülmények között sem helyettesíthetnek
  passzív szociális védelmi intézkedéseket. [Mód. 56]

(3)   A személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját a célcsoportot alkotó kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel,
  és/
  vagy a szociális partnerekkel egyeztetve kell elkészíteni. [Mód. 57]

(4)   A kérelmező tagállam kezdeményezésére az EGAA-ból

  EÁA-ból
  pénzügyi hozzájárulás nyújtható előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre.

9. cikk

Kérelmek

(1)   A kérelmező tagállam az 5. cikk (2) vagy (3) bekezdésében meghatározott kritériumok teljesítésének időpontjától számított 12 héten belül kérelmet nyújt be a Bizottságnak.

(2)   A kérelem benyújtásától vagy adott esetben attól a naptól számított két héten

  tíz napon
  belül, hogy a Bizottság rendelkezésére áll a kérelem fordítása – a kettő közül a későbbi időpontban –, a Bizottság igazolja a kérelem kézhezvételét és tájékoztatja a tagállamot minden olyan kiegészítő információról, amelyre a kérelem értékeléséhez szüksége van. [Mód. 58]

(3)   
  Ha a tagállam kéri, a Bizottság az eljárás korai szakaszában technikai segítséget nyújt számára.
  Amennyiben a Bizottság kiegészítő információkat kér, a tagállam a kérés időpontját követő tíz munkanapon belül válaszol. A fenti határidőt a Bizottság az érintett tagállam indokolt kérésére tíz munkanappal meghosszabbítja. [Mód. 59]

(4)   A tagállam által nyújtott információk alapján a Bizottság a hiánytalan kérelem vagy adott esetben a kérelem fordításának kézhezvételétől számított 60

  40
  munkanapon belül lezárja annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek. Kivételes esetben, Ha a Bizottság
  kivételes esetben
  nem tudja betartani e határidőt, írásban kell indokolnia

  akkor az további 20 munkanappal meghosszabbítható azzal a feltétellel, hogy
  a késedelem

  Bizottság előzetesen írásban kifejti késedelmének
  okait
  , és ezt az indokolást az érintett tagállam számára megküldi
  . [Mód. 60]

(5)   A kérelemnek tartalmaznia kell a következő információkat:

| a) | az elbocsátások számának a 6. cikk szerinti kiszámítása, ideértve a számítási módot is; |
| --- | --- |

a)

az elbocsátások számának a 6. cikk szerinti kiszámítása, ideértve a számítási módot is;

| b) | annak megerősítése, hogy amennyiben az elbocsátó vállalkozás a leépítések után folytatja tevékenységét, eleget tesz az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek
  és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően jár el
  ; [Mód. 61] |
| --- | --- |

b)

annak megerősítése, hogy amennyiben az elbocsátó vállalkozás a leépítések után folytatja tevékenységét, eleget tesz az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek
  és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően jár el
  ; [Mód. 61]

| ba) | az elbocsátott munkavállalók támogatására már meghozott tagállami intézkedéseknek, továbbá az EÁA-ból a nemzeti vagy regionális hatóságok rendelkezésére álló források szűkössége miatt igényelt források kiegészítő jellegének egyértelmű feltüntetése; [Mód. 62] |
| --- | --- |

ba)

az elbocsátott munkavállalók támogatására már meghozott tagállami intézkedéseknek, továbbá az EÁA-ból a nemzeti vagy regionális hatóságok rendelkezésére álló források szűkössége miatt igényelt források kiegészítő jellegének egyértelmű feltüntetése; [Mód. 62]

| bb) | összefoglaló azon uniós forrásokról, amelyekből az elbocsátó vállalkozás a csoportos létszámcsökkentést megelőző öt évben már részesült; [Mód. 63] |
| --- | --- |

bb)

összefoglaló azon uniós forrásokról, amelyekből az elbocsátó vállalkozás a csoportos létszámcsökkentést megelőző öt évben már részesült; [Mód. 63]

| c) | a munkavállalók elbocsátásához vezető események rövid leírása; |
| --- | --- |

c)

a munkavállalók elbocsátásához vezető események rövid leírása;

| d) | adott esetben az elbocsátó vállalkozások, a beszállítók vagy felhasználói termelői kör, az ágazatok és a célcsoportot alkotó kedvezményezettek kategóriáinak azonosítása nem és korcsoport szerinti bontásban; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az elbocsátó vállalkozások, a beszállítók vagy felhasználói termelői kör, az ágazatok és a célcsoportot alkotó kedvezményezettek kategóriáinak azonosítása nem és korcsoport szerinti bontásban;

| e) | az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális, és az országos
  vagy adott esetben a határokon átnyúló
  gazdaságra és foglalkoztatásra; [Mód. 64] |
| --- | --- |

e)

az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális, és az országos
  vagy adott esetben a határokon átnyúló
  gazdaságra és foglalkoztatásra; [Mód. 64]

| f) | az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag és a kapcsolódó költségek leírása, amely tartalmazza a hátrányos helyzetű,
  alacsony képzettségű
  idősebb és fiatalabb kedvezményezettek
  és a hátrányos helyzetű területeken élők
  segítésére irányuló foglalkoztatási kezdeményezéseket támogató intézkedéseket is; [Mód. 65] |
| --- | --- |

f)

az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag és a kapcsolódó költségek leírása, amely tartalmazza a hátrányos helyzetű,
  alacsony képzettségű
  idősebb és fiatalabb kedvezményezettek
  és a hátrányos helyzetű területeken élők
  segítésére irányuló foglalkoztatási kezdeményezéseket támogató intézkedéseket is; [Mód. 65]

| g) | annak bemutatása, hogy a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret ajánlásait milyen mértékben vették figyelembe, továbbá hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatások és a kapcsolódó kiadások hogyan egészítenek ki más tagállami vagy uniós alapokból finanszírozott tevékenységeket, valamint tájékoztatás olyan tevékenységekről, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív szerződések értelmében az érintett vállalkozások számára kötelezőek; |
| --- | --- |

g)

annak bemutatása, hogy a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret ajánlásait milyen mértékben vették figyelembe, továbbá hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatások és a kapcsolódó kiadások hogyan egészítenek ki más tagállami vagy uniós alapokból finanszírozott tevékenységeket, valamint tájékoztatás olyan tevékenységekről, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív szerződések értelmében az érintett vállalkozások számára kötelezőek;

| h) | a célcsoportot alkotó kedvezményezetteknek nyújtandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag egyes elemeinek, továbbá bármiféle előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységnek a becsült költségvetése; |
| --- | --- |

h)

a célcsoportot alkotó kedvezményezetteknek nyújtandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag egyes elemeinek, továbbá bármiféle előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységnek a becsült költségvetése;

| i) | értékelési célokból a kedvezményezettek hat hónappal a végrehajtási időszak végét követően mért újrafoglalkoztatási arányára vonatkozó, a tagállam által meghatározott, indikatív esetspecifikus célértékek; |
| --- | --- |

i)

értékelési célokból a kedvezményezettek hat hónappal a végrehajtási időszak végét követően mért újrafoglalkoztatási arányára vonatkozó, a tagállam által meghatározott, indikatív esetspecifikus célértékek;

| j) | a 8. cikkben meghatározottak alapján a célcsoportot alkotó kedvezményezetteknek szánt, személyre szabott szolgáltatások, illetve az EGAA

  EÁA
  felhasználására irányuló tevékenységek kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja; |
| --- | --- |

j)

a 8. cikkben meghatározottak alapján a célcsoportot alkotó kedvezményezetteknek szánt, személyre szabott szolgáltatások, illetve az EGAA

  EÁA
  felhasználására irányuló tevékenységek kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja;

| k) | adott esetben a célcsoportot alkotó kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, a helyi és regionális hatóságokkal vagy más érintett érdekelt felekkel folytatott konzultáció során követett eljárás; |
| --- | --- |

k)

adott esetben a célcsoportot alkotó kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, a helyi és regionális hatóságokkal vagy más érintett érdekelt felekkel folytatott konzultáció során követett eljárás;

| l) | az EGAA-ból

  EÁA-ból
  igényelt támogatásnak az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak való megfelelőségéről szóló nyilatkozat, valamint nyilatkozat arról, hogy a személyre szabott szolgáltatások miért nem lépnek olyan intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak; |
| --- | --- |

l)

az EGAA-ból

  EÁA-ból
  igényelt támogatásnak az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak való megfelelőségéről szóló nyilatkozat, valamint nyilatkozat arról, hogy a személyre szabott szolgáltatások miért nem lépnek olyan intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak;

| m) | a tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás és adott esetben egyéb társfinanszírozások forrásai; |
| --- | --- |

m)

a tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás és adott esetben egyéb társfinanszírozások forrásai;

| ma) | nyilatkozatot arról, hogy a tervezett intézkedések kiegészítik a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket, és megakadályozzák a kettős finanszírozás minden formáját. [Mód. 66] |
| --- | --- |

ma)

nyilatkozatot arról, hogy a tervezett intézkedések kiegészítik a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket, és megakadályozzák a kettős finanszírozás minden formáját. [Mód. 66]

10. cikk

Kiegészítő jelleg, megfelelés és koordináció

(1)   Az alapból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulás nem léphet az olyan intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalkozások felelősségi körébe tartoznak.

(2)   A változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret ajánlásaival összhangban a kedvezményezettek részére nyújtott támogatás kiegészíti a tagállamok nemzeti, regionális, és helyi
  és adott esetben határokon átnyúló
  szintű intézkedéseit, beleértve azokat is, amelyeket uniós alapokból
  és programokból
  társfinanszíroznak. [Mód. 67]

(3)   Az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulás az ahhoz szükségesre

  arra
  korlátozódik, hogy a célcsoportot alkotó egyes

  az egyes célzott
  kedvezményezettek számára
  szolidaritást és
  átmeneti, egyszeri támogatást biztosítson. Az EGAA

  EÁA
  által támogatott intézkedéseknek meg kell felelniük az uniós és nemzeti jognak, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat is ideértve. [Mód. 68]

(4)   A Bizottság és a kérelmező tagállam hatáskörüknek megfelelően biztosítják az uniós alapokból
  és programokból
  nyújtott támogatások koordinációját. [Mód. 69]

(5)   A kérelmező tagállam biztosítja, hogy az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő egyedi intézkedések más uniós pénzügyi eszközökből ne részesüljenek támogatásban.

11. cikk

A nemek közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség

A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőség elve, és

  valamint
  a nemi dimenzió szempontjainak érvényesítése szerves részét képezze az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulás felhasználása egyes szakaszainak, és azokat a felhasználás szakaszai során előmozdítsák

  felhasználása valamennyi megfelelő szakaszának szerves részét képezze, és elő legyen mozdítva
  . [Mód. 70]

A Bizottság és a tagállamok megtesznek minden megfelelő lépést, hogy az EGAA-hoz

  EÁA-hoz
  való hozzáférésnél, valamint a pénzügyi hozzájárulás felhasználásának különböző szakaszaiban megelőzzenek bármilyen hátrányos megkülönböztetést, amely nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapul.

12. cikk

Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az EGAA

  EÁA
  éves felső határának 0,5 %-a erejéig az alap felhasználható a végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra

  segítségnyújtás
  , így például előkészítő, nyomonkövetési,
  adatgyűjtési,
  kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre

  intézkedések finanszírozására
  , ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket, a kommunikációs tevékenységeket, valamint az olyan tevékenységeket, amelyek elősegítik az EGAA

  EÁA
  láthatóságát és egyéb adminisztratív és technikai segítségnyújtási intézkedéseket.
  Erősíteni kell a szinergiát a strukturális változások nyomon követesére szolgáló, már működő rendszerekkel, például az Európai Szerkezetátalakítási Figyelővel.
  Az ilyen intézkedések a jövőbeni és az előző programozási időszakokra is kiterjedhetnek. [Mód. 71]

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott felső határra figyelemmel a Bizottság a költségvetési rendelet 31. cikkével összhangban az érintett költségvetési sorokra történő előirányzat-átcsoportosítás iránti kérelmet nyújt be technikai segítségnyújtás céljára.

(3)   A Bizottság a technikai segítségnyújtást saját kezdeményezésére közvetlen vagy közvetett irányítással hajtja végre a költségvetési rendelet [62. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja] alapján.

Amennyiben a Bizottság közvetett irányítás keretében hajtja végre a technikai segítségnyújtást, úgy biztosítja a rá háruló feladatok végrehajtásáért felelős harmadik fél kinevezési eljárásának átláthatóságát, valamint az EÁA-ban érdekelt valamennyi fél, köztük a Parlament tájékoztatását az említett célra kiválasztott alvállalkozó kilétéről. [Mód. 72]

(4)   A Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében tájékoztatást és iránymutatást is nyújt a tagállamoknak az EGAA

  EÁA
  felhasználása, nyomon követése és értékelése kapcsán
  , többek között ügyfélszolgálat létrehozása révén
  . A Bizottság az EGAA

  EÁA
  felhasználásáról tájékoztatást és egyértelmű iránymutatást nyújt az európai és nemzeti szociális partnereknek is. Az iránymutatások magukban foglalhatják munkacsoportok létrehozását is, amennyiben egy tagállamban súlyos gazdasági zavarok lépnek fel. [Mód. 73]

13. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   A tagállamok elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a kedvezményezetteknek, a helyi és regionális hatóságoknak, a szociális partnereknek, a médiának és a nyilvánosságnak.
  A tagállamok biztosítják, hogy a finanszírozás uniós hozzáadott értéke kiemelt figyelmet kapjon, és a költségvetés átláthatóságának növelése érdekében közreműködnek a Bizottság adatgyűjtési erőfeszítéseiben. [Mód. 74]

A tagállamok a [közös rendelkezésekről szóló rendelet VIII. mellékletével] összhangban használják az EU jelképét, és azt egy, a támogatásra utaló egyszerű mondattal együtt tüntetik fel („az Európai Unió finanszírozásával/társfinanszírozásával”).

(2)   A Bizottság az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhető online megjelenést biztosít, és azt rendszeresen frissíti, hogy naprakész információkat nyújtson az EGAA-ról

  EÁA-ról
  , útmutatást adjon a kérelmek benyújtásához
  és a támogatható intézkedésekkel kapcsolatban, rendszeresen frissített listát biztosítson a tagállami kapcsolattartókról
  , valamint információkkal szolgáljon az elfogadott és elutasított kérelmekről és az Európai Parlament és a Tanács költségvetési eljárásban betöltött szerepéről. [Mód. 75]

(3)   A Bizottság az EGAA

  EÁA láthatóságának növelése, támogathatósági kritériumainak és pályázati eljárásainak ismertetése,
  hatékonyságának növelése

  javítása
  , valamint az uniós polgárok és munkavállalók
  – közöttük az információkhoz való hozzáférés tekintetében nehézségekkel küzdő vidéki övezetekben élő polgárok és munkavállalók –
  körében való ismertségének biztosítása érdekében
  előmozdítja a kommunikáció terén meglévő bevált gyakorlatok terjesztését és
  tapasztalatokon alapuló tájékoztatási és kommunikációs tevékenységet végez az EGAA-val

  EÁA-val
  kapcsolatos ügyekről és eredményekről. [Mód. 76]

A tagállamok biztosítják, hogy az uniós intézmények, szervek és ügynökségek kérésére minden kommunikációs és tájékoztató anyag elérhető legyen, és az ilyen anyagokra az Uniónak jogdíjmentes, nem kizárólagos és visszavonhatatlan engedélyt adnak, és az azokhoz fűződő minden korábbi meglévő jogosultságot is megadjanak. Az engedély a következő jogokat biztosítja az Uniónak:

| — | belső használat, azaz a kommunikációs és tájékoztató anyagok reprodukálásának, másolásának és az EU és az uniós tagállamok intézményei, szervei és ügynökségei és azok alkalmazottai számára történő hozzáférhetővé tételének a joga; |
| --- | --- |

—

belső használat, azaz a kommunikációs és tájékoztató anyagok reprodukálásának, másolásának és az EU és az uniós tagállamok intézményei, szervei és ügynökségei és azok alkalmazottai számára történő hozzáférhetővé tételének a joga;

| — | a kommunikációs és tájékoztató anyagok reprodukálása bármilyen módon és formában, egészben vagy részben; |
| --- | --- |

—

a kommunikációs és tájékoztató anyagok reprodukálása bármilyen módon és formában, egészben vagy részben;

| — | a kommunikációs és tájékoztató anyagok nyilvánossághoz történő közvetítése a kommunikáció bármilyen eszközével; |
| --- | --- |

—

a kommunikációs és tájékoztató anyagok nyilvánossághoz történő közvetítése a kommunikáció bármilyen eszközével;

| — | a kommunikációs és tájékoztató anyagoknak (vagy azok másolatának) a nyilvánosságra hozatala bármilyen formában; |
| --- | --- |

—

a kommunikációs és tájékoztató anyagoknak (vagy azok másolatának) a nyilvánosságra hozatala bármilyen formában;

| — | a kommunikációs és tájékoztató anyagok tárolása és archiválása; |
| --- | --- |

—

a kommunikációs és tájékoztató anyagok tárolása és archiválása;

| — | a kommunikációs és tájékoztató anyagokkal kapcsolatos jogok licenciába adása harmadik felek részére; |
| --- | --- |

—

a kommunikációs és tájékoztató anyagokkal kapcsolatos jogok licenciába adása harmadik felek részére;

Az Unió számára további jogok biztosíthatók.

(4)   Az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre elkülönített források hozzájárulnak az Unió politikai prioritásai intézményi kommunikációjához is, feltéve, hogy e tevékenységek kapcsolódnak e rendelet 3. cikkben foglalt általános célkitűzéseihez.

14. cikk

A pénzügyi hozzájárulás meghatározása

(1)   A Bizottság a 9. cikkel összhangban elvégzett értékelés alapján, és különösen a célcsoportot alkotó kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket figyelembe véve értékeli az adott esetben rendelkezésre álló források keretein belül az EGAA-ból

  EÁA-ból
  adható pénzügyi hozzájárulás összegét, és a lehető legrövidebb időn

  9. cikk (4) bekezdésében meghatározott határidőn
  belül javaslatot tesz rá. [Mód. 77]

(2)   Az EGAA

  EÁA
  társfinanszírozási arányát az adott tagállamban alkalmazott legmagasabb ESZA+ társfinanszírozási arányhoz kell igazítani.

(3)   Amennyiben a 9. cikkel összhangban elvégzett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának e rendelet szerinti feltételeiteljesülnek, azonnal megindítja a 16. cikkben meghatározott eljárást
  és értesíti a kérelmező tagállamot
  . [Mód. 78]

(4)   Amennyiben a 9. cikkel összhangban elvégzett értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának e rendelet szerinti feltételei nem teljesülnek, erről azonnal értesíti a kérelmező tagállamot
  és minden érintett felet, közöttük az Európai Parlamentet is
  . [Mód. 79]

15. cikk

Támogathatósági időszak

(1)   A kiadások a 9. cikk (5) bekezdésének j) pontja szerinti kérelemben meghatározott azon időponttól támogathatók az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásból, amelyen az érintett tagállam a 8. cikk (1), illetve (4) bekezdésével összhangban megkezdi vagy amelyen meg kellene kezdenie a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a célcsoportot alkotó kedvezményezetteknek, illetve azon időponttól kezdve, amikor az EGAA

  EÁA
  felhasználására irányuló igazgatási kiadások felmerülnek.

(2)   A tagállam amint lehetséges, de legkésőbb

  a lehető legrövidebb időn belül végrehajtja a 8. cikkben meghatározott támogatható intézkedéseket. Ezen intézkedések végrehajtását minden esetben
  a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozat hatálybalépésétől számított 24

  6
  hónapon belül végrehajtja

  meg kell kezdeni, és legkésőbb
  a 8. cikkben meghatározott támogatható intézkedéseket

  pénzügyi hozzájárulásról szóló határozat hatálybalépésétől számított 24 hónapon belül be kell fejezni
  . [Mód. 80]

(3)   A végrehajtási időszak a 9. cikk (5) bekezdésének j) pontja szerint a kérelemben meghatározott azon időpontoktól kezdődik, amikor az érintett tagállam a 8. cikk szerint megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a célcsoportot alkotó kedvezményezetteknek az EGAA

  EÁA
  végrehajtása céljából, és a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozat hatálybalépésétől számított 24 hónappal ér véget.

(4)   Amennyiben a kedvezményezett olyan oktatásban vagy képzésben vesz részt, amelynek időtartama két év vagy több, az ilyen tanfolyammal kapcsolatos kiadások a záró jelentés benyújtásának a 20. cikk (1) bekezdésében említett határidejéig
  EÁA-ból
  társfinanszírozhatók feltéve, hogy az adott kiadások az említett időpontot megelőzően felmerültek.

(5)   A 8. cikk (4) bekezdése szerinti kiadások a záró jelentés 20. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtásának határidejéig támogathatók.

16. cikk

Költségvetési eljárás és végrehajtás

(1)   Ha

  Amennyiben
  a Bizottság arra a következtetésre jutott

  megállapítja
  , hogy az EGAA-ból nyújtandó

  EÁA-ból nyújtott
  pénzügyi hozzájárulás feltételei

  támogatás igénybevételére vonatkozó feltételek
  teljesülnek, a költségvetési rendelet 31. cikkével összhangban

  javaslatot nyújt be
  az érintett költségvetési sorokra történő átcsoportosítás iránti kérelmet nyújt be

  EÁA felhasználására. Az EÁA felhasználására vonatkozó határozatot az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg legkésőbb egy hónappal a javaslat eléjük terjesztését követően. A Tanács minősített többséggel, az Európai Parlament pedig tagjainak többségével és a leadott szavazatok háromötödével jár el
  .

A Bizottság az EÁA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg az érintett költségvetési sorokra történő átcsoportosításra is javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Nézeteltérés esetén háromoldalú egyeztetési eljárást kell indítani.

Az EÁA-val kapcsolatos átcsoportosításokat a költségvetési rendelet 31. cikkének megfelelően hajtják végre. [Mód. 81]

(2)   Az átcsoportosítási kérelmet a pályázat támogathatóságának vizsgálatáról szóló összefoglalónak kell kísérnie.
  [Mód. 82]

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktus formájában pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot fogad el, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor a Bizottság értesül a költségvetési átcsoportosítás

  az
  Európai Parlament és a Tanács általi jóváhagyásáról. Ez a határozat a költségvetési rendelet 110. cikke értelmében finanszírozási határozatnak minősül

  elfogadja az EÁA felhasználásáról szóló határozatot
  . [Mód. 83]

(3a)
     
  Az (1) bekezdés szerinti, az EÁÁ felhasználásáról szóló határozatra irányuló javaslat a következőket tartalmazza:

| a) | a 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelést, az értékelés alapjául szolgáló információk összefoglalásával együtt; |
| --- | --- |

a)

a 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelést, az értékelés alapjául szolgáló információk összefoglalásával együtt;

| b) | annak bizonyítékát, hogy a 5. és 10. cikkben rögzített követelmények teljesülnek; valamint |
| --- | --- |

b)

annak bizonyítékát, hogy a 5. és 10. cikkben rögzített követelmények teljesülnek; valamint

| c) | a javasolt összegek indokolását. [Mód. 84] |
| --- | --- |

c)

a javasolt összegek indokolását. [Mód. 84]

16a. cikk

Kivételes esetek

Kivételes esetekben és amennyiben a fontosabb szerkezetátalakítások évében az alapban rendelkezésre álló meglévő pénzügyi forrás nem elegendő a költségvetési hatóság által szükségesnek ítélt támogatási összeg fedezésére, a Bizottság javasolhatja, hogy a különbözet a következő évi alapból kerüljön finanszírozásra. A fontosabb szerkezetátalakítások évében és az azt követő évben minden körülmények között tiszteletben kell tartani az alap éves költségvetési felső határát. [Mód. 85]

17. cikk

A pénzügyi hozzájárulás kifizetése és felhasználása

(1)   A pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatnak a 16. cikk (3) bekezdése szerinti hatálybalépését követően a Bizottság, főszabály szerint 15 munkanapon belül egyösszegű, 100 %-os előfinanszírozási kifizetés formájában kifizeti az érintett tagállam részére a pénzügyi hozzájárulást. Az előfinanszírozást akkor számolják el, amikor a tagállam a 20. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtja az igazolt költségnyilatkozatot. Az el nem költött összeget a Bizottság részére vissza kell téríteni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulást a költségvetési rendelet 63. cikkével összhangban, megosztott irányítás keretében kell végrehajtani.

(3)   A finanszírozás részletes technikai feltételeit a Bizottság a pénzügyi hozzájárulásról szóló, a 16. cikk (3) bekezdésében említett határozatban rögzíti.

(4)   Az érintett tagállam a személyre szabott szolgáltatási csomagban foglalt tevékenységek végrehajtása során a tevékenységek módosítására vonatkozó javaslatot nyújthat be a Bizottságnak, és a tevékenységeket a 8. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában felsorolt más támogatható intézkedésekkel egészítheti ki, feltéve, hogy a módosítások kellően indokoltak és a teljes összeg nem haladja meg a 16. cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság értékeli a javasolt módosításokat, és egyetértése esetén ennek megfelelően módosítja a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot.

(5)   Az érintett tagállam számára rugalmasságot kell biztosítani, hogy a költségvetési jogcímek között átcsoportosíthasson összegeket a 16. cikk (3) bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatban foglaltak szerint. Ha az átcsoportosítás mértéke egy vagy több jogcím esetében meghaladja a 20 %-ot, a tagállam előzetesen értesíti a Bizottságot.

18. cikk

Az euró használata

Az e rendelet szerinti kérelmekben, pénzügyi hozzájárulásokról szóló határozatokban és jelentésekben, valamint a kapcsolódó dokumentumokban szereplő összegeket mindig euróban kell feltüntetni.

19. cikk

Mutatók

(1)   A 3. cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a melléklet tartalmazza.

(2)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a mellékletben szereplő mutatók módosítására, amennyiben azt az alap hatékony felhasználása érdekében szükségesnek ítéli.

19a. cikk

Minta a kedvezményezetti körben végzendő felméréshez

A kedvezményezetti körre kiterjedő, a 20. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett felmérés a Bizottság által elfogadott végrehajtási jogi aktussal létrehozott mintán alapul. A Bizottság ezt a végrehajtási jogi aktust a 26. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban fogadja el az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása céljából. [Mód. 86]

20. cikk

Záró jelentés és lezárás

(1)   A 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott időszak végét követő hat hónapon belül az érintett tagállam záró jelentésben számol be a Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról, és ezen belül tájékoztatást ad:

| a) | az intézkedések típusairól és főbb

  a kapott
  eredményeiről, beszámolva a kihívásokról, a levont tanulságokról, a más uniós alapokkal
  , különösen az az ESZA+ alappal
  való szinergiákról és komplementaritásról, jelezve adott esetben a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret ajánlásaival összhangban más uniós vagy nemzeti programokból finanszírozott intézkedésekkel való komplementaritást; [Mód. 87] |
| --- | --- |

a)

az intézkedések típusairól és főbb

  a kapott
  eredményeiről, beszámolva a kihívásokról, a levont tanulságokról, a más uniós alapokkal
  , különösen az az ESZA+ alappal
  való szinergiákról és komplementaritásról, jelezve adott esetben a változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret ajánlásaival összhangban más uniós vagy nemzeti programokból finanszírozott intézkedésekkel való komplementaritást; [Mód. 87]

| b) | azon szervezetek nevéről, amelyek a tagállamban végrehajtják az intézkedéscsomagot; |
| --- | --- |

b)

azon szervezetek nevéről, amelyek a tagállamban végrehajtják az intézkedéscsomagot;

| c) | a 19. cikkben meghatározott mutatókról; |
| --- | --- |

c)

a 19. cikkben meghatározott mutatókról;

| d) | a kedvezményezettek körében hat hónappal a végrehajtási időszak végét követően

  követő hat hónapon belül
  végzett felmérés eredményeiről, amely a következőkre terjed ki: a kedvezményezettek foglalkoztathatóságában észlelt változás, illetve azok körében, akik elhelyezkedtek, további információ az új munkahely minőségéről
  és típusáról
  , például a munkaórák, a felelősségi szint és a munkabér szintjének változása az előző munkahellyel összehasonlítva, valamint az az ágazat, amelyben a munkavállaló elhelyezkedett és ezen információk bontása nem, korcsoport és képzettségi szint szerint; [Mód. 88] |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezettek körében hat hónappal a végrehajtási időszak végét követően

  követő hat hónapon belül
  végzett felmérés eredményeiről, amely a következőkre terjed ki: a kedvezményezettek foglalkoztathatóságában észlelt változás, illetve azok körében, akik elhelyezkedtek, további információ az új munkahely minőségéről
  és típusáról
  , például a munkaórák, a felelősségi szint és a munkabér szintjének változása az előző munkahellyel összehasonlítva, valamint az az ágazat, amelyben a munkavállaló elhelyezkedett és ezen információk bontása nem, korcsoport és képzettségi szint szerint; [Mód. 88]

| e) | arról, hogy az elbocsátó vállalkozás –
  az induló vállalkozások,
  a mikrovállalkozások és a kkv-k kivételével – az előző öt évben részesült-e állami támogatásban vagy az Unió Kohéziós Alapjából vagy strukturális alapjaiból finanszírozott támogatásban; [Mód. 89] |
| --- | --- |

e)

arról, hogy az elbocsátó vállalkozás –
  az induló vállalkozások,
  a mikrovállalkozások és a kkv-k kivételével – az előző öt évben részesült-e állami támogatásban vagy az Unió Kohéziós Alapjából vagy strukturális alapjaiból finanszírozott támogatásban; [Mód. 89]

| f) | a kiadásokat alátámasztó elszámolásról. |
| --- | --- |

f)

a kiadásokat alátámasztó elszámolásról.

(2)   A 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott időszak lejártát követő tizenkilenc hónapon belül az érintett tagállam benyújtja a melléklet 3. pontjában meghatározott hosszabb távú eredménymutatóról tájékoztatást nyújtó
  teljes és megfelelően ellenőrzött
  egyszerű adatkészletet. [Mód. 90]

(3)   A Bizottság az (1) bekezdésben előírt valamennyi információ kézhezvételét követő hat hónapon belül az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulás végső összegének, valamint adott esetben a 24. cikkel összhangban az érintett tagállam részéről esedékes összeg megállapításával lezárja a pénzügyi hozzájárulást. A lezárás feltétele a (2) bekezdésben említett hosszabb távú eredménymutató megadása.

21. cikk

Kétéves jelentés

(1)   A Bizottság 2021. augusztus 1-jéig és azt követően kétévente átfogó, mennyiségi és minőségi jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet és az 1309/2013/EU rendelet alapján az előző két évben végzett tevékenységekről. A jelentés mindenekelőtt az EGAA

  EÁA
  által elért eredményeket mutatja be és elsősorban a benyújtott kérelmekkel,
  feldolgozásuk sebességével és a meglévő jogszabályok potenciális hiányosságaival,
  az elfogadott határozatokkal, a finanszírozott tevékenységekkel – és ezen belül a mellékletben meghatározott mutatókról szóló statisztikákkal és az ilyen intézkedések és az egyéb uniós alapokból, különösen az ESZA+-ból támogatott tevékenységek közötti kiegészítő jelleggel –, valamint a pénzügyi támogatás lezárásával kapcsolatban nyújt tájékoztatást, dokumentálja továbbá azokat a kérelmeket, amelyeket elegendő előirányzat vagy a támogathatóság hiánya miatt elutasítottak vagy csökkentett tartalommal fogadtak el. [Mód. 91]

(2)   A jelentést tájékoztatás céljából a 
  tagállamok, a
  Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják. [Mód. 92]

22. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság négyévente saját kezdeményezésére és a tagállamokkal szorosan együttműködve értékeli az EGAA-ból

  EÁA-ból
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat
  , beleértve a nemzeti, regionális és helyi szintű alkalmazás későbbi hatásvizsgálatát
  .

Az első albekezdésben említett értékelés céljából a tagállamok összegyűjtik az EÁA-ügyekkel és a támogatott munkavállalókkal kapcsolatos valamennyi rendelkezésre álló adatot. [Mód. 93]

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékelés eredményeit tájékoztatásul az Európai Parlament, a Tanács, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják. Az értékelésekben megfogalmazott ajánlásokat figyelembe kell venni a foglalkoztatáshoz és a szociális ügyekhez kapcsolódó új programok kialakításakor vagy a meglévő programok továbbfejlesztésekor.

(3)   Az (1) bekezdésben említett értékeléseknek tartalmazniuk kell a pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó statisztikákat,
  ágazatonkénti és
  tagállamonkénti bontásban. [Mód. 94]

(4)   Annak érdekében, hogy az EGAA

  EÁA
  végrehajtásának alakulását hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amikor azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel.

23. cikk

Irányítás és pénzügyi ellenőrzés

(1)   A Bizottság uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségi körének sérelme nélkül, az EGAA-ból

  EÁA-ból
  támogatott intézkedések irányításáért és azok pénzügyi ellenőrzéséért a tagállamok felelősek. A tagállamok intézkedései a következő lépéseket foglalják magukban:

| a) | meggyőződnek arról, hogy az irányítási és kontrollrendszer oly módon jött létre és azt oly módon alkalmazzák, hogy az uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően biztosított legyen; |
| --- | --- |

a)

meggyőződnek arról, hogy az irányítási és kontrollrendszer oly módon jött létre és azt oly módon alkalmazzák, hogy az uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően biztosított legyen;

| b) | biztosítják, hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatáscsomagot nyújtó szervekkel kötött szerződések előírják a nyomonkövetési adatok szolgáltatását; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy az összehangolt, személyre szabott szolgáltatáscsomagot nyújtó szervekkel kötött szerződések előírják a nyomonkövetési adatok szolgáltatását;

| c) | meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően hajtották végre; |
| --- | --- |

c)

meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően hajtották végre;

| d) | biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok jogszerűek és szabályosak legyenek; |
| --- | --- |

d)

biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok jogszerűek és szabályosak legyenek;

| e) | megelőzik, feltárják és korrigálják a szabálytalanságokat, köztük a csalásokat, valamint – adott esetben a késedelmi kamatokkal együtt – visszafizettetik a jogosulatlanul kifizetett összegeket. A tagállamok jelentik a Bizottságnak a szabálytalanságokat, ideértve a csalásokat is. |
| --- | --- |

e)

megelőzik, feltárják és korrigálják a szabálytalanságokat, köztük a csalásokat, valamint – adott esetben a késedelmi kamatokkal együtt – visszafizettetik a jogosulatlanul kifizetett összegeket. A tagállamok jelentik a Bizottságnak a szabálytalanságokat, ideértve a csalásokat is.

(2)   A költségvetési rendelet [63. cikke (3) bekezdésének?] alkalmazásában a tagállamok kijelölik az EGAA

  EÁA
  által támogatott tevékenységek irányításáért és ellenőrzéséért felelős szerveket. Az e rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett záró jelentés benyújtásakor a kijelölt szervek benyújtják a Bizottságnak a költségvetési rendelet [63. cikkének (5), (6) és (7) bekezdésében?]meghatározott információkat a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról.

Amennyiben az 1309/2013/EU rendelet szerint kijelölt hatóságok kellő garanciát nyújtanak arra, hogy a kifizetések jogszerűek és szabályosak, és elszámolásuk is a szabályoknak megfelelően történt, az érintett tagállam értesítheti a Bizottságot, hogy e hatóságok kijelölése e rendelet szerint megerősítésre került. Ebben az esetben az érintett tagállam megjelöli, hogy mely hatóságok kijelölése került megerősítésre, és azok milyen funkciókat látnak el.

(3)   Szabálytalanság megállapítása esetén a tagállamok elvégzik az előírt pénzügyi korrekciókat. A tagállam által végzett korrekciók a pénzügyi hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásából állnak. A tagállam visszafizettet minden, a feltárt szabálytalanság következtében jogosulatlanul kifizetett összeget, visszafizeti azt a Bizottságnak, és amennyiben az összeget az érintett tagállam a rendelkezésre álló időn belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik.

(4)   A Bizottság az Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó hatáskörében minden szükséges lépést megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek megvalósítására a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kerüljön sor. A kérelmező tagállam feladata, hogy zavartalanul működő irányítási és kontrollrendszerekkel rendelkezzen. A Bizottság megbizonyosodik arról, hogy e rendszereket létrehozták.

E célból, a Számvevőszék hatáskörének, illetve a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és igazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatoknak a sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai az EGAA

  EÁA
  által finanszírozott tevékenységekkel kapcsolatban legalább egy munkanappal korábban történő értesítés mellett helyszíni ellenőrzést végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzést is. Amennyiben segítségre van szükségre, a Bizottság értesíti a kérelmező tagállamot. Az érintett tagállam tisztviselői vagy alkalmazottai részt vehetnek ezeken az ellenőrzéseken.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 25. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben az (1) bekezdés e) pontját kiegészíti a jelentendő szabálytalanságok eseteinek és a benyújtandó adatokra vonatkozó kritériumoknak a meghatározásával.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el a 26. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban, hogy e cikk egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében meghatározza a szabálytalanságok bejelentésének formátumát.

(7)   A tagállam gondoskodik róla, hogy a felmerült kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumok az EGAA-ból

  EÁA-ból
  kapott pénzügyi hozzájárulás lezárását követő három évig a Bizottság és a Számvevőszék számára hozzáférhetők maradjanak.

24. cikk

A pénzügyi hozzájárulás visszafizettetése

(1)   Abban az esetben, ha az összegangolt, személyre szabott szolgáltatáscsomag tényleges költsége kevesebb mint a pénzügyi hozzájárulás 16. cikk alapján megállapított összege, a Bizottság – miután a tagállamnak lehetőséget biztosított észrevételek benyújtására – a tagállamot a pénzügyi hozzájárulás megfelelő részének visszafizetésére kötelezi.

(2)   Ha a szükséges ellenőrzések elvégzése után a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam nem tett eleget a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatban vagy a 23. cikk (1) bekezdésében megállapított kötelezettségeknek, lehetőséget biztosít az adott tagállamnak, hogy észrevételeket tegyen. Amennyiben nem sikerül megállapodni, a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot fogad el, és a szóban forgó intézkedésre az EGAA-ból

  EÁA-ból
  juttatott hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásával elvégzi a szükséges pénzügyi korrekciókat. E határozat meghozatalára a tagállamtól kapott észrevételek beérkezését követő 12 hónappal kerül sor. Az érintett tagállam visszafizettet minden, a feltárt szabálytalanság következtében jogosulatlanul kifizetett összeget, visszafizeti azt a Bizottságnak, és amennyiben az összeget az érintett tagállam a rendelkezésre álló időn belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik.

25. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 19. cikk (3) bekezdésében és a 23. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására szóló felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődően határozatlan időre szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 19. cikk (3) bekezdésében és a 23. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 19. cikk (3) bekezdése és a 23. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam elteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

26. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

27. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az 1309/2013/EU rendelet továbbra is alkalmazandó a 2020. december 31-ig benyújtott kérelmekre. Továbbra is alkalmazandó az érintett ügyekre azok lezárásáig.

28. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Rendelkezéseit a 2021. január 1-jétől benyújtott kérelmek esetében kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., -án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C ...

1

(2)  HL C ...

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. január 16-i álláspontja.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_hu

4

(5)  http://eu-un.europa.eu/eu-response-2030-agenda-sustainable-development-sustainable-european-future/

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-new-modern-multiannual-financial-framework_en.pdf

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_en

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_hu

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-future-eu-finances_hu

10

(11)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „A változásra való felkészülésre és a szerkezetátalakításra vonatkozó uniós minőségi keret” (COM(2013)0882, 2013.12.13.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1927/2006/EK rendelete (2006. december 20.) az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról (HL L 406., 2006.12.30., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 546/2009/EK rendelete (2009. június 18.) az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 167., 2009.6.29., 26. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1309/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 855. o.).

14

(15)  COM(2018)0297 és az azt kísérő SWD(2018)0192.

15

(16)  A Bizottság szolgálati munkadokumentuma
  SWD
  (2018)0171 és melléklete COM(2018)0321.

16

SWD

(17)  HL L [...], [...], [...]. o.

17

(18)  A hivatkozást naprakésszé kell tenni.

18

(19)  A hivatkozást naprakésszé kell tenni.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

21

(22)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

22

(23)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

24

(25)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

25

(26)  A hivatkozást ellenőrizni kell/naprakésszé kell tenni: A Tanács 98/59/EK irányelve (1998. július 20.) a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 225., 1998.8.12., 16. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

27

MELLÉKLET

Az EGGA
  EÁA-pályázatok közös kimeneti mutatói és eredménymutatói

Minden személyes adatot (1) társadalmi nem szerinti bontásban kell tárolni (nő, férfi, nem bináris).

| 1. | A kedvezményezettekre vonatkozó közös kimeneti mutatók






  — | munkanélküli*, |
| --- | --- | --- |

1.

A kedvezményezettekre vonatkozó közös kimeneti mutatók

—

munkanélküli*,

| — | inaktív*, |
| --- | --- |

—

inaktív*,

| — | alkalmazott*, |
| --- | --- |

—

alkalmazott*,

| — | önálló vállalkozó*, |
| --- | --- |

—

önálló vállalkozó*,

| — | 30 éven aluli*, |
| --- | --- |

—

30 éven aluli*,

| — | 54 éven felüli*, |
| --- | --- |

—

54 éven felüli*,

| — | alsó középfokú vagy annál alacsonyabb szintű végzettséggel rendelkező (ISCED 0-2)*, |
| --- | --- |

—

alsó középfokú vagy annál alacsonyabb szintű végzettséggel rendelkező (ISCED 0-2)*,

| — | felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező*, |
| --- | --- |

—

felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező*,

| — | felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező*, |
| --- | --- |

—

felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező*,

| — | kevesebb mint két év szakmai tapasztalattal rendelkező, |
| --- | --- |

—

kevesebb mint két év szakmai tapasztalattal rendelkező,

| — | több mint kettő, de kevesebb mint 10 év szakmai tapasztalattal rendelkező, |
| --- | --- |

—

több mint kettő, de kevesebb mint 10 év szakmai tapasztalattal rendelkező,

| — | több mint 10 év szakmai tapasztalattal rendelkező. [Mód. 95] |
| --- | --- |

—

több mint 10 év szakmai tapasztalattal rendelkező. [Mód. 95]

A kedvezményezettek teljes száma a foglalkoztatási viszonyra (2) vonatkozó közös kimeneti mutatók alapján, automatikusan kerül kiszámításra.

Az EGAA-ból

  EÁA-ból
  társfinanszírozott intézkedések kedvezményezettjeire vonatkozó ezen adatokat szerepeltetni kell a záró jelentésben a 20. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint.

| 2. | A kedvezményezettekre vonatkozó közös eredménymutatók






  — | azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 6 hónappal a végrehajtási időszak végét követően foglalkoztatásban állnak (a munkaszerződés típusa szerinti bontásban: teljes munkaidőben/részmunkaidőben, határozott időre/határozatlan időre szóló szerződéssel) vagy önálló vállalkozók*, |
| --- | --- | --- |

2.

A kedvezményezettekre vonatkozó közös eredménymutatók

—

azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 6 hónappal a végrehajtási időszak végét követően foglalkoztatásban állnak (a munkaszerződés típusa szerinti bontásban: teljes munkaidőben/részmunkaidőben, határozott időre/határozatlan időre szóló szerződéssel) vagy önálló vállalkozók*,

| — | azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 6 hónappal a végrehajtási időszak végét követően képesítéssel rendelkeznek*, |
| --- | --- |

—

azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 6 hónappal a végrehajtási időszak végét követően képesítéssel rendelkeznek*,

| — | azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 6 hónappal a végrehajtási időszak végét követően oktatásban vagy képzésben vesznek részt*. |
| --- | --- |

—

azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 6 hónappal a végrehajtási időszak végét követően oktatásban vagy képzésben vesznek részt*.

Ezeket az adatokat a 20. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint a záró jelentésben kell benyújtani, és (a 20. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározottak szerint) az illetékes hatóságok által szolgáltatott adatok és a kedvezményezettek körében végzett felmérések alapján kell gyűjteni. Az említett adatoknak a kedvezményezetteknek a közös kimeneti mutatók révén jelentett teljes számára ki kell terjedniük (1). A százalékos arányoknak tehát erre az összesített számra kell vonatkozniuk.

| 3. | A kedvezményezettekre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutató






  — | azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 18 hónappal a költségvetési rendeletben meghatározott végrehajtási időszak végét követően foglalkoztatásban állnak, ideértve az önálló vállalkozást*. |
| --- | --- | --- |

3.

A kedvezményezettekre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutató

—

azon EGAA

  EÁA
  -kedvezményezettek százalékos aránya, akik 18 hónappal a költségvetési rendeletben meghatározott végrehajtási időszak végét követően foglalkoztatásban állnak, ideértve az önálló vállalkozást*.

Ezeket az adatokat a végrehajtási időszak végét követő tizenkilencedik hónap végéig kell megadni. Az adatoknak a közös kimeneti mutatók (1) révén jelentett kedvezményezettek teljes számára ki kell terjedniük. A százalékos arányoknak tehát erre az összesített számra kell vonatkozniuk. A több mint 1 000 kedvezményezettet érintő nagyobb eseteknél az adatgyűjtés történhet a kedvezményezettek kimeneti mutató (1) útján jelentett teljes számának reprezentatív mintája alapján is.

---

(1)  Az irányító hatóságok olyan rendszert állítanak fel, amely számítógépes formában rögzíti és tárolja az egyes résztvevőkre vonatkozó adatokat. A tagállamok által bevezetett adatfeldolgozási szabályoknak összhangban kell lenniük a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.) rendelkezéseivel és különösen annak 4., 6. és 9. cikkével. A *-gal jelölt mutatók vonatkozásában megadott adatok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően személyes adatoknak minősülnek. Az adatfeldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges (lásd az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontját).

(2)  munkanélküli, inaktív, alkalmazott, önálló vállalkozó.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/324 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/324

---

P8_TA(2019)0020

Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) ***I

Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/41)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az EUSZ 3. cikkének értelmében az Unió a belső piac kialakítása során a magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon munkálkodik; előmozdítja a nők és a férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét; valamint küzd a társadalmi kirekesztés és a diszkrimináció ellen. Az EUMSZ 9. cikke értelmében az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a többek közt a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Az EUSZ 3. cikkének értelmében az Unió a belső piac kialakítása során a magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon munkálkodik; előmozdítja a nők és a férfiak közötti egyenlőséget, a nemzedékek közötti szolidaritást és a gyermekek jogainak védelmét; valamint küzd a társadalmi kirekesztés és a diszkrimináció ellen. Az EUMSZ 9. cikke értelmében az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során figyelembe kell vennie a többek közt a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | 2017. november 17-én Európa megoldandó szociális problémáira adott válaszként az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér húsz alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillérét képező húsz alapelvet kell szem előtt tartani az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében folyó cselekvéseknél. Annak érdekében, hogy elősegítse a szociális jogok európai pillérének végrehajtását, az ESZA+ programnak a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területén az emberi és strukturális ráfordításokat kell támogatnia, ezáltal is erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EUMSZ 174. cikkének megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

2017. november 17-én Európa megoldandó szociális problémáira adott válaszként az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér húsz alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillérét képező húsz alapelvet kell szem előtt tartani az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében folyó cselekvéseknél. Annak érdekében, hogy elősegítse a szociális jogok európai pillérének végrehajtását, az ESZA+ programnak a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területén az emberi és strukturális ráfordításokat kell támogatnia, ezáltal is erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EUMSZ 174. cikkének megfelelően.

| (1) | 2017. november 17-én Európa megoldandó szociális problémáira adott válaszként az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér húsz alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillérét képező húsz alapelvet kell szem előtt tartani az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében folyó cselekvéseknél. Annak érdekében, hogy elősegítse a szociális jogok európai pillérének végrehajtását, az ESZA+ programnak a foglalkoztatás,
  a közszolgáltatások, az egészségügy,
  az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területén az emberi és strukturális ráfordításokat kell támogatnia, ezáltal is erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EUMSZ 174.
  , illetve 175.
  cikkének megfelelően.
  Az ESZA+ keretében végrehajtott valamennyi intézkedésnek tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a továbbiakban: a Charta), az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt, valamint tekintettel kell lennie a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az Európai Unió és annak valamennyi tagállama részes fele. |
| --- | --- |

(1)

2017. november 17-én Európa megoldandó szociális problémáira adott válaszként az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér húsz alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; szociális védelem és társadalmi befogadás. A szociális jogok európai pillérét képező húsz alapelvet kell szem előtt tartani az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében folyó cselekvéseknél. Annak érdekében, hogy elősegítse a szociális jogok európai pillérének végrehajtását, az ESZA+ programnak a foglalkoztatás,
  a közszolgáltatások, az egészségügy,
  az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területén az emberi és strukturális ráfordításokat kell támogatnia, ezáltal is erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót az EUMSZ 174.
  , illetve 175.
  cikkének megfelelően.
  Az ESZA+ keretében végrehajtott valamennyi intézkedésnek tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a továbbiakban: a Charta), az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt, valamint tekintettel kell lennie a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az Európai Unió és annak valamennyi tagállama részes fele.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak, az éves nemzeti reformprogramokkal együtt
  terjesztik elő
  . Céljuk továbbá elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az európai beruházásstabilizáló funkció és adott esetben az InvestEU által támogatott programokból biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak, az éves nemzeti reformprogramokkal együtt
  terjesztik elő
  . Céljuk továbbá elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az európai beruházásstabilizáló funkció és adott esetben az InvestEU által támogatott programokból biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét.

| (2) | Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak,
  a nemzeti, regionális és helyi hatóságok együttműködésével kell kidolgozni, figyelemmel kell lenniük a nemek közötti egyenlőség szempontjára, és azokat
  az éves nemzeti reformprogramokkal együtt
  kell előterjeszteni
  . Céljuk továbbá elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az európai beruházásstabilizáló funkció és adott esetben az InvestEU által támogatott programokból biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

(2)

Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere jelenti a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk felügyeletének keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására saját többéves nemzeti beruházási stratégiákat dolgoznak ki. Ezeket a stratégiákat, melyek a nemzeti és/vagy uniós támogatásra ajánlott, prioritást élvező beruházási projektek felvázolására és koordinálására irányulnak,
  a nemzeti, regionális és helyi hatóságok együttműködésével kell kidolgozni, figyelemmel kell lenniük a nemek közötti egyenlőség szempontjára, és azokat
  az éves nemzeti reformprogramokkal együtt
  kell előterjeszteni
  . Céljuk továbbá elősegíteni az uniós támogatások koherens felhasználását és maximalizálni a főként az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az európai beruházásstabilizáló funkció és adott esetben az InvestEU által támogatott programokból biztosított pénzügyi támogatások hozzáadott értékét.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A(z) [...] Európai Tanács elfogadta a tagállamok módosított foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat annak érdekében, hogy
  a szöveget
  összhangba hozza a szociális jogok európai pillérének elveivel
  az európai versenyképesség javítása, valamint
  a 
  beruházások
  ,
  a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése
  érdekében. Annak biztosítására, hogy az ESZA+ teljes összhangban álljon
  az említett
  iránymutatások célkitűzéseivel,
  különös tekintettel a foglalkoztatás,
  az
  oktatás, a képzés és a társadalmi kirekesztés
  ,
  a szegénység és
  a 
  hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén meghatározott célkitűzésekre
  ,
  az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamokat, figyelembe véve
  az EUMSZ
  121
  . cikke (
  2
  ) bekezdésének és
  148
  . cikke (
  4
  ) bekezdésének megfelelően elfogadott,
  vonatkozó integrált iránymutatásokat és
  releváns országspecifikus ajánlásokat, valamint
  – adott esetben –
  nemzeti szinten a nemzeti
  foglalkoztatási
  stratégiákkal alátámasztott nemzeti
  reformprogramokat
  . Az
  ESZA+-nak
  a kiemelt uniós kezdeményezések végrehajtásával összefüggő területeket is elő kell segítenie, ilyen különösen az „európai készségfejlesztési program” és az „európai oktatási térség”,
  a
  vonatkozó tanácsi ajánlások és egyéb kezdeményezések, mint például
  az ifjúsági garancia
  , a kompetenciafejlesztési
  pálya
  ,
  valamint
  a tartósan munkanélküliek
  integrációja
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A(z) [...] Európai Tanács elfogadta a tagállamok módosított foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat annak érdekében, hogy
  a szöveget
  összhangba hozza a szociális jogok európai pillérének elveivel
  az európai versenyképesség javítása, valamint
  a 
  beruházások
  ,
  a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése
  érdekében. Annak biztosítására, hogy az ESZA+ teljes összhangban álljon
  az említett
  iránymutatások célkitűzéseivel,
  különös tekintettel a foglalkoztatás,
  az
  oktatás, a képzés és a társadalmi kirekesztés
  ,
  a szegénység és
  a 
  hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén meghatározott célkitűzésekre
  ,
  az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamokat, figyelembe véve
  az EUMSZ
  121
  . cikke (
  2
  ) bekezdésének és
  148
  . cikke (
  4
  ) bekezdésének megfelelően elfogadott,
  vonatkozó integrált iránymutatásokat és
  releváns országspecifikus ajánlásokat, valamint
  – adott esetben –
  nemzeti szinten a nemzeti
  foglalkoztatási
  stratégiákkal alátámasztott nemzeti
  reformprogramokat
  . Az
  ESZA+-nak
  a kiemelt uniós kezdeményezések végrehajtásával összefüggő területeket is elő kell segítenie, ilyen különösen az „európai készségfejlesztési program” és az „európai oktatási térség”,
  a
  vonatkozó tanácsi ajánlások és egyéb kezdeményezések, mint például
  az ifjúsági garancia
  , a kompetenciafejlesztési
  pálya
  ,
  valamint
  a tartósan munkanélküliek
  integrációja
  .

| (3) | A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások, amelyeket a Tanács az EUMSZ 148. cikkének (2) bekezdésével összhangban fogadott el, nevezetesen: a munkaerő-kereslet fellendítése; a munkaerő-kínálat javítása: munkavállalás, készségek és kompetenciák; a munkaerőpiacok működésének és a társadalmi párbeszéd hatékonyságának javítása, valamint a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítása, a társadalmi befogadás elősegítése, a szegénység elleni küzdelem, így a közszolgáltatások javítása az egészségügyi ágazatban és más ágazatokban, az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal együtt az Európa 2020 stratégiát alátámasztó integrált iránymutatások részét képezik. A
  (z) [...] Európai Tanács elfogadta a tagállamok módosított foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat annak érdekében, hogy
  azokat
  összhangba hozza a szociális jogok európai pillérének elveivel
  a munkahelyteremtés ösztönzése és
  a 
  társadalmi kohézió erősítése
  ,
  ezáltal az európai versenyképesség javítása, valamint az uniós beruházások serkentése
  érdekében. Annak biztosítására, hogy az ESZA+ teljes összhangban álljon
  a foglalkoztatáspolitikai
  iránymutatások célkitűzéseivel,
  a tagállamoknak programozniuk kell
  az
  ESZA+ keretében nyújtandó, számukra releváns támogatásokat
  ,
  figyelembe véve
  a 
  szóban forgó iránymutatásokat
  ,
  valamint
  az EUMSZ
  148
  . cikke (
  4
  ) bekezdésének és
  121
  . cikke (
  2
  ) bekezdésének megfelelően elfogadott, releváns országspecifikus ajánlásokat, valamint nemzeti szinten a nemzeti stratégiákkal alátámasztott nemzeti
  reformprogramok foglalkoztatási és társadalmi szempontjait
  . Az
  ESZA+ progamnak
  a kiemelt uniós kezdeményezések végrehajtásával összefüggő területeket is elő kell segítenie, ilyen különösen az „európai készségfejlesztési program” és az „európai oktatási térség”,
  az ifjúsági garancia és más
  vonatkozó tanácsi ajánlások és egyéb kezdeményezések, mint például
  a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, valamint
  a kompetenciafejlesztési
  pályákról
  , a tartósan munkanélküliek
  integrációjáról, a szakmai gyakorlatok európai minőségi keretéről, valamint a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervről szóló ajánlások és kezdeményezések
  . |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások, amelyeket a Tanács az EUMSZ 148. cikkének (2) bekezdésével összhangban fogadott el, nevezetesen: a munkaerő-kereslet fellendítése; a munkaerő-kínálat javítása: munkavállalás, készségek és kompetenciák; a munkaerőpiacok működésének és a társadalmi párbeszéd hatékonyságának javítása, valamint a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítása, a társadalmi befogadás elősegítése, a szegénység elleni küzdelem, így a közszolgáltatások javítása az egészségügyi ágazatban és más ágazatokban, az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal együtt az Európa 2020 stratégiát alátámasztó integrált iránymutatások részét képezik. A
  (z) [...] Európai Tanács elfogadta a tagállamok módosított foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat annak érdekében, hogy
  azokat
  összhangba hozza a szociális jogok európai pillérének elveivel
  a munkahelyteremtés ösztönzése és
  a 
  társadalmi kohézió erősítése
  ,
  ezáltal az európai versenyképesség javítása, valamint az uniós beruházások serkentése
  érdekében. Annak biztosítására, hogy az ESZA+ teljes összhangban álljon
  a foglalkoztatáspolitikai
  iránymutatások célkitűzéseivel,
  a tagállamoknak programozniuk kell
  az
  ESZA+ keretében nyújtandó, számukra releváns támogatásokat
  ,
  figyelembe véve
  a 
  szóban forgó iránymutatásokat
  ,
  valamint
  az EUMSZ
  148
  . cikke (
  4
  ) bekezdésének és
  121
  . cikke (
  2
  ) bekezdésének megfelelően elfogadott, releváns országspecifikus ajánlásokat, valamint nemzeti szinten a nemzeti stratégiákkal alátámasztott nemzeti
  reformprogramok foglalkoztatási és társadalmi szempontjait
  . Az
  ESZA+ progamnak
  a kiemelt uniós kezdeményezések végrehajtásával összefüggő területeket is elő kell segítenie, ilyen különösen az „európai készségfejlesztési program” és az „európai oktatási térség”,
  az ifjúsági garancia és más
  vonatkozó tanácsi ajánlások és egyéb kezdeményezések, mint például
  a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című, valamint
  a kompetenciafejlesztési
  pályákról
  , a tartósan munkanélküliek
  integrációjáról, a szakmai gyakorlatok európai minőségi keretéről, valamint a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó cselekvési tervről szóló ajánlások és kezdeményezések
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

Recital 4

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | 2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” című dokumentumra az Unió által adott választ – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a három irány (gazdaság, társadalom és környezet) mentén kiegyensúlyozott és integrált módon kell megvalósítani a fenntartható fejlődést. Nagyon fontos, hogy az Unió valamennyi bel- és külpolitikai területének szerves részévé váljon a fenntartható fejlődés, az Unió pedig az általános problémák megoldására törekedjen az általa alkalmazott szakpolitikákkal. A Tanács üdvözölte a 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című bizottsági közleményt, amely az első lépést jelenti a fenntartható fejlesztési célok elterjesztése, illetve a valamennyi uniós szakpolitikára legfontosabb vezérelvként alkalmazandó fenntartható fejlesztés irányába, beleértve a finanszírozási eszközöket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” című dokumentumra az Unió által adott választ – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a három irány (gazdaság, társadalom és környezet) mentén kiegyensúlyozott és integrált módon kell megvalósítani a fenntartható fejlődést. Nagyon fontos, hogy az Unió valamennyi bel- és külpolitikai területének szerves részévé váljon a fenntartható fejlődés, az Unió pedig az általános problémák megoldására törekedjen az általa alkalmazott szakpolitikákkal. A Tanács üdvözölte a 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című bizottsági közleményt, amely az első lépést jelenti a fenntartható fejlesztési célok elterjesztése, illetve a valamennyi uniós szakpolitikára legfontosabb vezérelvként alkalmazandó fenntartható fejlesztés irányába, beleértve a finanszírozási eszközöket is.

| (4) | 2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” című dokumentumra az Unió által adott választ – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a három irány (gazdaság, társadalom és környezet) mentén kiegyensúlyozott és integrált módon kell megvalósítani a fenntartható fejlődést. Nagyon fontos, hogy az Unió valamennyi bel- és külpolitikai területének szerves részévé váljon a fenntartható fejlődés, az Unió pedig az általános problémák megoldására törekedjen az általa alkalmazott szakpolitikákkal. A Tanács üdvözölte a 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című bizottsági közleményt, amely az első lépést jelenti a fenntartható fejlesztési célok elterjesztése, illetve a valamennyi uniós szakpolitikára legfontosabb vezérelvként alkalmazandó fenntartható fejlesztés irányába, beleértve a finanszírozási eszközöket is.
  Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlesztési célok teljesítéséhez többek közt a szegénység szélsőséges formáinak felszámolása (1. cél) révén; a minőségi és inkluzív oktatás előmozdítása (4. cél); a nemek közötti egyenlőség előmozdítása (5. cél); a tartós, inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés, a teljes körű és produktív foglalkoztatás és a mindenki számára hozzáférhető tisztességes munka előmozdítása (8. cél); valamint az egyenlőtlenség csökkentése (10. cél) révén. |
| --- | --- |

(4)

2017. június 20-án a Tanács támogatta „az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje” című dokumentumra az Unió által adott választ – Európa fenntartható jövőjét. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a három irány (gazdaság, társadalom és környezet) mentén kiegyensúlyozott és integrált módon kell megvalósítani a fenntartható fejlődést. Nagyon fontos, hogy az Unió valamennyi bel- és külpolitikai területének szerves részévé váljon a fenntartható fejlődés, az Unió pedig az általános problémák megoldására törekedjen az általa alkalmazott szakpolitikákkal. A Tanács üdvözölte a 2016. november 22-i, „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című bizottsági közleményt, amely az első lépést jelenti a fenntartható fejlesztési célok elterjesztése, illetve a valamennyi uniós szakpolitikára legfontosabb vezérelvként alkalmazandó fenntartható fejlesztés irányába, beleértve a finanszírozási eszközöket is.
  Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlesztési célok teljesítéséhez többek közt a szegénység szélsőséges formáinak felszámolása (1. cél) révén; a minőségi és inkluzív oktatás előmozdítása (4. cél); a nemek közötti egyenlőség előmozdítása (5. cél); a tartós, inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés, a teljes körű és produktív foglalkoztatás és a mindenki számára hozzáférhető tisztességes munka előmozdítása (8. cél); valamint az egyenlőtlenség csökkentése (10. cél) révén.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

Recital 4 a (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az Unió és tagállamai céljai között – szem előtt tartva az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai Szociális Chartát –, szerepelnie kell a foglalkoztatás előmozdításának, az élet- és munkakörülmények javításának a tartósan magas foglalkoztatás megvalósítása és a kirekesztés elleni küzdelem céljából, összhangban az EUMSZ 151. cikkével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az Unió és tagállamai céljai között – szem előtt tartva az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai Szociális Chartát –, szerepelnie kell a foglalkoztatás előmozdításának, az élet- és munkakörülmények javításának a tartósan magas foglalkoztatás megvalósítása és a kirekesztés elleni küzdelem céljából, összhangban az EUMSZ 151. cikkével.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Az európai társadalom továbbra is számos társadalmi kihívással néz szembe. Több mint 100 millióra tehető a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett polgárok száma, az ifjúsági munkanélküliség aránya még mindig kétszerese az általános munkanélküliségi rátának, továbbá javítani kell a harmadik országbeli állampolgárok integrációját. Ezek a kihívások nem csak a közvetlenül érintett polgárok jóllétét fenyegetik, hanem gazdasági és társadalmi nyomás alá helyezik az európai társadalom egészét is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Az európai társadalom továbbra is számos társadalmi kihívással néz szembe. Több mint 100 millióra tehető a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett polgárok száma, az ifjúsági munkanélküliség aránya még mindig kétszerese az általános munkanélküliségi rátának, továbbá javítani kell a harmadik országbeli állampolgárok integrációját. Ezek a kihívások nem csak a közvetlenül érintett polgárok jóllétét fenyegetik, hanem gazdasági és társadalmi nyomás alá helyezik az európai társadalom egészét is.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

Recital 5

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A gazdasági globalizáció, a migrációs hullám
  kezelése,
  a 
  fokozott biztonsági fenyegetés
  , a tiszta
  energiára való átállás
  , a technológiai változások és a munkaerő fokozatos elöregedése, illetve néhány ágazatban és régióban főleg a kkv-k által tapasztalható, egyre növekvő készség- és munkaerőhiány következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, a megfelelő
  készségek fejlesztésével
  , a fejlődés befogadóbbá tételével, illetve – például
  a munkaerő
  mobilitásán keresztül is – a foglalkoztatási és szociális politika javításával az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A gazdasági globalizáció, a migrációs hullám
  kezelése,
  a 
  fokozott biztonsági fenyegetés
  , a tiszta
  energiára való átállás
  , a technológiai változások és a munkaerő fokozatos elöregedése, illetve néhány ágazatban és régióban főleg a kkv-k által tapasztalható, egyre növekvő készség- és munkaerőhiány következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, a megfelelő
  készségek fejlesztésével
  , a fejlődés befogadóbbá tételével, illetve – például
  a munkaerő
  mobilitásán keresztül is – a foglalkoztatási és szociális politika javításával az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra.

| (5) | A gazdasági globalizáció, a 
  társadalmi egyenlőtlenségek, a
  migrációs hullám
  és
  a 
  kapcsolódó integrációs kihívások kezelése
  , a tiszta
  energia és a méltányos átmenet
  , a technológiai változások
  , a demográfiai hanyatlás, a munkanélküliség általában és az ifjúsági munkanélküliség és a társadalom
  és a munkaerő fokozatos elöregedése, illetve néhány ágazatban és régióban főleg a kkv-k által tapasztalható, egyre növekvő készség- és munkaerőhiány következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, a megfelelő
  készségekbe, az oktatásba, a képzésbe és az egész életen át tartó tanulásba való befektetéssel
  , a fejlődés befogadóbbá tételével, illetve – például
  az uniós polgárok munkavállalói
  mobilitásán keresztül is – a 
  kompetenciák és ismeretek, a
  foglalkoztatási és szociális politika javításával
  , valamint a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli növekvő egészségi egyenlőtlenségek kezelésével
  az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra. |
| --- | --- |

(5)

A gazdasági globalizáció, a 
  társadalmi egyenlőtlenségek, a
  migrációs hullám
  és
  a 
  kapcsolódó integrációs kihívások kezelése
  , a tiszta
  energia és a méltányos átmenet
  , a technológiai változások
  , a demográfiai hanyatlás, a munkanélküliség általában és az ifjúsági munkanélküliség és a társadalom
  és a munkaerő fokozatos elöregedése, illetve néhány ágazatban és régióban főleg a kkv-k által tapasztalható, egyre növekvő készség- és munkaerőhiány következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, a megfelelő
  készségekbe, az oktatásba, a képzésbe és az egész életen át tartó tanulásba való befektetéssel
  , a fejlődés befogadóbbá tételével, illetve – például
  az uniós polgárok munkavállalói
  mobilitásán keresztül is – a 
  kompetenciák és ismeretek, a
  foglalkoztatási és szociális politika javításával
  , valamint a tagállamok közötti és a tagállamokon belüli növekvő egészségi egyenlőtlenségek kezelésével
  az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A(z) [...] (EU) rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), a Menekültügyi és Migrációs Alap (MMA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás alatt megvalósuló uniós alapok programozására, nyomon követésére és értékelésére, irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA+ általános céljait, és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A(z) [...] (EU) rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), a Menekültügyi és Migrációs Alap (MMA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás alatt megvalósuló uniós alapok programozására, nyomon követésére és értékelésére, irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA+ általános céljait, és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

| (6) | A(z) [...] (EU) rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), a Menekültügyi és Migrációs Alap (MMA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás alatt megvalósuló uniós alapok programozására, nyomon követésére és értékelésére, irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA+ általános céljait,
  illetve más alapokkal való összehangolását,
  és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(6)

A(z) [...] (EU) rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), a Menekültügyi és Migrációs Alap (MMA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részeként a Határigazgatási és Vízumeszköz (HAVE) működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás alatt megvalósuló uniós alapok programozására, nyomon követésére és értékelésére, irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA+ általános céljait,
  illetve más alapokkal való összehangolását,
  és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A(z) [az új költségvetési rendelet] (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. Az uniós finanszírozási programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ közvetlen vagy közvetett irányítása alatt megvalósítandó fellépésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A(z) [az új költségvetési rendelet] (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. Az uniós finanszírozási programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ közvetlen vagy közvetett irányítása alatt megvalósítandó fellépésekre.

| (7) | A(z) [az új költségvetési rendelet] (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra
  valamint a pénzügyi eszközök közötti szinergiákra
   – vonatkozó szabályokat. Az uniós finanszírozási programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ közvetlen vagy közvetett irányítása alatt megvalósítandó fellépésekre.
  E rendeletben meg kell határozni az operatív célkitűzéseket, valamint konkrét rendelkezéseket kell megállapítani az ESZA+ által közvetlen és közvetett irányítás keretében finanszírozásban részesíthető intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

A(z) [az új költségvetési rendelet] (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra
  valamint a pénzügyi eszközök közötti szinergiákra
   – vonatkozó szabályokat. Az uniós finanszírozási programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ közvetlen vagy közvetett irányítása alatt megvalósítandó fellépésekre.
  E rendeletben meg kell határozni az operatív célkitűzéseket, valamint konkrét rendelkezéseket kell megállapítani az ESZA+ által közvetlen és közvetett irányítás keretében finanszírozásban részesíthető intézkedésekre vonatkozóan.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági
  integrációjához
  kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági
  integrációjához
  kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is.

| (8) | A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági
  befogadásához
  kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is. |
| --- | --- |

(8)

A finanszírozási típusokat és e rendelet alapján a végrehajtási módokat annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek megvalósítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseit, illetve eredményeket felmutatni, különös figyelemmel az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. A vissza nem térítendő támogatásoknál vizsgálni kell egyösszegű átalányok, átalányfinanszírozás és átalányalapú egységköltségek, illetve a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazásának lehetőségét is a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében előirányzottak szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági
  befogadásához
  kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 88. cikkével összhangban a Bizottság alkalmazhat egyszerűsített költségelszámolási lehetőségeket a tagállamok számára biztosított visszatérítések esetében, ideértve az egyösszegű átalány használatát is.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, illetve integrált finanszírozási módszerek révén további szinergialehetőségek megteremtése érdekében az ESZA+ programba be kell építeni azokat a fellépéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD), az Európai Unió foglalkoztatás és szociális innováció programja, illetve az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program támogatott. Az ESZA+ programnak ezért a következő három ágból kell állnia: a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve
  az
  egészségügyi ág. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok kezelésével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentéséhez, különösen a tagállamok esetében, miközben egyszerűsödnek az élelmiszerek és/vagy alapvető anyagi támogatások szétosztásához hasonló egyszerűbb tevékenységekre vonatkozó szabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, illetve integrált finanszírozási módszerek révén további szinergialehetőségek megteremtése érdekében az ESZA+ programba be kell építeni azokat a fellépéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD), az Európai Unió foglalkoztatás és szociális innováció programja, illetve az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program támogatott. Az ESZA+ programnak ezért a következő három ágból kell állnia: a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve
  az
  egészségügyi ág. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok kezelésével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentéséhez, különösen a tagállamok esetében, miközben egyszerűsödnek az élelmiszerek és/vagy alapvető anyagi támogatások szétosztásához hasonló egyszerűbb tevékenységekre vonatkozó szabályok.

| (9) | A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, illetve integrált finanszírozási módszerek révén további szinergialehetőségek megteremtése érdekében az ESZA+ programba be kell építeni azokat a fellépéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD), az Európai Unió foglalkoztatás és szociális innováció programja, illetve az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program támogatott. Az ESZA+ programnak ezért a következő három ágból kell állnia: a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve
  a közvetlen és közvetett irányítás alatt működő
  egészségügyi ág. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok kezelésével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentéséhez, különösen a tagállamok
  és a kedvezményezettek
  esetében, miközben egyszerűsödnek az élelmiszerek és/vagy alapvető anyagi támogatások szétosztásához hasonló egyszerűbb tevékenységekre vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

(9)

A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, illetve integrált finanszírozási módszerek révén további szinergialehetőségek megteremtése érdekében az ESZA+ programba be kell építeni azokat a fellépéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD), az Európai Unió foglalkoztatás és szociális innováció programja, illetve az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program támogatott. Az ESZA+ programnak ezért a következő három ágból kell állnia: a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve
  a közvetlen és közvetett irányítás alatt működő
  egészségügyi ág. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok kezelésével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentéséhez, különösen a tagállamok
  és a kedvezményezettek
  esetében, miközben egyszerűsödnek az élelmiszerek és/vagy alapvető anyagi támogatások szétosztásához hasonló egyszerűbb tevékenységekre vonatkozó szabályok.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az ESZA+ e tágabb célkitűzésére tekintettel azzal is célszerű számolni, hogy a munkaerőpiacok hatékonyságának fokozása és a színvonalas munkahelyekhez való
  jutás
  előmozdítása, az oktatás és képzés elérhetőségének és színvonalának javítása, valamint a társadalmi befogadás és az egészségügy javítása, illetve a szegénység
  csökkentése nemcsak
  megosztott irányítással,
  hanem
  a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág közvetlen és közvetett irányításával
  is történik
  ott, ahol uniós szintű fellépésekre van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az ESZA+ e tágabb célkitűzésére tekintettel azzal is célszerű számolni, hogy a munkaerőpiacok hatékonyságának fokozása és a színvonalas munkahelyekhez való
  jutás
  előmozdítása, az oktatás és képzés elérhetőségének és színvonalának javítása, valamint a társadalmi befogadás és az egészségügy javítása, illetve a szegénység
  csökkentése nemcsak
  megosztott irányítással,
  hanem
  a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág közvetlen és közvetett irányításával
  is történik
  ott, ahol uniós szintű fellépésekre van szükség.

| (10) | Az Uniónak hozzá kell járulnia a tagállamok foglalkoztatási politikáihoz az együttműködés ösztönzése és tevékenységeik kiegészítése révén. Az
  ESZA+ e tágabb célkitűzésére tekintettel azzal is célszerű számolni, hogy a 
  valamennyi nem szempontjából befogadó, nyílt és tisztességes
  munkaerőpiacok hatékonyságának fokozása és a színvonalas munkahelyekhez való
  hozzáférés
  előmozdítása, az oktatás és képzés elérhetőségének és színvonalának javítása,
  az oktatási rendszerekbe való visszailleszkedés segítése és az egész életen át tartó tanulás előmozdítása,
  valamint a társadalmi befogadás és az egészségügy javítása, illetve a szegénység
  felszámolása továbbra is elsősorban
  megosztott irányítással
  történik
  ,
  és adott esetben
  a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág közvetlen és közvetett irányításával
  kiegészítve
  ott, ahol uniós szintű fellépésekre van szükség. |
| --- | --- |

(10)

Az Uniónak hozzá kell járulnia a tagállamok foglalkoztatási politikáihoz az együttműködés ösztönzése és tevékenységeik kiegészítése révén. Az
  ESZA+ e tágabb célkitűzésére tekintettel azzal is célszerű számolni, hogy a 
  valamennyi nem szempontjából befogadó, nyílt és tisztességes
  munkaerőpiacok hatékonyságának fokozása és a színvonalas munkahelyekhez való
  hozzáférés
  előmozdítása, az oktatás és képzés elérhetőségének és színvonalának javítása,
  az oktatási rendszerekbe való visszailleszkedés segítése és az egész életen át tartó tanulás előmozdítása,
  valamint a társadalmi befogadás és az egészségügy javítása, illetve a szegénység
  felszámolása továbbra is elsősorban
  megosztott irányítással
  történik
  ,
  és adott esetben
  a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág közvetlen és közvetett irányításával
  kiegészítve
  ott, ahol uniós szintű fellépésekre van szükség.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program és az ESZA+ összepárosítása az ESZA+ program egészségügyi ága által az egészségügyi rendszer hatékonyságának, ellenálló képességének és fenntarthatóságának javítására kifejlesztett kezdeményezések és szakpolitikák kidolgozása és kipróbálása, illetve a tagállamokban az ESZA+ rendelet egyéb ágai által biztosított eszközökkel történő végrehajtása között is szinergiát teremt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program és az ESZA+ összepárosítása az ESZA+ program egészségügyi ága által az egészségügyi rendszer hatékonyságának, ellenálló képességének és fenntarthatóságának javítására kifejlesztett kezdeményezések és szakpolitikák kidolgozása és kipróbálása, illetve a tagállamokban az ESZA+ rendelet egyéb ágai által biztosított eszközökkel történő végrehajtása között is szinergiát teremt.

| (11) | Az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program és az ESZA+ összepárosítása az ESZA+ program egészségügyi ága által az egészségügyi rendszer hatékonyságának,
  hozzáférhetőségének,
  ellenálló képességének és fenntarthatóságának javítására kifejlesztett kezdeményezések és szakpolitikák kidolgozása és kipróbálása, illetve a tagállamokban az ESZA+ rendelet egyéb ágai által biztosított eszközökkel történő
  nemzeti, regionális és helyi szintű
  végrehajtása között is szinergiát teremt. |
| --- | --- |

(11)

Az egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési program és az ESZA+ összepárosítása az ESZA+ program egészségügyi ága által az egészségügyi rendszer hatékonyságának,
  hozzáférhetőségének,
  ellenálló képességének és fenntarthatóságának javítására kifejlesztett kezdeményezések és szakpolitikák kidolgozása és kipróbálása, illetve a tagállamokban az ESZA+ rendelet egyéb ágai által biztosított eszközökkel történő
  nemzeti, regionális és helyi szintű
  végrehajtása között is szinergiát teremt.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg az ESZA+ számára.
  A pénzügyi keretösszeg egy részét
  a 
  foglalkoztatási és szociális innováció
  ,
  illetve az egészségügyi ág
  közvetlen és közvetett irányításával megvalósítandó fellépésekre
  kell felhasználni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg az ESZA+ számára.
  A pénzügyi keretösszeg egy részét
  a 
  foglalkoztatási és szociális innováció
  ,
  illetve az egészségügyi ág
  közvetlen és közvetett irányításával megvalósítandó fellépésekre
  kell felhasználni
  .

| (12) | Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg az ESZA+ számára.
  Meg kell határoznia a keretösszegnek
  a 
  megosztott irányítással
  ,
  valamint a
  közvetlen és közvetett irányításával megvalósítandó fellépésekre
  vonatkozó megosztását
  . |
| --- | --- |

(12)

Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg az ESZA+ számára.
  Meg kell határoznia a keretösszegnek
  a 
  megosztott irányítással
  ,
  valamint a
  közvetlen és közvetett irányításával megvalósítandó fellépésekre
  vonatkozó megosztását
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az ESZA+ programnak a foglalkoztatás előmozdítására kell törekednie a munkaerőpiacokra való
  (vissza)illeszkedést
  lehetővé tevő hatékony beavatkozásokkal – főként a fiatalok, illetve a tartósan
  munkanélküli
  és
  inaktív személyek
  esetében –, valamint az önfoglalkoztatás és a szociális gazdaság támogatásával. Az ESZA+ programnak a munkaerőpiacok működésének javítására kell törekednie a munkaerőpiaci intézmények, például az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítésének támogatásával annak érdekében, hogy jóval célzottabbá tudják tenni tanácsadási és útmutatási szolgáltatásaikat az álláskeresés és a munka világába való átmenet során, illetve javíthassák a dolgozók mobilitását. Az ESZA+
  -programnak
  elő kell segítenie a nők munkaerőpiaci részvételét egyebek mellett a munka és a magánélet közötti egyensúly, illetve a 
  gyermekgondozási lehetőségek javítását
  célzó intézkedések révén. Az ESZA+ programnak egészséges és jól alkalmazkodó munkakörnyezet biztosítására is törekednie kell annak érdekében, hogy a változó munkavállalási formákkal kapcsolatos egészségügyi kockázatoknak és az elöregedő munkaerő igényeinek megfelelő válaszokat tudjon adni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az ESZA+ programnak a foglalkoztatás előmozdítására kell törekednie a munkaerőpiacokra való
  (vissza)illeszkedést
  lehetővé tevő hatékony beavatkozásokkal – főként a fiatalok, illetve a tartósan
  munkanélküli
  és
  inaktív személyek
  esetében –, valamint az önfoglalkoztatás és a szociális gazdaság támogatásával. Az ESZA+ programnak a munkaerőpiacok működésének javítására kell törekednie a munkaerőpiaci intézmények, például az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítésének támogatásával annak érdekében, hogy jóval célzottabbá tudják tenni tanácsadási és útmutatási szolgáltatásaikat az álláskeresés és a munka világába való átmenet során, illetve javíthassák a dolgozók mobilitását. Az ESZA+
  -programnak
  elő kell segítenie a nők munkaerőpiaci részvételét egyebek mellett a munka és a magánélet közötti egyensúly, illetve a 
  gyermekgondozási lehetőségek javítását
  célzó intézkedések révén. Az ESZA+ programnak egészséges és jól alkalmazkodó munkakörnyezet biztosítására is törekednie kell annak érdekében, hogy a változó munkavállalási formákkal kapcsolatos egészségügyi kockázatoknak és az elöregedő munkaerő igényeinek megfelelő válaszokat tudjon adni.

| (13) | Az ESZA+ programnak
  a tagállamokkal szorosan együttműködve
  a foglalkoztatás előmozdítására kell törekednie a munkaerőpiacokra való
  be- és visszailleszkedést
  lehetővé tevő hatékony beavatkozásokkal – főként a fiatalok, illetve a tartósan
  munkanélküliek, a gondozók, a gazdaságilag inaktív
  és
  hátrányos helyzetű csoportok
  esetében –, valamint az önfoglalkoztatás
  , a vállalkozói készségek
  és a szociális gazdaság támogatásával. Az ESZA+ programnak a 
  foglalkoztatási politikák és a
  munkaerőpiacok működésének javítására kell törekednie a munkaerőpiaci intézmények, például az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítésének támogatásával annak érdekében, hogy
  adott esetben
  jóval célzottabbá
  és személyre szabottabbá
  tudják tenni tanácsadási és útmutatási szolgáltatásaikat az álláskeresés és a munka világába való átmenet során,
  különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra,
  illetve
  hogy
  javíthassák a dolgozók mobilitását
  és megkülönböztetésmentesen nyújthassák a szolgáltatásaikat
  . Az ESZA+
  programnak
  elő kell segítenie a nők munkaerőpiaci részvételét egyebek mellett a munka és a magánélet közötti egyensúly
  javítását
  , illetve a 
  megfizethető vagy ingyenes, minőségi gyermek- és idősgondozási lehetőségekhez és egyéb gondozási szolgáltatásokhoz vagy minőségi támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítését
  célzó intézkedések révén. Az ESZA+ programnak
  biztonságos,
  egészséges és jól alkalmazkodó munkakörnyezet biztosítására is törekednie kell annak érdekében, hogy
  a munkával és
  a változó munkavállalási formákkal kapcsolatos egészségügyi kockázatoknak és az elöregedő munkaerő igényeinek megfelelő válaszokat tudjon adni.
  Az ESZA+ programnak olyan intézkedéseket is támogatnia kell, amelyek célja, hogy megkönnyítsék a fiatalok számára az oktatásból a foglalkoztatásba való belépést. |
| --- | --- |

(13)

Az ESZA+ programnak
  a tagállamokkal szorosan együttműködve
  a foglalkoztatás előmozdítására kell törekednie a munkaerőpiacokra való
  be- és visszailleszkedést
  lehetővé tevő hatékony beavatkozásokkal – főként a fiatalok, illetve a tartósan
  munkanélküliek, a gondozók, a gazdaságilag inaktív
  és
  hátrányos helyzetű csoportok
  esetében –, valamint az önfoglalkoztatás
  , a vállalkozói készségek
  és a szociális gazdaság támogatásával. Az ESZA+ programnak a 
  foglalkoztatási politikák és a
  munkaerőpiacok működésének javítására kell törekednie a munkaerőpiaci intézmények, például az állami foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítésének támogatásával annak érdekében, hogy
  adott esetben
  jóval célzottabbá
  és személyre szabottabbá
  tudják tenni tanácsadási és útmutatási szolgáltatásaikat az álláskeresés és a munka világába való átmenet során,
  különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra,
  illetve
  hogy
  javíthassák a dolgozók mobilitását
  és megkülönböztetésmentesen nyújthassák a szolgáltatásaikat
  . Az ESZA+
  programnak
  elő kell segítenie a nők munkaerőpiaci részvételét egyebek mellett a munka és a magánélet közötti egyensúly
  javítását
  , illetve a 
  megfizethető vagy ingyenes, minőségi gyermek- és idősgondozási lehetőségekhez és egyéb gondozási szolgáltatásokhoz vagy minőségi támogatáshoz való hozzáférés megkönnyítését
  célzó intézkedések révén. Az ESZA+ programnak
  biztonságos,
  egészséges és jól alkalmazkodó munkakörnyezet biztosítására is törekednie kell annak érdekében, hogy
  a munkával és
  a változó munkavállalási formákkal kapcsolatos egészségügyi kockázatoknak és az elöregedő munkaerő igényeinek megfelelő válaszokat tudjon adni.
  Az ESZA+ programnak olyan intézkedéseket is támogatnia kell, amelyek célja, hogy megkönnyítsék a fiatalok számára az oktatásból a foglalkoztatásba való belépést.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A szociális gazdaságban rejlő munkahelyteremtő potenciál támogatása és felszabadítása céljából az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális gazdasági vállalkozások a nemzeti foglalkoztatási és szociális innovációs programokba, valamint nemzeti reformprogramjaikba történő integrációjának javításához. A szociális gazdasági vállalkozás definíciójának a tagállamok szociális gazdaságra vonatkozó jogszabályaiban, valamint az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekben rögzített meghatározásokat kell követnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A szociális gazdaságban rejlő munkahelyteremtő potenciál támogatása és felszabadítása céljából az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális gazdasági vállalkozások a nemzeti foglalkoztatási és szociális innovációs programokba, valamint nemzeti reformprogramjaikba történő integrációjának javításához. A szociális gazdasági vállalkozás definíciójának a tagállamok szociális gazdaságra vonatkozó jogszabályaiban, valamint az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekben rögzített meghatározásokat kell követnie.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az
  ESZA+
  programnak
  olyan támogatást kell biztosítania, amely az oktatási és képzési rendszer színvonalának, eredményességének és munkaerőpiaci alkalmasságának javításával – elsősorban a digitális készségekre gondolva – elősegíti azon kulcskompetenciák megszerzését, amelyekre minden embernek szüksége van az önmegvalósításhoz és fejlődéshez, a társadalmi befogadáshoz,
  a munkavállaláshoz
  és az aktív polgári szerepvállaláshoz. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a fejlődést az oktatás és képzés, illetve a munka világába való átmenet területén, támogatnia kell
  az
  egész életen át tartó tanulást és foglalkoztathatóságot, és ezeken a területeken méretezhető és fenntartható kezdeményezések támogatásával hozzá kell járulnia a versenyképességhez és a társadalmi és gazdasági innovációhoz. Ez megvalósítható például a munkahelyi környezetben történő tanulással és gyakornoki képzéssel, egész életen át tartó pályaorientációval
  az iparággal együttműködve,
  a 
  készségigények előrejelzésével
  , korszerű tananyagokkal, a diplomások számának előrejelzésével és pályakövetésével, az oktatók továbbképzésével, a tanulási eredmények érvényesítésével és a képesítések elismerésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az
  ESZA+
  programnak
  olyan támogatást kell biztosítania, amely az oktatási és képzési rendszer színvonalának, eredményességének és munkaerőpiaci alkalmasságának javításával – elsősorban a digitális készségekre gondolva – elősegíti azon kulcskompetenciák megszerzését, amelyekre minden embernek szüksége van az önmegvalósításhoz és fejlődéshez, a társadalmi befogadáshoz,
  a munkavállaláshoz
  és az aktív polgári szerepvállaláshoz. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a fejlődést az oktatás és képzés, illetve a munka világába való átmenet területén, támogatnia kell
  az
  egész életen át tartó tanulást és foglalkoztathatóságot, és ezeken a területeken méretezhető és fenntartható kezdeményezések támogatásával hozzá kell járulnia a versenyképességhez és a társadalmi és gazdasági innovációhoz. Ez megvalósítható például a munkahelyi környezetben történő tanulással és gyakornoki képzéssel, egész életen át tartó pályaorientációval
  az iparággal együttműködve,
  a 
  készségigények előrejelzésével
  , korszerű tananyagokkal, a diplomások számának előrejelzésével és pályakövetésével, az oktatók továbbképzésével, a tanulási eredmények érvényesítésével és a képesítések elismerésével.

| (14) | Mivel az
  ESZA+
  a foglalkoztatásra, a készségekre és a társadalmi befogadásra vonatkozó fő uniós eszköz, elengedhetetlen, hogy az Unió valamennyi részén hozzájárulhasson a társadalmi, gazdasági és területi kohézióhoz. E célból
  olyan támogatást kell biztosítania, amely az oktatási és képzési rendszer színvonalának,
  megkülönböztetésmentes jellegének, hozzáférhetőségének, inkluzivitásának,
  eredményességének és munkaerőpiaci alkalmasságának javításával – elsősorban a 
  nyelvi, vállalkozói és
  digitális készségekre gondolva
  , ideértve az adatvédelemmel és információkezeléssel kapcsolatos készségeket is
   – elősegíti azon kulcskompetenciák megszerzését, amelyekre minden embernek szüksége van az önmegvalósításhoz és fejlődéshez, a 
  munkavállaláshoz, a
  társadalmi befogadáshoz, és az aktív polgári szerepvállaláshoz.
  A tartósan munkanélküli és a hátrányos szociális hátterű személyek esetében különös figyelmet kell fordítani társadalmi szerepvállalásuk megerősítésére.
  Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a fejlődést az oktatás és képzés, illetve a munka világába való átmenet
  és a munkába való visszailleszkedés
  területén, támogatnia kell
  a mindenki számára biztosítandó
  egész életen át tartó tanulást és foglalkoztathatóságot, és ezeken a területeken méretezhető és fenntartható kezdeményezések támogatásával hozzá kell járulnia
  az inkluzivitáshoz,
  a versenyképességhez
  , a horizontális és vertikális szegregáció csökkentéséhez
  és a társadalmi és gazdasági innovációhoz. Ez megvalósítható például a 
  szakoktatásba való beruházással, a
  munkahelyi környezetben történő tanulással és gyakornoki képzéssel
  – különös hangsúlyt helyezve a bevált duális rendszerre, amely ötvözi az oktatást és a munkatapasztalatot –
  , egész életen át tartó pályaorientációval
  , a készségigények előrejelzésével
  a 
  szociális partnerekkel való együttműködésben
  , korszerű tananyagokkal, a diplomások számának előrejelzésével és pályakövetésével, az oktatók továbbképzésével, a 
  nem formális és az informális tanulás támogatásával, a
  tanulási eredmények érvényesítésével és a képesítések elismerésével.
  Az ESZA+ programnak emellett ösztönöznie kell a kisebbségek tanári hivatáshoz való hozzáférését, az olyan marginalizált közösségek jobb integrációját szem előtt tartva, mint a romák, a kisebbségek és a migránsok. |
| --- | --- |

(14)

Mivel az
  ESZA+
  a foglalkoztatásra, a készségekre és a társadalmi befogadásra vonatkozó fő uniós eszköz, elengedhetetlen, hogy az Unió valamennyi részén hozzájárulhasson a társadalmi, gazdasági és területi kohézióhoz. E célból
  olyan támogatást kell biztosítania, amely az oktatási és képzési rendszer színvonalának,
  megkülönböztetésmentes jellegének, hozzáférhetőségének, inkluzivitásának,
  eredményességének és munkaerőpiaci alkalmasságának javításával – elsősorban a 
  nyelvi, vállalkozói és
  digitális készségekre gondolva
  , ideértve az adatvédelemmel és információkezeléssel kapcsolatos készségeket is
   – elősegíti azon kulcskompetenciák megszerzését, amelyekre minden embernek szüksége van az önmegvalósításhoz és fejlődéshez, a 
  munkavállaláshoz, a
  társadalmi befogadáshoz, és az aktív polgári szerepvállaláshoz.
  A tartósan munkanélküli és a hátrányos szociális hátterű személyek esetében különös figyelmet kell fordítani társadalmi szerepvállalásuk megerősítésére.
  Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a fejlődést az oktatás és képzés, illetve a munka világába való átmenet
  és a munkába való visszailleszkedés
  területén, támogatnia kell
  a mindenki számára biztosítandó
  egész életen át tartó tanulást és foglalkoztathatóságot, és ezeken a területeken méretezhető és fenntartható kezdeményezések támogatásával hozzá kell járulnia
  az inkluzivitáshoz,
  a versenyképességhez
  , a horizontális és vertikális szegregáció csökkentéséhez
  és a társadalmi és gazdasági innovációhoz. Ez megvalósítható például a 
  szakoktatásba való beruházással, a
  munkahelyi környezetben történő tanulással és gyakornoki képzéssel
  – különös hangsúlyt helyezve a bevált duális rendszerre, amely ötvözi az oktatást és a munkatapasztalatot –
  , egész életen át tartó pályaorientációval
  , a készségigények előrejelzésével
  a 
  szociális partnerekkel való együttműködésben
  , korszerű tananyagokkal, a diplomások számának előrejelzésével és pályakövetésével, az oktatók továbbképzésével, a 
  nem formális és az informális tanulás támogatásával, a
  tanulási eredmények érvényesítésével és a képesítések elismerésével.
  Az ESZA+ programnak emellett ösztönöznie kell a kisebbségek tanári hivatáshoz való hozzáférését, az olyan marginalizált közösségek jobb integrációját szem előtt tartva, mint a romák, a kisebbségek és a migránsok.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamok nemzeti terveiben szereplő azon intézkedéseket, amelyek célja az energiaszegénység felszámolása, valamint a veszélyeztetett háztartások, köztük az energiaszegénység által érintett háztartások, valamint adott esetben a szociális lakások energiahatékonyságának előmozdítása, összhangban „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleménnyel, valamint az energiaunió irányításáról szóló (XX/XX) európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvet módosító (XX/XX) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamok nemzeti terveiben szereplő azon intézkedéseket, amelyek célja az energiaszegénység felszámolása, valamint a veszélyeztetett háztartások, köztük az energiaszegénység által érintett háztartások, valamint adott esetben a szociális lakások energiahatékonyságának előmozdítása, összhangban „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című bizottsági közleménnyel, valamint az energiaunió irányításáról szóló (XX/XX) európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvet módosító (XX/XX) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14b) | A jövőben az ESZA+ források tagállamok számára való elosztását annak bizonyításához kell kötni, hogy ténylegesen részt vesznek olyan projektekben, amelyek célja az oktatást és a szakmai tapasztalatot ötvöző duális rendszernek az ifjúsági garancia keretében történő bevezetése vagy megerősítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14b)

A jövőben az ESZA+ források tagállamok számára való elosztását annak bizonyításához kell kötni, hogy ténylegesen részt vesznek olyan projektekben, amelyek célja az oktatást és a szakmai tapasztalatot ötvöző duális rendszernek az ifjúsági garancia keretében történő bevezetése vagy megerősítése.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az ESZA+ programon keresztül nyújtott támogatásokat a mindenki számára egyformán hozzáférhető színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatás és képzés előmozdítására kell felhasználni – különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében – a koragyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve az általános és szakoktatáson és -képzésen át a felsőfokú oktatásig, illetve a felnőttoktatásig és -képzésig, ami előmozdítja az átjárhatóságot az oktatási és képzési ágazatok között, megelőzi
  az iskolai lemorzsolódást
  , javítja az egészségtudatosságot, erősíti a kapcsolatot az iskolarendszeren kívüli és az informális tanulással, illetve megkönnyíti mindenki számára a tanulási célú mobilitást. Ebben az összefüggésben
  támogatni
  kell az Erasmus programmal való
  szinergiákat
  ,
  különösen
  a 
  hátrányos helyzetű tanulók
  tanulási célú
  mobilitásának megkönnyítése
  érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az ESZA+ programon keresztül nyújtott támogatásokat a mindenki számára egyformán hozzáférhető színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatás és képzés előmozdítására kell felhasználni – különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében – a koragyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve az általános és szakoktatáson és -képzésen át a felsőfokú oktatásig, illetve a felnőttoktatásig és -képzésig, ami előmozdítja az átjárhatóságot az oktatási és képzési ágazatok között, megelőzi
  az iskolai lemorzsolódást
  , javítja az egészségtudatosságot, erősíti a kapcsolatot az iskolarendszeren kívüli és az informális tanulással, illetve megkönnyíti mindenki számára a tanulási célú mobilitást. Ebben az összefüggésben
  támogatni
  kell az Erasmus programmal való
  szinergiákat
  ,
  különösen
  a 
  hátrányos helyzetű tanulók
  tanulási célú
  mobilitásának megkönnyítése
  érdekében.

| (15) | Az ESZA+ programon keresztül nyújtott támogatásokat a mindenki számára egyformán hozzáférhető színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatás és képzés előmozdítására kell felhasználni – különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében – a koragyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve
  , különös figyelmet fordítva a hátrányos szociális hátterű gyermekekre, többek között az intézményi gondozásban élő és a hajléktalan gyermekekre,
  az általános és szakoktatáson és -képzésen át a felsőfokú oktatásig,
  valamint az oktatási rendszerbe való visszailleszkedésig,
  illetve a felnőttoktatásig és -képzésig, ami
  megelőzi a szegénység generációk közötti átörökítését,
  előmozdítja az átjárhatóságot az oktatási és képzési ágazatok között,
  csökkenti és
  megelőzi
  a korai iskolaelhagyást és társadalmi kirekesztést
  , javítja az egészségtudatosságot, erősíti a kapcsolatot az iskolarendszeren kívüli és az informális tanulással, illetve megkönnyíti mindenki számára a tanulási célú mobilitást.
  Az informális tanulás e formái nem helyettesíthetik a rendszeres oktatáshoz való hozzáférést, különösen az iskolára felkészítő és az alapfokú oktatást.
  Ebben az összefüggésben
  szinergiákat, komplementaritást és szakpolitikai koherenciát
  kell
  kialakítani
  az Erasmus programmal
  a hátrányos helyzetű tanulók megfelelő és aktív megszólítása és külföldi mobilitási tapasztalatokra
  való
  felkészítése
  ,
  illetve
  a 
  határokon átnyúló
  tanulási célú
  mobilitásban való részvételük növelése
  érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Az ESZA+ programon keresztül nyújtott támogatásokat a mindenki számára egyformán hozzáférhető színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatás és képzés előmozdítására kell felhasználni – különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében – a koragyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve
  , különös figyelmet fordítva a hátrányos szociális hátterű gyermekekre, többek között az intézményi gondozásban élő és a hajléktalan gyermekekre,
  az általános és szakoktatáson és -képzésen át a felsőfokú oktatásig,
  valamint az oktatási rendszerbe való visszailleszkedésig,
  illetve a felnőttoktatásig és -képzésig, ami
  megelőzi a szegénység generációk közötti átörökítését,
  előmozdítja az átjárhatóságot az oktatási és képzési ágazatok között,
  csökkenti és
  megelőzi
  a korai iskolaelhagyást és társadalmi kirekesztést
  , javítja az egészségtudatosságot, erősíti a kapcsolatot az iskolarendszeren kívüli és az informális tanulással, illetve megkönnyíti mindenki számára a tanulási célú mobilitást.
  Az informális tanulás e formái nem helyettesíthetik a rendszeres oktatáshoz való hozzáférést, különösen az iskolára felkészítő és az alapfokú oktatást.
  Ebben az összefüggésben
  szinergiákat, komplementaritást és szakpolitikai koherenciát
  kell
  kialakítani
  az Erasmus programmal
  a hátrányos helyzetű tanulók megfelelő és aktív megszólítása és külföldi mobilitási tapasztalatokra
  való
  felkészítése
  ,
  illetve
  a 
  határokon átnyúló
  tanulási célú
  mobilitásban való részvételük növelése
  érdekében.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A „közösségvezérelt helyi fejlesztés” beruházási prioritás keretében nyújtott támogatás hozzájárul az e rendeletben meghatározott célkitűzésekhez. Az ESZA+ által támogatott közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiáknak befogadóknak kell lenniük a területen élő hátrányos helyzetű személyek tekintetében, mind a helyi akciócsoportok irányítása, mind a stratégia tartalmát illetően. Az ESZA-nak képesnek kell lennie arra, hogy a városi és vidéki területeken támogassa a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat, valamint az integrált területi beruházásokat (ITI). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A „közösségvezérelt helyi fejlesztés” beruházási prioritás keretében nyújtott támogatás hozzájárul az e rendeletben meghatározott célkitűzésekhez. Az ESZA+ által támogatott közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiáknak befogadóknak kell lenniük a területen élő hátrányos helyzetű személyek tekintetében, mind a helyi akciócsoportok irányítása, mind a stratégia tartalmát illetően. Az ESZA-nak képesnek kell lennie arra, hogy a városi és vidéki területeken támogassa a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat, valamint az integrált területi beruházásokat (ITI).

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15b) | Az uniós kohéziós politika hozzáadott értéke különösen a helyi adottságokból kiinduló, területi dimenziójú megközelítésben, a többszintű kormányzásban, a többéves tervezésben, valamint a közös és mérhető célkitűzésekben, az integrált fejlesztési megközelítésben és a közigazgatási kapacitások terén az európai szabványok kialakítását célzó törekvésben rejlik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15b)

Az uniós kohéziós politika hozzáadott értéke különösen a helyi adottságokból kiinduló, területi dimenziójú megközelítésben, a többszintű kormányzásban, a többéves tervezésben, valamint a közös és mérhető célkitűzésekben, az integrált fejlesztési megközelítésben és a közigazgatási kapacitások terén az európai szabványok kialakítását célzó törekvésben rejlik.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

15 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15c) | A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nemekkel kapcsolatos szempontok beépítése a programozás minden szakaszában kötelező elv legyen, az operatív programok prioritásainak meghatározásától a végrehajtáson és a nyomon követésen át az értékelésig, valamint hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére irányuló kiemelt fellépések támogatásban részesüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15c)

A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nemekkel kapcsolatos szempontok beépítése a programozás minden szakaszában kötelező elv legyen, az operatív programok prioritásainak meghatározásától a végrehajtáson és a nyomon követésen át az értékelésig, valamint hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére irányuló kiemelt fellépések támogatásban részesüljenek.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

15 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15d) | Az ESZA+ programnak olyan oktatási programokat kell támogatnia, amelyek az alacsony szintű készségekkel rendelkező felnőttek számára lehetővé teszik a minimális szintű írni-olvasni tudás, számtantudás és digitális kompetenciák elsajátítását a „Kompetenciafejlesztési pályák: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016. december 19-i tanácsi ajánlással

   (1a)

  összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15d)

Az ESZA+ programnak olyan oktatási programokat kell támogatnia, amelyek az alacsony szintű készségekkel rendelkező felnőttek számára lehetővé teszik a minimális szintű írni-olvasni tudás, számtantudás és digitális kompetenciák elsajátítását a „Kompetenciafejlesztési pályák: Új lehetőségek felnőttek számára” című, 2016. december 19-i tanácsi ajánlással

   (1a)

  összhangban.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az ESZA+ programnak elő kell segítenie mindenki számára a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségeket, különösen a digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiák esetében azzal a céllal, hogy olyan készségeket biztosítson az emberek számára, amelyek alkalmazkodnak a digitalizációhoz, a technológiai változásokhoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz, megkönnyítik
  a pályaváltást
  , a mobilitást, és támogatják különösen az alacsonyan képzett és/vagy alulképzett felnőtteket az európai készségfejlesztési programmal összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az ESZA+ programnak elő kell segítenie mindenki számára a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségeket, különösen a digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiák esetében azzal a céllal, hogy olyan készségeket biztosítson az emberek számára, amelyek alkalmazkodnak a digitalizációhoz, a technológiai változásokhoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz, megkönnyítik
  a pályaváltást
  , a mobilitást, és támogatják különösen az alacsonyan képzett és/vagy alulképzett felnőtteket az európai készségfejlesztési programmal összhangban.

| (16) | Az ESZA+ programnak
  – a különböző hátrányos helyzetű társadalmi csoportok tekintetében felmerülő kihívásokat figyelembe véve –
  elő kell segítenie mindenki számára a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségeket, különösen a 
  vállalkozói és
  digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiák esetében azzal a céllal, hogy olyan készségeket
  , kompetenciákat és tudást
  biztosítson az emberek
  és helyi közösségek
  számára, amelyek alkalmazkodnak a digitalizációhoz, a technológiai változásokhoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz,
  így a karbonszegény gazdaságra való átállás által indukált változásokhoz,
  megkönnyítik
  az átmenetet az oktatási rendszerből a munka világába
  , a mobilitást, és támogatják különösen az alacsonyan képzett
  , fogyatékossággal élő
  és/vagy alulképzett felnőtteket az európai készségfejlesztési programmal összhangban
  , és a Digitális Európa programmal együttműködve és azt kiegészítve
  . |
| --- | --- |

(16)

Az ESZA+ programnak
  – a különböző hátrányos helyzetű társadalmi csoportok tekintetében felmerülő kihívásokat figyelembe véve –
  elő kell segítenie mindenki számára a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségeket, különösen a 
  vállalkozói és
  digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiák esetében azzal a céllal, hogy olyan készségeket
  , kompetenciákat és tudást
  biztosítson az emberek
  és helyi közösségek
  számára, amelyek alkalmazkodnak a digitalizációhoz, a technológiai változásokhoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz,
  így a karbonszegény gazdaságra való átállás által indukált változásokhoz,
  megkönnyítik
  az átmenetet az oktatási rendszerből a munka világába
  , a mobilitást, és támogatják különösen az alacsonyan képzett
  , fogyatékossággal élő
  és/vagy alulképzett felnőtteket az európai készségfejlesztési programmal összhangban
  , és a Digitális Európa programmal együttműködve és azt kiegészítve
  .

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A „Horizont Európa” programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ a „Horizont Európa” által támogatott innovatív tanterveket építse be és erősítse meg annak érdekében, hogy felvértezze az embereket a jövő munkahelyeihez szükséges készségekkel és kompetenciákkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A „Horizont Európa” programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ a „Horizont Európa” által támogatott innovatív tanterveket építse be és erősítse meg annak érdekében, hogy felvértezze az embereket a jövő munkahelyeihez szükséges készségekkel és kompetenciákkal.

| (17) | A „Horizont Európa” programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ a „Horizont Európa” által támogatott innovatív tanterveket építse be és erősítse meg annak érdekében, hogy felvértezze az embereket a 
  személyes és szakmai fejlődésükhöz és a
  jövő munkahelyeihez szükséges készségekkel és kompetenciákkal
  , valamint hogy kezelje a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívásokat
  .
  A Bizottságnak biztosítania kell az egészségügyi ág és a Horizont Európa program közötti szinergiákat az egészségvédelem és betegségmegelőzés terén elért eredmények javítása érdekében. |
| --- | --- |

(17)

A „Horizont Európa” programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ a „Horizont Európa” által támogatott innovatív tanterveket építse be és erősítse meg annak érdekében, hogy felvértezze az embereket a 
  személyes és szakmai fejlődésükhöz és a
  jövő munkahelyeihez szükséges készségekkel és kompetenciákkal
  , valamint hogy kezelje a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívásokat
  .
  A Bizottságnak biztosítania kell az egészségügyi ág és a Horizont Európa program közötti szinergiákat az egészségvédelem és betegségmegelőzés terén elért eredmények javítása érdekében.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A Jogok és Értékek programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ képes legyen a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, az iszlamofóbia és az intolerancia egyéb formáinak megelőzésére és leküzdésére irányuló fellépések általános érvényesítésére és megerősítésére, valamint hogy konkrét fellépéseket tartalmazzon a gyűlölet, a szegregáció és a megbélyegzés, ezen belül a megfélemlítés, a zaklatás és az intolerancia megelőzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A Jogok és Értékek programmal való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ képes legyen a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, az iszlamofóbia és az intolerancia egyéb formáinak megelőzésére és leküzdésére irányuló fellépések általános érvényesítésére és megerősítésére, valamint hogy konkrét fellépéseket tartalmazzon a gyűlölet, a szegregáció és a megbélyegzés, ezen belül a megfélemlítés, a zaklatás és az intolerancia megelőzésére.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | A regionális és határon átnyúló szinten megvalósuló európai területi együttműködésnek köszönhetően létrejövő szinergiák a foglalkoztatás, a legsérülékenyebb társadalmi csoportok befogadása, a demográfiai helyzet, az egészségügy és az oktatás javítását célzó együttműködési projekteket is eredményeztek nemcsak az Unión belül, hanem a csatlakozás előtti szakaszban lévő és a szomszédos országokkal is, ahol az európai együttműködés hozzáadott értéket jelent. Az ESZA+ programnak javítania kell az ilyen típusú projektek finanszírozását, és gondoskodnia kell az e projektek közötti tudástranszferről és az európai szabályozási keret javítására irányuló jogalkotási folyamatról, valamint elő kell mozdítania a bevált gyakorlatoknak az Unió területei közötti megosztását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

A regionális és határon átnyúló szinten megvalósuló európai területi együttműködésnek köszönhetően létrejövő szinergiák a foglalkoztatás, a legsérülékenyebb társadalmi csoportok befogadása, a demográfiai helyzet, az egészségügy és az oktatás javítását célzó együttműködési projekteket is eredményeztek nemcsak az Unión belül, hanem a csatlakozás előtti szakaszban lévő és a szomszédos országokkal is, ahol az európai együttműködés hozzáadott értéket jelent. Az ESZA+ programnak javítania kell az ilyen típusú projektek finanszírozását, és gondoskodnia kell az e projektek közötti tudástranszferről és az európai szabályozási keret javítására irányuló jogalkotási folyamatról, valamint elő kell mozdítania a bevált gyakorlatoknak az Unió területei közötti megosztását.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamok szegénység felszámolásával kapcsolatos erőfeszítéseit azzal a céllal, hogy megszüntesse a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzetet, és ösztönözze a társadalmi befogadást azáltal, hogy mindenki számára biztosítja az esélyegyenlőséget,
  felszámolja
  a hátrányos
  megkülönböztetést
  , és
  megszünteti
  az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez különböző olyan szakpolitikákat kell életbe léptetni, amelyek – életkortól függetlenül – a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeit szolgálják, ideértve a gyermekeket, a marginalizálódott közösségeket, például a romákat és a szegénységben élő munkavállalókat. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív befogadását azzal a céllal, hogy biztosítsa társadalmi-gazdasági beilleszkedésüket. Az ESZA+
  programot fel kell használni továbbá
  az
  időben és egyenlő feltételek mellett hozzáférhető
  megfizethető, fenntartható és magas színvonalú
  szolgáltatások
  , például
  az
  egészségügyi
  ellátás
  és a tartós
  gondozás
  , különösen a családi és közösségi alapú gondozó
  szolgáltatások
  javítására. Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez elsősorban azzal a céllal, hogy előmozdítsa ezek hozzáférhetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az ESZA+ programnak támogatnia kell a tagállamok szegénység felszámolásával kapcsolatos erőfeszítéseit azzal a céllal, hogy megszüntesse a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzetet, és ösztönözze a társadalmi befogadást azáltal, hogy mindenki számára biztosítja az esélyegyenlőséget,
  felszámolja
  a hátrányos
  megkülönböztetést
  , és
  megszünteti
  az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez különböző olyan szakpolitikákat kell életbe léptetni, amelyek – életkortól függetlenül – a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeit szolgálják, ideértve a gyermekeket, a marginalizálódott közösségeket, például a romákat és a szegénységben élő munkavállalókat. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív befogadását azzal a céllal, hogy biztosítsa társadalmi-gazdasági beilleszkedésüket. Az ESZA+
  programot fel kell használni továbbá
  az
  időben és egyenlő feltételek mellett hozzáférhető
  megfizethető, fenntartható és magas színvonalú
  szolgáltatások
  , például
  az
  egészségügyi
  ellátás
  és a tartós
  gondozás
  , különösen a családi és közösségi alapú gondozó
  szolgáltatások
  javítására. Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez elsősorban azzal a céllal, hogy előmozdítsa ezek hozzáférhetőségét.

| (18) | Az ESZA+ programnak
  a kormányzás minden szintjén, beleértve a regionális és helyi szinteket is,
  támogatnia kell a tagállamok szegénység felszámolásával kapcsolatos erőfeszítéseit
  , ideértve az energiaunió irányítására vonatkozó újonnan elfogadott szabályokban rögzített energiaszegénységet is [a rendelet számának beillesztése annak közzétételét követően],
  azzal a céllal, hogy megszüntesse a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzetet, és ösztönözze a társadalmi befogadást azáltal, hogy mindenki számára biztosítja az esélyegyenlőséget,
  csökkenti az akadályokat, küzd
  a hátrányos
  megkülönböztetés ellen
  , és
  kezeli a társadalmi és
  az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez
  többek közt
  különböző olyan
  proaktív és reagáló jellegű
  szakpolitikákat
  és stratégiákat
  kell életbe léptetni, amelyek – életkortól függetlenül – a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeit szolgálják, ideértve a gyermekeket, a marginalizálódott közösségeket, például a romákat
  , a fogyatékossággal élőket, a hajléktalanságban élőket, a harmadik országbeli állampolgárokat, köztük a migránsokat
  és a szegénységben élő munkavállalókat. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív befogadását azzal a céllal, hogy biztosítsa társadalmi-gazdasági beilleszkedésüket
  , többek között a szociális gazdaság célzott támogatásán keresztül
  .
  A tagállamoknak támogatniuk kell az ESZA+ intézkedéseit, amelyek a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2008. október 3-i bizottsági ajánlással

   (1a)

  összhangban kiegészítik a nemzeti intézkedéseket, ideértve a megfelelő jövedelemtámogatásra vonatkozó intézkedéseket is.
  Az
  ESZA+ programot fel kell használni továbbá a
  megfizethető, fenntartható és magas színvonalú
  szolgáltatásokhoz
  , például
  a személyközpontú
  egészségügyi
  ellátáshoz, a kapcsolódó gondozáshoz
  és a tartós
  gondozáshoz
  , különösen a családi és közösségi alapú gondozó
  szolgáltatásokhoz, valamint a megfelelő szociális és megfizethető lakhatáshoz való hozzáféréshez iránymutatást nyújtó szolgáltatásokhoz való időben és egyenlő feltételek mellett történő hozzáférés
  javítására.
  Ebbe beletartoznak az egészségügyi alapellátás részét képező egészségjavító és betegségmegelőzési szolgáltatások.
  Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez elsősorban azzal a céllal, hogy előmozdítsa ezek hozzáférhetőségét
  , inkluzivitását és hatékonyságát a munka világának változásaira való reagálás tekintetében
  .
  Az ESZA+ programnak kezelnie kell a vidéki területek olyan specifikus hátrányaiból eredő vidéki szegénységet is, mint például a kedvezőtlen demográfiai helyzet, a gyenge munkaerőpiac, az oktatási és képzési, illetve az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés. |
| --- | --- |

(18)

Az ESZA+ programnak
  a kormányzás minden szintjén, beleértve a regionális és helyi szinteket is,
  támogatnia kell a tagállamok szegénység felszámolásával kapcsolatos erőfeszítéseit
  , ideértve az energiaunió irányítására vonatkozó újonnan elfogadott szabályokban rögzített energiaszegénységet is [a rendelet számának beillesztése annak közzétételét követően],
  azzal a céllal, hogy megszüntesse a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzetet, és ösztönözze a társadalmi befogadást azáltal, hogy mindenki számára biztosítja az esélyegyenlőséget,
  csökkenti az akadályokat, küzd
  a hátrányos
  megkülönböztetés ellen
  , és
  kezeli a társadalmi és
  az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez
  többek közt
  különböző olyan
  proaktív és reagáló jellegű
  szakpolitikákat
  és stratégiákat
  kell életbe léptetni, amelyek – életkortól függetlenül – a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeit szolgálják, ideértve a gyermekeket, a marginalizálódott közösségeket, például a romákat
  , a fogyatékossággal élőket, a hajléktalanságban élőket, a harmadik országbeli állampolgárokat, köztük a migránsokat
  és a szegénységben élő munkavállalókat. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív befogadását azzal a céllal, hogy biztosítsa társadalmi-gazdasági beilleszkedésüket
  , többek között a szociális gazdaság célzott támogatásán keresztül
  .
  A tagállamoknak támogatniuk kell az ESZA+ intézkedéseit, amelyek a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló 2008. október 3-i bizottsági ajánlással

   (1a)

  összhangban kiegészítik a nemzeti intézkedéseket, ideértve a megfelelő jövedelemtámogatásra vonatkozó intézkedéseket is.
  Az
  ESZA+ programot fel kell használni továbbá a
  megfizethető, fenntartható és magas színvonalú
  szolgáltatásokhoz
  , például
  a személyközpontú
  egészségügyi
  ellátáshoz, a kapcsolódó gondozáshoz
  és a tartós
  gondozáshoz
  , különösen a családi és közösségi alapú gondozó
  szolgáltatásokhoz, valamint a megfelelő szociális és megfizethető lakhatáshoz való hozzáféréshez iránymutatást nyújtó szolgáltatásokhoz való időben és egyenlő feltételek mellett történő hozzáférés
  javítására.
  Ebbe beletartoznak az egészségügyi alapellátás részét képező egészségjavító és betegségmegelőzési szolgáltatások.
  Az ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez elsősorban azzal a céllal, hogy előmozdítsa ezek hozzáférhetőségét
  , inkluzivitását és hatékonyságát a munka világának változásaira való reagálás tekintetében
  .
  Az ESZA+ programnak kezelnie kell a vidéki területek olyan specifikus hátrányaiból eredő vidéki szegénységet is, mint például a kedvezőtlen demográfiai helyzet, a gyenge munkaerőpiac, az oktatási és képzési, illetve az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | AZ ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szegénység
  csökkentéséhez
  azáltal, hogy támogatja az élelmiszerhiány és az anyagi depriváció enyhítését, illetve a 
  szegénység
  vagy a társadalmi
  kirekesztődés
  kockázatának kitettek és a leginkább rászorulók társadalmi integrációjának támogatását célzó nemzeti programokat.
  Tekintettel arra, hogy uniós szinten a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ághoz tartozó források legalább 4 %-a a leginkább rászoruló személyeket támogatja,
  a tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében nemzeti forrásaik legalább
  2
   %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanság, a gyermekszegénység és az élelmiszerhiány
  kezelésére
  kell elkülöníteniük. A tevékenységek jellege és a végső
  címzettek típusa
  miatt szükséges, hogy a leginkább rászoruló személyek anyagi deprivációját enyhítő támogatásokra
  egyszerűbb
  szabályok vonatkozzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

AZ ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szegénység
  csökkentéséhez
  azáltal, hogy támogatja az élelmiszerhiány és az anyagi depriváció enyhítését, illetve a 
  szegénység
  vagy a társadalmi
  kirekesztődés
  kockázatának kitettek és a leginkább rászorulók társadalmi integrációjának támogatását célzó nemzeti programokat.
  Tekintettel arra, hogy uniós szinten a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ághoz tartozó források legalább 4 %-a a leginkább rászoruló személyeket támogatja,
  a tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében nemzeti forrásaik legalább
  2
   %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanság, a gyermekszegénység és az élelmiszerhiány
  kezelésére
  kell elkülöníteniük. A tevékenységek jellege és a végső
  címzettek típusa
  miatt szükséges, hogy a leginkább rászoruló személyek anyagi deprivációját enyhítő támogatásokra
  egyszerűbb
  szabályok vonatkozzanak.

| (19) | AZ ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szegénység
  felszámolásához
  azáltal, hogy támogatja az élelmiszerhiány és az anyagi depriváció enyhítését, illetve a 
  szegénységben
  vagy a társadalmi
  kirekesztettségben élők vagy azok
  kockázatának kitettek és a leginkább rászorulók társadalmi integrációjának támogatását célzó nemzeti programokat. A tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében nemzeti forrásaik legalább
  3
  %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanság, a gyermekszegénység
  , az időskori szegénység
  és az élelmiszerhiány
  leküzdésére
  kell elkülöníteniük. A tevékenységek jellege és a végső
  kedvezményezettek jellege
  miatt szükséges, hogy a leginkább rászoruló személyek anyagi deprivációját enyhítő támogatásokra
  a lehető legegyszerűbb
  szabályok vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(19)

AZ ESZA+ programnak hozzá kell járulnia a szegénység
  felszámolásához
  azáltal, hogy támogatja az élelmiszerhiány és az anyagi depriváció enyhítését, illetve a 
  szegénységben
  vagy a társadalmi
  kirekesztettségben élők vagy azok
  kockázatának kitettek és a leginkább rászorulók társadalmi integrációjának támogatását célzó nemzeti programokat. A tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében nemzeti forrásaik legalább
  3
  %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanság, a gyermekszegénység
  , az időskori szegénység
  és az élelmiszerhiány
  leküzdésére
  kell elkülöníteniük. A tevékenységek jellege és a végső
  kedvezményezettek jellege
  miatt szükséges, hogy a leginkább rászoruló személyek anyagi deprivációját enyhítő támogatásokra
  a lehető legegyszerűbb
  szabályok vonatkozzanak.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Az ESZA+ programnak az idős nők szegénységének kezelésére kell törekednie az Unióban, figyelembe véve, hogy a jelenleg 40 %-os nemek közötti nyugdíjkülönbség akut kockázatot jelent a fokozódó elszegényedés tekintetében az idősebb nők körében, különösen a társ nélkül élők esetében, vagyis nyomon kellene követnie az „A nők és a férfiak közötti egyenlő jövedelmi lehetőségről: a nemek közötti nyugdíjak közötti különbségek megszüntetése” című 2015-ös tanácsi következtetésekben

   (1a)

  tett kötelezettségvállalásokat. Az idősebb nők körében előforduló szegénységet tovább súlyosbítja az egészségügyi ellátásért és a gyógyszerekért közvetlenül a betegek által fizetendő költségek növekedése, amelyeket az idős betegeknek kell viselni, különösen a nőknek, akik életük nagyobb részét élik le rossz egészségi állapotban, mint a férfiak, elsősorban a hosszabb várható élettartamuk miatt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Az ESZA+ programnak az idős nők szegénységének kezelésére kell törekednie az Unióban, figyelembe véve, hogy a jelenleg 40 %-os nemek közötti nyugdíjkülönbség akut kockázatot jelent a fokozódó elszegényedés tekintetében az idősebb nők körében, különösen a társ nélkül élők esetében, vagyis nyomon kellene követnie az „A nők és a férfiak közötti egyenlő jövedelmi lehetőségről: a nemek közötti nyugdíjak közötti különbségek megszüntetése” című 2015-ös tanácsi következtetésekben

   (1a)

  tett kötelezettségvállalásokat. Az idősebb nők körében előforduló szegénységet tovább súlyosbítja az egészségügyi ellátásért és a gyógyszerekért közvetlenül a betegek által fizetendő költségek növekedése, amelyeket az idős betegeknek kell viselni, különösen a nőknek, akik életük nagyobb részét élik le rossz egészségi állapotban, mint a férfiak, elsősorban a hosszabb várható élettartamuk miatt.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | A szegénység elleni küzdelem és a társadalmi befogadás javítása érdekében az ESZA+ programnak ösztönöznie kell a szakosodott NGO-k, valamint a szegénységben élők szervezeteinek aktív részvételét a fentieket célzó programok kidolgozásában és végrehajtásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

A szegénység elleni küzdelem és a társadalmi befogadás javítása érdekében az ESZA+ programnak ösztönöznie kell a szakosodott NGO-k, valamint a szegénységben élők szervezeteinek aktív részvételét a fentieket célzó programok kidolgozásában és végrehajtásában.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az Unióba irányuló migrációs hullám kezelésére megoldást adó erőfeszítések erősítése iránti folyamatos igény tükrében, illetve a szolidaritási és felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében a Menekültügyi és Migrációs Alap keretében finanszírozott fellépések mellett az ESZA+ programnak a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához is támogatást kell nyújtania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az Unióba irányuló migrációs hullám kezelésére megoldást adó erőfeszítések erősítése iránti folyamatos igény tükrében, illetve a szolidaritási és felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében a Menekültügyi és Migrációs Alap keretében finanszírozott fellépések mellett az ESZA+ programnak a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához is támogatást kell nyújtania.

| (20) | Az Unióba irányuló migrációs hullám kezelésére megoldást adó erőfeszítések erősítése iránti folyamatos igény tükrében, illetve a szolidaritási és
  méltányos
  felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében a Menekültügyi és Migrációs Alap
  , az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a harmadik országbeli állampolgárok befogadására pozitív hatást gyakorolni képes alapok
  keretében finanszírozott fellépések mellett az ESZA+ programnak a harmadik országbeli állampolgárok
  , így a migránsok
  társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához is támogatást kell nyújtania
  , amely magában foglalhat helyi szintű kezdeményezéseket is
  . |
| --- | --- |

(20)

Az Unióba irányuló migrációs hullám kezelésére megoldást adó erőfeszítések erősítése iránti folyamatos igény tükrében, illetve a szolidaritási és
  méltányos
  felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében a Menekültügyi és Migrációs Alap
  , az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a harmadik országbeli állampolgárok befogadására pozitív hatást gyakorolni képes alapok
  keretében finanszírozott fellépések mellett az ESZA+ programnak a harmadik országbeli állampolgárok
  , így a migránsok
  társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához is támogatást kell nyújtania
  , amely magában foglalhat helyi szintű kezdeményezéseket is
  .

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | Az ESZA+ tervezéséért és végrehajtásáért felelős tagállami hatóságoknak egyeztetniük kell a tagállamok által a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap beavatkozásainak irányítására kijelölt hatóságokkal a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának minden szinten a lehető legjobb módon, elsősorban helyi és regionális hatóságok, valamint nem kormányzati szervezetek által megvalósított stratégiákon keresztül és a harmadik országbeli állampolgárok sajátos helyzetére szabott legmegfelelőbb intézkedések révén történő előmozdítása érdekében. Az integrációs intézkedések körének azokra a harmadik országbeli állampolgárokra kell összpontosítania, akik jogszerűen tartózkodnak a tagállamokban, illetve adott esetben akiknek az esetében a jogszerű tartózkodás engedélyezése folyamatban van valamely tagállamban, a nemzetközi védelemben részesülő személyeket is beleértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

Az ESZA+ tervezéséért és végrehajtásáért felelős tagállami hatóságoknak egyeztetniük kell a tagállamok által a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap beavatkozásainak irányítására kijelölt hatóságokkal a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának minden szinten a lehető legjobb módon, elsősorban helyi és regionális hatóságok, valamint nem kormányzati szervezetek által megvalósított stratégiákon keresztül és a harmadik országbeli állampolgárok sajátos helyzetére szabott legmegfelelőbb intézkedések révén történő előmozdítása érdekében. Az integrációs intézkedések körének azokra a harmadik országbeli állampolgárokra kell összpontosítania, akik jogszerűen tartózkodnak a tagállamokban, illetve adott esetben akiknek az esetében a jogszerű tartózkodás engedélyezése folyamatban van valamely tagállamban, a nemzetközi védelemben részesülő személyeket is beleértve.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek átalakítását a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az egészségügyi ellátás és tartós gondozás, valamint az oktatás és képzés területén. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág forrásaiból a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük az adott strukturális problémákkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű megoldani. A Bizottságnak és a tagállamoknak
  biztosítaniuk
  kell a koherenciát, a koordinációt és a kiegészítő jelleget az ESZA+ és a Reformtámogató program megosztott irányítása és
  az egészségügy területén
  , beleértve a reformösztönző eszközt és a technikai támogatási eszközt. A Bizottságnak és a tagállamnak
  mindenekelőtt
  a folyamat valamennyi szakaszában
  biztosítania
  kell a hatékony koordinációt a finanszírozási források közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és
  a finanszírozási források közötti
  szinergia biztosítása érdekében, beleértve a technikai segítségnyújtást is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek átalakítását a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az egészségügyi ellátás és tartós gondozás, valamint az oktatás és képzés területén. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág forrásaiból a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük az adott strukturális problémákkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű megoldani. A Bizottságnak és a tagállamoknak
  biztosítaniuk
  kell a koherenciát, a koordinációt és a kiegészítő jelleget az ESZA+ és a Reformtámogató program megosztott irányítása és
  az egészségügy területén
  , beleértve a reformösztönző eszközt és a technikai támogatási eszközt. A Bizottságnak és a tagállamnak
  mindenekelőtt
  a folyamat valamennyi szakaszában
  biztosítania
  kell a hatékony koordinációt a finanszírozási források közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és
  a finanszírozási források közötti
  szinergia biztosítása érdekében, beleértve a technikai segítségnyújtást is.

| (21) | Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek átalakítását a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás,
  a szegénység felszámolása,
  az egészségügyi ellátás és tartós gondozás, valamint az oktatás és képzés területén. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág forrásaiból a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük az adott strukturális problémákkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű megoldani. A Bizottságnak és a tagállamoknak
  be
  kell
  vonniuk a helyi és regionális hatóságokat annak érdekében, hogy biztosítsák
  a koherenciát, a koordinációt és a kiegészítő jelleget az ESZA+ és a Reformtámogató program megosztott irányítása és
  egészségügyi területei között
  , beleértve a reformösztönző eszközt és a technikai támogatási eszközt
  is
  . A Bizottságnak és a tagállamnak a folyamat valamennyi szakaszában
  biztosítaniuk
  kell a hatékony koordinációt a finanszírozási források közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergia biztosítása érdekében, beleértve a technikai segítségnyújtást is
  , figyelembe véve a szociális jogok európai pillérében, az európai szemeszter szociális eredménytáblájában, az ILO tisztes munka programjában meghatározott elveket és jogokat, valamint a regionális sajátosságokat, ezáltal hozzájárulva az EUMSZ 174. cikkében a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése tekintetében meghatározott uniós célok megvalósításához
  . |
| --- | --- |

(21)

Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek átalakítását a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás,
  a szegénység felszámolása,
  az egészségügyi ellátás és tartós gondozás, valamint az oktatás és képzés területén. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág forrásaiból a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük az adott strukturális problémákkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű megoldani. A Bizottságnak és a tagállamoknak
  be
  kell
  vonniuk a helyi és regionális hatóságokat annak érdekében, hogy biztosítsák
  a koherenciát, a koordinációt és a kiegészítő jelleget az ESZA+ és a Reformtámogató program megosztott irányítása és
  egészségügyi területei között
  , beleértve a reformösztönző eszközt és a technikai támogatási eszközt
  is
  . A Bizottságnak és a tagállamnak a folyamat valamennyi szakaszában
  biztosítaniuk
  kell a hatékony koordinációt a finanszírozási források közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergia biztosítása érdekében, beleértve a technikai segítségnyújtást is
  , figyelembe véve a szociális jogok európai pillérében, az európai szemeszter szociális eredménytáblájában, az ILO tisztes munka programjában meghatározott elveket és jogokat, valamint a regionális sajátosságokat, ezáltal hozzájárulva az EUMSZ 174. cikkében a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése tekintetében meghatározott uniós célok megvalósításához
  .

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | Tekintettel a régiók fejlettségi szintje közötti különbségekre és az eltérő társadalmi realitásokra Unió-szerte, az ESZA+ programnak elegendően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe vegye a regionális és területi sajátosságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

Tekintettel a régiók fejlettségi szintje közötti különbségekre és az eltérő társadalmi realitásokra Unió-szerte, az ESZA+ programnak elegendően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe vegye a regionális és területi sajátosságokat.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A szociális jogok európai pillérében meghatározott szociális vonatkozás megfelelő kibontakoztatásának, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimális összeg eljusson a legrászorultabbakhoz, a tagállamoknak a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében a nemzeti ESZA+-források legalább
  25
   %-át a társadalmi befogadás előmozdítására kell elkülöníteniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A szociális jogok európai pillérében meghatározott szociális vonatkozás megfelelő kibontakoztatásának, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimális összeg eljusson a legrászorultabbakhoz, a tagállamoknak a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében a nemzeti ESZA+-források legalább
  25
   %-át a társadalmi befogadás előmozdítására kell elkülöníteniük.

| (22) | A szociális jogok európai pillérében meghatározott szociális vonatkozás megfelelő kibontakoztatásának, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimális összeg eljusson a legrászorultabbakhoz, a tagállamoknak a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében a nemzeti ESZA+-források legalább
  27
  %-át a társadalmi befogadás előmozdítására
  és a szegénység felszámolására
  kell elkülöníteniük.
  Ennek a százaléknak ki kell egészítenie a mélyszegénység elleni fellépés céljára szolgáló nemzeti forrásokat. |
| --- | --- |

(22)

A szociális jogok európai pillérében meghatározott szociális vonatkozás megfelelő kibontakoztatásának, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimális összeg eljusson a legrászorultabbakhoz, a tagállamoknak a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében a nemzeti ESZA+-források legalább
  27
  %-át a társadalmi befogadás előmozdítására
  és a szegénység felszámolására
  kell elkülöníteniük.
  Ennek a százaléknak ki kell egészítenie a mélyszegénység elleni fellépés céljára szolgáló nemzeti forrásokat.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Az összes tagállam megerősítette a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (UNCRC), amely a gyermek jogai előmozdításának és védelmének normáját képezi. A gyermekek jogainak előmozdítása az uniós politikák egyik kifejezett célja (a Lisszaboni Szerződés 3. cikke), és a Charta megköveteli, hogy az Unió minden fellépésénél elsődleges szempontként vegyék figyelembe a gyermek mindenek felett álló érdekét. Az Uniónak és a tagállamoknak megfelelően kell felhasználniuk az ESZA+ programot a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő gyermekeket érintő hátrányok ördögi körének megtörésére a „Beruházások a gyermekek érdekében” című 2013. évi bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint. Az ESZA+ programnak támogatnia kell a hatékony beavatkozásokat előmozdító intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a gyermekek jogainak érvényesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Az összes tagállam megerősítette a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (UNCRC), amely a gyermek jogai előmozdításának és védelmének normáját képezi. A gyermekek jogainak előmozdítása az uniós politikák egyik kifejezett célja (a Lisszaboni Szerződés 3. cikke), és a Charta megköveteli, hogy az Unió minden fellépésénél elsődleges szempontként vegyék figyelembe a gyermek mindenek felett álló érdekét. Az Uniónak és a tagállamoknak megfelelően kell felhasználniuk az ESZA+ programot a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő gyermekeket érintő hátrányok ördögi körének megtörésére a „Beruházások a gyermekek érdekében” című 2013. évi bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint. Az ESZA+ programnak támogatnia kell a hatékony beavatkozásokat előmozdító intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a gyermekek jogainak érvényesítéséhez.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

22 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22b) | Figyelemmel a gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés tartósan magas szintjére az Unióban (2017-ben 26,4  %), valamint a szociális jogok európai pillérére, amely kimondja, hogy a gyermekeknek joguk van a szegénység elleni védelemhez, és a hátrányos helyzetű gyermekeknek az esélyegyenlőség javítása érdekében joguk van meghatározott intézkedésekre, a tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ programból származó forrásaik legalább 5 %-át az európai gyermekgarancia programra kell elkülöníteniük, hogy hozzájáruljanak a gyermekek ingyenes egészségügyi ellátáshoz, ingyenes oktatáshoz, ingyenes gyermekgondozáshoz, tisztességes lakhatáshoz és megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő feltételek mellett történő hozzáféréséhez a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása érdekében. A gyermekekbe való korai befektetés e gyermekek és a társadalom egésze számára jelentős megtérülést eredményez, és döntő fontosságú a hátrányos helyzet ördögi körének a korai években való megtörésében. A gyermekek készségei és képességei fejlesztésének támogatása lehetővé teszi számukra a bennük rejlő lehetőségek teljes körű kibontakoztatását, a legjobb oktatási és egészségügyi eredmények elérését, és segíti őket abban, hogy a társadalom aktív tagjaivá váljanak, és fiatalokként növeljék esélyeiket a munkaerőpiacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22b)

Figyelemmel a gyermekszegénység és társadalmi kirekesztés tartósan magas szintjére az Unióban (2017-ben 26,4  %), valamint a szociális jogok európai pillérére, amely kimondja, hogy a gyermekeknek joguk van a szegénység elleni védelemhez, és a hátrányos helyzetű gyermekeknek az esélyegyenlőség javítása érdekében joguk van meghatározott intézkedésekre, a tagállamoknak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ programból származó forrásaik legalább 5 %-át az európai gyermekgarancia programra kell elkülöníteniük, hogy hozzájáruljanak a gyermekek ingyenes egészségügyi ellátáshoz, ingyenes oktatáshoz, ingyenes gyermekgondozáshoz, tisztességes lakhatáshoz és megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő feltételek mellett történő hozzáféréséhez a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása érdekében. A gyermekekbe való korai befektetés e gyermekek és a társadalom egésze számára jelentős megtérülést eredményez, és döntő fontosságú a hátrányos helyzet ördögi körének a korai években való megtörésében. A gyermekek készségei és képességei fejlesztésének támogatása lehetővé teszi számukra a bennük rejlő lehetőségek teljes körű kibontakoztatását, a legjobb oktatási és egészségügyi eredmények elérését, és segíti őket abban, hogy a társadalom aktív tagjaivá váljanak, és fiatalokként növeljék esélyeiket a munkaerőpiacon.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Néhány tagállamban és régióban az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére tekintettel – amely különösen azokat a fiatalokat érinti, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és képzésben sem vesznek részt – arra van szükség, hogy
  ezek
  a tagállamok a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében továbbra is
  elegendő
  forrásokat fordítsanak az ifjúság foglalkoztatását támogató fellépésekre,
  például
  az ifjúsági garancia programok végrehajtásán keresztül. Az egyéneket célzó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020 közötti programozási időszakban támogatott fellépésekre építve a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a fiatalokat a munka világába és az oktatásba visszavezető és bevonó intézkedéseket – adott esetben a munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok
  között prioritás meghatározásával –
  , például
  az
  ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekre is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve korszerűsítik és átalakítják a foglalkoztatási szolgálatokat azzal a céllal, hogy személyre szabott
  szolgáltatásokat
  nyújtsanak a fiataloknak
  . Az érintett tagállamoknak ezért a megosztott irányítás alatti
  ESZA+-ág
  keretében a
  nemzeti
  források
  legalább
  10
   %-át a fiatalok
  foglakoztathatóságára
  kell elkülöníteniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Néhány tagállamban és régióban az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére tekintettel – amely különösen azokat a fiatalokat érinti, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és képzésben sem vesznek részt – arra van szükség, hogy
  ezek
  a tagállamok a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében továbbra is
  elegendő
  forrásokat fordítsanak az ifjúság foglalkoztatását támogató fellépésekre,
  például
  az ifjúsági garancia programok végrehajtásán keresztül. Az egyéneket célzó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020 közötti programozási időszakban támogatott fellépésekre építve a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a fiatalokat a munka világába és az oktatásba visszavezető és bevonó intézkedéseket – adott esetben a munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok
  között prioritás meghatározásával –
  , például
  az
  ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekre is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve korszerűsítik és átalakítják a foglalkoztatási szolgálatokat azzal a céllal, hogy személyre szabott
  szolgáltatásokat
  nyújtsanak a fiataloknak
  . Az érintett tagállamoknak ezért a megosztott irányítás alatti
  ESZA+-ág
  keretében a
  nemzeti
  források
  legalább
  10
   %-át a fiatalok
  foglakoztathatóságára
  kell elkülöníteniük.

| (23) | Néhány tagállamban és régióban az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére tekintettel – amely különösen azokat a fiatalokat érinti, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és képzésben sem vesznek részt
  (NEET-fiatalok), és amely még magasabb a hátrányos társadalmi helyzetből származó fiatalok esetében
   – arra van szükség, hogy a tagállamok a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében továbbra is
  megfelelő
  forrásokat fordítsanak az ifjúság foglalkoztatását támogató fellépésekre,
  különösen
  az ifjúsági garancia programok végrehajtásán keresztül. Az egyéneket célzó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020 közötti programozási időszakban támogatott fellépésekre építve a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a fiatalokat a 
  színvonalas
  munka világába és az oktatásba visszavezető és
  hatékonyan
  bevonó intézkedéseket, adott esetben a 
  tartósan
  munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok
  , a legnehezebben megszólítható fiatalok és a sérülékeny helyzetben lévő fiatalok előnybe részesítésével
  , például ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekre is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve korszerűsítik és átalakítják a foglalkoztatási szolgálatokat azzal a céllal, hogy személyre szabott
  támogatást
  nyújtsanak a fiataloknak
  , és szolgáltatásaikat mindenfajta megkülönböztetéstől mentesen biztosítsák. A tagállamoknak az
  ESZA+ -ág nemzeti
  forrásainak
  legalább
  3
  %-át a fiatalok
  foglalkoztathatóságára, a folyamatos oktatásra, a minőségi foglalkoztatásra, a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre és a szakmai gyakorlatokra vonatkozó politikák támogatására
  kell elkülöníteniük.
  Azoknak a tagállamoknak, ahol a NEET-fiatalok aránya az uniós átlag felett, vagy 15 % felett van, az ESZA+ nemzeti forrásainak legalább 15 % -át az e területet érintő, a megfelelő területi szinten hatást gyakorló politikák támogatására kell fordítaniuk. |
| --- | --- |

(23)

Néhány tagállamban és régióban az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére tekintettel – amely különösen azokat a fiatalokat érinti, akik nem dolgoznak, nem tanulnak és képzésben sem vesznek részt
  (NEET-fiatalok), és amely még magasabb a hátrányos társadalmi helyzetből származó fiatalok esetében
   – arra van szükség, hogy a tagállamok a megosztott irányítás alatti ESZA+-ág keretében továbbra is
  megfelelő
  forrásokat fordítsanak az ifjúság foglalkoztatását támogató fellépésekre,
  különösen
  az ifjúsági garancia programok végrehajtásán keresztül. Az egyéneket célzó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020 közötti programozási időszakban támogatott fellépésekre építve a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a fiatalokat a 
  színvonalas
  munka világába és az oktatásba visszavezető és
  hatékonyan
  bevonó intézkedéseket, adott esetben a 
  tartósan
  munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok
  , a legnehezebben megszólítható fiatalok és a sérülékeny helyzetben lévő fiatalok előnybe részesítésével
  , például ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekre is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve korszerűsítik és átalakítják a foglalkoztatási szolgálatokat azzal a céllal, hogy személyre szabott
  támogatást
  nyújtsanak a fiataloknak
  , és szolgáltatásaikat mindenfajta megkülönböztetéstől mentesen biztosítsák. A tagállamoknak az
  ESZA+ -ág nemzeti
  forrásainak
  legalább
  3
  %-át a fiatalok
  foglalkoztathatóságára, a folyamatos oktatásra, a minőségi foglalkoztatásra, a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre és a szakmai gyakorlatokra vonatkozó politikák támogatására
  kell elkülöníteniük.
  Azoknak a tagállamoknak, ahol a NEET-fiatalok aránya az uniós átlag felett, vagy 15 % felett van, az ESZA+ nemzeti forrásainak legalább 15 % -át az e területet érintő, a megfelelő területi szinten hatást gyakorló politikák támogatására kell fordítaniuk.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Mivel egyre inkább elmélyülnek a szubregionális különbségek, beleértve a gazdagabb, de elszegényedett területekkel is rendelkező régiókat is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Mivel egyre inkább elmélyülnek a szubregionális különbségek, beleértve a gazdagabb, de elszegényedett területekkel is rendelkező régiókat is;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

23 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23b) | Tekintettel az ESZA+ alkalmazási körének kiterjesztésére, a program céljainak teljesülése érdekében biztosítani kell, hogy az extra feladatok megnövelt költségvetéssel párosuljanak. Nagyobb mértékű finanszírozás szükséges a munkanélküliség, különösen az ifjúsági munkanélküliség leküzdéséhez, a szegénység felszámolásához és a szakmai fejlődés és képzés támogatásához, különösen a digitális munkahelyeken, összhangban a szociális jogok európai pillérében rögzített elvekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23b)

Tekintettel az ESZA+ alkalmazási körének kiterjesztésére, a program céljainak teljesülése érdekében biztosítani kell, hogy az extra feladatok megnövelt költségvetéssel párosuljanak. Nagyobb mértékű finanszírozás szükséges a munkanélküliség, különösen az ifjúsági munkanélküliség leküzdéséhez, a szegénység felszámolásához és a szakmai fejlődés és képzés támogatásához, különösen a digitális munkahelyeken, összhangban a szociális jogok európai pillérében rögzített elvekkel.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

23 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23c) | Tartósan meg kell erősíteni az EURES-t, mindenekelőtt az internetes platform átfogó fejlesztése és a tagállamok aktív részvétele révén. A tagállamoknak hatékonyabban kell használniuk a már létező modellt, és az EURES-rendszerben közzé kell tenniük a megüresedő munkahelyekre vonatkozó valamennyi információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23c)

Tartósan meg kell erősíteni az EURES-t, mindenekelőtt az internetes platform átfogó fejlesztése és a tagállamok aktív részvétele révén. A tagállamoknak hatékonyabban kell használniuk a már létező modellt, és az EURES-rendszerben közzé kell tenniük a megüresedő munkahelyekre vonatkozó valamennyi információt.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A tagállamoknak
  gondoskodniuk
  kell az
  említett alapokból
  támogatott fellépések közötti
  összhangról
  és kiegészítő
  jellegről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A tagállamoknak
  gondoskodniuk
  kell az
  említett alapokból
  támogatott fellépések közötti
  összhangról
  és kiegészítő
  jellegről
  .

| (24) | A tagállamoknak
  és a Bizottságnak biztosítaniuk
  kell az
  ESZA+ által, illetve más uniós programokból és eszközökből, így az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból, az Erasmus programból, a Menekültügyi és Migrációs Alapból, a Horizont Európa programból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, a Digitális Európa programból, az InvestEU programból, a Kreatív Európa programból vagy az Európai Szolidaritási Testület által
  támogatott fellépések közötti
  összhangot
  és kiegészítő
  jelleget, illetve ki kell aknázniuk az ezek közti szinergiákat
  . |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak
  és a Bizottságnak biztosítaniuk
  kell az
  ESZA+ által, illetve más uniós programokból és eszközökből, így az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból, az Erasmus programból, a Menekültügyi és Migrációs Alapból, a Horizont Európa programból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, a Digitális Európa programból, az InvestEU programból, a Kreatív Európa programból vagy az Európai Szolidaritási Testület által
  támogatott fellépések közötti
  összhangot
  és kiegészítő
  jelleget, illetve ki kell aknázniuk az ezek közti szinergiákat
  .

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az EUMSZ 349. cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkével összhangban a legkülső régiók,
  illetve
  a ritkán lakott északi régiók a közös
  politika
  és az uniós programok értelmében egyedi intézkedésekre jogosultak.
  Az állandó korlátok miatt ezek a régiók egyedi támogatást igényelnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az EUMSZ 349. cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkével összhangban a legkülső régiók,
  illetve
  a ritkán lakott északi régiók a közös
  politika
  és az uniós programok értelmében egyedi intézkedésekre jogosultak.
  Az állandó korlátok miatt ezek a régiók egyedi támogatást igényelnek.

| (25) | Az EUMSZ 349.
  és 174.
  cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkével összhangban a legkülső régiók, a ritkán lakott északi régiók
  és szigetek
  a közös
  politikák
  és az uniós programok értelmében egyedi intézkedésekre jogosultak.
  Ezeknek a régióknak súlyos és tartós természeti hátrányaik miatt
  egyedi
  támogatásra van szükségük
  . |
| --- | --- |

(25)

Az EUMSZ 349.
  és 174.
  cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkével összhangban a legkülső régiók, a ritkán lakott északi régiók
  és szigetek
  a közös
  politikák
  és az uniós programok értelmében egyedi intézkedésekre jogosultak.
  Ezeknek a régióknak súlyos és tartós természeti hátrányaik miatt
  egyedi
  támogatásra van szükségük
  .

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az EUMSZ 174. cikkével összhangban a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a súlyos és állandó demográfiai hátrányban lévő régiók, például az elnéptelenedett régiók és a gyéren lakott régiókat érintő korlátozások és nehézségek kezelésére irányuló egyedi politikák kidolgozásához és végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Az EUMSZ 174. cikkével összhangban a tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a súlyos és állandó demográfiai hátrányban lévő régiók, például az elnéptelenedett régiók és a gyéren lakott régiókat érintő korlátozások és nehézségek kezelésére irányuló egyedi politikák kidolgozásához és végrehajtásához.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az ESZA+ által támogatott tevékenységek hatékony és eredményes végrehajtása a felelősségteljes kormányzáson, továbbá az
  érintett területek valamennyi szereplője
  és a társadalmi-gazdasági szereplők, különösen pedig a szociális partnerek és a civil társadalom közötti partnerségen múlik.
  Fontos ezért
  , hogy a tagállamok
  ösztönözzék
  a szociális partnerek és a civil
  társadalom részvételét
  a 
  megosztott irányítású
  ESZA+ végrehajtásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az ESZA+ által támogatott tevékenységek hatékony és eredményes végrehajtása a felelősségteljes kormányzáson, továbbá az
  érintett területek valamennyi szereplője
  és a társadalmi-gazdasági szereplők, különösen pedig a szociális partnerek és a civil társadalom közötti partnerségen múlik.
  Fontos ezért
  , hogy a tagállamok
  ösztönözzék
  a szociális partnerek és a civil
  társadalom részvételét
  a 
  megosztott irányítású
  ESZA+ végrehajtásában.

| (26) | Az ESZA+ által támogatott tevékenységek hatékony és eredményes végrehajtása a felelősségteljes kormányzáson, továbbá az
  uniós intézmények és a helyi, regionális, nemzeti hatóságok
  és a társadalmi-gazdasági szereplők, különösen pedig a szociális partnerek és a civil társadalom közötti partnerségen múlik.
  Ezért alapvető fontosságú
  , hogy a tagállamok
  a regionális és helyi hatóságokkal partnerségben biztosítsák
  a szociális partnerek és a civil
  társadalmi szervezetek, az egyenlőséggel foglalkozó testületek,
  a 
  nemzeti emberi jogi intézmények és más releváns vagy reprezentatív szervezetek érdemi részvételét az
  ESZA+
  programozásában és
  végrehajtásában
  , az operatív programok prioritásainak meghatározásától kezdve az eredmények és a hatás nyomon követéséig és értékeléséig, összhangban a Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete

   (1a)

  által létrehozott, az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexszel
  .
  Emellett a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség védelme érdekében az egyenlőséggel foglalkozó testületeknek és a nemzeti emberi jogi intézményeknek is minden szakaszban részt kell venniük. |
| --- | --- |

(26)

Az ESZA+ által támogatott tevékenységek hatékony és eredményes végrehajtása a felelősségteljes kormányzáson, továbbá az
  uniós intézmények és a helyi, regionális, nemzeti hatóságok
  és a társadalmi-gazdasági szereplők, különösen pedig a szociális partnerek és a civil társadalom közötti partnerségen múlik.
  Ezért alapvető fontosságú
  , hogy a tagállamok
  a regionális és helyi hatóságokkal partnerségben biztosítsák
  a szociális partnerek és a civil
  társadalmi szervezetek, az egyenlőséggel foglalkozó testületek,
  a 
  nemzeti emberi jogi intézmények és más releváns vagy reprezentatív szervezetek érdemi részvételét az
  ESZA+
  programozásában és
  végrehajtásában
  , az operatív programok prioritásainak meghatározásától kezdve az eredmények és a hatás nyomon követéséig és értékeléséig, összhangban a Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete

   (1a)

  által létrehozott, az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexszel
  .
  Emellett a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség védelme érdekében az egyenlőséggel foglalkozó testületeknek és a nemzeti emberi jogi intézményeknek is minden szakaszban részt kell venniük.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | Az irányító hatóságok és a partnerek közötti felelősségteljes kormányzáshoz és partnerséghez a kapacitásépítés hatékony és eredményes alkalmazása szükséges az érdekeltek tekintetében, akik részére a tagállamoknak megfelelő összegű ESZA+ forrásokat kell elkülöníteniük. Mivel a megosztott irányítású ESZA+ operatív céljai között már nem szerepel az intézményi kapacitásokba és a közigazgatás és közszolgáltatások hatékonyságába történő, nemzeti, regionális és helyi szintű beruházás a reformok végrehajtása, a szabályozás javítása és a felelősségteljes kormányzás céljából, a strukturálisreform-támogató program ellenben tartalmazza ezeket, szükséges, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsák a két eszköz közötti hatékony koordinációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

Az irányító hatóságok és a partnerek közötti felelősségteljes kormányzáshoz és partnerséghez a kapacitásépítés hatékony és eredményes alkalmazása szükséges az érdekeltek tekintetében, akik részére a tagállamoknak megfelelő összegű ESZA+ forrásokat kell elkülöníteniük. Mivel a megosztott irányítású ESZA+ operatív céljai között már nem szerepel az intézményi kapacitásokba és a közigazgatás és közszolgáltatások hatékonyságába történő, nemzeti, regionális és helyi szintű beruházás a reformok végrehajtása, a szabályozás javítása és a felelősségteljes kormányzás céljából, a strukturálisreform-támogató program ellenben tartalmazza ezeket, szükséges, hogy a Bizottság és a tagállamok biztosítsák a két eszköz közötti hatékony koordinációt.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A szociális innováció támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák jobban megfeleljenek a társadalmi változásoknak, és ösztönözzék, illetve támogassák az innovatív megoldásokat. Különösen az innovatív megoldások elterjesztését megelőző tesztelés és értékelés bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA+ által nyújtott célzott támogatások szükségességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A szociális innováció támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák jobban megfeleljenek a társadalmi változásoknak, és ösztönözzék, illetve támogassák az innovatív megoldásokat. Különösen az innovatív megoldások elterjesztését megelőző tesztelés és értékelés bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA+ által nyújtott célzott támogatások szükségességét.

| (27) | A szociális innováció
  és a szociális gazdaság
  támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák jobban megfeleljenek a társadalmi változásoknak, és
  – többek közt helyi szinten is –
  ösztönözzék, illetve támogassák az innovatív megoldásokat. Különösen az innovatív megoldások elterjesztését megelőző tesztelés és értékelés bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA+ által nyújtott célzott támogatások szükségességét. |
| --- | --- |

(27)

A szociális innováció
  és a szociális gazdaság
  támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák jobban megfeleljenek a társadalmi változásoknak, és
  – többek közt helyi szinten is –
  ösztönözzék, illetve támogassák az innovatív megoldásokat. Különösen az innovatív megoldások elterjesztését megelőző tesztelés és értékelés bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA+ által nyújtott célzott támogatások szükségességét.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | Az ágazatközi együttműködésben rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználása és a más szakpolitikai területekkel való szinergiák és koherencia az ESZA+ általános céljainak elérését szolgáló javítása érdekében a programnak olyan innovatív intézkedéseket kell támogatnia, amelyek a sport és a testmozgás, illetve a kultúra révén ösztönzik a társadalmi befogadást, küzdenek az ifjúsági munkanélküliség ellen – különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra –, javítják a társadalom peremére szorult csoportok társadalmi beilleszkedését, valamint előmozdítják az egészséges életmódot és a betegségmegelőzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

Az ágazatközi együttműködésben rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználása és a más szakpolitikai területekkel való szinergiák és koherencia az ESZA+ általános céljainak elérését szolgáló javítása érdekében a programnak olyan innovatív intézkedéseket kell támogatnia, amelyek a sport és a testmozgás, illetve a kultúra révén ösztönzik a társadalmi befogadást, küzdenek az ifjúsági munkanélküliség ellen – különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra –, javítják a társadalom peremére szorult csoportok társadalmi beilleszkedését, valamint előmozdítják az egészséges életmódot és a betegségmegelőzést.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy valamennyi területen előmozdítsa a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot, beleértve a munka-erőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatás és a szakmai előmenetel feltételeit.
  Gondoskodniuk
  kell
  arról
  ,
  hogy
  az ESZA+ megkülönböztetés
  nélkül mindenki számára támogassa az esélyegyenlőséget az EUMSZ 10
  .
  cikkével összhangban
  , másokkal azonos alapon támogassa a fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásához. Ezeket az alapelveket a programok előkészítésének, nyomon követésének, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben arról is gondoskodni kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség támogatása érdekében konkrét intézkedések történjenek. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie
  a lakossági/
  intézményi ellátásról a családra és a közösségi alapú
  ellátásra
  való áttérést, különösen azoknak, akik többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez. A(z) (EU) [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] rendelet előírja, hogy a kiadások
  elszámolhatóságának szabályait
  nemzeti szinten kell meghatározni bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ ágra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy valamennyi területen előmozdítsa a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot, beleértve a munka-erőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatás és a szakmai előmenetel feltételeit.
  Gondoskodniuk
  kell
  arról
  ,
  hogy
  az ESZA+ megkülönböztetés
  nélkül mindenki számára támogassa az esélyegyenlőséget az EUMSZ 10
  .
  cikkével összhangban
  , másokkal azonos alapon támogassa a fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásához. Ezeket az alapelveket a programok előkészítésének, nyomon követésének, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben arról is gondoskodni kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség támogatása érdekében konkrét intézkedések történjenek. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie
  a lakossági/
  intézményi ellátásról a családra és a közösségi alapú
  ellátásra
  való áttérést, különösen azoknak, akik többszörös megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez. A(z) (EU) [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] rendelet előírja, hogy a kiadások
  elszámolhatóságának szabályait
  nemzeti szinten kell meghatározni bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ ágra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani.

| (28) | A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy valamennyi területen előmozdítsa a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot, beleértve a munka-erőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatás és a szakmai előmenetel feltételeit.
  A nemekkel kapcsolatos szempontokat valamennyi végrehajtott programban figyelembe kell venni azok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során. Ennek megfelelően az ESZA+ programnak különösen meg kell felelnie az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének, amely kimondja, hogy tilos bármilyen, nemen, fajon, színen, etnikai vagy társadalmi származáson, genetikai tulajdonságon, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más véleményen, nemzeti kisebbséghez tartozáson, vagyoni helyzeten, születésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés; továbbá meg kell tiltani minden nemi jelleg, nemi identitás, vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést is. A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról is
  ,
  hogy az ESZA+
  másokkal azonos alapon támogassa a fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásához
  , többek között az oktatás, a munkavállalás, a foglalkoztatás és az egyetemes hozzáférhetőség tekintetében
  . Ezeket az alapelveket a programok előkészítésének, nyomon követésének, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben arról is gondoskodni kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség támogatása érdekében konkrét intézkedések történjenek. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie
  az
  intézményi ellátásról a családra és a közösségi alapú
  gondozásra
  való áttérést, különösen azoknak, akik többszörös
  és interszekcionális
  megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez. A(z) (EU) [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] rendelet előírja, hogy a kiadások
  elszámolhatóságára vonatkozó szabályoknak összhangban kell állniuk a Chartában foglaltakkal, és azokat
  nemzeti szinten kell meghatározni bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ ágra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy valamennyi területen előmozdítsa a nőkkel és a férfiakkal szembeni egyenlő bánásmódot, beleértve a munka-erőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatás és a szakmai előmenetel feltételeit.
  A nemekkel kapcsolatos szempontokat valamennyi végrehajtott programban figyelembe kell venni azok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során. Ennek megfelelően az ESZA+ programnak különösen meg kell felelnie az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének, amely kimondja, hogy tilos bármilyen, nemen, fajon, színen, etnikai vagy társadalmi származáson, genetikai tulajdonságon, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más véleményen, nemzeti kisebbséghez tartozáson, vagyoni helyzeten, születésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés; továbbá meg kell tiltani minden nemi jelleg, nemi identitás, vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést is. A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról is
  ,
  hogy az ESZA+
  másokkal azonos alapon támogassa a fogyatékkal élő személyek társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásához
  , többek között az oktatás, a munkavállalás, a foglalkoztatás és az egyetemes hozzáférhetőség tekintetében
  . Ezeket az alapelveket a programok előkészítésének, nyomon követésének, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben arról is gondoskodni kell, hogy a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség támogatása érdekében konkrét intézkedések történjenek. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie
  az
  intézményi ellátásról a családra és a közösségi alapú
  gondozásra
  való áttérést, különösen azoknak, akik többszörös
  és interszekcionális
  megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez. A(z) (EU) [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] rendelet előírja, hogy a kiadások
  elszámolhatóságára vonatkozó szabályoknak összhangban kell állniuk a Chartában foglaltakkal, és azokat
  nemzeti szinten kell meghatározni bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+ ágra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | Meg kell fontolni a regionális mutatók alkalmazását annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni a szubregionális különbségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

Meg kell fontolni a regionális mutatók alkalmazását annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni a szubregionális különbségeket.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

28 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28b) | Az ESZA+ programnak támogatnia kell a nyelvek tanulását, elősegítve a kölcsönös megértést és egy befogadó társadalom kiépítését, többek között az Európa Tanács által a menekültek számára kidolgozott nyelvi támogató eszközkészlet tagállamok általi szélesebb körű átvétele révén is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28b)

Az ESZA+ programnak támogatnia kell a nyelvek tanulását, elősegítve a kölcsönös megértést és egy befogadó társadalom kiépítését, többek között az Európa Tanács által a menekültek számára kidolgozott nyelvi támogató eszközkészlet tagállamok általi szélesebb körű átvétele révén is.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az irányító hatóságok a nyilvántartásokból gyűjthessék az adatokat,
  ahol
  ilyen adatok elérhetők a 
  nyilvántartásokban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az irányító hatóságok a nyilvántartásokból gyűjthessék az adatokat,
  ahol
  ilyen adatok elérhetők a 
  nyilvántartásokban
  .

| (29) | Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az irányító hatóságok a nyilvántartásokból gyűjthessék az adatokat,
  amennyiben ott
  ilyen adatok
  – esetleg nemek szerinti bontásban –
  elérhetők
  , tiszteletben tartva
  a 
  személyes adatok védelmét az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletével

   (1a)

  összhangban
  .
  Célszerű lenne ösztönözni az adatok elektronikus továbbításának folytatását, mivel ez segít az adminisztratív terhek csökkentésében. |
| --- | --- |

(29)

Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az irányító hatóságok a nyilvántartásokból gyűjthessék az adatokat,
  amennyiben ott
  ilyen adatok
  – esetleg nemek szerinti bontásban –
  elérhetők
  , tiszteletben tartva
  a 
  személyes adatok védelmét az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletével

   (1a)

  összhangban
  .
  Célszerű lenne ösztönözni az adatok elektronikus továbbításának folytatását, mivel ez segít az adminisztratív terhek csökkentésében.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A szociális kísérlet egy kis méretű vizsgálati projekt, amelyből a szociális innovációk életképességére vonatkozó tapasztalatokat lehet szerezni. Az életképes
  ötleteket
  szélesebb körben vagy más
  környezetben
  az ESZA+
  és más forrásokból származó pénzügyi támogatással lehet továbbfolytatni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A szociális kísérlet egy kis méretű vizsgálati projekt, amelyből a szociális innovációk életképességére vonatkozó tapasztalatokat lehet szerezni. Az életképes
  ötleteket
  szélesebb körben vagy más
  környezetben
  az ESZA+
  és más forrásokból származó pénzügyi támogatással lehet továbbfolytatni
  .

| (31) | A szociális kísérlet egy kis méretű vizsgálati projekt, amelyből a szociális innovációk életképességére vonatkozó tapasztalatokat lehet szerezni.
  Lehetővé kell tenni és ösztönözni kell az ötletek helyi szintű vizsgálatát,
  az életképes
  ötletek esetében pedig azt, hogy azok megvalósítását adott esetben
  szélesebb körben vagy
  különböző régiók vagy tagállamok
  más
  környezetében
  az ESZA+
  -ból származó pénzügyi támogatással vagy más forrásokkal kombinálva folytassák
  . |
| --- | --- |

(31)

A szociális kísérlet egy kis méretű vizsgálati projekt, amelyből a szociális innovációk életképességére vonatkozó tapasztalatokat lehet szerezni.
  Lehetővé kell tenni és ösztönözni kell az ötletek helyi szintű vizsgálatát,
  az életképes
  ötletek esetében pedig azt, hogy azok megvalósítását adott esetben
  szélesebb körben vagy
  különböző régiók vagy tagállamok
  más
  környezetében
  az ESZA+
  -ból származó pénzügyi támogatással vagy más forrásokkal kombinálva folytassák
  .

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Az ESZA+ rögzíti azokat a rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok
  központi
  foglalkoztatási szolgálatai
  közötti
  és a 
  Bizottsággal való szorosabb
  együttműködés biztosítása révén. Az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózatnak a munkaerőpiacok jobb működését kell támogatnia oly módon, hogy megkönnyíti a munkavállalók határokon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ alkalmazási körébe tartozik a célzott mobilitási programok kialakítása és támogatása annak érdekében, hogy a feltárt munkaerőpiaci hiányok esetében az üres álláshelyeket be lehessen tölteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Az ESZA+ rögzíti azokat a rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok
  központi
  foglalkoztatási szolgálatai
  közötti
  és a 
  Bizottsággal való szorosabb
  együttműködés biztosítása révén. Az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózatnak a munkaerőpiacok jobb működését kell támogatnia oly módon, hogy megkönnyíti a munkavállalók határokon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ alkalmazási körébe tartozik a célzott mobilitási programok kialakítása és támogatása annak érdekében, hogy a feltárt munkaerőpiaci hiányok esetében az üres álláshelyeket be lehessen tölteni.

| (32) | Az ESZA+ rögzíti azokat a rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok
  állami
  foglalkoztatási szolgálatai
  , a Bizottság
  és a 
  szociális partnerek közti szoros
  együttműködés biztosítása révén. Az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózatnak
  – a szociális partnerek bevonásával –
  a munkaerőpiacok jobb működését kell támogatnia oly módon, hogy megkönnyíti a munkavállalók határokon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ alkalmazási körébe tartozik a célzott mobilitási programok kialakítása és támogatása annak érdekében, hogy a feltárt munkaerőpiaci hiányok esetében az üres álláshelyeket be lehessen tölteni.
  Az ESZA+ hatálya kiterjed a regionális állami foglalkoztatási szolgálatok és szociális partnerek közötti határokon átnyúló partnerségekre és azok tevékenységeire a mobilitás, valamint a határokon átnyúló munkaerőpiacok átláthatóságának és integrációjának tájékoztatás, tanácsadás és elhelyezés révén történő előmozdítása érdekében. Ezek számos határ menti régióban fontos szerepet játszanak a valódi európai munkaerőpiac kialakításában. |
| --- | --- |

(32)

Az ESZA+ rögzíti azokat a rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok
  állami
  foglalkoztatási szolgálatai
  , a Bizottság
  és a 
  szociális partnerek közti szoros
  együttműködés biztosítása révén. Az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózatnak
  – a szociális partnerek bevonásával –
  a munkaerőpiacok jobb működését kell támogatnia oly módon, hogy megkönnyíti a munkavállalók határokon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ alkalmazási körébe tartozik a célzott mobilitási programok kialakítása és támogatása annak érdekében, hogy a feltárt munkaerőpiaci hiányok esetében az üres álláshelyeket be lehessen tölteni.
  Az ESZA+ hatálya kiterjed a regionális állami foglalkoztatási szolgálatok és szociális partnerek közötti határokon átnyúló partnerségekre és azok tevékenységeire a mobilitás, valamint a határokon átnyúló munkaerőpiacok átláthatóságának és integrációjának tájékoztatás, tanácsadás és elhelyezés révén történő előmozdítása érdekében. Ezek számos határ menti régióban fontos szerepet játszanak a valódi európai munkaerőpiac kialakításában.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A mikrovállalkozások, a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások számára hozzáférhetetlen finanszírozási eszközök a vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadályt jelentik, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb kerülő emberek számára. Az ESZA+-rendelet meghatározza a piaci ökoszisztéma létrehozásához szükséges rendelkezéseket, hogy javuljon a szociális vállalkozások számára
  is
  a finanszírozási eszközök kínálata és hozzáférhetősége a leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a 
  sérülékeny
  csoportok – szükségleteinek kielégítése érdekében, akik mikrovállalkozásokat szeretnének beindítani vagy fejleszteni. A program szakpolitikai célkitűzéseinek elérését az InvestEU Alap szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai keretéből származó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A mikrovállalkozások, a szociális gazdaság és a szociális vállalkozások számára hozzáférhetetlen finanszírozási eszközök a vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadályt jelentik, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb kerülő emberek számára. Az ESZA+-rendelet meghatározza a piaci ökoszisztéma létrehozásához szükséges rendelkezéseket, hogy javuljon a szociális vállalkozások számára
  is
  a finanszírozási eszközök kínálata és hozzáférhetősége a leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a 
  sérülékeny
  csoportok – szükségleteinek kielégítése érdekében, akik mikrovállalkozásokat szeretnének beindítani vagy fejleszteni. A program szakpolitikai célkitűzéseinek elérését az InvestEU Alap szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai keretéből származó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják.

| (33) | A mikrovállalkozások, a szociális gazdaság és a szociális
  gazdasági
  vállalkozások számára hozzáférhetetlen finanszírozási eszközök a vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadályt jelentik, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb kerülő emberek számára. Az ESZA+-rendelet meghatározza a piaci ökoszisztéma létrehozásához szükséges rendelkezéseket, hogy javuljon a szociális
  gazdasági
  vállalkozások számára a finanszírozási
  és támogató
  eszközök kínálata és hozzáférhetősége
  , többek közt a kulturális és kreatív ágazatban is,
  a leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a 
  hátrányos helyzetű
  csoportok – szükségleteinek kielégítése érdekében, akik mikrovállalkozásokat szeretnének beindítani vagy fejleszteni. A program szakpolitikai célkitűzéseinek elérését az InvestEU Alap szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai keretéből származó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják. |
| --- | --- |

(33)

A mikrovállalkozások, a szociális gazdaság és a szociális
  gazdasági
  vállalkozások számára hozzáférhetetlen finanszírozási eszközök a vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadályt jelentik, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb kerülő emberek számára. Az ESZA+-rendelet meghatározza a piaci ökoszisztéma létrehozásához szükséges rendelkezéseket, hogy javuljon a szociális
  gazdasági
  vállalkozások számára a finanszírozási
  és támogató
  eszközök kínálata és hozzáférhetősége
  , többek közt a kulturális és kreatív ágazatban is,
  a leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a 
  hátrányos helyzetű
  csoportok – szükségleteinek kielégítése érdekében, akik mikrovállalkozásokat szeretnének beindítani vagy fejleszteni. A program szakpolitikai célkitűzéseinek elérését az InvestEU Alap szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai keretéből származó finanszírozási eszközök és költségvetési garanciák is támogatni fogják.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | A Bizottságnak uniós szinten be kell vezetnie egy egyértelmű kritériumokon alapuló „európai szociális gazdaság címkét” a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, amelynek célja, hogy rávilágítson e vállalkozások sajátos jellemzőire és társadalmi hatására, növelje ismertségüket, ösztönözze a beruházásokat, megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást és az egységes piacra való bejutást azon szereplők számára, akik készek arra, hogy nemzeti szinten vagy más tagállamokban terjeszkedjenek, tiszteletben tartva az ágazatban és a tagállamokban érvényben lévő különböző jogi formákat és kereteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

A Bizottságnak uniós szinten be kell vezetnie egy egyértelmű kritériumokon alapuló „európai szociális gazdaság címkét” a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, amelynek célja, hogy rávilágítson e vállalkozások sajátos jellemzőire és társadalmi hatására, növelje ismertségüket, ösztönözze a beruházásokat, megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást és az egységes piacra való bejutást azon szereplők számára, akik készek arra, hogy nemzeti szinten vagy más tagállamokban terjeszkedjenek, tiszteletben tartva az ágazatban és a tagállamokban érvényben lévő különböző jogi formákat és kereteket.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | Több ESZA+-célkitűzés elérésében is kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői, köztük a karitatív szereplők, mivel ők finanszírozást, illetve innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elősegítéséhez. Az ESZA+ fellépéseibe ezért adott esetben be kell vonni a karitatív szereplőket, például az alapítványokat és adományozókat, különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

Több ESZA+-célkitűzés elérésében is kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői, köztük a karitatív szereplők, mivel ők finanszírozást, illetve innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elősegítéséhez. Az ESZA+ fellépéseibe ezért adott esetben be kell vonni a karitatív szereplőket, például az alapítványokat és adományozókat, különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák.

| (34) | Több ESZA+-célkitűzés elérésében is kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői, köztük a karitatív szereplők, mivel ők finanszírozást, illetve innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elősegítéséhez. Az ESZA+ fellépéseibe ezért adott esetben be kell vonni a karitatív szereplőket, például az alapítványokat és adományozókat, különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák
  , feltéve, hogy anem rendelkeznek olyan politikai vagy társadalmi célkitűzésekkel, amelyek ellentétesek az Unió elveivel
  . |
| --- | --- |

(34)

Több ESZA+-célkitűzés elérésében is kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői, köztük a karitatív szereplők, mivel ők finanszírozást, illetve innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elősegítéséhez. Az ESZA+ fellépéseibe ezért adott esetben be kell vonni a karitatív szereplőket, például az alapítványokat és adományozókat, különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák
  , feltéve, hogy anem rendelkeznek olyan politikai vagy társadalmi célkitűzésekkel, amelyek ellentétesek az Unió elveivel
  .

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

34 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (34a) | A transznacionális együttműködés jelentős hozzáadott értékkel bír, ezért azt – kivéve azon kellően indokolt esetekben, amelyekben figyelembe veszik az arányosság elvét – valamennyi tagállamnak támogatnia kell. Erősíteni kell a Bizottságnak a tapasztalatcsere elősegítésében és a vonatkozó kezdeményezések végrehajtásának összehangolásában betöltött szerepét is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34a)

A transznacionális együttműködés jelentős hozzáadott értékkel bír, ezért azt – kivéve azon kellően indokolt esetekben, amelyekben figyelembe veszik az arányosság elvét – valamennyi tagállamnak támogatnia kell. Erősíteni kell a Bizottságnak a tapasztalatcsere elősegítésében és a vonatkozó kezdeményezések végrehajtásának összehangolásában betöltött szerepét is.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

35 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35a) | A Bizottságnak növelnie kell a tagállamok és az alulreprezentált szervezetek részvételét azzal, hogy amennyire lehet, csökkenti a részvételt akadályozó tényezőket, köztük a finanszírozási kérelemhez és a finanszírozás fogadásához kapcsolódó adminisztratív terheket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35a)

A Bizottságnak növelnie kell a tagállamok és az alulreprezentált szervezetek részvételét azzal, hogy amennyire lehet, csökkenti a részvételt akadályozó tényezőket, köztük a finanszírozási kérelemhez és a finanszírozás fogadásához kapcsolódó adminisztratív terheket.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

35 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (35b) | Az Unió egyik elsődleges célja, hogy megerősítse az egészségügyi rendszereket azáltal, hogy támogatja az egészségügy és a betegellátás digitális átalakítását, fenntartható egészségügyi információs rendszert fejleszt, valamint támogatja a hatékonyabb, hozzáférhetőbb és rugalmasabb egészségügyi rendszerek kialakítására irányuló nemzeti reformokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35b)

Az Unió egyik elsődleges célja, hogy megerősítse az egészségügyi rendszereket azáltal, hogy támogatja az egészségügy és a betegellátás digitális átalakítását, fenntartható egészségügyi információs rendszert fejleszt, valamint támogatja a hatékonyabb, hozzáférhetőbb és rugalmasabb egészségügyi rendszerek kialakítására irányuló nemzeti reformokat.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | Ha az emberek egészségesek maradnak
  és
  hosszabb ideig aktívak
  , valamint lehetőséget
  kapnak
  arra, hogy aktív szerepet
  vállaljanak egészségük
  gondozásában, annak pozitív hatásai lesznek az egészségre, az egészségi egyenlőtlenségekre, az életminőségre, a termelékenységre, a versenyképességre és a befogadásra, miközben csökken a nemzeti költségvetésekre nehezedő nyomás. A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy segítse a tagállamok fenntartható fejlesztési céljainak (FFC), különösen a 3. FFC: „Az egészséges élet és jólét biztosítása mindenki számára, minden életkorban” elérését (17). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

Ha az emberek egészségesek maradnak
  és
  hosszabb ideig aktívak
  , valamint lehetőséget
  kapnak
  arra, hogy aktív szerepet
  vállaljanak egészségük
  gondozásában, annak pozitív hatásai lesznek az egészségre, az egészségi egyenlőtlenségekre, az életminőségre, a termelékenységre, a versenyképességre és a befogadásra, miközben csökken a nemzeti költségvetésekre nehezedő nyomás. A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy segítse a tagállamok fenntartható fejlesztési céljainak (FFC), különösen a 3. FFC: „Az egészséges élet és jólét biztosítása mindenki számára, minden életkorban” elérését (17).

| (36) | Az EUMSZ 168. cikkében megállapított követelmények teljesítése érdekében folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Ha megkülönböztetés nélkül minden ember egészséges
  és
  aktív marad
  , valamint lehetőséget
  kap
  arra, hogy aktív szerepet
  vállaljon egészsége
  gondozásában, annak pozitív hatásai lesznek az egészségre, az egészségi egyenlőtlenségekre, az életminőségre, a termelékenységre, a versenyképességre és a befogadásra, miközben csökken a nemzeti költségvetésekre nehezedő nyomás.
  Az egészségre hatást gyakorló innováció, többek között a társadalmi innováció támogatása és elismerése hozzájárul az egészségügyi ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos problémák megoldásához a demográfiai változások jelentette kihívások kezelésével összefüggésben. Továbbá az egészségügy területén fennálló egyenlőtlenségek csökkentését célzó intézkedések fontosak az „inkluzív növekedés” céljainak eléréséhez.
   A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy segítse a tagállamok fenntartható fejlesztési céljainak (FFC), különösen a 3. FFC: „Az egészséges élet és jólét biztosítása mindenki számára, minden életkorban” elérését (17). |
| --- | --- |

(36)

Az EUMSZ 168. cikkében megállapított követelmények teljesítése érdekében folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Ha megkülönböztetés nélkül minden ember egészséges
  és
  aktív marad
  , valamint lehetőséget
  kap
  arra, hogy aktív szerepet
  vállaljon egészsége
  gondozásában, annak pozitív hatásai lesznek az egészségre, az egészségi egyenlőtlenségekre, az életminőségre, a termelékenységre, a versenyképességre és a befogadásra, miközben csökken a nemzeti költségvetésekre nehezedő nyomás.
  Az egészségre hatást gyakorló innováció, többek között a társadalmi innováció támogatása és elismerése hozzájárul az egészségügyi ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos problémák megoldásához a demográfiai változások jelentette kihívások kezelésével összefüggésben. Továbbá az egészségügy területén fennálló egyenlőtlenségek csökkentését célzó intézkedések fontosak az „inkluzív növekedés” céljainak eléréséhez.
   A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy segítse a tagállamok fenntartható fejlesztési céljainak (FFC), különösen a 3. FFC: „Az egészséges élet és jólét biztosítása mindenki számára, minden életkorban” elérését (17).

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) meghatározása szerint „az egészség a teljes testi, lelki és szociális jólét állapota, és nem csupán a betegség vagy fogyatékosság hiánya”. Az uniós lakosság egészségének javítása érdekében alapvető fontosságú, hogy ne csak a testi egészség és a szociális jólét kerüljön fókuszba. A WHO szerint a fogyatékossággal leélt évek mintegy 40 %-a mentális egészségügyi problémákra vezethető vissza. A mentális egészségügyi problémák továbbá sokfélék, tartósak, okot adhatnak diszkriminációra, és jelentősen hozzájárulnak az egészségügyi egyenlőtlenségekhez. Ezenfelül a gazdasági válság is hatással van a mentális egészséget meghatározó tényezőkre, mivel a védelmet ellátó tényezők gyengülnek, a kockázati tényezők pedig erősödnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) meghatározása szerint „az egészség a teljes testi, lelki és szociális jólét állapota, és nem csupán a betegség vagy fogyatékosság hiánya”. Az uniós lakosság egészségének javítása érdekében alapvető fontosságú, hogy ne csak a testi egészség és a szociális jólét kerüljön fókuszba. A WHO szerint a fogyatékossággal leélt évek mintegy 40 %-a mentális egészségügyi problémákra vezethető vissza. A mentális egészségügyi problémák továbbá sokfélék, tartósak, okot adhatnak diszkriminációra, és jelentősen hozzájárulnak az egészségügyi egyenlőtlenségekhez. Ezenfelül a gazdasági válság is hatással van a mentális egészséget meghatározó tényezőkre, mivel a védelmet ellátó tényezők gyengülnek, a kockázati tényezők pedig erősödnek.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Az európai uniós egészségügyi rendszerek tapasztalatainak és közös értékeinek, illetve elveinek a Tanács 2006. június 2-i következtetései szerint támogatniuk kell az innovatív, hatékony és rugalmas egészségügyi rendszerek tervezésére és irányítására vonatkozó döntéshozatali eljárást, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférést biztosító eszközök fejlesztését és a legjobb gyakorlatok szélesebb körben történő önkéntes bevezetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Az európai uniós egészségügyi rendszerek tapasztalatainak és közös értékeinek, illetve elveinek a Tanács 2006. június 2-i következtetései szerint támogatniuk kell az innovatív, hatékony és rugalmas egészségügyi rendszerek tervezésére és irányítására vonatkozó döntéshozatali eljárást, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáférést biztosító eszközök fejlesztését és a legjobb gyakorlatok szélesebb körben történő önkéntes bevezetését.

| (37) | Az európai uniós egészségügyi rendszerek tapasztalatainak és közös értékeinek, illetve elveinek a Tanács 2006. június 2-i következtetései szerint támogatniuk kell az innovatív, hatékony és rugalmas egészségügyi rendszerek tervezésére és irányítására vonatkozó döntéshozatali eljárást, a jó minőségű
  , személyközpontú
  egészségügyi ellátáshoz
  és kapcsolódó gondozáshoz
  való egyetemes hozzáférést biztosító eszközök fejlesztését és a legjobb gyakorlatok szélesebb körben történő önkéntes bevezetését.
  Ebbe beletartoznak az egészségügyi alapellátás részét képező egészségfejlesztési és betegségmegelőzési szolgáltatások. |
| --- | --- |

(37)

Az európai uniós egészségügyi rendszerek tapasztalatainak és közös értékeinek, illetve elveinek a Tanács 2006. június 2-i következtetései szerint támogatniuk kell az innovatív, hatékony és rugalmas egészségügyi rendszerek tervezésére és irányítására vonatkozó döntéshozatali eljárást, a jó minőségű
  , személyközpontú
  egészségügyi ellátáshoz
  és kapcsolódó gondozáshoz
  való egyetemes hozzáférést biztosító eszközök fejlesztését és a legjobb gyakorlatok szélesebb körben történő önkéntes bevezetését.
  Ebbe beletartoznak az egészségügyi alapellátás részét képező egészségfejlesztési és betegségmegelőzési szolgáltatások.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

37 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37a) | A közegészségügy területét (2003–2008) és az egészségügy területét (2008–2013 és 2014–2020) érintő előző uniós cselekvési programok – amelyeket az 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal

   (1a)

  , az 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal

   (1b)

  , illetve a 282/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1c)

  hoztak létre („az előző egészségügyi programok”) – értékelése kedvező volt, mivel számos fontos eredményt és javulást értek el. Az ESZA+ egészségügyi ágának az előző egészségügyi programok eredményeire kell épülnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37a)

A közegészségügy területét (2003–2008) és az egészségügy területét (2008–2013 és 2014–2020) érintő előző uniós cselekvési programok – amelyeket az 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal

   (1a)

  , az 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal

   (1b)

  , illetve a 282/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (1c)

  hoztak létre („az előző egészségügyi programok”) – értékelése kedvező volt, mivel számos fontos eredményt és javulást értek el. Az ESZA+ egészségügyi ágának az előző egészségügyi programok eredményeire kell épülnie.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

37 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37b) | Az ESZA+ egészségügyi ágának olyan eszköznek kell lennie, amely intézkedéseket segít elő olyan területeken, ahol uniós hozzáadott érték áll fenn, amit a következők alapján lehet bizonyítani: a bevált gyakorlatok tagállamok és régiók közötti cseréje; az ismeretek megosztását vagy kölcsönös tanulást célzó hálózatok támogatása; az egészségügyi szakemberek képesítésének támogatása; a határokon átterjedő egészségügyi veszélyek kezelése azok kockázatainak csökkentése és következményeinek enyhítése érdekében; a belső piaccal kapcsolatos egyes olyan kérdések kezelése, ahol az Unió megfelelő jogosultsággal rendelkezik jó minőségű megoldások biztosítására a tagállamokban; az egészségügyi innovációban rejlő potenciál felszabadítása; olyan tevékenységek, amelyek összehasonlító teljesítményértékelési rendszer létrehozásához vezethetnek a megalapozott uniós döntéshozatal megkönnyítése érdekében; a hatékonyság javítása a források párhuzamosságok miatti pazarlásának elkerülésével, valamint a pénzügyi források felhasználásának optimalizálása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37b)

Az ESZA+ egészségügyi ágának olyan eszköznek kell lennie, amely intézkedéseket segít elő olyan területeken, ahol uniós hozzáadott érték áll fenn, amit a következők alapján lehet bizonyítani: a bevált gyakorlatok tagállamok és régiók közötti cseréje; az ismeretek megosztását vagy kölcsönös tanulást célzó hálózatok támogatása; az egészségügyi szakemberek képesítésének támogatása; a határokon átterjedő egészségügyi veszélyek kezelése azok kockázatainak csökkentése és következményeinek enyhítése érdekében; a belső piaccal kapcsolatos egyes olyan kérdések kezelése, ahol az Unió megfelelő jogosultsággal rendelkezik jó minőségű megoldások biztosítására a tagállamokban; az egészségügyi innovációban rejlő potenciál felszabadítása; olyan tevékenységek, amelyek összehasonlító teljesítményértékelési rendszer létrehozásához vezethetnek a megalapozott uniós döntéshozatal megkönnyítése érdekében; a hatékonyság javítása a források párhuzamosságok miatti pazarlásának elkerülésével, valamint a pénzügyi források felhasználásának optimalizálása.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | Az ESZA+ egészségügyi ágának hozzá kell járulnia a betegségek megelőzéséhez az
  Unió polgárainak
  egész élete során, illetve az egészség fejlesztéséhez azzal, hogy foglalkozik az egészségügyi kockázatot jelentő tényezőkkel, például a dohányzással és a passzív dohányzással, a káros alkoholfogyasztással, az illegális kábítószer-fogyasztással, a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentésével, az egészségtelen táplálkozási szokásokkal és a testmozgás hiányával, támogatja továbbá az egészséges életmódnak kedvező környezeteket a tagállamok vonatkozó stratégiákkal összhangban álló fellépéseinek kiegészítése érdekében. Az ESZA+ „egészségügy” ágának olyan hatékony megelőzési modelleket, innovatív technológiákat és új üzleti modelleket és megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek hozzájárulnak a tagállamok innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszereihez, valamint megkönnyítik az
  európai polgárok
  jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

Az ESZA+ egészségügyi ágának hozzá kell járulnia a betegségek megelőzéséhez az
  Unió polgárainak
  egész élete során, illetve az egészség fejlesztéséhez azzal, hogy foglalkozik az egészségügyi kockázatot jelentő tényezőkkel, például a dohányzással és a passzív dohányzással, a káros alkoholfogyasztással, az illegális kábítószer-fogyasztással, a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentésével, az egészségtelen táplálkozási szokásokkal és a testmozgás hiányával, támogatja továbbá az egészséges életmódnak kedvező környezeteket a tagállamok vonatkozó stratégiákkal összhangban álló fellépéseinek kiegészítése érdekében. Az ESZA+ „egészségügy” ágának olyan hatékony megelőzési modelleket, innovatív technológiákat és új üzleti modelleket és megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek hozzájárulnak a tagállamok innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszereihez, valamint megkönnyítik az
  európai polgárok
  jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését.

| (38) | Az ESZA+ egészségügyi ágának hozzá kell járulnia a betegségek megelőzéséhez
  , a korai diagnózishoz
  az
  Unióban élők
  egész élete során, illetve az egészség fejlesztéséhez azzal, hogy foglalkozik az egészségügyi kockázatot jelentő tényezőkkel, például a 
  dohánytermékek használatával, a
  dohányzással és a passzív dohányzással, a káros alkoholfogyasztással,
  a környezeti egészségügyi kockázatokkal,
  az illegális kábítószer-fogyasztással, a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentésével, az
  elhízással, az
  egészségtelen táplálkozási szokásokkal
  , amelyek összefüggnek a szegénységgel
  és a testmozgás hiányával, támogatja továbbá az egészséges életmódnak kedvező környezeteket
  , a kockázati tényezők lakosság általi jobb megismerését, és életünk végéig az egészség minden területén a fertőzések és a megelőzhető fertőző betegségek okozta terheket és következményeket többek között védőoltásokkal csökkentő, jól kidolgozott közegészségügyi beavatkozásokat
  a tagállamok vonatkozó stratégiákkal összhangban álló fellépéseinek kiegészítése érdekében.
  Ebben az összefüggésben külön figyelmet kell fordítani az egészségnevelésre, mivel az segíti az egyéneket és közösségeket az egészségi állapotuk javításában, ismereteik bővítésében, és hatással van hozzáállásukra. Napjaink egészségügyi problémáit csak uniós szintű együttműködéssel és az egészségügy területére irányuló folytatólagos uniós fellépéssel lehet hatékonyan kezelni.
  Az ESZA+ „egészségügy” ágának
  támogatnia kell a vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását,
  olyan hatékony
  , figyelemfelkeltő és mindenkihez eljutó
  megelőzési modelleket, innovatív technológiákat és új üzleti modelleket és megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek hozzájárulnak a tagállamok innovatív, hatékony
  , hozzáférhető
  és fenntartható egészségügyi rendszereihez, valamint megkönnyítik az
  Unió városaiban és vidéki területein élők
  jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését. |
| --- | --- |

(38)

Az ESZA+ egészségügyi ágának hozzá kell járulnia a betegségek megelőzéséhez
  , a korai diagnózishoz
  az
  Unióban élők
  egész élete során, illetve az egészség fejlesztéséhez azzal, hogy foglalkozik az egészségügyi kockázatot jelentő tényezőkkel, például a 
  dohánytermékek használatával, a
  dohányzással és a passzív dohányzással, a káros alkoholfogyasztással,
  a környezeti egészségügyi kockázatokkal,
  az illegális kábítószer-fogyasztással, a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos egészségkárosodás csökkentésével, az
  elhízással, az
  egészségtelen táplálkozási szokásokkal
  , amelyek összefüggnek a szegénységgel
  és a testmozgás hiányával, támogatja továbbá az egészséges életmódnak kedvező környezeteket
  , a kockázati tényezők lakosság általi jobb megismerését, és életünk végéig az egészség minden területén a fertőzések és a megelőzhető fertőző betegségek okozta terheket és következményeket többek között védőoltásokkal csökkentő, jól kidolgozott közegészségügyi beavatkozásokat
  a tagállamok vonatkozó stratégiákkal összhangban álló fellépéseinek kiegészítése érdekében.
  Ebben az összefüggésben külön figyelmet kell fordítani az egészségnevelésre, mivel az segíti az egyéneket és közösségeket az egészségi állapotuk javításában, ismereteik bővítésében, és hatással van hozzáállásukra. Napjaink egészségügyi problémáit csak uniós szintű együttműködéssel és az egészségügy területére irányuló folytatólagos uniós fellépéssel lehet hatékonyan kezelni.
  Az ESZA+ „egészségügy” ágának
  támogatnia kell a vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását,
  olyan hatékony
  , figyelemfelkeltő és mindenkihez eljutó
  megelőzési modelleket, innovatív technológiákat és új üzleti modelleket és megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek hozzájárulnak a tagállamok innovatív, hatékony
  , hozzáférhető
  és fenntartható egészségügyi rendszereihez, valamint megkönnyítik az
  Unió városaiban és vidéki területein élők
  jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

38 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (38a) | Az egészségügyi ág intézkedéseinek végrehajtása érdekében a Bizottságnak támogatnia kell egy egészségügyi irányítóbizottság létrehozását. A Bizottságnak ezenkívül megoldásokat és módszereket kell javasolnia az egészséghez kapcsolódó fellépéseknek az európai szemeszter folyamatával való összehangolására, amely felhatalmazást kapott arra, hogy a tagállami egészségügyi rendszerek és szociális védelmi rendelkezések hozzáférhetőségének és fenntarthatóságának növelését célzó egészségügyi reformokra tegyen ajánlásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38a)

Az egészségügyi ág intézkedéseinek végrehajtása érdekében a Bizottságnak támogatnia kell egy egészségügyi irányítóbizottság létrehozását. A Bizottságnak ezenkívül megoldásokat és módszereket kell javasolnia az egészséghez kapcsolódó fellépéseknek az európai szemeszter folyamatával való összehangolására, amely felhatalmazást kapott arra, hogy a tagállami egészségügyi rendszerek és szociális védelmi rendelkezések hozzáférhetőségének és fenntarthatóságának növelését célzó egészségügyi reformokra tegyen ajánlásokat.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | Az Unióban a nem átvihető betegségek felelősek a korai halálozás több mint 80 %-áért, a hatékony megelőzésnek pedig számos, határokon átnyúló vonatkozása van. Az Európai Parlament és a Tanács is hangsúlyozta, hogy a felkészültség támogatásával és a válaszadási kapacitás kiépítésével csökkenteni kell a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek, például az átvihető betegségek és egyéb biológiai, kémiai, környezeti és ismeretlen veszélyek közegészségügyi következményeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

Az Unióban a nem átvihető betegségek felelősek a korai halálozás több mint 80 %-áért, a hatékony megelőzésnek pedig számos, határokon átnyúló vonatkozása van. Az Európai Parlament és a Tanács is hangsúlyozta, hogy a felkészültség támogatásával és a válaszadási kapacitás kiépítésével csökkenteni kell a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek, például az átvihető betegségek és egyéb biológiai, kémiai, környezeti és ismeretlen veszélyek közegészségügyi következményeit.

| (39) | Az Unióban a nem átvihető betegségek felelősek a korai halálozás több mint 80 %-áért, a hatékony megelőzésnek pedig számos, határokon átnyúló vonatkozása van
  , és számos, ágazatokon átívelő fellépést tesz szükségessé
  . Az Európai Parlament és a Tanács is hangsúlyozta, hogy a felkészültség támogatásával és a válaszadási kapacitás kiépítésével csökkenteni kell a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek, például
  a hirtelen és halmozott környezeti kibocsátás és környezetszennyezés,
  az átvihető betegségek és egyéb biológiai, kémiai, környezeti és ismeretlen veszélyek közegészségügyi következményeit. |
| --- | --- |

(39)

Az Unióban a nem átvihető betegségek felelősek a korai halálozás több mint 80 %-áért, a hatékony megelőzésnek pedig számos, határokon átnyúló vonatkozása van
  , és számos, ágazatokon átívelő fellépést tesz szükségessé
  . Az Európai Parlament és a Tanács is hangsúlyozta, hogy a felkészültség támogatásával és a válaszadási kapacitás kiépítésével csökkenteni kell a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek, például
  a hirtelen és halmozott környezeti kibocsátás és környezetszennyezés,
  az átvihető betegségek és egyéb biológiai, kémiai, környezeti és ismeretlen veszélyek közegészségügyi következményeit.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

39 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (39a) | Elengedhetetlen a határokon át terjedő betegségek, például a HIV/AIDS, tuberkulózis és vírushepatitis járványok megfékezésére irányuló innovatív közösségi alapú megközelítésekbe történő folyamatos beruházás, mivel a betegségek szociális vonatkozásai meghatározó tényezők a tekintetben, hogy sikerül-e ezeket a betegségeket mint járványokat az Unióban és a szomszédos országokban megszüntetni. A fenntartható fejlesztési célok HIV/AIDS, tuberkulózis és hepatitisz tekintetében meghatározott célkitűzéseinek elérése szempontjából kiemelt jelentősége van annak, hogy Európában ambiciózusabb politikai irányítás és megfelelő technikai és pénzügyi eszközök biztosítsák az e betegségekkel szembeni fenntartható, regionális fellépést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39a)

Elengedhetetlen a határokon át terjedő betegségek, például a HIV/AIDS, tuberkulózis és vírushepatitis járványok megfékezésére irányuló innovatív közösségi alapú megközelítésekbe történő folyamatos beruházás, mivel a betegségek szociális vonatkozásai meghatározó tényezők a tekintetben, hogy sikerül-e ezeket a betegségeket mint járványokat az Unióban és a szomszédos országokban megszüntetni. A fenntartható fejlesztési célok HIV/AIDS, tuberkulózis és hepatitisz tekintetében meghatározott célkitűzéseinek elérése szempontjából kiemelt jelentősége van annak, hogy Európában ambiciózusabb politikai irányítás és megfelelő technikai és pénzügyi eszközök biztosítsák az e betegségekkel szembeni fenntartható, regionális fellépést.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az egészségügyi rendszerek hatékonysága, valamint a polgárok egészsége szempontjából elengedhetetlen a rezisztens fertőzések és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések jelentette teher csökkentése és a hatékony antimikrobiális szerek rendelkezésre állásának a biztosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az egészségügyi rendszerek hatékonysága, valamint a polgárok egészsége szempontjából elengedhetetlen a rezisztens fertőzések és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések jelentette teher csökkentése és a hatékony antimikrobiális szerek rendelkezésre állásának a biztosítása.

| (40) | Az egészségügyi rendszerek hatékonysága, valamint a polgárok egészsége szempontjából elengedhetetlen a rezisztens fertőzések és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések jelentette teher csökkentése és a hatékony antimikrobiális szerek rendelkezésre állásának a biztosítása
  , valamint az antimikrobiális rezisztencia felszámolásának elősegítése érdekében e szerek alkalmazásának csökkentése is
  . |
| --- | --- |

(40)

Az egészségügyi rendszerek hatékonysága, valamint a polgárok egészsége szempontjából elengedhetetlen a rezisztens fertőzések és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések jelentette teher csökkentése és a hatékony antimikrobiális szerek rendelkezésre állásának a biztosítása
  , valamint az antimikrobiális rezisztencia felszámolásának elősegítése érdekében e szerek alkalmazásának csökkentése is
  .

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | Tekintettel az ESZA+ egészségügyi ágához tartozó bizonyos célkitűzések sajátos jellegére, illetve az ág keretében megvalósuló fellépések típusára, a tagállamok érintett illetékes hatóságai vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy végrehajtsák az ezzel kapcsolatos tevékenységeket. Az [új költségvetési rendelet] [195]. cikkének alkalmazásában ezért meghatározott kedvezményezettnek kell tekinteni azokat a hatóságokat, amelyeket maguk a tagállamok jelölnek ki, és pályázati felhívások előzetes közzététele nélkül is lehet vissza nem térítendő támogatásokat nyújtani ezeknek a hatóságoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

Tekintettel az ESZA+ egészségügyi ágához tartozó bizonyos célkitűzések sajátos jellegére, illetve az ág keretében megvalósuló fellépések típusára, a tagállamok érintett illetékes hatóságai vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy végrehajtsák az ezzel kapcsolatos tevékenységeket. Az [új költségvetési rendelet] [195]. cikkének alkalmazásában ezért meghatározott kedvezményezettnek kell tekinteni azokat a hatóságokat, amelyeket maguk a tagállamok jelölnek ki, és pályázati felhívások előzetes közzététele nélkül is lehet vissza nem térítendő támogatásokat nyújtani ezeknek a hatóságoknak.

| (42) | Tekintettel az ESZA+ egészségügyi ágához tartozó bizonyos célkitűzések sajátos jellegére, illetve az ág keretében megvalósuló fellépések típusára, a tagállamok érintett illetékes hatóságai vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy
  a civil társadalom aktív támogatása mellett
  végrehajtsák az ezzel kapcsolatos tevékenységeket. Az [új költségvetési rendelet] [195]. cikkének alkalmazásában ezért meghatározott kedvezményezettnek kell tekinteni azokat a hatóságokat, amelyeket maguk a tagállamok jelölnek ki
  , valamint adott esetben a civil szervezeteket
  , és pályázati felhívások előzetes közzététele nélkül is lehet vissza nem térítendő támogatásokat nyújtani ezeknek a hatóságoknak. |
| --- | --- |

(42)

Tekintettel az ESZA+ egészségügyi ágához tartozó bizonyos célkitűzések sajátos jellegére, illetve az ág keretében megvalósuló fellépések típusára, a tagállamok érintett illetékes hatóságai vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy
  a civil társadalom aktív támogatása mellett
  végrehajtsák az ezzel kapcsolatos tevékenységeket. Az [új költségvetési rendelet] [195]. cikkének alkalmazásában ezért meghatározott kedvezményezettnek kell tekinteni azokat a hatóságokat, amelyeket maguk a tagállamok jelölnek ki
  , valamint adott esetben a civil szervezeteket
  , és pályázati felhívások előzetes közzététele nélkül is lehet vissza nem térítendő támogatásokat nyújtani ezeknek a hatóságoknak.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

42 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42a) | A program nyomon követésével kapcsolatos hatékonysági problémák és hiányosságok kezelése és a teljesítmény javítása érdekében a Bizottságnak program- és intézkedésszintű nyomonkövetési mutatókat kell bevezetnie és használnia, amelyekkel biztosítja a program céljainak teljesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42a)

A program nyomon követésével kapcsolatos hatékonysági problémák és hiányosságok kezelése és a teljesítmény javítása érdekében a Bizottságnak program- és intézkedésszintű nyomonkövetési mutatókat kell bevezetnie és használnia, amelyekkel biztosítja a program céljainak teljesítését.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

42 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42b) | Az ESZA+ programnak fel kell számolnia a civil társadalom részvétele előtt álló akadályokat, egyebek mellett a pályázati eljárások egyszerűsítésével, a pénzügyi kritériumok lazításával, egyes esetekben a biztosítandó társfinanszírozás elengedésével, valamint – oktatáson és képzésen keresztül – a betegek, a betegszervezetek és más érintettek kapacitásainak fejlesztésével. A programnak emellett törekednie kell arra, hogy lehetővé tegye a program céljainak teljesítését előmozdító civil hálózatok és szervezetek, köztük az uniós szintű szervezetek uniós szintű működését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42b)

Az ESZA+ programnak fel kell számolnia a civil társadalom részvétele előtt álló akadályokat, egyebek mellett a pályázati eljárások egyszerűsítésével, a pénzügyi kritériumok lazításával, egyes esetekben a biztosítandó társfinanszírozás elengedésével, valamint – oktatáson és képzésen keresztül – a betegek, a betegszervezetek és más érintettek kapacitásainak fejlesztésével. A programnak emellett törekednie kell arra, hogy lehetővé tegye a program céljainak teljesítését előmozdító civil hálózatok és szervezetek, köztük az uniós szintű szervezetek uniós szintű működését.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

42 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (42c) | Az ESZA+ egészségügyi ágának végrehajtása során tiszteletben kell tartani a tagállamoknak az egészségügyi szakpolitikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatásköreit. Tiszteletben tartva a Szerződésből fakadó kötelezettségeket és a tagállamoknak azt a szerepét, amelyet az uniós döntéshozatali folyamatban mint elsődleges tárgyaló felek betöltenek, szubnacionális szinten be kell vonni az érintett hatóságokat annak érdekében, hogy az uniós egészségpolitikának a helyi szintű szociális politikákba való integrálásával gondoskodjanak annak tényleges és tartós hatásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42c)

Az ESZA+ egészségügyi ágának végrehajtása során tiszteletben kell tartani a tagállamoknak az egészségügyi szakpolitikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatásköreit. Tiszteletben tartva a Szerződésből fakadó kötelezettségeket és a tagállamoknak azt a szerepét, amelyet az uniós döntéshozatali folyamatban mint elsődleges tárgyaló felek betöltenek, szubnacionális szinten be kell vonni az érintett hatóságokat annak érdekében, hogy az uniós egészségpolitikának a helyi szintű szociális politikákba való integrálásával gondoskodjanak annak tényleges és tartós hatásáról.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | Az Unió egészségügyi jogalkotásának azonnali hatása van a polgárok életére, az egészségügyi rendszerek hatékonyságára és rugalmasságára, illetve a belső piac megfelelő működésére. Az orvosi eszközökre és technológiákra (gyógyszerekre, orvostechnikai eszközökre és emberi eredetű anyagokra), illetve a dohánytermékekre vonatkozó jogalkotásra, a betegek határokon átnyúló egészségüggyel és a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos jogaira vonatkozó keretszabályozás nagyon fontos az Unió egészségvédelme szempontjából.
  A szabályozásnak, illetve a megvalósításnak és a végrehajtásnak
  az
  egészséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítése mellett
  a 
  területen
  az
  innováció
  és a 
  kutatás fejlődésével, illetve a társadalmi változásokkal is lépést kell tartania. Folyamatosan fejleszteni kell ezért az ilyen tudományos jellegű jogalkotás végrehajtásához szükséges tudásbázist
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

Az Unió egészségügyi jogalkotásának azonnali hatása van a polgárok életére, az egészségügyi rendszerek hatékonyságára és rugalmasságára, illetve a belső piac megfelelő működésére. Az orvosi eszközökre és technológiákra (gyógyszerekre, orvostechnikai eszközökre és emberi eredetű anyagokra), illetve a dohánytermékekre vonatkozó jogalkotásra, a betegek határokon átnyúló egészségüggyel és a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos jogaira vonatkozó keretszabályozás nagyon fontos az Unió egészségvédelme szempontjából.
  A szabályozásnak, illetve a megvalósításnak és a végrehajtásnak
  az
  egészséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítése mellett
  a 
  területen
  az
  innováció
  és a 
  kutatás fejlődésével, illetve a társadalmi változásokkal is lépést kell tartania. Folyamatosan fejleszteni kell ezért az ilyen tudományos jellegű jogalkotás végrehajtásához szükséges tudásbázist
  .

| (44) | Az Unió egészségügyi jogalkotásának azonnali hatása van a polgárok életére, az egészségügyi rendszerek hatékonyságára és rugalmasságára, illetve a belső piac megfelelő működésére. Az orvosi eszközökre és technológiákra (gyógyszerekre, orvostechnikai eszközökre és emberi eredetű anyagokra), illetve a dohánytermékekre vonatkozó jogalkotásra, a betegek határokon átnyúló egészségüggyel és a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos jogaira vonatkozó keretszabályozás nagyon fontos az Unió egészségvédelme szempontjából.
  Emellett számos más uniós jogi aktus gyakorol jelentős hatást
  az
  egészségre, többek között az élelmiszerekkel és az élelmiszerjelöléssel,
  a 
  légszennyezéssel,
  az
  endokrin károsító anyagokkal
  és a 
  növényvédő szerekkel kapcsolatos jogszabályok. Egyes esetekben nem ismerjük pontosan a környezeti kockázatot jelentő tényezők halmozott hatását, ami elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelenthet a polgárok egészségére
  . |
| --- | --- |

(44)

Az Unió egészségügyi jogalkotásának azonnali hatása van a polgárok életére, az egészségügyi rendszerek hatékonyságára és rugalmasságára, illetve a belső piac megfelelő működésére. Az orvosi eszközökre és technológiákra (gyógyszerekre, orvostechnikai eszközökre és emberi eredetű anyagokra), illetve a dohánytermékekre vonatkozó jogalkotásra, a betegek határokon átnyúló egészségüggyel és a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos jogaira vonatkozó keretszabályozás nagyon fontos az Unió egészségvédelme szempontjából.
  Emellett számos más uniós jogi aktus gyakorol jelentős hatást
  az
  egészségre, többek között az élelmiszerekkel és az élelmiszerjelöléssel,
  a 
  légszennyezéssel,
  az
  endokrin károsító anyagokkal
  és a 
  növényvédő szerekkel kapcsolatos jogszabályok. Egyes esetekben nem ismerjük pontosan a környezeti kockázatot jelentő tényezők halmozott hatását, ami elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelenthet a polgárok egészségére
  .

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

44 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (44a) | Az egészségügyi vonatkozással bíró szabályozásnak, illetve a megvalósításnak és a végrehajtásnak az egészséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítése mellett a területen az innováció és a kutatás fejlődésével, illetve a társadalmi változásokkal is lépést kell tartania, miközben továbbra is a Szerződésekben rögzített elővigyázatossági elven kell alapulnia. Folyamatosan fejleszteni kell tehát az ilyen tudományos jellegű jogalkotás végrehajtásához szükséges tudásbázist, a független vizsgálatok lehetőségének biztosítása, és ezáltal az uniós folyamatok iránti általános bizalom újbóli megerősítése érdekében, és mivel e tudásbázis megosztása jellegénél fogva közérdek, biztosítani kell a legmagasabb szintű átláthatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44a)

Az egészségügyi vonatkozással bíró szabályozásnak, illetve a megvalósításnak és a végrehajtásnak az egészséggel kapcsolatos célkitűzések teljesítése mellett a területen az innováció és a kutatás fejlődésével, illetve a társadalmi változásokkal is lépést kell tartania, miközben továbbra is a Szerződésekben rögzített elővigyázatossági elven kell alapulnia. Folyamatosan fejleszteni kell tehát az ilyen tudományos jellegű jogalkotás végrehajtásához szükséges tudásbázist, a független vizsgálatok lehetőségének biztosítása, és ezáltal az uniós folyamatok iránti általános bizalom újbóli megerősítése érdekében, és mivel e tudásbázis megosztása jellegénél fogva közérdek, biztosítani kell a legmagasabb szintű átláthatóságot.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

44 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (44b) | Önmagában az egészségügyi ágazat nem tud választ adni az egészségügyi kihívásokra, mivel az egészségre számos, az ágazaton kívüli tényező hatást gyakorol. Ezért, ahogyan azt a Maastrichti és az Amszterdami Szerződés megállapította, az egészségügyi szempontok minden szakpolitikai területen történő érvényesítése fontos ahhoz, hogy az Unió választ tudjon adni a jövőbeni kihívásokra. Az egészségügyi ágazat számára azonban az egyik legnagyobb kihívást az jelenti, hogy felhívja más ágazatok figyelmét a döntéseik egészségügyi hatásaira, és elérje, hogy más ágazatok integrálják az egészségügyi szempontokat a szakpolitikájukba. Mindeddig az oktatási, a közlekedési, a táplálkozási, a mezőgazdasági, a munkaügyi és a tervezési ágazatok szakpolitikái eredményeztek jelentős egészségügyi előrelépést. A szív egészségével kapcsolatos területen például jelentős javulást regisztráltak az élelmiszerek minőségével, a fokozott testmozgással és a dohányzás visszaszorításával kapcsolatos szakpolitikák és szabályozás eredményeként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44b)

Önmagában az egészségügyi ágazat nem tud választ adni az egészségügyi kihívásokra, mivel az egészségre számos, az ágazaton kívüli tényező hatást gyakorol. Ezért, ahogyan azt a Maastrichti és az Amszterdami Szerződés megállapította, az egészségügyi szempontok minden szakpolitikai területen történő érvényesítése fontos ahhoz, hogy az Unió választ tudjon adni a jövőbeni kihívásokra. Az egészségügyi ágazat számára azonban az egyik legnagyobb kihívást az jelenti, hogy felhívja más ágazatok figyelmét a döntéseik egészségügyi hatásaira, és elérje, hogy más ágazatok integrálják az egészségügyi szempontokat a szakpolitikájukba. Mindeddig az oktatási, a közlekedési, a táplálkozási, a mezőgazdasági, a munkaügyi és a tervezési ágazatok szakpolitikái eredményeztek jelentős egészségügyi előrelépést. A szív egészségével kapcsolatos területen például jelentős javulást regisztráltak az élelmiszerek minőségével, a fokozott testmozgással és a dohányzás visszaszorításával kapcsolatos szakpolitikák és szabályozás eredményeként.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára, amit az Uniónak a Párizsi Megállapodásnak és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtását érintő kötelezettségvállalása is tükröz,
  e
  rendelet hozzá fog járulni az
  éghajlatvédelmi intézkedések valamennyi
  uniós
  szakpolitikára kiterjedő
  érvényesítéséhez, valamint
  ahhoz
  , hogy az uniós költségvetés
  a
  kiadásainak
  összességben véve 25 %-ával támogassa az
  éghajlat-politikai
  célok elérését
  . A vonatkozó intézkedéseket az előkészítés és a végrehajtás során határozzák meg, majd a félidős értékelés keretében újraértékelik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára, amit az Uniónak a Párizsi Megállapodásnak és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtását érintő kötelezettségvállalása is tükröz,
  e
  rendelet hozzá fog járulni az
  éghajlatvédelmi intézkedések valamennyi
  uniós
  szakpolitikára kiterjedő
  érvényesítéséhez, valamint
  ahhoz
  , hogy az uniós költségvetés
  a
  kiadásainak
  összességben véve 25 %-ával támogassa az
  éghajlat-politikai
  célok elérését
  . A vonatkozó intézkedéseket az előkészítés és a végrehajtás során határozzák meg, majd a félidős értékelés keretében újraértékelik.

| (46) | Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára, amit az Uniónak a Párizsi Megállapodásnak és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtását érintő kötelezettségvállalása is tükröz,
  ez a
  rendelet hozzá fog járulni az
  éghajlati szempontok
  uniós
  szakpolitikákban történő
  érvényesítéséhez, valamint
  annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez
  , hogy
  a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós költségvetés kiadásainak
  25 %-át és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai
  célkitűzések támogatására fordítsák
  . A vonatkozó intézkedéseket az előkészítés és a végrehajtás során határozzák meg, majd a félidős értékelés keretében újraértékelik. |
| --- | --- |

(46)

Tekintettel az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésének fontosságára, amit az Uniónak a Párizsi Megállapodásnak és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtását érintő kötelezettségvállalása is tükröz,
  ez a
  rendelet hozzá fog járulni az
  éghajlati szempontok
  uniós
  szakpolitikákban történő
  érvényesítéséhez, valamint
  annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez
  , hogy
  a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós költségvetés kiadásainak
  25 %-át és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai
  célkitűzések támogatására fordítsák
  . A vonatkozó intézkedéseket az előkészítés és a végrehajtás során határozzák meg, majd a félidős értékelés keretében újraértékelik.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | A [2013/755/EU tanácsi határozat 94. (19)] cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek finanszírozhatóságát a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira figyelemmel kell biztosítani, amelyhez az érintett TOT kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

A [2013/755/EU tanácsi határozat 94. (19)] cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek finanszírozhatóságát a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira figyelemmel kell biztosítani, amelyhez az érintett TOT kapcsolódik.

| (47) | A [2013/755/EU tanácsi határozat 94. (19)] cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek finanszírozhatóságát a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira figyelemmel kell biztosítani, amelyhez az érintett TOT kapcsolódik.
  A programnak lehetővé kell majd tennie azokat az egyedi korlátozásokat, amelyekkel az ezen területeken letelepedett személyek és szervezetek szembesülnek, a fent említett ágakhoz való megfelelő hozzáférés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(47)

A [2013/755/EU tanácsi határozat 94. (19)] cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek finanszírozhatóságát a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira figyelemmel kell biztosítani, amelyhez az érintett TOT kapcsolódik.
  A programnak lehetővé kell majd tennie azokat az egyedi korlátozásokat, amelyekkel az ezen területeken letelepedett személyek és szervezetek szembesülnek, a fent említett ágakhoz való megfelelő hozzáférés biztosítása érdekében.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | Az
  Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó harmadik országok részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodásban meghatározott együttműködés keretében, amely a programok végrehajtását az említett megállapodás hatálya alá tartozó határozattal biztosítja. E rendeletben külön rendelkezést kell bevezetni az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal és az Európai Számvevőszék szükséges jogainak és az azokhoz való hozzáférésnek a biztosítása érdekében, hogy azok átfogóan gyakorolják hatáskörüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

Az
  Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó harmadik országok részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodásban meghatározott együttműködés keretében, amely a programok végrehajtását az említett megállapodás hatálya alá tartozó határozattal biztosítja. E rendeletben külön rendelkezést kell bevezetni az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal és az Európai Számvevőszék szükséges jogainak és az azokhoz való hozzáférésnek a biztosítása érdekében, hogy azok átfogóan gyakorolják hatáskörüket.

| (48) | A vonatkozó jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelés mellett az
  Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó harmadik országok részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodásban meghatározott együttműködés keretében, amely a programok végrehajtását az említett megállapodás hatálya alá tartozó határozattal biztosítja. E rendeletben külön rendelkezést kell bevezetni az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal és az Európai Számvevőszék szükséges jogainak és az azokhoz való hozzáférésnek a biztosítása érdekében, hogy azok átfogóan gyakorolják hatáskörüket. |
| --- | --- |

(48)

A vonatkozó jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelés mellett az
  Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó harmadik országok részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodásban meghatározott együttműködés keretében, amely a programok végrehajtását az említett megállapodás hatálya alá tartozó határozattal biztosítja. E rendeletben külön rendelkezést kell bevezetni az illetékes, engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal és az Európai Számvevőszék szükséges jogainak és az azokhoz való hozzáférésnek a biztosítása érdekében, hogy azok átfogóan gyakorolják hatáskörüket.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

50 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (50a) | Biztosítani kell az alap hatékony, eredményes és méltányos pénzügyi irányítását, garantálva annak oly módon való végrehajtását, hogy az a lehető legérthetőbb, leghatékonyabb és legkönnyebben felhasználható legyen, biztosítva ugyanakkor a jogbiztonságot és az alap valamennyi résztvevő számára való hozzáférhetőségét. Mivel az ESZA+ tevékenységek megosztott irányítás keretében valósulnak meg, a tagállamok nem vezethetnek be további szabályokat, illetve azokat nem módosíthatják menet közben, mert ez megnehezítené a kedvezményezett számára a pénzeszközök felhasználását, és késleltetheti a számlák kifizetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50a)

Biztosítani kell az alap hatékony, eredményes és méltányos pénzügyi irányítását, garantálva annak oly módon való végrehajtását, hogy az a lehető legérthetőbb, leghatékonyabb és legkönnyebben felhasználható legyen, biztosítva ugyanakkor a jogbiztonságot és az alap valamennyi résztvevő számára való hozzáférhetőségét. Mivel az ESZA+ tevékenységek megosztott irányítás keretében valósulnak meg, a tagállamok nem vezethetnek be további szabályokat, illetve azokat nem módosíthatják menet közben, mert ez megnehezítené a kedvezményezett számára a pénzeszközök felhasználását, és késleltetheti a számlák kifizetését.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

51 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (51) | Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának fokozását, illetve a színvonalas munkahelyekhez való jutás támogatását, az oktatás és
  képzés
  elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás és az egészségügy támogatását, illetve a szegénység
  csökkentését
  , valamint a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág mentén folyó fellépéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani – és ezért uniós szinten jobban megvalósíthatók –, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51)

Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának fokozását, illetve a színvonalas munkahelyekhez való jutás támogatását, az oktatás és
  képzés
  elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás és az egészségügy támogatását, illetve a szegénység
  csökkentését
  , valamint a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág mentén folyó fellépéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani – és ezért uniós szinten jobban megvalósíthatók –, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (51) | Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának
  és méltányosságának
  fokozását, illetve a színvonalas munkahelyekhez való jutás támogatását, az oktatás
  , képzés
  és
  gondozás
  elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás
  , az esélyegyenlőség
  és az egészségügy támogatását, illetve a szegénység
  felszámolását
  , valamint a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág mentén folyó fellépéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért
  azok
  uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(51)

Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának
  és méltányosságának
  fokozását, illetve a színvonalas munkahelyekhez való jutás támogatását, az oktatás
  , képzés
  és
  gondozás
  elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás
  , az esélyegyenlőség
  és az egészségügy támogatását, illetve a szegénység
  felszámolását
  , valamint a foglalkoztatási és szociális innováció, illetve az egészségügyi ág mentén folyó fellépéseket a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért
  azok
  uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1 cikk | 1 cikk |
| Tárgy | Tárgy |
| Ez a rendelet létrehozza az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+). | Ez a rendelet létrehozza az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+).
  Az ESZA+ három részből áll: a megosztott irányítás alatt működő ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve az egészségügyi ág. |
| A rendelet meghatározza az ESZA+ célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, a végrehajtás módszereit, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. | Ez
  a rendelet meghatározza az ESZA+ célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, a végrehajtás módszereit, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó
  szabályokat, kiegészítve az (EU) .../... számú rendelet [a közös rendelkezéseket megállapító rendelet] alapján az ESZA+-ra alkalmazandó általános
  szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1 cikk

1 cikk

Tárgy

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+).

Ez a rendelet létrehozza az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+).
  Az ESZA+ három részből áll: a megosztott irányítás alatt működő ág, a foglalkoztatási és szociális innováció ága, illetve az egészségügyi ág.

A rendelet meghatározza az ESZA+ célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, a végrehajtás módszereit, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

Ez
  a rendelet meghatározza az ESZA+ célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, a végrehajtás módszereit, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó
  szabályokat, kiegészítve az (EU) .../... számú rendelet [a közös rendelkezéseket megállapító rendelet] alapján az ESZA+-ra alkalmazandó általános
  szabályokat.

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2, cikk | 2. cikk |
| Fogalommeghatározások | Fogalommeghatározások |
| (1)   E rendelet alkalmazásában: | (1)   E rendelet alkalmazásában: |
| 1. | „kísérő intézkedések”: az élelmiszer elosztása és/vagy az alapvető anyagi támogatás mellett végzett olyan tevékenységek, amelyek célja a társadalmi kirekesztés kezelése, ideértve a szociális szolgáltatások igénybevételének segítését és azok nyújtását, illetve a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2, cikk

2. cikk

Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

(1)   E rendelet alkalmazásában:

1.

„kísérő intézkedések”: az élelmiszer elosztása és/vagy az alapvető anyagi támogatás mellett végzett olyan tevékenységek, amelyek célja a társadalmi kirekesztés kezelése, ideértve a szociális szolgáltatások igénybevételének segítését és azok nyújtását, illetve a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadást;

| 1. | „kísérő intézkedések”: az élelmiszer elosztása és/vagy az alapvető anyagi támogatás mellett végzett olyan tevékenységek, amelyek célja a társadalmi kirekesztés kezelése
  és a szegénység felszámolása
  , ideértve a szociális szolgáltatások
  és pszichológiai támogatás
  igénybevételének segítését és azok
  nyújtását, a közszolgáltatásokkal kapcsolatos releváns információk
  nyújtását, illetve a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadást; |
| --- | --- |

1.

„kísérő intézkedések”: az élelmiszer elosztása és/vagy az alapvető anyagi támogatás mellett végzett olyan tevékenységek, amelyek célja a társadalmi kirekesztés kezelése
  és a szegénység felszámolása
  , ideértve a szociális szolgáltatások
  és pszichológiai támogatás
  igénybevételének segítését és azok
  nyújtását, a közszolgáltatásokkal kapcsolatos releváns információk
  nyújtását, illetve a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadást;

és a szegénység felszámolása

és pszichológiai támogatás

nyújtását, a közszolgáltatásokkal kapcsolatos releváns információk

| 2. | „társult ország”: az Unióval kötött olyan megállapodásban részes harmadik ország, amelynek értelmében az említett ország a 30. cikkel összhangban részt vehet az ESZA+ foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint egészségügyi ágaiban; |
| --- | --- |

2.

„társult ország”: az Unióval kötött olyan megállapodásban részes harmadik ország, amelynek értelmében az említett ország a 30. cikkel összhangban részt vehet az ESZA+ foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint egészségügyi ágaiban;

| 2. | „társult ország”: az Unióval kötött olyan megállapodásban részes harmadik ország, amelynek értelmében az említett ország a 30. cikkel összhangban részt vehet az ESZA+ foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint egészségügyi ágaiban; |
| --- | --- |

2.

„társult ország”: az Unióval kötött olyan megállapodásban részes harmadik ország, amelynek értelmében az említett ország a 30. cikkel összhangban részt vehet az ESZA+ foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint egészségügyi ágaiban;

| 3. | „alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, ideértve a ruházatot, a higiéniai cikkeket és az iskolai felszerelést; |
| --- | --- |

3.

„alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, ideértve a ruházatot, a higiéniai cikkeket és az iskolai felszerelést;

| 3. | „alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, ideértve a ruházatot, a higiéniai cikkeket
  , beleértve a női higiéniai termékeket
  és az iskolai felszerelést; |
| --- | --- |

3.

„alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, ideértve a ruházatot, a higiéniai cikkeket
  , beleértve a női higiéniai termékeket
  és az iskolai felszerelést;

, beleértve a női higiéniai termékeket

| 4. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal. |
| --- | --- |

4.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal.

| 4. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal. |
| --- | --- |

4.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal.

| 5. | „közös azonnali eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját (kilépési nap) követő négy hét elteltével mérik a hatásokat; |
| --- | --- |

5.

„közös azonnali eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját (kilépési nap) követő négy hét elteltével mérik a hatásokat;

| 5. | „közös azonnali eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját (kilépési nap) követő négy hét elteltével mérik a hatásokat; |
| --- | --- |

5.

„közös azonnali eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját (kilépési nap) követő négy hét elteltével mérik a hatásokat;

| 6. | „közös hosszú távú eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat hónap elteltével mérik a hatásokat; |
| --- | --- |

6.

„közös hosszú távú eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat hónap elteltével mérik a hatásokat;

| 6. | „közös hosszú távú eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat
  és tizenkét
  hónap elteltével mérik a hatásokat; |
| --- | --- |

6.

„közös hosszú távú eredménymutatók”: olyan közös eredménymutatók, amelyek a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat
  és tizenkét
  hónap elteltével mérik a hatásokat;

és tizenkét

| 7. | „az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költségei”: azok a tényleges költségek, amelyek az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódnak, és nem korlátozódnak az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára; |
| --- | --- |

7.

„az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költségei”: azok a tényleges költségek, amelyek az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódnak, és nem korlátozódnak az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára;

| 7. | „az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költségei”: azok a tényleges költségek, amelyek az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódnak, és nem korlátozódnak az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára; |
| --- | --- |

7.

„az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költségei”: azok a tényleges költségek, amelyek az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódnak, és nem korlátozódnak az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára;

| 7a. | „határon átnyúló partnerségek” a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ágban: az állami foglalkoztatási szolgálatok, a civil társadalom vagy a szociális partnerek közötti együttműködés legalább két tagállamban elhelyezkedő állandó struktúrái; |
| --- | --- |

7a.

7a.

„határon átnyúló partnerségek” a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ágban: az állami foglalkoztatási szolgálatok, a civil társadalom vagy a szociális partnerek közötti együttműködés legalább két tagállamban elhelyezkedő állandó struktúrái;

„határon átnyúló partnerségek” a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ágban: az állami foglalkoztatási szolgálatok, a civil társadalom vagy a szociális partnerek közötti együttműködés legalább két tagállamban elhelyezkedő állandó struktúrái;

| 8. | „végső címzett”: a támogatásban részesülő leginkább rászoruló személy vagy személyek a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

8.

„végső címzett”: a támogatásban részesülő leginkább rászoruló személy vagy személyek a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában foglaltak szerint;

| 8. | „végső címzett”: a támogatásban részesülő leginkább rászoruló személy vagy személyek a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

8.

„végső címzett”: a támogatásban részesülő leginkább rászoruló személy vagy személyek a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában foglaltak szerint;

| 9. | „egészségügyi válság”: bármely olyan válság, amelyet általában veszélyként érzékelnek, amely egészségügyi vonatkozással bír, és amely bizonytalan helyzetben sürgős hatósági intézkedést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

9.

„egészségügyi válság”: bármely olyan válság, amelyet általában veszélyként érzékelnek, amely egészségügyi vonatkozással bír, és amely bizonytalan helyzetben sürgős hatósági intézkedést tesz szükségessé;

| 9. | „egészségügyi válság”: bármely olyan válság, amelyet általában veszélyként érzékelnek, amely egészségügyi vonatkozással bír, és amely bizonytalan helyzetben sürgős hatósági intézkedést tesz szükségessé; |
| --- | --- |

9.

„egészségügyi válság”: bármely olyan válság, amelyet általában veszélyként érzékelnek, amely egészségügyi vonatkozással bír, és amely bizonytalan helyzetben sürgős hatósági intézkedést tesz szükségessé;

| 10. | „jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat; |
| --- | --- |

10.

„jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat;

| 10. | „jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat; |
| --- | --- |

10.

„jogalany”: természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely az adott jog szerint annak minősül, jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat;

| 11. | „mikrofinanszírozás”: többek között garanciák, mikrohitel, sajáttőke-befektetések és kvázisajáttőke-befektetések, kísérő vállalkozásfejlesztési szolgáltatásokkal együtt, amelyek például olyan személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formáját ölthetik, akik/amelyek számára nehézséget jelent a szakmai és/vagy bevételtermelő tevékenységek céljából történő hitelhez jutás; |
| --- | --- |

11.

„mikrofinanszírozás”: többek között garanciák, mikrohitel, sajáttőke-befektetések és kvázisajáttőke-befektetések, kísérő vállalkozásfejlesztési szolgáltatásokkal együtt, amelyek például olyan személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formáját ölthetik, akik/amelyek számára nehézséget jelent a szakmai és/vagy bevételtermelő tevékenységek céljából történő hitelhez jutás;

| 11. | „mikrofinanszírozás”: többek között garanciák, mikrohitel, sajáttőke-befektetések és kvázisajáttőke-befektetések, kísérő vállalkozásfejlesztési szolgáltatásokkal együtt, amelyek például olyan személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formáját ölthetik, akik/amelyek számára nehézséget jelent a szakmai és/vagy bevételtermelő tevékenységek céljából történő hitelhez jutás; |
| --- | --- |

11.

„mikrofinanszírozás”: többek között garanciák, mikrohitel, sajáttőke-befektetések és kvázisajáttőke-befektetések, kísérő vállalkozásfejlesztési szolgáltatásokkal együtt, amelyek például olyan személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formáját ölthetik, akik/amelyek számára nehézséget jelent a szakmai és/vagy bevételtermelő tevékenységek céljából történő hitelhez jutás;

| 12. | „mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek tíznél kevesebb munkavállalója van, és amely 2 000 000  EUR alatti éves forgalommal vagy mérleggel rendelkezik; |
| --- | --- |

12.

„mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek tíznél kevesebb munkavállalója van, és amely 2 000 000  EUR alatti éves forgalommal vagy mérleggel rendelkezik;

| 12. | „mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek tíznél kevesebb munkavállalója van, és amely 2 000 000  EUR alatti éves forgalommal vagy mérleggel rendelkezik; |
| --- | --- |

12.

„mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek tíznél kevesebb munkavállalója van, és amely 2 000 000  EUR alatti éves forgalommal vagy mérleggel rendelkezik;

| 13. | „leginkább rászoruló személyek” olyan természetes személyek – egyének vagy az e személyekből álló családok, háztartások vagy csoportok –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által meghatározott objektív kritériumokkal összhangban, az érintettekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve, az említett illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott olyan kritériumok szerint állapították meg, amelyek lehetővé tehetik a konkrét földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyekre történő összpontosítást; |
| --- | --- |

13.

„leginkább rászoruló személyek” olyan természetes személyek – egyének vagy az e személyekből álló családok, háztartások vagy csoportok –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által meghatározott objektív kritériumokkal összhangban, az érintettekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve, az említett illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott olyan kritériumok szerint állapították meg, amelyek lehetővé tehetik a konkrét földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyekre történő összpontosítást;

| 13. | „leginkább rászoruló személyek” olyan természetes személyek – egyének vagy az e személyekből álló családok, háztartások vagy csoportok
  , beleértve a gyermekeket és a hajléktalanokat is
   –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által meghatározott objektív kritériumokkal összhangban, az érintettekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve, az említett illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott olyan kritériumok szerint állapították meg, amelyek lehetővé tehetik a konkrét földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyekre történő összpontosítást; |
| --- | --- |

13.

„leginkább rászoruló személyek” olyan természetes személyek – egyének vagy az e személyekből álló családok, háztartások vagy csoportok
  , beleértve a gyermekeket és a hajléktalanokat is
   –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által meghatározott objektív kritériumokkal összhangban, az érintettekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve, az említett illetékes nemzeti hatóságok által jóváhagyott olyan kritériumok szerint állapították meg, amelyek lehetővé tehetik a konkrét földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyekre történő összpontosítást;

, beleértve a gyermekeket és a hajléktalanokat is

| 14. | „referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatókra vonatkozó célkitűzések megállapítására szolgál, és amely a meglévő vagy korábbi beavatkozásokon alapul; |
| --- | --- |

14.

„referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatókra vonatkozó célkitűzések megállapítására szolgál, és amely a meglévő vagy korábbi beavatkozásokon alapul;

| 14. | „referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatókra vonatkozó célkitűzések megállapítására szolgál, és amely a meglévő vagy korábbi beavatkozásokon alapul; |
| --- | --- |

14.

„referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatókra vonatkozó célkitűzések megállapítására szolgál, és amely a meglévő vagy korábbi beavatkozásokon alapul;

| 15. | „szociális vállalkozás”: társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás vagy természetes személy, amely/aki |
| --- | --- |

15.

„szociális vállalkozás”: társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás vagy természetes személy, amely/aki

| 15. | „szociális vállalkozás”: társasági formájától függetlenül olyan
  szociális
  vállalkozás vagy természetes személy, amely/aki |
| --- | --- |

15.

„szociális vállalkozás”: társasági formájától függetlenül olyan
  szociális
  vállalkozás vagy természetes személy, amely/aki

szociális

| | a) | társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan alapító dokumentumának megfelelően, amely a székhelye szerinti tagállam szabályai szerint felelősséget vonhat maga után, elsődleges célként – nyereség termelése helyett – a mérhető és kedvező szociális hatások elérését tűzi ki, és amely társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja; |
| --- | --- | --- |

a)

társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan alapító dokumentumának megfelelően, amely a székhelye szerinti tagállam szabályai szerint felelősséget vonhat maga után, elsődleges célként – nyereség termelése helyett – a mérhető és kedvező szociális hatások elérését tűzi ki, és amely társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja;

| | a) | társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan alapító dokumentumának megfelelően, amely a székhelye szerinti tagállam szabályai szerint felelősséget vonhat maga után, elsődleges célként – nyereség termelése helyett – a mérhető és kedvező szociális
  , így környezeti
  hatások elérését tűzi ki, és amely társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja; |
| --- | --- | --- |

a)

társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan alapító dokumentumának megfelelően, amely a székhelye szerinti tagállam szabályai szerint felelősséget vonhat maga után, elsődleges célként – nyereség termelése helyett – a mérhető és kedvező szociális
  , így környezeti
  hatások elérését tűzi ki, és amely társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja;

, így környezeti

| | b) | nyereségét
  elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének
  megvalósítására használja
  , valamint a nyereség szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését; |
| --- | --- | --- |

b)

nyereségét
  elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének
  megvalósítására használja
  , valamint a nyereség szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését;

nyereségét

megvalósítására használja

| | b) | nyereségének túlnyomó részét
  elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének
  megvalósítása céljából forgatja vissza
  , valamint a nyereség szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését; |
| --- | --- | --- |

b)

nyereségének túlnyomó részét
  elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének
  megvalósítása céljából forgatja vissza
  , valamint a nyereség szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését;

nyereségének túlnyomó részét

megvalósítása céljából forgatja vissza

| | c) | vállalkozásalapú, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén; |
| --- | --- | --- |

c)

vállalkozásalapú, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén;

| | c) | vállalkozásalapú,
  demokratikus, részvételen alapuló,
  elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén; |
| --- | --- | --- |

c)

vállalkozásalapú,
  demokratikus, részvételen alapuló,
  elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén;

demokratikus, részvételen alapuló,

| 15a. | „szociális gazdasági vállalkozás”: a szociális gazdasági szektorhoz tartozó vállalkozások és jogalanyok különböző fajtái, például a szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező egyesületek, egyesületek, alapítványok, szociális vállalkozások, és egyéb, az egyes tagállamok jogszabályai által szabályozott vállalkozási formák, amelyek a tőke, a demokratikus kormányzás, a szolidaritás, valamint a nyereség vagy a többlet nagyobb részének újrabefektetésével szemben az egyéni és szociális célkitűzéseket részesítik előnyben; |
| --- | --- |

15a.

15a.

„szociális gazdasági vállalkozás”: a szociális gazdasági szektorhoz tartozó vállalkozások és jogalanyok különböző fajtái, például a szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező egyesületek, egyesületek, alapítványok, szociális vállalkozások, és egyéb, az egyes tagállamok jogszabályai által szabályozott vállalkozási formák, amelyek a tőke, a demokratikus kormányzás, a szolidaritás, valamint a nyereség vagy a többlet nagyobb részének újrabefektetésével szemben az egyéni és szociális célkitűzéseket részesítik előnyben;

„szociális gazdasági vállalkozás”: a szociális gazdasági szektorhoz tartozó vállalkozások és jogalanyok különböző fajtái, például a szövetkezetek, kölcsönös önsegélyező egyesületek, egyesületek, alapítványok, szociális vállalkozások, és egyéb, az egyes tagállamok jogszabályai által szabályozott vállalkozási formák, amelyek a tőke, a demokratikus kormányzás, a szolidaritás, valamint a nyereség vagy a többlet nagyobb részének újrabefektetésével szemben az egyéni és szociális célkitűzéseket részesítik előnyben;

| 16. | „szociális innovációk”: célkitűzéseiket és eszközeiket tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenységek,
  elsősorban olyanok
  , amelyek
  olyan
  új
  elképzelések
  (
  termékek
  ,
  szolgáltatások
  és
  modellek
  ) kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatosak,
  amelyek
  egyidejűleg elégítenek ki társadalmi igényeket és hoznak létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket, és ezáltal jótékonyak a társadalom számára, és fokozzák a társadalom cselekvési képességét; |
| --- | --- |

16.

„szociális innovációk”: célkitűzéseiket és eszközeiket tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenységek,
  elsősorban olyanok
  , amelyek
  olyan
  új
  elképzelések
  (
  termékek
  ,
  szolgáltatások
  és
  modellek
  ) kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatosak,
  amelyek
  egyidejűleg elégítenek ki társadalmi igényeket és hoznak létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket, és ezáltal jótékonyak a társadalom számára, és fokozzák a társadalom cselekvési képességét;

elsősorban olyanok

olyan

elképzelések

termékek

szolgáltatások

modellek

amelyek

| 16. | „szociális innovációk”: célkitűzéseiket és eszközeiket tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenységek,
  ideértve a kollektív tevékenységeket is, különösen azok
  , amelyek új (
  termékekre
  ,
  szolgáltatásokra, gyakorlatokra
  és
  modellekre vonatkozó
  )
  elképzelések
  kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatosak, egyidejűleg elégítenek ki társadalmi igényeket és hoznak létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket,
  többek között a közszféra, a harmadik szektor szervezetei, például az önkéntes
  és
  közösségi szervezetek és a szociális gazdasági vállalkozások között,
  ezáltal jótékonyak a társadalom számára, és fokozzák a társadalom cselekvési képességét; |
| --- | --- |

16.

„szociális innovációk”: célkitűzéseiket és eszközeiket tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenységek,
  ideértve a kollektív tevékenységeket is, különösen azok
  , amelyek új (
  termékekre
  ,
  szolgáltatásokra, gyakorlatokra
  és
  modellekre vonatkozó
  )
  elképzelések
  kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatosak, egyidejűleg elégítenek ki társadalmi igényeket és hoznak létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket,
  többek között a közszféra, a harmadik szektor szervezetei, például az önkéntes
  és
  közösségi szervezetek és a szociális gazdasági vállalkozások között,
  ezáltal jótékonyak a társadalom számára, és fokozzák a társadalom cselekvési képességét;

ideértve a kollektív tevékenységeket is, különösen azok

termékekre

szolgáltatásokra, gyakorlatokra

modellekre vonatkozó

elképzelések

többek között a közszféra, a harmadik szektor szervezetei, például az önkéntes

közösségi szervezetek és a szociális gazdasági vállalkozások között,

| 17. | „szociális kísérletek”: olyan szakpolitikai beavatkozások, amelyek innovatív válaszokat nyújtanak társadalmi igényekre, és amelyeket kis körben, olyan feltételek mellett hajtanak végre, ahol biztosított a hatásuk értékelése, annak érdekében, hogy meggyőző eredmények esetén más helyzetben vagy szélesebb körben is meg lehessen ismételni az alkalmazásukat; |
| --- | --- |

17.

„szociális kísérletek”: olyan szakpolitikai beavatkozások, amelyek innovatív válaszokat nyújtanak társadalmi igényekre, és amelyeket kis körben, olyan feltételek mellett hajtanak végre, ahol biztosított a hatásuk értékelése, annak érdekében, hogy meggyőző eredmények esetén más helyzetben vagy szélesebb körben is meg lehessen ismételni az alkalmazásukat;

| 17. | „szociális kísérletek”: olyan szakpolitikai beavatkozások, amelyek innovatív válaszokat nyújtanak társadalmi igényekre, és amelyeket kis körben, olyan feltételek mellett hajtanak végre, ahol biztosított a hatásuk értékelése, annak érdekében, hogy meggyőző eredmények esetén más
  – többek közt földrajzi vagy ágazati –
  helyzetben vagy szélesebb körben is meg lehessen ismételni az alkalmazásukat; |
| --- | --- |

17.

„szociális kísérletek”: olyan szakpolitikai beavatkozások, amelyek innovatív válaszokat nyújtanak társadalmi igényekre, és amelyeket kis körben, olyan feltételek mellett hajtanak végre, ahol biztosított a hatásuk értékelése, annak érdekében, hogy meggyőző eredmények esetén más
  – többek közt földrajzi vagy ágazati –
  helyzetben vagy szélesebb körben is meg lehessen ismételni az alkalmazásukat;

– többek közt földrajzi vagy ágazati –

| 18. | „kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre valamennyi egyénnek – élete bármely szakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. A kulcskompetenciák a következők: Írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia és műszaki tudományok; digitális kompetenciák; személyes és szociális kompetenciák, valamint a tanulás elsajátítása; állampolgárság; vállalkozói készség; kulturális érzékenység és kifejezőkészség. |
| --- | --- |

18.

„kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre valamennyi egyénnek – élete bármely szakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. A kulcskompetenciák a következők: Írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia és műszaki tudományok; digitális kompetenciák; személyes és szociális kompetenciák, valamint a tanulás elsajátítása; állampolgárság; vállalkozói készség; kulturális érzékenység és kifejezőkészség.

| 18. | „kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre valamennyi egyénnek – élete bármely szakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. A kulcskompetenciák a következők: Írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia
  , művészetek
  és műszaki tudományok; digitális kompetenciák
  ; média;
  személyes és szociális kompetenciák, valamint a tanulás elsajátítása; állampolgárság; vállalkozói készség;
  (inter)
  kulturális érzékenység és kifejezőkészség
  , valamint kritikai gondolkodás; |
| --- | --- |

18.

„kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre valamennyi egyénnek – élete bármely szakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. A kulcskompetenciák a következők: Írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia
  , művészetek
  és műszaki tudományok; digitális kompetenciák
  ; média;
  személyes és szociális kompetenciák, valamint a tanulás elsajátítása; állampolgárság; vállalkozói készség;
  (inter)
  kulturális érzékenység és kifejezőkészség
  , valamint kritikai gondolkodás;

, művészetek

; média;

(inter)

, valamint kritikai gondolkodás;

| 19. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak. |
| --- | --- |

19.

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak.

| 19. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak; |
| --- | --- |

19.

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Európai Uniónak;

| 19a. | „hátrányos helyzetű csoportok”: olyan célcsoportok, amelyek körében magas a szegénységben élők, vagy szegénység, a hátrányos megkülönböztetés vagy a társadalmi kirekesztés által fenyegetett személyek száma, ideértve többek között az etnikai kisebbségeket, például a romákat, a harmadik országbeli állampolgárokat, beleértve a migránsokat, az időseket, a gyermekeket, az egyedülálló szülőket, a fogyatékossággal élő személyeket vagy a krónikus betegségben szenvedő személyeket; |
| --- | --- |

19a.

19a.

„hátrányos helyzetű csoportok”: olyan célcsoportok, amelyek körében magas a szegénységben élők, vagy szegénység, a hátrányos megkülönböztetés vagy a társadalmi kirekesztés által fenyegetett személyek száma, ideértve többek között az etnikai kisebbségeket, például a romákat, a harmadik országbeli állampolgárokat, beleértve a migránsokat, az időseket, a gyermekeket, az egyedülálló szülőket, a fogyatékossággal élő személyeket vagy a krónikus betegségben szenvedő személyeket;

„hátrányos helyzetű csoportok”: olyan célcsoportok, amelyek körében magas a szegénységben élők, vagy szegénység, a hátrányos megkülönböztetés vagy a társadalmi kirekesztés által fenyegetett személyek száma, ideértve többek között az etnikai kisebbségeket, például a romákat, a harmadik országbeli állampolgárokat, beleértve a migránsokat, az időseket, a gyermekeket, az egyedülálló szülőket, a fogyatékossággal élő személyeket vagy a krónikus betegségben szenvedő személyeket;

| 19b. | „egész életen át tartó tanulás”: az élet minden szakaszában folytatott tanulás valamennyi formája (formális, nem formális és informális), beleértve a koragyermekkori nevelést, az általános oktatást, a szakképzést, a felsőoktatást és a felnőttképzést, amely a tudás, a készségek, a kompetenciák és a társadalmi részvétel lehetőségeinek javítását eredményezi. |
| --- | --- |

19b.

19b.

„egész életen át tartó tanulás”: az élet minden szakaszában folytatott tanulás valamennyi formája (formális, nem formális és informális), beleértve a koragyermekkori nevelést, az általános oktatást, a szakképzést, a felsőoktatást és a felnőttképzést, amely a tudás, a készségek, a kompetenciák és a társadalmi részvétel lehetőségeinek javítását eredményezi.

„egész életen át tartó tanulás”: az élet minden szakaszában folytatott tanulás valamennyi formája (formális, nem formális és informális), beleértve a koragyermekkori nevelést, az általános oktatást, a szakképzést, a felsőoktatást és a felnőttképzést, amely a tudás, a készségek, a kompetenciák és a társadalmi részvétel lehetőségeinek javítását eredményezi.

(2)   A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [2]. cikkében foglalt
  fogalommeghatározások
  az ESZA+ megosztott irányítás alá tartozó ágára is
  alkalmazandók
  .

(2)   A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [2]. cikkében foglalt
  fogalommeghatározásokat
  az ESZA+ megosztott irányítás alá tartozó ágára is
  alkalmazni kell
  .

(2a)
     
  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet

   (1a)

  2. cikkében szereplő fogalommeghatározások a közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó, a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ágra és az egészségügyi ágra is alkalmazandók.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3 cikk | 3. cikk |
| Általános célkitűzések és végrehajtási módszerek | Általános célkitűzések és végrehajtási módszerek |
| Az ESZA+
  célja
  a 
  tagállamok támogatása a magas foglalkoztatási szintek
  , a 
  méltányos szociális védelem és a munka jövőbeli világára felkészült
  ,
  képzett
  és
  ellenálló munkaerő biztosítása érdekében
  ,
  a szociális jogok európai pillérében
   –
  amelyet az Európai Parlament
  , a 
  Tanács
  és a 
  Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki – meghatározott elvekkel összhangban
  . | Az ESZA+
  támogatást nyújt
  a 
  tagállamoknak nemzeti, regionális és helyi szinten
  ,
  valamint az Uniónak
  a 
  befogadó társadalmak, a magas szintű minőségi foglalkoztatás, a munkahelyteremtés
  ,
  a minőségi
  és
  befogadó oktatás és képzés
  ,
  az esélyegyenlőség, a szegénység felszámolása
   –
  beleértve a gyermekszegénységet —
  , a 
  társadalmi befogadás
  és
  integráció,
  a 
  társadalmi kohézió, a szociális védelem, valamint a szakképzett és rugalmas, a munka jövőbeli világára felkészült munkaerő biztosítására
  . |
| | Az ESZA+ programnak összhangban kell lennie az Európai Unió alapszerződéseivel és a Chartával, eleget téve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérében foglalt elveknek, ezáltal hozzájárulva az Uniónak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésére vonatkozó céljaihoz, összhangban az EUMSZ 174. cikkével, valamint az Unió és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalásával, hogy megvalósítják a fenntartható fejlesztési célokat és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokat. |
| Az ESZA+ támogatja és kiegészíti a tagállami szakpolitikákat, valamint azokhoz értéket ad hozzá annak érdekében, hogy biztosítsa az esélyegyenlőséget,
  a munkaerőpiacra
  való
  bejutást
  , a 
  tisztességes
  munkafeltételeket,
  valamint
  a szociális védelmet és
  társadalmi
  befogadást, továbbá az emberi egészség magas szintű védelmét. | Az ESZA+ támogatja és kiegészíti a tagállami szakpolitikákat, valamint azokhoz értéket ad hozzá annak érdekében, hogy biztosítsa az esélyegyenlőséget,
  a munkaerőpiachoz
  való
  egyenlő hozzáférést, egész életen át tartó tanulást
  , a 
  magas színvonalú
  munkafeltételeket, a szociális védelmet
  , az integrációt
  és
  a
  befogadást
  , a szegénység felszámolását, ideértve a gyermekszegénységet is, a gyermekbe és a fiatalokba való beruházást, a megkülönböztetésmentességet, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést
  , továbbá az emberi egészség magas szintű védelmét. |
| Végrehajtására a következőképpen kerül sor: | Végrehajtására a következőképpen kerül sor: |
| a) | megosztott irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében jelzett egyedi célkitűzéseknek megfelelő része tekintetében („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág”), valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3 cikk

3. cikk

Általános célkitűzések és végrehajtási módszerek

Általános célkitűzések és végrehajtási módszerek

Az ESZA+
  célja
  a 
  tagállamok támogatása a magas foglalkoztatási szintek
  , a 
  méltányos szociális védelem és a munka jövőbeli világára felkészült
  ,
  képzett
  és
  ellenálló munkaerő biztosítása érdekében
  ,
  a szociális jogok európai pillérében
   –
  amelyet az Európai Parlament
  , a 
  Tanács
  és a 
  Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki – meghatározott elvekkel összhangban
  .

célja

tagállamok támogatása a magas foglalkoztatási szintek

méltányos szociális védelem és a munka jövőbeli világára felkészült

képzett

ellenálló munkaerő biztosítása érdekében

a szociális jogok európai pillérében

amelyet az Európai Parlament

Tanács

Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki – meghatározott elvekkel összhangban

Az ESZA+
  támogatást nyújt
  a 
  tagállamoknak nemzeti, regionális és helyi szinten
  ,
  valamint az Uniónak
  a 
  befogadó társadalmak, a magas szintű minőségi foglalkoztatás, a munkahelyteremtés
  ,
  a minőségi
  és
  befogadó oktatás és képzés
  ,
  az esélyegyenlőség, a szegénység felszámolása
   –
  beleértve a gyermekszegénységet —
  , a 
  társadalmi befogadás
  és
  integráció,
  a 
  társadalmi kohézió, a szociális védelem, valamint a szakképzett és rugalmas, a munka jövőbeli világára felkészült munkaerő biztosítására
  .

támogatást nyújt

tagállamoknak nemzeti, regionális és helyi szinten

valamint az Uniónak

befogadó társadalmak, a magas szintű minőségi foglalkoztatás, a munkahelyteremtés

a minőségi

befogadó oktatás és képzés

az esélyegyenlőség, a szegénység felszámolása

beleértve a gyermekszegénységet —

társadalmi befogadás

integráció,

társadalmi kohézió, a szociális védelem, valamint a szakképzett és rugalmas, a munka jövőbeli világára felkészült munkaerő biztosítására

Az ESZA+ programnak összhangban kell lennie az Európai Unió alapszerződéseivel és a Chartával, eleget téve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérében foglalt elveknek, ezáltal hozzájárulva az Uniónak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésére vonatkozó céljaihoz, összhangban az EUMSZ 174. cikkével, valamint az Unió és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalásával, hogy megvalósítják a fenntartható fejlesztési célokat és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokat.

Az ESZA+ programnak összhangban kell lennie az Európai Unió alapszerződéseivel és a Chartával, eleget téve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérében foglalt elveknek, ezáltal hozzájárulva az Uniónak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésére vonatkozó céljaihoz, összhangban az EUMSZ 174. cikkével, valamint az Unió és a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalásával, hogy megvalósítják a fenntartható fejlesztési célokat és a Párizsi Megállapodás keretében tett kötelezettségvállalásokat.

Az ESZA+ támogatja és kiegészíti a tagállami szakpolitikákat, valamint azokhoz értéket ad hozzá annak érdekében, hogy biztosítsa az esélyegyenlőséget,
  a munkaerőpiacra
  való
  bejutást
  , a 
  tisztességes
  munkafeltételeket,
  valamint
  a szociális védelmet és
  társadalmi
  befogadást, továbbá az emberi egészség magas szintű védelmét.

a munkaerőpiacra

bejutást

tisztességes

valamint

társadalmi

Az ESZA+ támogatja és kiegészíti a tagállami szakpolitikákat, valamint azokhoz értéket ad hozzá annak érdekében, hogy biztosítsa az esélyegyenlőséget,
  a munkaerőpiachoz
  való
  egyenlő hozzáférést, egész életen át tartó tanulást
  , a 
  magas színvonalú
  munkafeltételeket, a szociális védelmet
  , az integrációt
  és
  a
  befogadást
  , a szegénység felszámolását, ideértve a gyermekszegénységet is, a gyermekbe és a fiatalokba való beruházást, a megkülönböztetésmentességet, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést
  , továbbá az emberi egészség magas szintű védelmét.

a munkaerőpiachoz

egyenlő hozzáférést, egész életen át tartó tanulást

magas színvonalú

, az integrációt

a

, a szegénység felszámolását, ideértve a gyermekszegénységet is, a gyermekbe és a fiatalokba való beruházást, a megkülönböztetésmentességet, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést

Végrehajtására a következőképpen kerül sor:

Végrehajtására a következőképpen kerül sor:

a)

megosztott irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében jelzett egyedi célkitűzéseknek megfelelő része tekintetében („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág”), valamint

| a) | megosztott irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében jelzett egyedi célkitűzéseknek megfelelő része tekintetében („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág”), valamint |
| --- | --- |

a)

megosztott irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében jelzett egyedi célkitűzéseknek megfelelő része tekintetében („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág”), valamint

| b) | közvetlen és közvetett irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág”), valamint a támogatásnak a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében és a 26. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („az egészségügyi ág”) tekintetében. |
| --- | --- |

b)

közvetlen és közvetett irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág”), valamint a támogatásnak a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében és a 26. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („az egészségügyi ág”) tekintetében.

| b) | közvetlen és közvetett irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág”), valamint a támogatásnak a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében és a 26. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („az egészségügyi ág”) tekintetében. |
| --- | --- |

b)

közvetlen és közvetett irányítás keretében a támogatásnak a 4. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág”), valamint a támogatásnak a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében és a 26. cikkben jelzett célkitűzéseknek megfelelő része („az egészségügyi ág”) tekintetében.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. cikk | 4. cikk |
| Egyedi célkitűzések | Egyedi célkitűzések |
| (1)   Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket támogatja a foglalkoztatás, az oktatás
  és
  a társadalmi befogadás, valamint az egészségügy területén, ezáltal a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4]. cikkében foglalt, „egy szociálisabb Európa – a szociális jogok európai pillérének végrehajtása” tárgyú szakpolitikai célkitűzéshez is hozzájárulva: | (1)   Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket támogatja a foglalkoztatás, az oktatás
  , a mobilitás,
  a társadalmi befogadás
  , a szegénység felszámolása
  , valamint az egészségügy területén, ezáltal a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4]. cikkében foglalt, „egy szociálisabb Európa – a szociális jogok európai pillérének végrehajtása” tárgyú szakpolitikai célkitűzéshez is hozzájárulva: |
| i. | a
  foglalkoztatásba
  való
  bejutás
  javítása
  minden munkanélküli
  , különösen
  pedig
  a 
  fiatalok
  és a 
  tartósan munkanélküliek
  ,
  valamint az inaktív személyek számára
  , előmozdítva az önfoglalkoztatást és a szociális gazdaságot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4. cikk

4. cikk

Egyedi célkitűzések

Egyedi célkitűzések

(1)   Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket támogatja a foglalkoztatás, az oktatás
  és
  a társadalmi befogadás, valamint az egészségügy területén, ezáltal a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4]. cikkében foglalt, „egy szociálisabb Európa – a szociális jogok európai pillérének végrehajtása” tárgyú szakpolitikai célkitűzéshez is hozzájárulva:

(1)   Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket támogatja a foglalkoztatás, az oktatás
  , a mobilitás,
  a társadalmi befogadás
  , a szegénység felszámolása
  , valamint az egészségügy területén, ezáltal a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4]. cikkében foglalt, „egy szociálisabb Európa – a szociális jogok európai pillérének végrehajtása” tárgyú szakpolitikai célkitűzéshez is hozzájárulva:

i.

a
  foglalkoztatásba
  való
  bejutás
  javítása
  minden munkanélküli
  , különösen
  pedig
  a 
  fiatalok
  és a 
  tartósan munkanélküliek
  ,
  valamint az inaktív személyek számára
  , előmozdítva az önfoglalkoztatást és a szociális gazdaságot;

foglalkoztatásba

bejutás

minden munkanélküli

pedig

fiatalok

tartósan munkanélküliek

valamint az inaktív személyek számára

| i. | a
  minőségi foglalkoztatási és aktiválási intézkedésekhez
  való
  hozzáférés
  javítása
  valamennyi álláskereső számára
  ,
  különös tekintettel a fiatalokat –
  különösen
  az ifjúsági garancia végrehajtása révén – , illetve a tartósan munkanélküli személyeket,
  a 
  gazdaságilag inaktív személyeket
  és a 
  hátrányos helyzetű csoportokat célzó egyedi intézkedésekre
  ,
  a munkaerőpiactól legtávolabb került személyekre összpontosítva
  , előmozdítva
  a foglalkoztatást,
  az önfoglalkoztatást
  , a vállalkozói szellemet
  és a szociális gazdaságot; |
| --- | --- |

i.

a
  minőségi foglalkoztatási és aktiválási intézkedésekhez
  való
  hozzáférés
  javítása
  valamennyi álláskereső számára
  ,
  különös tekintettel a fiatalokat –
  különösen
  az ifjúsági garancia végrehajtása révén – , illetve a tartósan munkanélküli személyeket,
  a 
  gazdaságilag inaktív személyeket
  és a 
  hátrányos helyzetű csoportokat célzó egyedi intézkedésekre
  ,
  a munkaerőpiactól legtávolabb került személyekre összpontosítva
  , előmozdítva
  a foglalkoztatást,
  az önfoglalkoztatást
  , a vállalkozói szellemet
  és a szociális gazdaságot;

minőségi foglalkoztatási és aktiválási intézkedésekhez

hozzáférés

valamennyi álláskereső számára

különös tekintettel a fiatalokat –

az ifjúsági garancia végrehajtása révén – , illetve a tartósan munkanélküli személyeket,

gazdaságilag inaktív személyeket

hátrányos helyzetű csoportokat célzó egyedi intézkedésekre

a munkaerőpiactól legtávolabb került személyekre összpontosítva

a foglalkoztatást,

, a vállalkozói szellemet

| ii. | a
  munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése a készségigények értékelése és a munkaerőpiac igényeinek való megfelelés, a pályamódosítás és a mobilitás érdekében időben történő, egyénre szabott segítségnyújtás és támogatás céljából; |
| --- | --- |

ii.

a
  munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése a készségigények értékelése és a munkaerőpiac igényeinek való megfelelés, a pályamódosítás és a mobilitás érdekében időben történő, egyénre szabott segítségnyújtás és támogatás céljából;

a

| ii. | a
  munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése a készségigények értékelése és a munkaerőpiac igényeinek való megfelelés, a pályamódosítás és a mobilitás érdekében időben történő, egyénre szabott segítségnyújtás és támogatás céljából; |
| --- | --- |

ii.

a
  munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése a készségigények értékelése és a munkaerőpiac igényeinek való megfelelés, a pályamódosítás és a mobilitás érdekében időben történő, egyénre szabott segítségnyújtás és támogatás céljából;

a

| iii. | a nők
  munkaerőpiaci
  részvételének előmozdítása, a munka és a magánélet
  megfelelőbb egyensúlya
  ,
  ideértve
  a 
  gyermekgondozás igénybevételét
  , az egészségügyi kockázatokra is figyelmet fordító, egészséges és megfelelően kiigazított munkakörnyezetet, a munkavállalók, a vállalkozások és a vállalkozók változáshoz való alkalmazkodását,
  valamint
  az aktív és egészséges
  öregedést
  ; |
| --- | --- |

iii.

a nők
  munkaerőpiaci
  részvételének előmozdítása, a munka és a magánélet
  megfelelőbb egyensúlya
  ,
  ideértve
  a 
  gyermekgondozás igénybevételét
  , az egészségügyi kockázatokra is figyelmet fordító, egészséges és megfelelően kiigazított munkakörnyezetet, a munkavállalók, a vállalkozások és a vállalkozók változáshoz való alkalmazkodását,
  valamint
  az aktív és egészséges
  öregedést
  ;

munkaerőpiaci

megfelelőbb egyensúlya

ideértve

gyermekgondozás igénybevételét

valamint

öregedést

| iii. | a nők
  munkaerő-piaci
  részvételének
  és szakmai előmenetelének előmozdítása, az egyenlő munkáért egyenlő díjazás elvének
  előmozdítása, a munka és a magánélet
  közötti jobb egyensúly, különös tekintettel az egyedülálló szülőkre
  ,
  beleértve
  a 
  megfizethető, inkluzív és minőségi gyermekgondozást, a koragyermekkori nevelést
  , az
  idősgondozást és egyéb gondozási szolgáltatásokat és támogatást; valamint az
  egészségügyi
  és betegségből eredő
  kockázatokra is figyelmet fordító, egészséges és megfelelően kiigazított munkakörnyezetet, a munkavállalók, a vállalkozások és a vállalkozók változáshoz való alkalmazkodását,
  a pályamódosítást, és
  az aktív és egészséges
  időskort
  ; |
| --- | --- |

iii.

a nők
  munkaerő-piaci
  részvételének
  és szakmai előmenetelének előmozdítása, az egyenlő munkáért egyenlő díjazás elvének
  előmozdítása, a munka és a magánélet
  közötti jobb egyensúly, különös tekintettel az egyedülálló szülőkre
  ,
  beleértve
  a 
  megfizethető, inkluzív és minőségi gyermekgondozást, a koragyermekkori nevelést
  , az
  idősgondozást és egyéb gondozási szolgáltatásokat és támogatást; valamint az
  egészségügyi
  és betegségből eredő
  kockázatokra is figyelmet fordító, egészséges és megfelelően kiigazított munkakörnyezetet, a munkavállalók, a vállalkozások és a vállalkozók változáshoz való alkalmazkodását,
  a pályamódosítást, és
  az aktív és egészséges
  időskort
  ;

munkaerő-piaci

és szakmai előmenetelének előmozdítása, az egyenlő munkáért egyenlő díjazás elvének

közötti jobb egyensúly, különös tekintettel az egyedülálló szülőkre

beleértve

megfizethető, inkluzív és minőségi gyermekgondozást, a koragyermekkori nevelést

idősgondozást és egyéb gondozási szolgáltatásokat és támogatást; valamint az

és betegségből eredő

a pályamódosítást, és

időskort

| iv. | az oktatási és képzési rendszerek minőségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának fejlesztése, a kulcskompetenciák – többek között a digitális készségek – elsajátításának támogatása
  céljából
  ; |
| --- | --- |

iv.

az oktatási és képzési rendszerek minőségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának fejlesztése, a kulcskompetenciák – többek között a digitális készségek – elsajátításának támogatása
  céljából
  ;

céljából

| iv. | az oktatási és képzési rendszerek minőségének,
  inkluzivitásának,
  eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának fejlesztése, a kulcskompetenciák – többek között a 
  vállalkozói és
  digitális készségek – elsajátításának támogatása
  , a nem formális és az informális tanulás elismerése, az e-integráció előmozdítása és az oktatásból a munka világába való átmenet elősegítése a társadalmi és gazdasági igények tükrözése érdekében
  ; |
| --- | --- |

iv.

az oktatási és képzési rendszerek minőségének,
  inkluzivitásának,
  eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának fejlesztése, a kulcskompetenciák – többek között a 
  vállalkozói és
  digitális készségek – elsajátításának támogatása
  , a nem formális és az informális tanulás elismerése, az e-integráció előmozdítása és az oktatásból a munka világába való átmenet elősegítése a társadalmi és gazdasági igények tükrözése érdekében
  ;

inkluzivitásának,

vállalkozói és

, a nem formális és az informális tanulás elismerése, az e-integráció előmozdítása és az oktatásból a munka világába való átmenet elősegítése a társadalmi és gazdasági igények tükrözése érdekében

| v. | a
  minőségi
  és befogadó
  oktatásba
  és
  képzésbe
  való egyenlő
  bejutás
  és ezek
  elvégzése
  , különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, a kisgyermekkori oktatástól és gondozástól az általános és a szakmai oktatáson és képzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint
  felnőttoktatás
  és
  -tanulás
  ,
  ideértve
  a 
  tanulási mobilitás előmozdítását
  mindenki számára; |
| --- | --- |

v.

a
  minőségi
  és befogadó
  oktatásba
  és
  képzésbe
  való egyenlő
  bejutás
  és ezek
  elvégzése
  , különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, a kisgyermekkori oktatástól és gondozástól az általános és a szakmai oktatáson és képzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint
  felnőttoktatás
  és
  -tanulás
  ,
  ideértve
  a 
  tanulási mobilitás előmozdítását
  mindenki számára;

minőségi

oktatásba

képzésbe

bejutás

elvégzése

felnőttoktatás

-tanulás

ideértve

tanulási mobilitás előmozdítását

| v. | a
  magas színvonalú, megfizethető
  és befogadó
  oktatáshoz
  és
  képzéshez
  való egyenlő
  hozzáférés
  és ezek
  teljesítése
  , különösen a hátrányos helyzetű csoportok
  és a gondozók
  számára, a kisgyermekkori oktatástól és gondozástól az általános és a szakmai oktatáson és képzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint
  felnőttoktatásig
  és
  -tanulásig
  ,
  a korai iskolaelhagyás problémájának kezelése,
  a 
  duális képzési rendszerek, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, a
  mindenki számára
  elérhető tanulási mobilitás és a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítése
  ; |
| --- | --- |

v.

a
  magas színvonalú, megfizethető
  és befogadó
  oktatáshoz
  és
  képzéshez
  való egyenlő
  hozzáférés
  és ezek
  teljesítése
  , különösen a hátrányos helyzetű csoportok
  és a gondozók
  számára, a kisgyermekkori oktatástól és gondozástól az általános és a szakmai oktatáson és képzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint
  felnőttoktatásig
  és
  -tanulásig
  ,
  a korai iskolaelhagyás problémájának kezelése,
  a 
  duális képzési rendszerek, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, a
  mindenki számára
  elérhető tanulási mobilitás és a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítése
  ;

magas színvonalú, megfizethető

oktatáshoz

képzéshez

hozzáférés

teljesítése

és a gondozók

felnőttoktatásig

-tanulásig

a korai iskolaelhagyás problémájának kezelése,

duális képzési rendszerek, a tanulószerződéses gyakorlati képzések, a

elérhető tanulási mobilitás és a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítése

| vi. | az egész életen át tartó tanulás – különösen a készségek rugalmas fejlesztésére és az átképzésre irányuló lehetőségek – elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a szakmai mobilitást; |
| --- | --- |

vi.

az egész életen át tartó tanulás – különösen a készségek rugalmas fejlesztésére és az átképzésre irányuló lehetőségek – elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a szakmai mobilitást;

| vi. | az egész életen át tartó tanulás – különösen a készségek rugalmas fejlesztésére és az átképzésre irányuló lehetőségek – elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a 
  vállalkozói és
  digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a szakmai mobilitást
  , valamint a teljes körű társadalmi részvételt
  ; |
| --- | --- |

vi.

az egész életen át tartó tanulás – különösen a készségek rugalmas fejlesztésére és az átképzésre irányuló lehetőségek – elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a 
  vállalkozói és
  digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a szakmai mobilitást
  , valamint a teljes körű társadalmi részvételt
  ;

vállalkozói és

, valamint a teljes körű társadalmi részvételt

| vii. | az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében; |
| --- | --- |

vii.

az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében;

| vii. | az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség
  , a megkülönböztetésmentesség
  és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében
  , különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra
  ; |
| --- | --- |

vii.

az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség
  , a megkülönböztetésmentesség
  és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében
  , különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra
  ;

, a megkülönböztetésmentesség

, különös tekintettel a hátrányos helyzetű csoportokra

| viii. | harmadik országok állampolgárai
  és marginalizált közösségek – például a romák –
  társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

viii.

harmadik országok állampolgárai
  és marginalizált közösségek – például a romák –
  társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

és marginalizált közösségek – például a romák –

| viii. | harmadik országok állampolgárai
  , így a migránsok hosszú távú
  társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

viii.

harmadik országok állampolgárai
  , így a migránsok hosszú távú
  társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

, így a migránsok hosszú távú

| viiia. | a marginalizált közösségek – például a romák – hátrányos megkülönböztetése elleni küzdelem, és társadalmi-gazdasági integrációjuk előmozdítása; |
| --- | --- |

viiia.

viiia.

a marginalizált közösségek – például a romák – hátrányos megkülönböztetése elleni küzdelem, és társadalmi-gazdasági integrációjuk előmozdítása;

a marginalizált közösségek – például a romák – hátrányos megkülönböztetése elleni küzdelem, és társadalmi-gazdasági integrációjuk előmozdítása;

| ix. | a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés megerősítése; a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése,
  ideértve a
  szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását
  is
  ; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása; |
| --- | --- |

ix.

a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés megerősítése; a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése,
  ideértve a
  szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását
  is
  ; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása;

ideértve a

is

| ix. | a minőségi, fenntartható
  , hozzáférhető
  és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés megerősítése
  , ideértve a lakáshoz és személyközpontú egészségügyi és kapcsolódó gondozáshoz való hozzáférést biztosító szolgáltatásokat
  ; a szociális
  biztonsági intézmények, az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális
  védelmi
  és a társadalmi befogadási
  rendszerek korszerűsítése,
  beleértve az egyenlő
  szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását
  , különös tekintettel a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra, valamint a leginkább rászoruló személyekre
  ; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások
  többek közt fogyatékossággal élők számára biztosított
  hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása; |
| --- | --- |

ix.

a minőségi, fenntartható
  , hozzáférhető
  és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés megerősítése
  , ideértve a lakáshoz és személyközpontú egészségügyi és kapcsolódó gondozáshoz való hozzáférést biztosító szolgáltatásokat
  ; a szociális
  biztonsági intézmények, az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális
  védelmi
  és a társadalmi befogadási
  rendszerek korszerűsítése,
  beleértve az egyenlő
  szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását
  , különös tekintettel a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra, valamint a leginkább rászoruló személyekre
  ; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások
  többek közt fogyatékossággal élők számára biztosított
  hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása;

, hozzáférhető

, ideértve a lakáshoz és személyközpontú egészségügyi és kapcsolódó gondozáshoz való hozzáférést biztosító szolgáltatásokat

biztonsági intézmények, az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális

és a társadalmi befogadási

beleértve az egyenlő

, különös tekintettel a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra, valamint a leginkább rászoruló személyekre

többek közt fogyatékossággal élők számára biztosított

| ixa. | a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítése a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés terén való részvételük javítása érdekében; |
| --- | --- |

ixa.

ixa.

a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítése a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés terén való részvételük javítása érdekében;

a fogyatékossággal élő személyek hozzáférésének elősegítése a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés terén való részvételük javítása érdekében;

| x. | a
  szegénységgel
  vagy társadalmi
  kirekesztéssel fenyegetett
  , többek között a 
  legrászorulóbb
  személyek társadalmi integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

x.

a
  szegénységgel
  vagy társadalmi
  kirekesztéssel fenyegetett
  , többek között a 
  legrászorulóbb
  személyek társadalmi integrációjának előmozdítása;

szegénységgel

kirekesztéssel fenyegetett

legrászorulóbb

| x. | a
  szegénység és/
  vagy társadalmi
  kirekesztés kockázatának kitett vagy azt megtapasztaló
  , többek között a 
  legrászorultabb
  személyek
  és gyermekek
  társadalmi integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

x.

a
  szegénység és/
  vagy társadalmi
  kirekesztés kockázatának kitett vagy azt megtapasztaló
  , többek között a 
  legrászorultabb
  személyek
  és gyermekek
  társadalmi integrációjának előmozdítása;

szegénység és/

kirekesztés kockázatának kitett vagy azt megtapasztaló

legrászorultabb

és gyermekek

| xi. | az anyagi depriváció kezelése
  élelmiszer
  és/vagy alapvető anyagi támogatás
  legrászorulóbbaknak való nyújtása útján
  ,
  többek között
  kísérő
  intézkedésekkel
  . |
| --- | --- |

xi.

xi.

az anyagi depriváció kezelése
  élelmiszer
  és/vagy alapvető anyagi támogatás
  legrászorulóbbaknak való nyújtása útján
  ,
  többek között
  kísérő
  intézkedésekkel
  .

élelmiszer

legrászorulóbbaknak való nyújtása útján

többek között

intézkedésekkel

| xi. | az anyagi depriváció kezelése
  élelmiszer-
  és/vagy alapvető anyagi támogatás
  nyújtása útján a leginkább rászoruló személyeknek
  ,
  beleértve a társadalmi befogadásuk biztosítását célzó
  kísérő
  intézkedéseket is, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekekre
  . |
| --- | --- |

xi.

az anyagi depriváció kezelése
  élelmiszer-
  és/vagy alapvető anyagi támogatás
  nyújtása útján a leginkább rászoruló személyeknek
  ,
  beleértve a társadalmi befogadásuk biztosítását célzó
  kísérő
  intézkedéseket is, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekekre
  .

élelmiszer-

nyújtása útján a leginkább rászoruló személyeknek

beleértve a társadalmi befogadásuk biztosítását célzó

intézkedéseket is, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekekre

(2)   Az ESZA+ az (1) bekezdésben említett egyedi célkitűzések érdekében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében végrehajtott intézkedések útján
  hozzájárul
  a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4.] cikkében felsorolt egyéb szakpolitikai célkitűzésekhez
  is
  , különösen azokhoz, amelyek a következőkkel kapcsolatosak:

(2)   Az ESZA+ az (1) bekezdésben említett egyedi célkitűzések érdekében a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág keretében végrehajtott intézkedések útján
  hozzá kíván járulni
  a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [4.] cikkében felsorolt egyéb szakpolitikai célkitűzésekhez, különösen azokhoz, amelyek a következőkkel kapcsolatosak:

| (1) | egy intelligensebb Európa, az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek, a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, valamint a kutató- és technológiai központok, vállalkozások és klaszterek közötti partnerségek, a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján; |
| --- | --- |

(1)

(1)

egy intelligensebb Európa, az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek, a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, valamint a kutató- és technológiai központok, vállalkozások és klaszterek közötti partnerségek, a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján;

| 1. | egy intelligensebb Európa, az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek, a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, valamint a kutató- és technológiai központok,
  orvosi és egészségügyi központok,
  vállalkozások és klaszterek közötti partnerségek, a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján
  , szem előtt tartva a tagállamok szociális gazdaságra vonatkozó jogszabályait és kereteit
  ; |
| --- | --- |

1.

1.

egy intelligensebb Európa, az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek, a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, valamint a kutató- és technológiai központok,
  orvosi és egészségügyi központok,
  vállalkozások és klaszterek közötti partnerségek, a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján
  , szem előtt tartva a tagállamok szociális gazdaságra vonatkozó jogszabályait és kereteit
  ;

orvosi és egészségügyi központok,

, szem előtt tartva a tagállamok szociális gazdaságra vonatkozó jogszabályait és kereteit

| (2) | egy zöldebb, alacsony széndioxid-kibocsátású Európa, az oktatási és képzési rendszereknek a készségek és a képesítések kiigazításához szükséges fejlesztésével, minden személy, többek között a munkaerő készségfejlesztésével, valamint új munkahelyek létrehozásával a környezethez, az éghajlathoz, az energiához
  és a
  biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban. |
| --- | --- |

(2)

(2)

egy zöldebb, alacsony széndioxid-kibocsátású Európa, az oktatási és képzési rendszereknek a készségek és a képesítések kiigazításához szükséges fejlesztésével, minden személy, többek között a munkaerő készségfejlesztésével, valamint új munkahelyek létrehozásával a környezethez, az éghajlathoz, az energiához
  és a
  biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban.

és a

| 2. | egy zöldebb, alacsony széndioxid-kibocsátású Európa, az oktatási és képzési rendszereknek a készségek és a képesítések kiigazításához szükséges fejlesztésével,
  a lakosság körében a fenntartható fejlődéssel és életmódokkal kapcsolatos tájékoztatással,
  minden személy, többek között a munkaerő készségfejlesztésével, valamint új munkahelyek létrehozásával a környezethez, az éghajlathoz, az energiához
  , a körforgásos és
  biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban; |
| --- | --- |

2.

2.

egy zöldebb, alacsony széndioxid-kibocsátású Európa, az oktatási és képzési rendszereknek a készségek és a képesítések kiigazításához szükséges fejlesztésével,
  a lakosság körében a fenntartható fejlődéssel és életmódokkal kapcsolatos tájékoztatással,
  minden személy, többek között a munkaerő készségfejlesztésével, valamint új munkahelyek létrehozásával a környezethez, az éghajlathoz, az energiához
  , a körforgásos és
  biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban;

a lakosság körében a fenntartható fejlődéssel és életmódokkal kapcsolatos tájékoztatással,

, a körforgásos és

2a.
     
  a polgárokhoz közelebb álló Unió a szegénység csökkentésével és a társadalmi befogadással kapcsolatos intézkedések révén, figyelembe véve a városi, a vidéki és a part menti régiók sajátosságait a városok és régiók társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeinek megszüntetésének céljából;

2b.
     
  a foglalkoztatási és szociális innovációs ág keretében az ESZA+ támogatja az uniós eszközök, szakpolitikák és releváns jogszabályok kidolgozását, végrehajtását, nyomon követését és értékelését, valamint előmozdítja a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt, a társadalmi innovációt és a társadalmi fejlődést a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, valamint az állami és magánszervezetekkel partnerségben (1. egyedi célkitűzés); méltányos alapon előmozdítja a munkavállalók önkéntes földrajzi mobilitását, és növeli a foglalkoztatási lehetőségeket (2. egyedi célkitűzés); előmozdítja a foglalkoztatást és a társadalmi befogadást azáltal, hogy növeli a mikrofinanszírozás rendelkezésre állását és hozzáférhetőségét a mikrovállalkozások és a szociális gazdasági vállalkozások számára, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek esetében (3. egyedi célkitűzés);

(3)   Az ESZA+ az egészségügyi ág keretében
  támogatja
  az
  egészségfejlesztést
  és a 
  betegségmegelőzést
  , hozzájárul az egészségügyi rendszerek eredményességéhez, hozzáférhetőségéhez és ellenálló képességéhez, biztonságosabbá teszi az egészségügyi ellátást, csökkenti az egészségügyi egyenlőtlenségeket, megvédi a polgárokat a határon átnyúló egészségügyi veszélyektől, valamint támogatja az uniós egészségügyi
  jogszabályokat
  .

(3)   Az ESZA+ az egészségügyi ág keretében
  hozzájárul
  az
  emberi egészség magas szintű védelméhez
  és a 
  betegségmegelőzéshez, többek között a testmozgás támogatásával és az egészségügyi ismeretek oktatásának előmozdításával
  , hozzájárul az egészségügyi rendszerek eredményességéhez, hozzáférhetőségéhez és ellenálló képességéhez, biztonságosabbá teszi az egészségügyi ellátást, csökkenti az egészségügyi egyenlőtlenségeket,
  növeli a születéskor várható élettartamot,
  megvédi a polgárokat a határon átnyúló egészségügyi veszélyektől,
  ösztönzi a betegségek megelőzését és a korai diagnózist, az egészség előmozdítása az egész élet során,
  valamint
  megerősíti és
  támogatja az
  egészségüggyel kapcsolatos
  uniós
  jogszabályokat, többek között a környezeti egészség területén, valamint előmozdítja az
  egészségügyi
  szempontok valamennyi uniós szakpolitikai területen történő érvényesítését
  .
  Az Unió egészségpolitikájának összhangban kell lennie a fenntartható fejlesztési célokkal annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és a tagállamok teljesítsék a 3. fenntartható fejlesztési cél, azaz „Az egészséges élet és jólét biztosítása mindenki számára, minden életkorban” célkitűzéseit.

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. cikk | 5 cikk |
| Költségvetés | Költségvetés |
| (1)   Az ESZA+ 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron
  101 174
   000 000 EUR. | (1)   Az ESZA+ 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege
  2018-as árakon 106 781 000 000 EUR (
  folyó áron
  120 457
   000 000 EUR). |
| (2)   A pénzügyi keretösszegnek a megosztott irányítás alá tartozó és „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés szerinti ESZA+-ágra jutó része
  folyó áron 100 000
   000 000  EUR
  vagy 2018-as árakon 88 646 194 590
   EUR, amelyből 200 000 000  EUR-t vagy 2018-as árakon 175 000 000  EUR-t rendelnek a 23. cikk i) pontjában említett innovatív megoldásokat támogató transznacionális együttműködéshez, valamint 400 000 000  EUR vagy 2018-as árakon 376 928 934  EUR kiegészítő finanszírozást az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók számára. | (2)   A pénzügyi keretösszegnek a megosztott irányítás alá tartozó és „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés szerinti ESZA+-ágra jutó része
  2018-as árakon 105 686
  000 000  EUR
  (folyó áron 119 222 000 000
   EUR), amelyből 200 000 000  EUR-t vagy 2018-as árakon 175 000 000  EUR-t rendelnek a 23. cikk i) pontjában említett innovatív megoldásokat támogató transznacionális együttműködéshez
  , 5 900 000 000  EUR-t a 10a. cikkben említett európai gyermekgarancia keretébe tartozó intézkedésekre
  , valamint 400 000 000  EUR vagy 2018-as árakon 376 928 934  EUR kiegészítő finanszírozást az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók számára. |
| (3)   A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág 2021 és 2027 közötti időszakra szóló pénzügyi keretösszege folyó áron 1 174 000 000 EUR. | (3)   A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág 2021 és 2027 közötti időszakra szóló pénzügyi keretösszege
  2018-as árakon 1 095 000 000 EUR, (
  folyó áron 1 234 000 000 EUR. |
| (4)   A (3) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: | (4)   A (3) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: |
| a) | 761 000 000  EUR a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág végrehajtására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5. cikk

5 cikk

Költségvetés

Költségvetés

(1)   Az ESZA+ 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron
  101 174
   000 000 EUR.

(1)   Az ESZA+ 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege
  2018-as árakon 106 781 000 000 EUR (
  folyó áron
  120 457
   000 000 EUR).

(2)   A pénzügyi keretösszegnek a megosztott irányítás alá tartozó és „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés szerinti ESZA+-ágra jutó része
  folyó áron 100 000
   000 000  EUR
  vagy 2018-as árakon 88 646 194 590
   EUR, amelyből 200 000 000  EUR-t vagy 2018-as árakon 175 000 000  EUR-t rendelnek a 23. cikk i) pontjában említett innovatív megoldásokat támogató transznacionális együttműködéshez, valamint 400 000 000  EUR vagy 2018-as árakon 376 928 934  EUR kiegészítő finanszírozást az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók számára.

(2)   A pénzügyi keretösszegnek a megosztott irányítás alá tartozó és „Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe” célkitűzés szerinti ESZA+-ágra jutó része
  2018-as árakon 105 686
  000 000  EUR
  (folyó áron 119 222 000 000
   EUR), amelyből 200 000 000  EUR-t vagy 2018-as árakon 175 000 000  EUR-t rendelnek a 23. cikk i) pontjában említett innovatív megoldásokat támogató transznacionális együttműködéshez
  , 5 900 000 000  EUR-t a 10a. cikkben említett európai gyermekgarancia keretébe tartozó intézkedésekre
  , valamint 400 000 000  EUR vagy 2018-as árakon 376 928 934  EUR kiegészítő finanszírozást az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók számára.

(3)   A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág 2021 és 2027 közötti időszakra szóló pénzügyi keretösszege folyó áron 1 174 000 000 EUR.

(3)   A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág 2021 és 2027 közötti időszakra szóló pénzügyi keretösszege
  2018-as árakon 1 095 000 000 EUR, (
  folyó áron 1 234 000 000 EUR.

(4)   A (3) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

(4)   A (3) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

a)

761 000 000  EUR a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág végrehajtására;

| a) | 675 000 000  EUR 2018-as árakon (folyó áron
  761 000 000 EUR) a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág végrehajtására; |
| --- | --- |

a)

675 000 000  EUR 2018-as árakon (folyó áron
  761 000 000 EUR) a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ág végrehajtására;

675 000 000  EUR 2018-as árakon (folyó áron

| b) | 413 000 000  EUR az egészségügyi ág végrehajtására. |
| --- | --- |

b)

413 000 000  EUR az egészségügyi ág végrehajtására.

413 000 000  EUR az egészségügyi ág végrehajtására.

| b) | 420 000 000  EUR 2018-as árakon (folyó áron 473 000 000 EUR; vagy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 0,36  %-a)
  az egészségügyi ág végrehajtására. |
| --- | --- |

b)

420 000 000  EUR 2018-as árakon (folyó áron 473 000 000 EUR; vagy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 0,36  %-a)
  az egészségügyi ág végrehajtására.

420 000 000  EUR 2018-as árakon (folyó áron 473 000 000 EUR; vagy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 0,36  %-a)

(5)   A (3) és a (4) bekezdésben említett összeg felhasználható a programok végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre is, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is.

(5)   A (3) és a (4) bekezdésben említett összeg felhasználható a programok végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre is, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. cikk | 6. cikk |
| A
  férfiak és nők
  közötti egyenlőség, valamint az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség | A
  nemek
  közötti egyenlőség, valamint az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség |
| (1)   
  A megosztott irányítás keretébe tartozó
  ESZA+
  ág
  égisze alatt végrehajtott valamennyi program
  , továbbá
  a 
  foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó
  ,
  valamint az egészségügyi ág által támogatott műveletek biztosítják a férfiak és
  a nők
  közötti egyenlőséget előkészítésük, végrehajtásuk
  ,
  nyomon követésük
  és
  értékelésük során. Előmozdítják továbbá
  az
  esélyegyenlőséget
  mindenki számára,
  nemre
  , faji vagy etnikai
  származásra
  ,
  vallásra
  vagy
  meggyőződésre
  ,
  fogyatékosságra
  ,
  életorra
  vagy szexuális
  irányultságra
  alapuló megkülönböztetés nélkül. | (1)   
  Az
  ESZA+ égisze alatt végrehajtott valamennyi program
  biztosítja
  a 
  nemek közötti egyenlőséget előkészítésük, végrehajtásuk
  ,
  nyomon követésük és értékelésük során. Emellett támogatják azokat az egyedi fellépéseket, amelyek célja
  a nők
  munkában való részvételének növelése és szakmai fejlődése
  ,
  valamint a munka
  és
  a magánélet összeegyeztetése,
  az
  esélyegyenlőség előmozdítása
  mindenki számára,
  a nemen
  , faji vagy etnikai
  származáson
  ,
  valláson
  vagy
  meggyőződésen
  ,
  fogyatékosságon vagy egészségi állapoton
  ,
  koron
  vagy szexuális
  irányultságon
  alapuló megkülönböztetés nélkül
  , beleértve a fogyatékossággal élő személyek akadálymentes hozzáférését az információs és kommunikációs technológiák területén is, azok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során, ezáltal fokozva a társadalmi befogadást és csökkentve az egyenlőtlenségeket
  . |
| (2)   A tagállamok és a Bizottság az ESZA+ bármely célkitűzésén belül támogatják az (1) bekezdésben említett elvek előmozdítására irányuló egyedi célzott intézkedéseket is, például
  a bentlakásos/
  intézményi gondozás helyett a családi és közösségi gondozásra való átállást. | (2)   A tagállamok és a Bizottság az ESZA+ bármely célkitűzésén belül támogatják az (1) bekezdésben említett elvek előmozdítására irányuló egyedi célzott intézkedéseket is, például
  az
  intézményi gondozás helyett a családi és közösségi gondozásra való átállást
  , valamint a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítandó általános akadálymentesség javítását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6. cikk

6. cikk

A
  férfiak és nők
  közötti egyenlőség, valamint az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség

férfiak és nők

A
  nemek
  közötti egyenlőség, valamint az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség

nemek

(1)   
  A megosztott irányítás keretébe tartozó
  ESZA+
  ág
  égisze alatt végrehajtott valamennyi program
  , továbbá
  a 
  foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó
  ,
  valamint az egészségügyi ág által támogatott műveletek biztosítják a férfiak és
  a nők
  közötti egyenlőséget előkészítésük, végrehajtásuk
  ,
  nyomon követésük
  és
  értékelésük során. Előmozdítják továbbá
  az
  esélyegyenlőséget
  mindenki számára,
  nemre
  , faji vagy etnikai
  származásra
  ,
  vallásra
  vagy
  meggyőződésre
  ,
  fogyatékosságra
  ,
  életorra
  vagy szexuális
  irányultságra
  alapuló megkülönböztetés nélkül.

(1)   
  Az
  ESZA+ égisze alatt végrehajtott valamennyi program
  biztosítja
  a 
  nemek közötti egyenlőséget előkészítésük, végrehajtásuk
  ,
  nyomon követésük és értékelésük során. Emellett támogatják azokat az egyedi fellépéseket, amelyek célja
  a nők
  munkában való részvételének növelése és szakmai fejlődése
  ,
  valamint a munka
  és
  a magánélet összeegyeztetése,
  az
  esélyegyenlőség előmozdítása
  mindenki számára,
  a nemen
  , faji vagy etnikai
  származáson
  ,
  valláson
  vagy
  meggyőződésen
  ,
  fogyatékosságon vagy egészségi állapoton
  ,
  koron
  vagy szexuális
  irányultságon
  alapuló megkülönböztetés nélkül
  , beleértve a fogyatékossággal élő személyek akadálymentes hozzáférését az információs és kommunikációs technológiák területén is, azok előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során, ezáltal fokozva a társadalmi befogadást és csökkentve az egyenlőtlenségeket
  .

(2)   A tagállamok és a Bizottság az ESZA+ bármely célkitűzésén belül támogatják az (1) bekezdésben említett elvek előmozdítására irányuló egyedi célzott intézkedéseket is, például
  a bentlakásos/
  intézményi gondozás helyett a családi és közösségi gondozásra való átállást.

(2)   A tagállamok és a Bizottság az ESZA+ bármely célkitűzésén belül támogatják az (1) bekezdésben említett elvek előmozdítására irányuló egyedi célzott intézkedéseket is, például
  az
  intézményi gondozás helyett a családi és közösségi gondozásra való átállást
  , valamint a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítandó általános akadálymentesség javítását
  .

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Következetesség és tematikus koncentráció | Következetesség és tematikus koncentráció |
| (1)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásokat olyan beavatkozásokra összpontosítják, amelyek a nemzeti reformprogramjaikban, az európai szemeszterben, valamint az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban meghatározott kihívásokkal foglalkoznak, és figyelembe veszik a szociális jogok európai pillérében meghatározott elveket és jogokat. | (1)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásokat
  – a helyi sajátosságok figyelembevételével –
  olyan beavatkozásokra összpontosítják, amelyek a nemzeti reformprogramjaikban, az európai szemeszterben, valamint az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban meghatározott kihívásokkal foglalkoznak, és figyelembe veszik a szociális jogok európai pillérében meghatározott elveket és jogokat
  , az európai szemeszter szociális eredménytábláját és a regionális sajátosságokat, ezáltal hozzájárulva a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésével kapcsolatban az EUMSZ 174. cikkében meghatározott uniós célkitűzésekhez, valamint amelyek teljes mértékben összhangban vannak a Párizsi Megállapodással és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival
  . |
| A tagállamok és adott esetben a Bizottság előmozdítják a szinergiákat és gondoskodnak az ESZA+ és más uniós alapok, programok és eszközök, például az Erasmus, a Menekültügyi és Migrációs Alap,
  valamint
  a 
  reformtámogatási
  program –
  többek között
  a reformösztönző
  eszköz
  és a technikai támogatási
  eszköz
   – közötti koordinációról, kiegészítő jellegről és koherenciáról, úgy a tervezési szakaszban, mint a végrehajtás során. A tagállamok és adott esetben a Bizottság optimalizálják a koordinációs mechanizmusokat az erőfeszítések megkettőződésének elkerülése és a végrehajtásért felelős
  személyek
  közötti szoros együtt működés biztosítása érdekében, hogy koherens és egyszerűsített támogatási intézkedéseket lehessen megvalósítani. | A tagállamok és adott esetben a Bizottság előmozdítják a szinergiákat és gondoskodnak az ESZA+ és más uniós alapok, programok és eszközök,, például az
  Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, az InvestEU, a Kreatív Európa, a Jogok és Értékek Eszköz, az
  Erasmus, a Menekültügyi és Migrációs Alap,
  a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020 utáni uniós keretrendszere és
  a 
  reformtámogató
  program –
  beleértve
  a reformösztönző
  eszközt
  és a technikai támogatási
  eszközt
   – közötti koordinációról, kiegészítő jellegről és koherenciáról, úgy a tervezési szakaszban, mint a végrehajtás során. A tagállamok és adott esetben a Bizottság optimalizálják a koordinációs mechanizmusokat az erőfeszítések megkettőződésének elkerülése és a végrehajtásért felelős
  irányító hatóságok
  közötti szoros együtt működés biztosítása érdekében, hogy
  integrált megközelítéseket,
  koherens és egyszerűsített támogatási intézkedéseket lehessen megvalósítani. |
| (2)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaikból megfelelő összeget rendelnek az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott olyan kihívások kezelésére, amelyek a 4. cikkben foglaltak szerint az ESZA+ hatálya alá tartoznak. | (2)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaikból megfelelő összeget rendelnek az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott olyan kihívások kezelésére, amelyek a 4. cikkben foglaltak szerint az ESZA+ hatálya alá tartoznak. |
| (3)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  25
   %-át a társadalmi befogadás területére vonatkozóan a 4. cikk (1) bekezdésének
  vii–xi
  . pontjában meghatározott egyedi célkitűzésekhez – például harmadik országok állampolgárai társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdításához – rendelik. | (3)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  27
  %-át a társadalmi befogadás területére vonatkozóan a 4. cikk (1) bekezdésének
  vii–x
  . pontjában meghatározott egyedi célkitűzésekhez – például harmadik országok állampolgárai társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdításához – rendelik. |
| | (3a)
     
  A 4. cikk (1) bekezdésének vii–x. pontjában meghatározott, a társadalmi befogadás szakpolitikai területre vonatkozó különös célkitűzésekben a tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 5 %-át az európai gyermekgarancia végrehajtására irányuló célzott intézkedésekhez rendelik, annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a gyermekek ingyenes egészségügyi ellátáshoz, ingyenes oktatáshoz, ingyenes gyermekgondozáshoz, tisztességes lakhatáshoz és megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő hozzáféréséhez. |
| (4)   
  A
  tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  2
   %-át az anyagi depriváció kezelésének a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéséhez rendelik. | (4)   
  Azon felül, hogy a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-források legalább 27 %-át a 4. cikk (1) bekezdésének vii–x. pontjában foglalt egyedi célkitűzésekhez rendelik, a
  tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  3
  %-át
  a leginkább rászorulók társadalmi befogadása és/vagy
  az anyagi depriváció kezelésének a 4. cikk (1) bekezdésének
  x. és
  xi. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéséhez rendelik. |
| A 4. cikk (1) bekezdésének x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéshez rendelt és a leginkább rászorulókra irányuló források figyelembe vehetők az e bekezdés első albekezdésében meghatározott, legalább 2 %-os minimális juttatásnak való megfelelés ellenőrzése során. | |
| (5)   
  Azok a
  tagállamok
  , ahol
  a 
  nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2019-ben az Eurostat adatai szerint meghaladja az uniós átlagot, a 2021 és 2025 közötti időszakra vonatkozó,
  megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  10
   %-át a fiatalok foglalkoztatását és az iskola és a munka közötti átmenetet támogató célzott intézkedésekhez és strukturális reformokhoz, valamint az oktatásba vagy képzésbe és a második esélyt kínáló oktatásba való újbóli beilleszkedés módjaihoz rendelik, különösen az ifjúsági garancia programjainak végrehajtása keretében. | (5)   
  A
  tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  3
  %-át a fiatalok foglalkoztatását és az iskola és a munka közötti átmenetet támogató célzott intézkedésekhez és strukturális reformokhoz, valamint az oktatásba vagy képzésbe és a második esélyt kínáló oktatásba való újbóli beilleszkedés módjaihoz rendelik, különösen az ifjúsági garancia programjainak végrehajtása keretében. |
| | Azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok (NEET-fiatalok) aránya 2019-ben meghaladja az uniós átlagot, vagy ahol a NEET-fiatalok aránya az Eurostat adatai alapján meghaladja a 15 %-ot, a programozási időszakban a 2021 és 2025 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át a fent említett fellépésekhez és strukturális reformintézkedésekhez rendelik, strukturális reformintézkedésekre osztják el, különös figyelmet fordítva a leginkább érintett régiókra, figyelembe véve a köztük lévő eltéréseket. |
| A 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás szerinti ESZA+-erőforrások a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [14.]. cikke szerinti időközi programozásakor azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2024-ben az Eurostat adatai szerint meghaladja az uniós átlagot, a 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  10
   %-át az említett intézkedésekhez rendelik. | A 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás szerinti ESZA+-erőforrások a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [14.]. cikke szerinti időközi programozásakor azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2024-ben az Eurostat adatai szerint meghaladja az uniós átlagot,
  vagy ahol a NEET-fiatalok aránya meghaladja a 15 %-ot,
  a 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  15
   %-át az említett intézkedésekhez
  vagy strukturális reformintézkedésekhez
  rendelik. |
| Az
  első
  és a 
  második
  albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítő legkülső régiók programjaikban a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át az első albekezdésben meghatározott célzott intézkedésekhez rendelik. Ezt a juttatást figyelembe kell venni az első és a második albekezdésben meghatározott nemzeti szintű minimális százalékos aránynak való megfelelés ellenőrzésekor. | Az
  második
  és a 
  harmadik
  albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítő legkülső régiók programjaikban a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át az első albekezdésben meghatározott célzott intézkedésekhez rendelik. Ezt a juttatást figyelembe kell venni az első és a második albekezdésben meghatározott nemzeti szintű minimális százalékos aránynak való megfelelés ellenőrzésekor.
  Ez a juttatás nem helyettesíti a legkülső régiók infrastruktúrájához és fejlesztéséhez szükséges forrásokat. |
| A tagállamok a szóban forgó intézkedések végrehajtásakor kiemelten kezelik az inaktív és a tartósan munkanélküli fiatalokat, és célzott megkereső intézkedéseket léptetnek hatályba. | A tagállamok a szóban forgó intézkedések végrehajtásakor kiemelten kezelik az inaktív és a tartósan munkanélküli fiatalokat, és célzott megkereső intézkedéseket léptetnek hatályba. |
| (6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott konkrét kiegészítő juttatásra. | (6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott konkrét kiegészítő juttatásra. |
| (7)   Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra. | (7)   Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Következetesség és tematikus koncentráció

Következetesség és tematikus koncentráció

(1)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásokat olyan beavatkozásokra összpontosítják, amelyek a nemzeti reformprogramjaikban, az európai szemeszterben, valamint az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban meghatározott kihívásokkal foglalkoznak, és figyelembe veszik a szociális jogok európai pillérében meghatározott elveket és jogokat.

(1)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásokat
  – a helyi sajátosságok figyelembevételével –
  olyan beavatkozásokra összpontosítják, amelyek a nemzeti reformprogramjaikban, az európai szemeszterben, valamint az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban meghatározott kihívásokkal foglalkoznak, és figyelembe veszik a szociális jogok európai pillérében meghatározott elveket és jogokat
  , az európai szemeszter szociális eredménytábláját és a regionális sajátosságokat, ezáltal hozzájárulva a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésével kapcsolatban az EUMSZ 174. cikkében meghatározott uniós célkitűzésekhez, valamint amelyek teljes mértékben összhangban vannak a Párizsi Megállapodással és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival
  .

A tagállamok és adott esetben a Bizottság előmozdítják a szinergiákat és gondoskodnak az ESZA+ és más uniós alapok, programok és eszközök, például az Erasmus, a Menekültügyi és Migrációs Alap,
  valamint
  a 
  reformtámogatási
  program –
  többek között
  a reformösztönző
  eszköz
  és a technikai támogatási
  eszköz
   – közötti koordinációról, kiegészítő jellegről és koherenciáról, úgy a tervezési szakaszban, mint a végrehajtás során. A tagállamok és adott esetben a Bizottság optimalizálják a koordinációs mechanizmusokat az erőfeszítések megkettőződésének elkerülése és a végrehajtásért felelős
  személyek
  közötti szoros együtt működés biztosítása érdekében, hogy koherens és egyszerűsített támogatási intézkedéseket lehessen megvalósítani.

valamint

reformtámogatási

többek között

eszköz

eszköz

személyek

A tagállamok és adott esetben a Bizottság előmozdítják a szinergiákat és gondoskodnak az ESZA+ és más uniós alapok, programok és eszközök,, például az
  Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, az InvestEU, a Kreatív Európa, a Jogok és Értékek Eszköz, az
  Erasmus, a Menekültügyi és Migrációs Alap,
  a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020 utáni uniós keretrendszere és
  a 
  reformtámogató
  program –
  beleértve
  a reformösztönző
  eszközt
  és a technikai támogatási
  eszközt
   – közötti koordinációról, kiegészítő jellegről és koherenciáról, úgy a tervezési szakaszban, mint a végrehajtás során. A tagállamok és adott esetben a Bizottság optimalizálják a koordinációs mechanizmusokat az erőfeszítések megkettőződésének elkerülése és a végrehajtásért felelős
  irányító hatóságok
  közötti szoros együtt működés biztosítása érdekében, hogy
  integrált megközelítéseket,
  koherens és egyszerűsített támogatási intézkedéseket lehessen megvalósítani.

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, az InvestEU, a Kreatív Európa, a Jogok és Értékek Eszköz, az

a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020 utáni uniós keretrendszere és

reformtámogató

beleértve

eszközt

eszközt

irányító hatóságok

integrált megközelítéseket,

(2)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaikból megfelelő összeget rendelnek az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott olyan kihívások kezelésére, amelyek a 4. cikkben foglaltak szerint az ESZA+ hatálya alá tartoznak.

(2)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaikból megfelelő összeget rendelnek az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott olyan kihívások kezelésére, amelyek a 4. cikkben foglaltak szerint az ESZA+ hatálya alá tartoznak.

(3)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  25
   %-át a társadalmi befogadás területére vonatkozóan a 4. cikk (1) bekezdésének
  vii–xi
  . pontjában meghatározott egyedi célkitűzésekhez – például harmadik országok állampolgárai társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdításához – rendelik.

(3)   A tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  27
  %-át a társadalmi befogadás területére vonatkozóan a 4. cikk (1) bekezdésének
  vii–x
  . pontjában meghatározott egyedi célkitűzésekhez – például harmadik országok állampolgárai társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdításához – rendelik.

(3a)
     
  A 4. cikk (1) bekezdésének vii–x. pontjában meghatározott, a társadalmi befogadás szakpolitikai területre vonatkozó különös célkitűzésekben a tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 5 %-át az európai gyermekgarancia végrehajtására irányuló célzott intézkedésekhez rendelik, annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a gyermekek ingyenes egészségügyi ellátáshoz, ingyenes oktatáshoz, ingyenes gyermekgondozáshoz, tisztességes lakhatáshoz és megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő hozzáféréséhez.

(4)   
  A
  tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  2
   %-át az anyagi depriváció kezelésének a 4. cikk (1) bekezdésének xi. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéséhez rendelik.

(4)   
  Azon felül, hogy a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-források legalább 27 %-át a 4. cikk (1) bekezdésének vii–x. pontjában foglalt egyedi célkitűzésekhez rendelik, a
  tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  3
  %-át
  a leginkább rászorulók társadalmi befogadása és/vagy
  az anyagi depriváció kezelésének a 4. cikk (1) bekezdésének
  x. és
  xi. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéséhez rendelik.

A 4. cikk (1) bekezdésének x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéshez rendelt és a leginkább rászorulókra irányuló források figyelembe vehetők az e bekezdés első albekezdésében meghatározott, legalább 2 %-os minimális juttatásnak való megfelelés ellenőrzése során.

A 4. cikk (1) bekezdésének x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzéshez rendelt és a leginkább rászorulókra irányuló források figyelembe vehetők az e bekezdés első albekezdésében meghatározott, legalább 2 %-os minimális juttatásnak való megfelelés ellenőrzése során.

(5)   
  Azok a
  tagállamok
  , ahol
  a 
  nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2019-ben az Eurostat adatai szerint meghaladja az uniós átlagot, a 2021 és 2025 közötti időszakra vonatkozó,
  megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  10
   %-át a fiatalok foglalkoztatását és az iskola és a munka közötti átmenetet támogató célzott intézkedésekhez és strukturális reformokhoz, valamint az oktatásba vagy képzésbe és a második esélyt kínáló oktatásba való újbóli beilleszkedés módjaihoz rendelik, különösen az ifjúsági garancia programjainak végrehajtása keretében.

(5)   
  A
  tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  3
  %-át a fiatalok foglalkoztatását és az iskola és a munka közötti átmenetet támogató célzott intézkedésekhez és strukturális reformokhoz, valamint az oktatásba vagy képzésbe és a második esélyt kínáló oktatásba való újbóli beilleszkedés módjaihoz rendelik, különösen az ifjúsági garancia programjainak végrehajtása keretében.

Azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok (NEET-fiatalok) aránya 2019-ben meghaladja az uniós átlagot, vagy ahol a NEET-fiatalok aránya az Eurostat adatai alapján meghaladja a 15 %-ot, a programozási időszakban a 2021 és 2025 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át a fent említett fellépésekhez és strukturális reformintézkedésekhez rendelik, strukturális reformintézkedésekre osztják el, különös figyelmet fordítva a leginkább érintett régiókra, figyelembe véve a köztük lévő eltéréseket.

Azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok (NEET-fiatalok) aránya 2019-ben meghaladja az uniós átlagot, vagy ahol a NEET-fiatalok aránya az Eurostat adatai alapján meghaladja a 15 %-ot, a programozási időszakban a 2021 és 2025 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át a fent említett fellépésekhez és strukturális reformintézkedésekhez rendelik, strukturális reformintézkedésekre osztják el, különös figyelmet fordítva a leginkább érintett régiókra, figyelembe véve a köztük lévő eltéréseket.

A 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás szerinti ESZA+-erőforrások a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [14.]. cikke szerinti időközi programozásakor azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2024-ben az Eurostat adatai szerint meghaladja az uniós átlagot, a 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  10
   %-át az említett intézkedésekhez rendelik.

10

A 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás szerinti ESZA+-erőforrások a [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [14.]. cikke szerinti időközi programozásakor azok a tagállamok, ahol a nem foglalkoztatott, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2024-ben az Eurostat adatai szerint meghaladja az uniós átlagot,
  vagy ahol a NEET-fiatalok aránya meghaladja a 15 %-ot,
  a 2026 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább
  15
   %-át az említett intézkedésekhez
  vagy strukturális reformintézkedésekhez
  rendelik.

vagy ahol a NEET-fiatalok aránya meghaladja a 15 %-ot,

15

vagy strukturális reformintézkedésekhez

Az
  első
  és a 
  második
  albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítő legkülső régiók programjaikban a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át az első albekezdésben meghatározott célzott intézkedésekhez rendelik. Ezt a juttatást figyelembe kell venni az első és a második albekezdésben meghatározott nemzeti szintű minimális százalékos aránynak való megfelelés ellenőrzésekor.

első

második

Az
  második
  és a 
  harmadik
  albekezdésben meghatározott feltételeket teljesítő legkülső régiók programjaikban a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át az első albekezdésben meghatározott célzott intézkedésekhez rendelik. Ezt a juttatást figyelembe kell venni az első és a második albekezdésben meghatározott nemzeti szintű minimális százalékos aránynak való megfelelés ellenőrzésekor.
  Ez a juttatás nem helyettesíti a legkülső régiók infrastruktúrájához és fejlesztéséhez szükséges forrásokat.

második

harmadik

Ez a juttatás nem helyettesíti a legkülső régiók infrastruktúrájához és fejlesztéséhez szükséges forrásokat.

A tagállamok a szóban forgó intézkedések végrehajtásakor kiemelten kezelik az inaktív és a tartósan munkanélküli fiatalokat, és célzott megkereső intézkedéseket léptetnek hatályba.

A tagállamok a szóban forgó intézkedések végrehajtásakor kiemelten kezelik az inaktív és a tartósan munkanélküli fiatalokat, és célzott megkereső intézkedéseket léptetnek hatályba.

(6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott konkrét kiegészítő juttatásra.

(6)   A (2)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott konkrét kiegészítő juttatásra.

(7)   Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra.

(7)   Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. cikk




  Az alapvető jogok tiszteletben tartása




  A tagállamok és a Bizottság az alapok végrehajtása során biztosítják az alapvető jogok tiszteletben tartását és a Chartában foglaltak betartását.




  Az olyan intézkedések során felmerülő költségek, amelyek nincsenek összhangban a Chartával, a közös rendelkezésekről szóló xx/xx rendelet 58. cikkének (2) bekezdése és a felhatalmazáson alapuló 240/2014/EU rendelet szerint nem számolhatók el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a. cikk

Az alapvető jogok tiszteletben tartása

A tagállamok és a Bizottság az alapok végrehajtása során biztosítják az alapvető jogok tiszteletben tartását és a Chartában foglaltak betartását.

Az olyan intézkedések során felmerülő költségek, amelyek nincsenek összhangban a Chartával, a közös rendelkezésekről szóló xx/xx rendelet 58. cikkének (2) bekezdése és a felhatalmazáson alapuló 240/2014/EU rendelet szerint nem számolhatók el.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. cikk | 8 cikk |
| Partnerség | Partnerség |
| (1)   
  Az
  egyes tagállamok
  gondoskodnak
  a szociális
  partnereknek és
  a civil társadalmi
  szervezeteknek
  a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág által támogatott foglalkoztatási, oktatási és
  szociális
  befogadási politikák
  megvalósításában való megfelelő részvételéről
  . | (1)   
  A [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] 6. cikkével és a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban az
  egyes tagállamok
  a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve biztosítják
  a szociális
  partnerek,
  a civil társadalmi
  szervezetek, az egyenlőséggel foglalkozó testületek, a nemzeti emberi jogi intézmények és más releváns vagy képviseleti szervezetek érdemi részvételét
  a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág által támogatott foglalkoztatási, oktatási
  , megkülönböztetésmentességi
  és
  társadalmi
  befogadási politikák
  és kezdeményezések programozásában és végrehajtásában. Ennek az érdemi részvételnek a fogyatékossággal élő személyek számára is inkluzívnak és hozzáférhetőnek kell lennie. |
| (2)   A tagállamok az
  egyes programokban megfelelő összeget rendelnek
  a 
  megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásokból a szociális partnerek
  és a 
  civil társadalmi szervezetek
  kapacitásépítéséhez. | (2)   A tagállamok az
  ESZA+-források legalább 2 %-át a szociális partnerek és
  a 
  civil társadalmi szervezetek európai és nemzeti szintű, képzés, hálózatépítési intézkedések
  és a 
  szociális párbeszéd megerősítésének formájában történő
  kapacitásépítéséhez
  , valamint a szociális partnerek által közösen végrehajtott tevékenységekhez rendelik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8. cikk

8 cikk

Partnerség

Partnerség

(1)   
  Az
  egyes tagállamok
  gondoskodnak
  a szociális
  partnereknek és
  a civil társadalmi
  szervezeteknek
  a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág által támogatott foglalkoztatási, oktatási és
  szociális
  befogadási politikák
  megvalósításában való megfelelő részvételéről
  .

(1)   
  A [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] 6. cikkével és a 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban az
  egyes tagállamok
  a helyi és regionális hatóságokkal együttműködve biztosítják
  a szociális
  partnerek,
  a civil társadalmi
  szervezetek, az egyenlőséggel foglalkozó testületek, a nemzeti emberi jogi intézmények és más releváns vagy képviseleti szervezetek érdemi részvételét
  a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág által támogatott foglalkoztatási, oktatási
  , megkülönböztetésmentességi
  és
  társadalmi
  befogadási politikák
  és kezdeményezések programozásában és végrehajtásában. Ennek az érdemi részvételnek a fogyatékossággal élő személyek számára is inkluzívnak és hozzáférhetőnek kell lennie.

(2)   A tagállamok az
  egyes programokban megfelelő összeget rendelnek
  a 
  megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásokból a szociális partnerek
  és a 
  civil társadalmi szervezetek
  kapacitásépítéséhez.

(2)   A tagállamok az
  ESZA+-források legalább 2 %-át a szociális partnerek és
  a 
  civil társadalmi szervezetek európai és nemzeti szintű, képzés, hálózatépítési intézkedések
  és a 
  szociális párbeszéd megerősítésének formájában történő
  kapacitásépítéséhez
  , valamint a szociális partnerek által közösen végrehajtott tevékenységekhez rendelik
  .

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | 9. cikk |
| Az anyagi depriváció kezelése | Az anyagi depriváció kezelése |
| A 7. cikk (4) bekezdésében említett forrásokat külön prioritás vagy program keretében programozzák. | A 7. cikk (4) bekezdésében említett
  , a leginkább rászorulók társadalmi befogadásával és/vagy az anyagi nélkülözéssel kapcsolatos
  forrásokat külön prioritás vagy program keretében programozzák.
  E prioritás vagy program társfinanszírozási aránya legalább 85 %. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9. cikk

9. cikk

Az anyagi depriváció kezelése

Az anyagi depriváció kezelése

A 7. cikk (4) bekezdésében említett forrásokat külön prioritás vagy program keretében programozzák.

A 7. cikk (4) bekezdésében említett
  , a leginkább rászorulók társadalmi befogadásával és/vagy az anyagi nélkülözéssel kapcsolatos
  forrásokat külön prioritás vagy program keretében programozzák.
  E prioritás vagy program társfinanszírozási aránya legalább 85 %.

, a leginkább rászorulók társadalmi befogadásával és/vagy az anyagi nélkülözéssel kapcsolatos

E prioritás vagy program társfinanszírozási aránya legalább 85 %.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | 10. cikk |
| A fiatalok foglalkoztatásának támogatása | A fiatalok foglalkoztatásának támogatása |
| A 7. cikk (5) bekezdése szerinti támogatást külön prioritás keretében programozzák, és az támogatja a 4. cikk (1) bekezdésének i. pontjában meghatározott egyedi célkitűzést. | A 7. cikk (5) bekezdése szerinti támogatást külön prioritás
  vagy program
  keretében programozzák, és az támogatja a 4. cikk (1) bekezdésének i. pontjában meghatározott egyedi célkitűzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10. cikk

10. cikk

A fiatalok foglalkoztatásának támogatása

A fiatalok foglalkoztatásának támogatása

A 7. cikk (5) bekezdése szerinti támogatást külön prioritás keretében programozzák, és az támogatja a 4. cikk (1) bekezdésének i. pontjában meghatározott egyedi célkitűzést.

A 7. cikk (5) bekezdése szerinti támogatást külön prioritás
  vagy program
  keretében programozzák, és az támogatja a 4. cikk (1) bekezdésének i. pontjában meghatározott egyedi célkitűzést.

vagy program

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk




  Az európai gyermekgarancia program támogatása




  A 7. cikk (3a) bekezdése szerinti támogatást egy célzott prioritás vagy program keretében kell programozni, figyelembe véve a „Beruházások a gyermekek érdekében” című, 2013. évi európai bizottsági ajánlást. Ez a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés problémájának kezelését támogatja a 4. cikk (1) bekezdésének vii–x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzések keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

Az európai gyermekgarancia program támogatása

A 7. cikk (3a) bekezdése szerinti támogatást egy célzott prioritás vagy program keretében kell programozni, figyelembe véve a „Beruházások a gyermekek érdekében” című, 2013. évi európai bizottsági ajánlást. Ez a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés problémájának kezelését támogatja a 4. cikk (1) bekezdésének vii–x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzések keretében.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk | 11. cikk |
| A releváns országspecifikus ajánlások támogatása | A releváns országspecifikus ajánlások támogatása |
| A 7. cikk (2) bekezdése szerint a releváns országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket
  egy vagy több külön prioritás
  keretében programozzák. | A 7. cikk (2) bekezdése szerint a releváns országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket
  a 4. cikk (1) bekezdésében említett egyedi célkitűzések bármelyike
  keretében programozzák.
  A tagállamok biztosítják a szociális jogok európai pillérével való komplementaritást, koherenciát, koordinációt és szinergiákat. |
| | Kellő rugalmasságot kell biztosítani az irányító hatóság szintjén annak érdekében, hogy a sajátos helyi vagy regionális kihívásokkal összhangban meghatározzák az ESZA+ beruházások prioritásait és területeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11. cikk

11. cikk

A releváns országspecifikus ajánlások támogatása

A releváns országspecifikus ajánlások támogatása

A 7. cikk (2) bekezdése szerint a releváns országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket
  egy vagy több külön prioritás
  keretében programozzák.

egy vagy több külön prioritás

A 7. cikk (2) bekezdése szerint a releváns országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket
  a 4. cikk (1) bekezdésében említett egyedi célkitűzések bármelyike
  keretében programozzák.
  A tagállamok biztosítják a szociális jogok európai pillérével való komplementaritást, koherenciát, koordinációt és szinergiákat.

a 4. cikk (1) bekezdésében említett egyedi célkitűzések bármelyike

A tagállamok biztosítják a szociális jogok európai pillérével való komplementaritást, koherenciát, koordinációt és szinergiákat.

Kellő rugalmasságot kell biztosítani az irányító hatóság szintjén annak érdekében, hogy a sajátos helyi vagy regionális kihívásokkal összhangban meghatározzák az ESZA+ beruházások prioritásait és területeit.

Kellő rugalmasságot kell biztosítani az irányító hatóság szintjén annak érdekében, hogy a sajátos helyi vagy regionális kihívásokkal összhangban meghatározzák az ESZA+ beruházások prioritásait és területeit.

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk




  Integrált területfejlesztés





  (1)
     
  Az ESZA+ az (EU) 2018/xxxx rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] 4. cikkének (2) bekezdésében említett mindkét cél alá tartozó programokon belül támogathatja az integrált területfejlesztést, a fenti rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] III. címének II. fejezetével összhangban.






  (2)
     
  A tagállamok az ESZA+ által támogatott integrált területfejlesztést kizárólag az (EU) 2018/xxxx rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [22.] cikkében említett formákban hajtanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

Integrált területfejlesztés

(1)
     
  Az ESZA+ az (EU) 2018/xxxx rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] 4. cikkének (2) bekezdésében említett mindkét cél alá tartozó programokon belül támogathatja az integrált területfejlesztést, a fenti rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] III. címének II. fejezetével összhangban.

(2)
     
  A tagállamok az ESZA+ által támogatott integrált területfejlesztést kizárólag az (EU) 2018/xxxx rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [22.] cikkében említett formákban hajtanak végre.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 b cikk (új)

11 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11b. cikk




  Transznacionális együttműködés





  (1)
     
  A tagállamok támogathatják a transznacionális együttműködési fellépéseket egy erre a célra rendelt prioritás keretében.






  (2)
     
  A transznacionális együttműködési intézkedések a 4. cikk (1) bekezdésének i–x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzések bármelyike alapján programozhatók.






  (3)
     
  Az említett prioritások maximális társfinanszírozási rátája 95 %-ra növelhető a megosztott irányítás szerinti nemzeti ESZA+-allokáció legfeljebb 5 %-ának a szóban forgó prioritásokhoz való rendelése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11b. cikk

Transznacionális együttműködés

(1)
     
  A tagállamok támogathatják a transznacionális együttműködési fellépéseket egy erre a célra rendelt prioritás keretében.

(2)
     
  A transznacionális együttműködési intézkedések a 4. cikk (1) bekezdésének i–x. pontjában meghatározott egyedi célkitűzések bármelyike alapján programozhatók.

(3)
     
  Az említett prioritások maximális társfinanszírozási rátája 95 %-ra növelhető a megosztott irányítás szerinti nemzeti ESZA+-allokáció legfeljebb 5 %-ának a szóban forgó prioritásokhoz való rendelése céljából.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12 cikk | 12. cikk |
| Hatály | Hatály |
| Ez a fejezet megosztott irányítás szerinti végrehajtás esetén a 4. cikk (1) bekezdésének i–x. pontja szerinti ESZA+-támogatásra alkalmazandó („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág általános támogatása”). | Ez a fejezet megosztott irányítás szerinti végrehajtás esetén a 4. cikk (1) bekezdésének i–x. pontja szerinti ESZA+-támogatásra alkalmazandó („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág általános támogatása”).
  Emellett a 13. cikk a 4. cikk (1) bekezdésének xi. alpontja szerinti ESZA+-támogatásra is alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12 cikk

12. cikk

Hatály

Hatály

Ez a fejezet megosztott irányítás szerinti végrehajtás esetén a 4. cikk (1) bekezdésének i–x. pontja szerinti ESZA+-támogatásra alkalmazandó („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág általános támogatása”).

Ez a fejezet megosztott irányítás szerinti végrehajtás esetén a 4. cikk (1) bekezdésének i–x. pontja szerinti ESZA+-támogatásra alkalmazandó („a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág általános támogatása”).
  Emellett a 13. cikk a 4. cikk (1) bekezdésének xi. alpontja szerinti ESZA+-támogatásra is alkalmazandó.

Emellett a 13. cikk a 4. cikk (1) bekezdésének xi. alpontja szerinti ESZA+-támogatásra is alkalmazandó.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13 cikk | 13. cikk |
| Innovatív intézkedések | Szociális
  innovatív intézkedések |
| (1)   A tagállamok támogatják a szociális innovációval és a szociális kísérletekkel kapcsolatos intézkedéseket
  , vagy megerősítik az állami hatóságokat, a magánszektort és a civil társadalmat
  ,
  például a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat megtervező
  és
  végrehajtó helyi akciócsoportokat
  bevonó partnerségekre alapuló, alulról építkező megközelítéseket. | (1)   A tagállamok támogatják a szociális innovációval és
  /vagy
  a szociális kísérletekkel kapcsolatos intézkedéseket
  – ideértve a társadalmi-kulturális összetevővel rendelkezőket is –, az állami hatóságokat
  ,
  szociális partnereket, szociális gazdasági vállalkozásokat, a magánszektort
  és
  a civil társadalmat
  bevonó partnerségekre alapuló, alulról építkező megközelítéseket
  alkalmazva
  . |
| | (1a)
     
  A tagállamok akár az operatív programjaik keretében, akár a végrehajtás során egy későbbi időpontban azonosítják a tagállamok konkrét igényeiknek megfelelő, szociális innovációval és szociális kísérletekkel kapcsolatos területeket. |
| (2)   A tagállamok támogathatják a kis körben tesztelt, a foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág és más uniós programok keretében kidolgozott innovatív megközelítések (szociális kísérletek) szélesebb körű alkalmazását. | (2)   A tagállamok támogathatják a kis körben tesztelt, a foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág és más uniós programok keretében kidolgozott innovatív megközelítések (szociális
  innováció és szociális
  kísérletek
  , ideértve a társadalmi-kulturális összetevővel rendelkezőket is
  ) szélesebb körű alkalmazását. |
| (3)   Innovatív intézkedések és megközelítések a 4. cikk (1)
  bekezdésének i–x. pontjában
  meghatározott egyedi célkitűzések bármelyike alapján programozhatók. | (3)   Innovatív intézkedések és megközelítések a 4. cikk (1) 
  bekezdésében
  meghatározott egyedi célkitűzések bármelyike alapján programozhatók. |
| (4)   Az egyes tagállamok legalább egy prioritást az (1) vagy a (2) bekezdés vagy mindkettő végrehajtásához rendelnek. Az említett prioritások maximális társfinanszírozási rátája 95 %-ra növelhető a megosztott irányítás szerinti nemzeti ESZA+-juttatás legfeljebb 5 %-ának
  a szóban forgó prioritásokhoz való rendelése
  céljából. | (4)   Az egyes tagállamok legalább egy prioritást az (1) vagy a (2) bekezdés vagy mindkettő végrehajtásához rendelnek. Az említett prioritások maximális társfinanszírozási rátája 95 %-ra növelhető a megosztott irányítás szerinti nemzeti ESZA+-juttatás legfeljebb 5 %-ának
  elkülönítése
  céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13 cikk

13. cikk

Innovatív intézkedések

Szociális
  innovatív intézkedések

Szociális

(1)   A tagállamok támogatják a szociális innovációval és a szociális kísérletekkel kapcsolatos intézkedéseket
  , vagy megerősítik az állami hatóságokat, a magánszektort és a civil társadalmat
  ,
  például a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat megtervező
  és
  végrehajtó helyi akciócsoportokat
  bevonó partnerségekre alapuló, alulról építkező megközelítéseket.

(1)   A tagállamok támogatják a szociális innovációval és
  /vagy
  a szociális kísérletekkel kapcsolatos intézkedéseket
  – ideértve a társadalmi-kulturális összetevővel rendelkezőket is –, az állami hatóságokat
  ,
  szociális partnereket, szociális gazdasági vállalkozásokat, a magánszektort
  és
  a civil társadalmat
  bevonó partnerségekre alapuló, alulról építkező megközelítéseket
  alkalmazva
  .

(1a)
     
  A tagállamok akár az operatív programjaik keretében, akár a végrehajtás során egy későbbi időpontban azonosítják a tagállamok konkrét igényeiknek megfelelő, szociális innovációval és szociális kísérletekkel kapcsolatos területeket.

(2)   A tagállamok támogathatják a kis körben tesztelt, a foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág és más uniós programok keretében kidolgozott innovatív megközelítések (szociális kísérletek) szélesebb körű alkalmazását.

(2)   A tagállamok támogathatják a kis körben tesztelt, a foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág és más uniós programok keretében kidolgozott innovatív megközelítések (szociális
  innováció és szociális
  kísérletek
  , ideértve a társadalmi-kulturális összetevővel rendelkezőket is
  ) szélesebb körű alkalmazását.

(3)   Innovatív intézkedések és megközelítések a 4. cikk (1)
  bekezdésének i–x. pontjában
  meghatározott egyedi célkitűzések bármelyike alapján programozhatók.

(3)   Innovatív intézkedések és megközelítések a 4. cikk (1) 
  bekezdésében
  meghatározott egyedi célkitűzések bármelyike alapján programozhatók.

(4)   Az egyes tagállamok legalább egy prioritást az (1) vagy a (2) bekezdés vagy mindkettő végrehajtásához rendelnek. Az említett prioritások maximális társfinanszírozási rátája 95 %-ra növelhető a megosztott irányítás szerinti nemzeti ESZA+-juttatás legfeljebb 5 %-ának
  a szóban forgó prioritásokhoz való rendelése
  céljából.

(4)   Az egyes tagállamok legalább egy prioritást az (1) vagy a (2) bekezdés vagy mindkettő végrehajtásához rendelnek. Az említett prioritások maximális társfinanszírozási rátája 95 %-ra növelhető a megosztott irányítás szerinti nemzeti ESZA+-juttatás legfeljebb 5 %-ának
  elkülönítése
  céljából.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14 cikk | 14. cikk |
| Támogathatóság | Támogathatóság |
| (1)   A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [58]. cikkében említett költségeken felül az alábbi költségek nem jogosultak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra: | (1)   A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [58]. cikkében említett költségeken felül az alábbi költségek nem jogosultak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra: |
| a) | földterület és ingatlan vásárlása, infrastruktúra
  biztosítása
  , valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14 cikk

14. cikk

Támogathatóság

Támogathatóság

(1)   A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [58]. cikkében említett költségeken felül az alábbi költségek nem jogosultak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra:

(1)   A [közös rendelkezésekről szóló új rendelet] [58]. cikkében említett költségeken felül az alábbi költségek nem jogosultak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra:

a)

földterület és ingatlan vásárlása, infrastruktúra
  biztosítása
  , valamint

biztosítása

| a) | földterület és ingatlan vásárlása, infrastruktúra
  vásárlása
  , valamint |
| --- | --- |

a)

földterület és ingatlan vásárlása, infrastruktúra
  vásárlása
  , valamint

vásárlása

| b) | bútorok, berendezések és járművek vásárlása, kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez szükséges, vagy az említett tételek értékét teljesen értékcsökkentik, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség. |
| --- | --- |

b)

bútorok, berendezések és járművek vásárlása, kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez szükséges, vagy az említett tételek értékét teljesen értékcsökkentik, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség.

| b) | bútorok, berendezések és járművek vásárlása, kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez
  mindenképpen
  szükséges, vagy az említett tételek értékét teljesen értékcsökkentik, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség. |
| --- | --- |

b)

bútorok, berendezések és járművek vásárlása, kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez
  mindenképpen
  szükséges, vagy az említett tételek értékét teljesen értékcsökkentik, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség.

mindenképpen

(2)   Egy harmadik fél által a művelet résztvevői javára kifizetett juttatások vagy bérek formáját öltő természetbeni hozzájárulások jogosultak lehetnek a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra, amennyiben a természetbeni juttatásokra a nemzeti szabályokkal – többek között a számviteli szabályokkal – összhangban került sor, és ezek nem haladják meg a harmadik fél által viselt költséget.

(2)   Egy harmadik fél által a művelet résztvevői javára kifizetett juttatások vagy bérek formáját öltő természetbeni hozzájárulások jogosultak lehetnek a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra, amennyiben a természetbeni juttatásokra a nemzeti szabályokkal – többek között a számviteli szabályokkal – összhangban került sor, és ezek nem haladják meg a harmadik fél által viselt költséget.

(3)   A legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott egyedi kiegészítő juttatást a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításának támogatására kell fordítani.

(3)   A legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmány 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott egyedi kiegészítő juttatást a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításának támogatására kell fordítani.

(4)   A közvetlen személyzeti költségek
  akkor
  jogosultak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra
  , ha
  mértékük nem haladja meg az
  érintett
  tagállamban a szakma
  Eurostat-adatokkal alátámasztott
  szokásos
  díjazásának
  100 %-át.

(4)   A közvetlen személyzeti költségek jogosultak a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásra
  . Kollektív szerződés alkalmazása esetén azokat a szóban forgó szerződés alapján kell meghatározni. Amennyiben nem alkalmazandó kollektív szerződés,
  mértékük nem haladja meg az
  adott
  tagállamban
  vagy régióban
  a szakma
  vagy a különleges szakértelem tekintetében alkalmazott, az érintett irányító hatóság és/vagy az Eurostat által benyújtott megfelelő dokumentumokkal igazolt
  szokásos
  díjazás
  100 %-át.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15 cikk | 15. cikk |
| Mutatók és jelentéstétel | Mutatók és jelentéstétel |
| (1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásból részesülő programok az
  e rendelet 1
  .
  mellékletében
  meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak. A programok programspecifikus mutatókat is használhatnak. | (1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásból részesülő programok az
  1. mellékletében vagy a IIa
  .
  mellékletben
  meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak
  a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadására irányuló, az e rendelet 4. cikk (1) bekezdésének x. pontja szerinti intézkedésekre
  . A programok programspecifikus
  és intézkedésspecifikus
  mutatókat is használhatnak. |
| (2)   A közös és a programspecifikus teljesítménymutatók esetében a referenciaértéket nullára kell beállítani. A szóban forgó mutatókra vonatkozó halmozott számszerűsített részcélokat és célértékeket abszolút értékben kell meghatározni, amennyiben a támogatott műveletek jellege ezt szükségessé teszi. A teljesítménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni. | (2)   A közös és a programspecifikus teljesítménymutatók esetében a referenciaértéket nullára kell beállítani. A szóban forgó mutatókra vonatkozó halmozott számszerűsített részcélokat és célértékeket abszolút értékben kell meghatározni, amennyiben a támogatott műveletek jellege ezt szükségessé teszi. A teljesítménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni. |
| (3)   Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2029. évre vonatkozóan a 2024-es célérték tekintetében számszerűsített kumulatív részcélokat állapítottak meg, a referenciaértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok vagy egyéb releváns információforrás segítségével kell megállapítani. A közös eredménymutatókra vonatkozó célértékeket abszolút értékben vagy százalékos arányban kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatókat és a kapcsolódó célértékeket mennyiségi vagy minőségi szempontból lehet meghatározni. A közös eredménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni. | (3)   Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2029. évre vonatkozóan a 2024-es célérték tekintetében számszerűsített kumulatív részcélokat állapítottak meg, a referenciaértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok vagy egyéb releváns információforrás segítségével kell megállapítani. A közös eredménymutatókra vonatkozó célértékeket abszolút értékben vagy százalékos arányban kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatókat és a kapcsolódó célértékeket mennyiségi vagy minőségi szempontból lehet meghatározni. A közös eredménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni. |
| (4)   
  A
  résztvevőkre vonatkozó mutatók adatait csak akkor lehet továbbítani, amikor az adott résztvevő tekintetében az 1. melléklet (1a) pontja szerint előírt valamennyi adat rendelkezésre áll. | (4)   
  A
  résztvevőkre vonatkozó mutatók adatait csak akkor lehet továbbítani, amikor az adott résztvevő tekintetében az 1. melléklet (1a) pontja szerint előírt valamennyi adat rendelkezésre áll. |
| | (4a)
     
  A (3) bekezdésben említett adatoknak tartalmazniuk kell egy nemi szempontú hatásvizsgálatot az ESZA+ programok nemek közötti egyenlőség tekintetében történő végrehajtásának nyomon követésére, nemek szerinti bontásban. |
| (5)   A tagállamok az adatok nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban való rendelkezésre állása esetén lehetővé
  teszik
  , hogy az irányító hatóságok vagy a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatás nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatgyűjtéssel megbízott más szervek az adatnyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból hozzáférjenek a szóban forgó adatokhoz, az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) és e) pontjával összhangban. | (5)   A tagállamok az adatok nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban való rendelkezésre állása esetén lehetővé
  tehetik
  , hogy az irányító hatóságok vagy a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatás nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatgyűjtéssel megbízott más szervek az adatnyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból hozzáférjenek a szóban forgó adatokhoz, az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) és e) pontjával összhangban. |
| (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. | (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I.
  és IIa.
  mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15 cikk

15. cikk

Mutatók és jelentéstétel

Mutatók és jelentéstétel

(1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásból részesülő programok az
  e rendelet 1
  .
  mellékletében
  meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak. A programok programspecifikus mutatókat is használhatnak.

(1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatásból részesülő programok az
  1. mellékletében vagy a IIa
  .
  mellékletben
  meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak
  a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadására irányuló, az e rendelet 4. cikk (1) bekezdésének x. pontja szerinti intézkedésekre
  . A programok programspecifikus
  és intézkedésspecifikus
  mutatókat is használhatnak.

(2)   A közös és a programspecifikus teljesítménymutatók esetében a referenciaértéket nullára kell beállítani. A szóban forgó mutatókra vonatkozó halmozott számszerűsített részcélokat és célértékeket abszolút értékben kell meghatározni, amennyiben a támogatott műveletek jellege ezt szükségessé teszi. A teljesítménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni.

(2)   A közös és a programspecifikus teljesítménymutatók esetében a referenciaértéket nullára kell beállítani. A szóban forgó mutatókra vonatkozó halmozott számszerűsített részcélokat és célértékeket abszolút értékben kell meghatározni, amennyiben a támogatott műveletek jellege ezt szükségessé teszi. A teljesítménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni.

(3)   Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2029. évre vonatkozóan a 2024-es célérték tekintetében számszerűsített kumulatív részcélokat állapítottak meg, a referenciaértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok vagy egyéb releváns információforrás segítségével kell megállapítani. A közös eredménymutatókra vonatkozó célértékeket abszolút értékben vagy százalékos arányban kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatókat és a kapcsolódó célértékeket mennyiségi vagy minőségi szempontból lehet meghatározni. A közös eredménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni.

(3)   Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2029. évre vonatkozóan a 2024-es célérték tekintetében számszerűsített kumulatív részcélokat állapítottak meg, a referenciaértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok vagy egyéb releváns információforrás segítségével kell megállapítani. A közös eredménymutatókra vonatkozó célértékeket abszolút értékben vagy százalékos arányban kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatókat és a kapcsolódó célértékeket mennyiségi vagy minőségi szempontból lehet meghatározni. A közös eredménymutatókra vonatkozóan megadott értékeket abszolút értékben kell kifejezni.

(4)   
  A
  résztvevőkre vonatkozó mutatók adatait csak akkor lehet továbbítani, amikor az adott résztvevő tekintetében az 1. melléklet (1a) pontja szerint előírt valamennyi adat rendelkezésre áll.

(4)   
  A
  résztvevőkre vonatkozó mutatók adatait csak akkor lehet továbbítani, amikor az adott résztvevő tekintetében az 1. melléklet (1a) pontja szerint előírt valamennyi adat rendelkezésre áll.

(4a)
     
  A (3) bekezdésben említett adatoknak tartalmazniuk kell egy nemi szempontú hatásvizsgálatot az ESZA+ programok nemek közötti egyenlőség tekintetében történő végrehajtásának nyomon követésére, nemek szerinti bontásban.

(5)   A tagállamok az adatok nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban való rendelkezésre állása esetén lehetővé
  teszik
  , hogy az irányító hatóságok vagy a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatás nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatgyűjtéssel megbízott más szervek az adatnyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból hozzáférjenek a szóban forgó adatokhoz, az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) és e) pontjával összhangban.

(5)   A tagállamok az adatok nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban való rendelkezésre állása esetén lehetővé
  tehetik
  , hogy az irányító hatóságok vagy a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti általános támogatás nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatgyűjtéssel megbízott más szervek az adatnyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból hozzáférjenek a szóban forgó adatokhoz, az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) és e) pontjával összhangban.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I.
  és IIa.
  mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. cikk | 17. cikk |
| Alapelvek | Alapelvek |
| (1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás csak olyan élelmiszerek és áruk elosztásának támogatására használható fel, amelyek megfelelnek a fogyasztási cikkek biztonságosságáról szóló uniós jogszabályoknak. | (1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás csak olyan élelmiszerek és áruk elosztásának támogatására használható fel, amelyek megfelelnek a fogyasztási cikkek biztonságosságáról szóló uniós jogszabályoknak. |
| (2)   A tagállamok és a kedvezményezettek az élelmiszereket és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyek szükségleteihez kapcsolódó objektív kritériumok alapján választják ki. Az élelmiszer-ipari termékek és adott esetben áruk kiválasztási szempontjai körében az éghajlati és környezeti vonatkozásokat is figyelembe kell venni, különösen az
  élelmiszer-pazarlás
  csökkentése céljából. Az elosztandó élelmiszertermékek típusát adott esetben a leginkább rászoruló személyek kiegyensúlyozott étrendjéhez való hozzájárulásuk alapján kell kiválasztani. | (2)   A tagállamok és a kedvezményezettek az élelmiszereket és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyek szükségleteihez kapcsolódó objektív kritériumok alapján választják ki. Az élelmiszer-ipari termékek és adott esetben áruk kiválasztási szempontjai körében az éghajlati és környezeti vonatkozásokat is figyelembe kell venni, különösen az
  élelmiszer-pazarlásnak és az egyszer használatos műanyagok használatának
  csökkentése céljából. Az elosztandó élelmiszertermékek típusát adott esetben a leginkább rászoruló személyek kiegyensúlyozott étrendjéhez való hozzájárulásuk alapján kell kiválasztani. |
| Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyek számára közvetlenül vagy pedig közvetetten, elektronikus utalványok vagy kártyák formájában nyújtható, feltéve hogy ez utóbbiakat csak élelmiszer és/vagy a 2. cikk (3) bekezdése szerinti alapvető anyagi támogatás céljából lehet beváltani. | Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyek számára közvetlenül vagy pedig közvetetten, elektronikus utalványok vagy kártyák formájában nyújtható, feltéve hogy ez utóbbiakat csak élelmiszer és/vagy a 2. cikk (3) bekezdése szerinti alapvető anyagi támogatás céljából lehet beváltani
  , és nem helyettesítenek semmilyen meglévő szociális ellátást. |
| A leginkább rászoruló személyek rendelkezésére bocsátott élelmiszert az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban elhelyezett termékek felhasználásából, feldolgozásából vagy értékesítéséből lehet beszerezni, amennyiben gazdaságilag ez a legkedvezőbb lehetőség, és nem okoz indokolatlan késedelmet az élelmiszer leginkább rászoruló személyekhez történő eljuttatásában. | A leginkább rászoruló személyek rendelkezésére bocsátott élelmiszert az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban elhelyezett termékek felhasználásából, feldolgozásából vagy értékesítéséből lehet beszerezni, amennyiben gazdaságilag ez a legkedvezőbb lehetőség, és nem okoz indokolatlan késedelmet az élelmiszer leginkább rászoruló személyekhez történő eljuttatásában. |
| Az ilyen ügyletből származó összegeket a leginkább rászoruló személyek javára lehet felhasználni a program keretében eleve rendelkezésre álló összegeken felül. | Az ilyen ügyletből származó összegeket a leginkább rászoruló személyek javára lehet felhasználni a program keretében eleve rendelkezésre álló összegeken felül. |
| (3)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás keretében biztosított támogatás tiszteletben tartsa a leginkább rászoruló személyek méltóságát, és elejét vegye megbélyegzésüknek. | (3)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás keretében biztosított támogatás tiszteletben tartsa a leginkább rászoruló személyek méltóságát, és elejét vegye megbélyegzésüknek. |
| (4)   Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nyújtása
  kiegészíthető
  az illetékes szolgálatokhoz való újbóli irányítással és más olyan kísérő intézkedésekkel is, amelyek célja a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadása. | (4)   Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nyújtása
  kiegészítendő
  az illetékes szolgálatokhoz való újbóli irányítással és más olyan kísérő intézkedésekkel is, amelyek célja a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17. cikk

17. cikk

Alapelvek

Alapelvek

(1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás csak olyan élelmiszerek és áruk elosztásának támogatására használható fel, amelyek megfelelnek a fogyasztási cikkek biztonságosságáról szóló uniós jogszabályoknak.

(1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás csak olyan élelmiszerek és áruk elosztásának támogatására használható fel, amelyek megfelelnek a fogyasztási cikkek biztonságosságáról szóló uniós jogszabályoknak.

(2)   A tagállamok és a kedvezményezettek az élelmiszereket és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyek szükségleteihez kapcsolódó objektív kritériumok alapján választják ki. Az élelmiszer-ipari termékek és adott esetben áruk kiválasztási szempontjai körében az éghajlati és környezeti vonatkozásokat is figyelembe kell venni, különösen az
  élelmiszer-pazarlás
  csökkentése céljából. Az elosztandó élelmiszertermékek típusát adott esetben a leginkább rászoruló személyek kiegyensúlyozott étrendjéhez való hozzájárulásuk alapján kell kiválasztani.

(2)   A tagállamok és a kedvezményezettek az élelmiszereket és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyek szükségleteihez kapcsolódó objektív kritériumok alapján választják ki. Az élelmiszer-ipari termékek és adott esetben áruk kiválasztási szempontjai körében az éghajlati és környezeti vonatkozásokat is figyelembe kell venni, különösen az
  élelmiszer-pazarlásnak és az egyszer használatos műanyagok használatának
  csökkentése céljából. Az elosztandó élelmiszertermékek típusát adott esetben a leginkább rászoruló személyek kiegyensúlyozott étrendjéhez való hozzájárulásuk alapján kell kiválasztani.

Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyek számára közvetlenül vagy pedig közvetetten, elektronikus utalványok vagy kártyák formájában nyújtható, feltéve hogy ez utóbbiakat csak élelmiszer és/vagy a 2. cikk (3) bekezdése szerinti alapvető anyagi támogatás céljából lehet beváltani.

Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyek számára közvetlenül vagy pedig közvetetten, elektronikus utalványok vagy kártyák formájában nyújtható, feltéve hogy ez utóbbiakat csak élelmiszer és/vagy a 2. cikk (3) bekezdése szerinti alapvető anyagi támogatás céljából lehet beváltani
  , és nem helyettesítenek semmilyen meglévő szociális ellátást.

, és nem helyettesítenek semmilyen meglévő szociális ellátást.

A leginkább rászoruló személyek rendelkezésére bocsátott élelmiszert az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban elhelyezett termékek felhasználásából, feldolgozásából vagy értékesítéséből lehet beszerezni, amennyiben gazdaságilag ez a legkedvezőbb lehetőség, és nem okoz indokolatlan késedelmet az élelmiszer leginkább rászoruló személyekhez történő eljuttatásában.

A leginkább rászoruló személyek rendelkezésére bocsátott élelmiszert az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban elhelyezett termékek felhasználásából, feldolgozásából vagy értékesítéséből lehet beszerezni, amennyiben gazdaságilag ez a legkedvezőbb lehetőség, és nem okoz indokolatlan késedelmet az élelmiszer leginkább rászoruló személyekhez történő eljuttatásában.

Az ilyen ügyletből származó összegeket a leginkább rászoruló személyek javára lehet felhasználni a program keretében eleve rendelkezésre álló összegeken felül.

Az ilyen ügyletből származó összegeket a leginkább rászoruló személyek javára lehet felhasználni a program keretében eleve rendelkezésre álló összegeken felül.

(3)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás keretében biztosított támogatás tiszteletben tartsa a leginkább rászoruló személyek méltóságát, és elejét vegye megbélyegzésüknek.

(3)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás keretében biztosított támogatás tiszteletben tartsa a leginkább rászoruló személyek méltóságát, és elejét vegye megbélyegzésüknek.

(4)   Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nyújtása
  kiegészíthető
  az illetékes szolgálatokhoz való újbóli irányítással és más olyan kísérő intézkedésekkel is, amelyek célja a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadása.

(4)   Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nyújtása
  kiegészítendő
  az illetékes szolgálatokhoz való újbóli irányítással és más olyan kísérő intézkedésekkel is, amelyek célja a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadása.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. cikk | 20. cikk |
| A kiadások elszámolhatósága | A kiadások elszámolhatósága |
| (1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás elszámolható költségei az alábbiak: | (1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás elszámolható költségei az alábbiak: |
| a) | az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás beszerzési költségei, többek között az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a végső címzettek számára az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást átadó kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatos költségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20. cikk

20. cikk

A kiadások elszámolhatósága

A kiadások elszámolhatósága

(1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás elszámolható költségei az alábbiak:

(1)   Az anyagi depriváció kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás elszámolható költségei az alábbiak:

a)

az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás beszerzési költségei, többek között az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a végső címzettek számára az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást átadó kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatos költségek;

| a) | az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás beszerzési költségei, többek között az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a végső címzettek számára az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást átadó kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás beszerzési költségei, többek között az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a végső címzettek számára az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást átadó kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatos költségek;

| b) | amennyiben az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás azt a végső címzetteknek átadó kedvezményezettekhez történő szállítása nem tartozik az a) pont hatálya alá, az azokat megvásárló szerv által az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás tárolási lerakatokba és/vagy a kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatosan viselt költségek, valamint a tárolási költségeknek az a) pontban említett költségek 1 %-ában megadott átalánya vagy megfelelően indokolt esetekben a ténylegesen felmerült és megfizetett költségek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás azt a végső címzetteknek átadó kedvezményezettekhez történő szállítása nem tartozik az a) pont hatálya alá, az azokat megvásárló szerv által az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás tárolási lerakatokba és/vagy a kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatosan viselt költségek, valamint a tárolási költségeknek az a) pontban említett költségek 1 %-ában megadott átalánya vagy megfelelően indokolt esetekben a ténylegesen felmerült és megfizetett költségek;

| b) | amennyiben az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás azt a végső címzetteknek átadó kedvezményezettekhez történő szállítása nem tartozik az a) pont hatálya alá, az azokat megvásárló szerv által az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás tárolási lerakatokba és/vagy a kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatosan viselt költségek, valamint a tárolási költségeknek az a) pontban említett költségek 1 %-ában megadott átalánya vagy megfelelően indokolt esetekben a ténylegesen felmerült és megfizetett költségek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás azt a végső címzetteknek átadó kedvezményezettekhez történő szállítása nem tartozik az a) pont hatálya alá, az azokat megvásárló szerv által az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás tárolási lerakatokba és/vagy a kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatosan viselt költségek, valamint a tárolási költségeknek az a) pontban említett költségek 1 %-ában megadott átalánya vagy megfelelően indokolt esetekben a ténylegesen felmerült és megfizetett költségek;

| c) | az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyeknek történő elosztásában részt vevő kedvezményezettek által viselt adminisztrációs, szállítási és tárolási költségek az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva; vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően elhelyezett élelmiszertermékek értékének 5 %-aként megadva. |
| --- | --- |

c)

az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyeknek történő elosztásában részt vevő kedvezményezettek által viselt adminisztrációs, szállítási és tárolási költségek az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva; vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően elhelyezett élelmiszertermékek értékének 5 %-aként megadva.

| c) | az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyeknek történő elosztásában részt vevő kedvezményezettek által viselt adminisztrációs, szállítási és tárolási költségek az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva; vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően elhelyezett élelmiszertermékek értékének 5 %-aként megadva. |
| --- | --- |

c)

az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyeknek történő elosztásában részt vevő kedvezményezettek által viselt adminisztrációs, szállítási és tárolási költségek az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva; vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően elhelyezett élelmiszertermékek értékének 5 %-aként megadva.

| d) | az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységeknek a költségei; |
| --- | --- |

d)

az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységeknek a költségei;

| d) | az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységeknek a költségei; |
| --- | --- |

d)

az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységeknek a költségei;

| e) | az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyeknek elosztó kedvezményezettek által vagy nevében vállalt kísérő intézkedések kedvezményezettek által bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként. |
| --- | --- |

e)

az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyeknek elosztó kedvezményezettek által vagy nevében vállalt kísérő intézkedések kedvezményezettek által bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 5 %-ának megfelelő átalányösszegként.

| e) | az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyeknek elosztó kedvezményezettek által vagy nevében vállalt kísérő intézkedések kedvezményezettek által bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 5,5  %-ának megfelelő átalányösszegként. |
| --- | --- |

e)

az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyeknek elosztó kedvezményezettek által vagy nevében vállalt kísérő intézkedések kedvezményezettek által bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 5,5  %-ának megfelelő átalányösszegként.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett elszámolható költségek csökkentése abban az esetben, ha az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlásáért felelős szerv nem tesz eleget az alkalmazandó jogszabályoknak, nem eredményezi az (1) bekezdés c) és e) pontjában meghatározott elszámolható költségek csökkentését.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett elszámolható költségek csökkentése abban az esetben, ha az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlásáért felelős szerv nem tesz eleget az alkalmazandó jogszabályoknak, nem eredményezi az (1) bekezdés c) és e) pontjában meghatározott elszámolható költségek csökkentését.

(3)   Az alábbi költségek nem számolhatók el:

(3)   Az alábbi költségek nem számolhatók el:

| a) | hitelkamat; |
| --- | --- |

a)

hitelkamat;

| a) | hitelkamat; |
| --- | --- |

a)

hitelkamat;

| b) | infrastruktúra
  biztosítása
  ; |
| --- | --- |

b)

infrastruktúra
  biztosítása
  ;

biztosítása

| b) | infrastruktúra
  vásárlása
  ; |
| --- | --- |

b)

infrastruktúra
  vásárlása
  ;

vásárlása

| c) | használt
  áruk költségei. |
| --- | --- |

c)

használt
  áruk költségei.

használt

| c) | alacsonyabb minőségű használt
  áruk költségei. |
| --- | --- |

c)

alacsonyabb minőségű használt
  áruk költségei.

alacsonyabb minőségű használt

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. cikk | 21. cikk |
| Mutatók és jelentéstétel | Mutatók és jelentéstétel |
| (1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából az anyagi depriváció kezelésére vonatkozó prioritások az e rendelet II. mellékletében meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak. E programok programspecifikus mutatókat is használhatnak. | (1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából az anyagi depriváció kezelésére vonatkozó prioritások az e rendelet II. mellékletében meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak. E programok programspecifikus mutatókat is használhatnak. |
| (2)   A közös és a programspecifikus eredménymutatók esetében a referenciaértéket meg kell határozni. | (2)   A közös és a programspecifikus eredménymutatók esetében a referenciaértéket meg kell határozni.
  A jelentéstételi követelményeknek a lehető legegyszerűbbnek kell lenniük. |
| (3)   Az irányító hatóságok 2025. június 30-ig és 2028. június 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a végső címzettekre vonatkozóan az előző évben elvégzett strukturált felmérés eredményeiről. A szóban forgó felmérést a Bizottság által végrehajtási jogi aktus útján meghatározott modellre kell alapozni. | (3)   Az irányító hatóságok 2025. június 30-ig és 2028. június 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a végső címzettekre vonatkozóan az előző évben elvégzett strukturált
  , anonim, és a fentiek életkörülményeire és anyagi deprivációjának jellegére is összpontosító
  felmérés eredményeiről. A szóban forgó felmérést a Bizottság által végrehajtási jogi aktus útján meghatározott modellre kell alapozni. |
| (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban létrehozza a végső címzettek strukturált felméréséhez használandó mintát az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása céljából. | (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban létrehozza a végső címzettek strukturált felméréséhez használandó mintát az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása céljából. |
| (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. | (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21. cikk

21. cikk

Mutatók és jelentéstétel

Mutatók és jelentéstétel

(1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából az anyagi depriváció kezelésére vonatkozó prioritások az e rendelet II. mellékletében meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak. E programok programspecifikus mutatókat is használhatnak.

(1)   A végrehajtás alakulásának nyomon követése céljából az anyagi depriváció kezelésére vonatkozó prioritások az e rendelet II. mellékletében meghatározott közös teljesítmény- és eredménymutatókat alkalmaznak. E programok programspecifikus mutatókat is használhatnak.

(2)   A közös és a programspecifikus eredménymutatók esetében a referenciaértéket meg kell határozni.

(2)   A közös és a programspecifikus eredménymutatók esetében a referenciaértéket meg kell határozni.
  A jelentéstételi követelményeknek a lehető legegyszerűbbnek kell lenniük.

(3)   Az irányító hatóságok 2025. június 30-ig és 2028. június 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a végső címzettekre vonatkozóan az előző évben elvégzett strukturált felmérés eredményeiről. A szóban forgó felmérést a Bizottság által végrehajtási jogi aktus útján meghatározott modellre kell alapozni.

(3)   Az irányító hatóságok 2025. június 30-ig és 2028. június 30-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a végső címzettekre vonatkozóan az előző évben elvégzett strukturált
  , anonim, és a fentiek életkörülményeire és anyagi deprivációjának jellegére is összpontosító
  felmérés eredményeiről. A szóban forgó felmérést a Bizottság által végrehajtási jogi aktus útján meghatározott modellre kell alapozni.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban létrehozza a végső címzettek strukturált felméréséhez használandó mintát az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása céljából.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban létrehozza a végső címzettek strukturált felméréséhez használandó mintát az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása céljából.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A műveletek ellenőrzése a végrehajtás minden szakaszára és az elosztási lánc valamennyi szintjére kiterjedhet a végső címzettek ellenőrzése kivételével, hacsak egy kockázatértékelés alkalmával nem merül fel szabálytalanság vagy csalás konkrét kockázata. | A műveletek ellenőrzése a végrehajtás minden szakaszára és az elosztási lánc valamennyi szintjére kiterjedhet a végső címzettek ellenőrzése kivételével, hacsak egy kockázatértékelés alkalmával nem merül fel szabálytalanság vagy csalás konkrét kockázata.
  A műveletek ellenőrzésének a végrehajtás korai szakaszaiban több ellenőrzést kell magában foglalnia, hogy csalás kockázata esetén a forrásokat más projektekre lehessen átirányítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A műveletek ellenőrzése a végrehajtás minden szakaszára és az elosztási lánc valamennyi szintjére kiterjedhet a végső címzettek ellenőrzése kivételével, hacsak egy kockázatértékelés alkalmával nem merül fel szabálytalanság vagy csalás konkrét kockázata.

A műveletek ellenőrzése a végrehajtás minden szakaszára és az elosztási lánc valamennyi szintjére kiterjedhet a végső címzettek ellenőrzése kivételével, hacsak egy kockázatértékelés alkalmával nem merül fel szabálytalanság vagy csalás konkrét kockázata.
  A műveletek ellenőrzésének a végrehajtás korai szakaszaiban több ellenőrzést kell magában foglalnia, hogy csalás kockázata esetén a forrásokat más projektekre lehessen átirányítani.

A műveletek ellenőrzésének a végrehajtás korai szakaszaiban több ellenőrzést kell magában foglalnia, hogy csalás kockázata esetén a forrásokat más projektekre lehessen átirányítani.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. cikk | 23. cikk |
| Operatív célkitűzések | Operatív célkitűzések |
| A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág az alábbi operatív célkitűzésekkel rendelkezik: | A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág az alábbi operatív célkitűzésekkel rendelkezik: |
| a) | magas színvonalú összehasonlító elemzési ismeretek kidolgozása annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikkben említett egyedi célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák megbízható bizonyítékokra alapuljanak, és relevánsak legyenek a társult országok szükségletei, problémái és körülményei szempontjából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23. cikk

23. cikk

Operatív célkitűzések

Operatív célkitűzések

A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág az alábbi operatív célkitűzésekkel rendelkezik:

A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág az alábbi operatív célkitűzésekkel rendelkezik:

a)

magas színvonalú összehasonlító elemzési ismeretek kidolgozása annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikkben említett egyedi célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák megbízható bizonyítékokra alapuljanak, és relevánsak legyenek a társult országok szükségletei, problémái és körülményei szempontjából;

| a) | magas színvonalú összehasonlító elemzési ismeretek kidolgozása annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikkben említett egyedi célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák megbízható bizonyítékokra alapuljanak, és relevánsak legyenek a társult országok szükségletei, problémái és körülményei szempontjából; |
| --- | --- |

a)

magas színvonalú összehasonlító elemzési ismeretek kidolgozása annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikkben említett egyedi célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák megbízható bizonyítékokra alapuljanak, és relevánsak legyenek a társult országok szükségletei, problémái és körülményei szempontjából;

| b) | eredményes és befogadó információmegosztás, kölcsönös tanulás, szakmai vizsgálatok és párbeszéd a 4. cikkben említett területekre vonatkozó szakpolitikákról annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a társult országoknak a megfelelő szakpolitikai intézkedések meghozatalában; |
| --- | --- |

b)

eredményes és befogadó információmegosztás, kölcsönös tanulás, szakmai vizsgálatok és párbeszéd a 4. cikkben említett területekre vonatkozó szakpolitikákról annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a társult országoknak a megfelelő szakpolitikai intézkedések meghozatalában;

| b) | eredményes és befogadó információmegosztás, kölcsönös tanulás, szakmai vizsgálatok és párbeszéd a 4. cikkben említett területekre vonatkozó szakpolitikákról annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a társult országoknak a megfelelő szakpolitikai intézkedések meghozatalában; |
| --- | --- |

b)

eredményes és befogadó információmegosztás, kölcsönös tanulás, szakmai vizsgálatok és párbeszéd a 4. cikkben említett területekre vonatkozó szakpolitikákról annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a társult országoknak a megfelelő szakpolitikai intézkedések meghozatalában;

| c) | a szociális kísérletek támogatása a 4. cikkben említett területeken, valamint az érdekelt feleknek a tesztelt szociálpolitikai innovációk végrehajtására, továbbítására vagy fejlesztésére vonatkozó képességének kiépítése; |
| --- | --- |

c)

a szociális kísérletek támogatása a 4. cikkben említett területeken, valamint az érdekelt feleknek a tesztelt szociálpolitikai innovációk végrehajtására, továbbítására vagy fejlesztésére vonatkozó képességének kiépítése;

| c) | a szociális kísérletek támogatása a 4. cikkben említett területeken, valamint az érdekelt feleknek a tesztelt szociálpolitikai innovációk
  előkészítésére, kialakítására és
  végrehajtására, továbbítására vagy fejlesztésére vonatkozó képességének kiépítése
  , különös tekintettel a városok, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek és a társadalmi-gazdasági szereplők által a harmadik országok állampolgárainak fogadására, társadalmi befogadására és integrációjára kidolgozott helyi projektek kiterjesztésének előmozdítására
  ; |
| --- | --- |

c)

a szociális kísérletek támogatása a 4. cikkben említett területeken, valamint az érdekelt feleknek a tesztelt szociálpolitikai innovációk
  előkészítésére, kialakítására és
  végrehajtására, továbbítására vagy fejlesztésére vonatkozó képességének kiépítése
  , különös tekintettel a városok, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek és a társadalmi-gazdasági szereplők által a harmadik országok állampolgárainak fogadására, társadalmi befogadására és integrációjára kidolgozott helyi projektek kiterjesztésének előmozdítására
  ;

előkészítésére, kialakítására és

, különös tekintettel a városok, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek és a társadalmi-gazdasági szereplők által a harmadik országok állampolgárainak fogadására, társadalmi befogadására és integrációjára kidolgozott helyi projektek kiterjesztésének előmozdítására

| d) | konkrét támogatási szolgáltatások – amelyek köre a felvételt megelőző előkészületektől az elhelyezkedést követő segítségnyújtásig terjed – nyújtása a munkaadók és a munkanélküliek számára az integrált európai munkaerőpiacok létrehozására figyelemmel, hogy betölthetők legyenek bizonyos ágazatok, szakmák, országok, határ menti régiók üres álláshelyei, valamint konkrét csoportok (pl. a veszélyeztetett személyek) számára; |
| --- | --- |

d)

konkrét támogatási szolgáltatások – amelyek köre a felvételt megelőző előkészületektől az elhelyezkedést követő segítségnyújtásig terjed – nyújtása a munkaadók és a munkanélküliek számára az integrált európai munkaerőpiacok létrehozására figyelemmel, hogy betölthetők legyenek bizonyos ágazatok, szakmák, országok, határ menti régiók üres álláshelyei, valamint konkrét csoportok (pl. a veszélyeztetett személyek) számára;

| d) | konkrét támogatási szolgáltatások – amelyek köre a felvételt megelőző előkészületektől az elhelyezkedést követő segítségnyújtásig terjed –
  fejlesztése és
  nyújtása a munkaadók és a munkanélküliek számára az integrált európai munkaerőpiacok létrehozására figyelemmel, hogy betölthetők legyenek bizonyos ágazatok, szakmák, országok, határ menti régiók üres álláshelyei, valamint konkrét csoportok (pl. a veszélyeztetett
  helyzetben lévő
  személyek) számára; |
| --- | --- |

d)

konkrét támogatási szolgáltatások – amelyek köre a felvételt megelőző előkészületektől az elhelyezkedést követő segítségnyújtásig terjed –
  fejlesztése és
  nyújtása a munkaadók és a munkanélküliek számára az integrált európai munkaerőpiacok létrehozására figyelemmel, hogy betölthetők legyenek bizonyos ágazatok, szakmák, országok, határ menti régiók üres álláshelyei, valamint konkrét csoportok (pl. a veszélyeztetett
  helyzetben lévő
  személyek) számára;

fejlesztése és

helyzetben lévő

| da) | a közfoglalkoztatási szolgálatok, a civil társadalom és a szociális partnerek közötti, határon átnyúló partnerségek támogatása a határon átnyúló munkaerőpiac, valamint a megfelelő feltételek mellett megvalósuló határon átnyúló mobilitás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

da)

da)

a közfoglalkoztatási szolgálatok, a civil társadalom és a szociális partnerek közötti, határon átnyúló partnerségek támogatása a határon átnyúló munkaerőpiac, valamint a megfelelő feltételek mellett megvalósuló határon átnyúló mobilitás előmozdítása érdekében;

a közfoglalkoztatási szolgálatok, a civil társadalom és a szociális partnerek közötti, határon átnyúló partnerségek támogatása a határon átnyúló munkaerőpiac, valamint a megfelelő feltételek mellett megvalósuló határon átnyúló mobilitás előmozdítása érdekében;

| db) | a munkavállalók felvételét és minőségi és fenntartható munkahelyeken való elhelyezkedését az állásajánlatok és álláspályázatok – többek között határon átnyúló partnerségek keretében történő – cseréje révén támogató EURES-szolgáltatások nyújtásának támogatása; |
| --- | --- |

db)

db)

a munkavállalók felvételét és minőségi és fenntartható munkahelyeken való elhelyezkedését az állásajánlatok és álláspályázatok – többek között határon átnyúló partnerségek keretében történő – cseréje révén támogató EURES-szolgáltatások nyújtásának támogatása;

a munkavállalók felvételét és minőségi és fenntartható munkahelyeken való elhelyezkedését az állásajánlatok és álláspályázatok – többek között határon átnyúló partnerségek keretében történő – cseréje révén támogató EURES-szolgáltatások nyújtásának támogatása;

| dc) | a munkavállalók megfelelő szociális feltételek mellett megvalósuló önkéntes földrajzi mobilitásának előmozdítása és a munkalehetőségek számának növelése kiváló minőségű és befogadó, nyitott és mindenki számára hozzáférhető uniós munkaerőpiacok létrehozásával, egyidejűleg Unió-szerte tiszteletben tartva a munkavállalói jogokat; |
| --- | --- |

dc)

dc)

a munkavállalók megfelelő szociális feltételek mellett megvalósuló önkéntes földrajzi mobilitásának előmozdítása és a munkalehetőségek számának növelése kiváló minőségű és befogadó, nyitott és mindenki számára hozzáférhető uniós munkaerőpiacok létrehozásával, egyidejűleg Unió-szerte tiszteletben tartva a munkavállalói jogokat;

a munkavállalók megfelelő szociális feltételek mellett megvalósuló önkéntes földrajzi mobilitásának előmozdítása és a munkalehetőségek számának növelése kiváló minőségű és befogadó, nyitott és mindenki számára hozzáférhető uniós munkaerőpiacok létrehozásával, egyidejűleg Unió-szerte tiszteletben tartva a munkavállalói jogokat;

| e) | az induló és a fejlődő szakaszban lévő – különösen a 
  veszélyeztetett
  személyeket foglalkoztató – mikrovállalkozások számára történő mikrofinanszírozás nyújtásához kapcsolódó piaci ökoszisztéma kidolgozásának támogatása; |
| --- | --- |

e)

az induló és a fejlődő szakaszban lévő – különösen a 
  veszélyeztetett
  személyeket foglalkoztató – mikrovállalkozások számára történő mikrofinanszírozás nyújtásához kapcsolódó piaci ökoszisztéma kidolgozásának támogatása;

veszélyeztetett

| e) | az induló és a fejlődő szakaszban lévő – különösen a 
  kiszolgáltatott helyzetben levő
  személyeket
  , így hátrányos helyzetű csoportokat
  foglalkoztató – mikrovállalkozások
  , szociális gazdasági vállalkozások és kiszolgáltatott személyek
  számára történő mikrofinanszírozás nyújtásához
  , valamint annak rendelkezésre állásához és hozzáférhetőségéhez
  kapcsolódó piaci ökoszisztéma kidolgozásának támogatása; |
| --- | --- |

e)

az induló és a fejlődő szakaszban lévő – különösen a 
  kiszolgáltatott helyzetben levő
  személyeket
  , így hátrányos helyzetű csoportokat
  foglalkoztató – mikrovállalkozások
  , szociális gazdasági vállalkozások és kiszolgáltatott személyek
  számára történő mikrofinanszírozás nyújtásához
  , valamint annak rendelkezésre állásához és hozzáférhetőségéhez
  kapcsolódó piaci ökoszisztéma kidolgozásának támogatása;

kiszolgáltatott helyzetben levő

, így hátrányos helyzetű csoportokat

, szociális gazdasági vállalkozások és kiszolgáltatott személyek

, valamint annak rendelkezésre állásához és hozzáférhetőségéhez

| f) | az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása a 4. cikkben említett területeken, továbbá a 
  szóban forgó
  érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás, ideértve a közfoglalkoztatási szolgálatokat, a szociális biztonsággal kapcsolatos intézményeket, a mikrofinanszírozási intézményeket és a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság számára finanszírozást nyújtó intézményeket; |
| --- | --- |

f)

az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása a 4. cikkben említett területeken, továbbá a 
  szóban forgó
  érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás, ideértve a közfoglalkoztatási szolgálatokat, a szociális biztonsággal kapcsolatos intézményeket, a mikrofinanszírozási intézményeket és a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság számára finanszírozást nyújtó intézményeket;

szóban forgó

| f) | az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása a 4. cikkben említett területeken, továbbá a 
  részt vevő
  érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás, ideértve a közfoglalkoztatási szolgálatokat, a szociális biztonsággal kapcsolatos intézményeket
  , a civil társadalmat
  , a mikrofinanszírozási intézményeket és a szociális
  gazdasági
  vállalkozások és a szociális gazdaság számára finanszírozást nyújtó intézményeket; |
| --- | --- |

f)

az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása a 4. cikkben említett területeken, továbbá a 
  részt vevő
  érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás, ideértve a közfoglalkoztatási szolgálatokat, a szociális biztonsággal kapcsolatos intézményeket
  , a civil társadalmat
  , a mikrofinanszírozási intézményeket és a szociális
  gazdasági
  vállalkozások és a szociális gazdaság számára finanszírozást nyújtó intézményeket;

részt vevő

, a civil társadalmat

gazdasági

| g) | a szociális vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának támogatása, előmozdítva az állami és a magánszféra közötti interakciókat, valamint a szóban forgó piacon az alapítványok és emberbarát szereplők részvételét; |
| --- | --- |

g)

a szociális vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának támogatása, előmozdítva az állami és a magánszféra közötti interakciókat, valamint a szóban forgó piacon az alapítványok és emberbarát szereplők részvételét;

| g) | a szociális
  gazdasági
  vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának támogatása, előmozdítva az állami és a magánszféra közötti interakciókat, valamint a szóban forgó piacon az alapítványok és emberbarát szereplők részvételét; |
| --- | --- |

g)

a szociális
  gazdasági
  vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának támogatása, előmozdítva az állami és a magánszféra közötti interakciókat, valamint a szóban forgó piacon az alapítványok és emberbarát szereplők részvételét;

gazdasági

| h) | iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra (többek között lakhatás, gyermekgondozás, valamint oktatás és képzés, egészségügyi ellátás és hosszú távú gondozás) kidolgozásához; |
| --- | --- |

h)

iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra (többek között lakhatás, gyermekgondozás, valamint oktatás és képzés, egészségügyi ellátás és hosszú távú gondozás) kidolgozásához;

| h) | iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra (többek között lakhatás
  , a koragyermekkori nevelés és gondozás, az idősgondozás, az akadálymentesítésre vonatkozó követelmények és az intézményi ellátásról a családi ellátásra és a közösségi alapú gondozási szolgáltatásokra való áttérés – beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesítésre vonatkozó követelményeket –
  , gyermekgondozás, valamint oktatás és képzés, egészségügyi ellátás és hosszú távú gondozás) kidolgozásához; |
| --- | --- |

h)

iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra (többek között lakhatás
  , a koragyermekkori nevelés és gondozás, az idősgondozás, az akadálymentesítésre vonatkozó követelmények és az intézményi ellátásról a családi ellátásra és a közösségi alapú gondozási szolgáltatásokra való áttérés – beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesítésre vonatkozó követelményeket –
  , gyermekgondozás, valamint oktatás és képzés, egészségügyi ellátás és hosszú távú gondozás) kidolgozásához;

, a koragyermekkori nevelés és gondozás, az idősgondozás, az akadálymentesítésre vonatkozó követelmények és az intézményi ellátásról a családi ellátásra és a közösségi alapú gondozási szolgáltatásokra való áttérés – beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesítésre vonatkozó követelményeket –

| i. | transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és fejlesztésének előmozdítása érdekében, különösen a foglalkoztatás, a készségek és a társadalmi befogadás területén, egész Európában; |
| --- | --- |

i.

transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és fejlesztésének előmozdítása érdekében, különösen a foglalkoztatás, a készségek és a társadalmi befogadás területén, egész Európában;

| i) | transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és fejlesztésének előmozdítása érdekében, különösen
  a szegénység elleni küzdelem,
  a foglalkoztatás, a készségek és a társadalmi befogadás területén, egész Európában; |
| --- | --- |

i)

transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és fejlesztésének előmozdítása érdekében, különösen
  a szegénység elleni küzdelem,
  a foglalkoztatás, a készségek és a társadalmi befogadás területén, egész Európában;

a szegénység elleni küzdelem,

| j) | az alkalmazandó szociális és munkaügyi normák végrehajtásának támogatása a globalizáció és a 4. cikkben említett területekre vonatkozó uniós szakpolitikák külső dimenziójának kiaknázása keretében. |
| --- | --- |

j)

az alkalmazandó szociális és munkaügyi normák végrehajtásának támogatása a globalizáció és a 4. cikkben említett területekre vonatkozó uniós szakpolitikák külső dimenziójának kiaknázása keretében.

| j) | az alkalmazandó szociális és munkaügyi normák végrehajtásának támogatása a globalizáció és a 4. cikkben említett területekre vonatkozó uniós szakpolitikák külső dimenziójának kiaknázása keretében. |
| --- | --- |

j)

az alkalmazandó szociális és munkaügyi normák végrehajtásának támogatása a globalizáció és a 4. cikkben említett területekre vonatkozó uniós szakpolitikák külső dimenziójának kiaknázása keretében.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 a cikk (új)

23 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23a. cikk




  Tematikus koncentráció és finanszírozás




  Az ESZA+ pénzügyi keretének az 5. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett, a foglalkoztatásra és a szociális innováció ágra vonatkozó részét az egész időszak vonatkozásában a 4. cikk (2b) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésekhez az alábbi indikatív százalékos arányok szerint kell hozzárendelni:










  a) | 55 % az 1. egyedi célkitűzésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23a. cikk

Tematikus koncentráció és finanszírozás

Az ESZA+ pénzügyi keretének az 5. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett, a foglalkoztatásra és a szociális innováció ágra vonatkozó részét az egész időszak vonatkozásában a 4. cikk (2b) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzésekhez az alábbi indikatív százalékos arányok szerint kell hozzárendelni:

a)

55 % az 1. egyedi célkitűzésre;

| b) | 18 % a 2. egyedi célkitűzésre; |
| --- | --- |

b)

18 % a 2. egyedi célkitűzésre;

| c) | 18 % a 3. egyedi célkitűzésre; |
| --- | --- |

c)

18 % a 3. egyedi célkitűzésre;

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk

24 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 24. cikk | 24. cikk |
| Támogatható intézkedések | Támogatható intézkedések |
| (1)   Kizárólag a 3. és a 4. cikkben említett célkitűzésekre irányuló intézkedések finanszírozhatók. | (1)   Kizárólag a 3. és a 4. cikkben említett célkitűzésekre irányuló intézkedések finanszírozhatók. |
| (2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében az alábbi intézkedések támogathatók: | (2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében az alábbi intézkedések támogathatók: |
| a) | Elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában, konkrétan: i. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24. cikk

24. cikk

Támogatható intézkedések

Támogatható intézkedések

(1)   Kizárólag a 3. és a 4. cikkben említett célkitűzésekre irányuló intézkedések finanszírozhatók.

(1)   Kizárólag a 3. és a 4. cikkben említett célkitűzésekre irányuló intézkedések finanszírozhatók.

(2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében az alábbi intézkedések támogathatók:

(2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében az alábbi intézkedések támogathatók:

a)

Elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában, konkrétan: i.

| a) | Elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában, konkrétan: i. |
| --- | --- |

a)

Elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában, konkrétan: i.

| | i. | felmérések, tanulmányok, statisztikai adatok, módszertanok, osztályozások, mikroszimulációk, mutatók, európai szintű megfigyelőközpontok finanszírozása és referenciaértékek; |
| --- | --- | --- |

i.

felmérések, tanulmányok, statisztikai adatok, módszertanok, osztályozások, mikroszimulációk, mutatók, európai szintű megfigyelőközpontok finanszírozása és referenciaértékek;

| | i. | felmérések, tanulmányok, statisztikai adatok, módszertanok, osztályozások, mikroszimulációk, mutatók, európai szintű megfigyelőközpontok finanszírozása és referenciaértékek; |
| --- | --- | --- |

i.

felmérések, tanulmányok, statisztikai adatok, módszertanok, osztályozások, mikroszimulációk, mutatók, európai szintű megfigyelőközpontok finanszírozása és referenciaértékek;

| | ii. | a szociális innovációkat értékelő szociális kísérletek; |
| --- | --- | --- |

ii.

a szociális innovációkat értékelő szociális kísérletek;

| | ii. | a szociális innovációkat értékelő szociális kísérletek; |
| --- | --- | --- |

ii.

a szociális innovációkat értékelő szociális kísérletek;

| | iii. | az uniós jog átültetésének és alkalmazásának nyomon követése és értékelése. |
| --- | --- | --- |

iii.

az uniós jog átültetésének és alkalmazásának nyomon követése és értékelése.

| | iii. | az uniós jog átültetésének és alkalmazásának nyomon követése és értékelése. |
| --- | --- | --- |

iii.

az uniós jog átültetésének és alkalmazásának nyomon követése és értékelése.

| b) | A szakpolitika végrehajtása, konkrétan: |
| --- | --- |

b)

A szakpolitika végrehajtása, konkrétan:

| b) | A szakpolitika végrehajtása, konkrétan: |
| --- | --- |

b)

A szakpolitika végrehajtása, konkrétan:

| | i. | határon átnyúló partnerségek és támogató szolgáltatások a határ menti régiókban; |
| --- | --- | --- |

i.

határon átnyúló partnerségek és támogató szolgáltatások a határ menti régiókban;

| | i. | határon átnyúló partnerségek és támogató szolgáltatások a határ menti régiókban; |
| --- | --- | --- |

i.

határon átnyúló partnerségek és támogató szolgáltatások a határ menti régiókban;

| | ii. | az egész Unióra kiterjedő, uniós szintű foglalkoztatási mobilitási rendszer az azonosított munkaerőpiaci hiányosságokkal küzdő területeken az üres álláshelyek betöltése céljából; |
| --- | --- | --- |

ii.

az egész Unióra kiterjedő, uniós szintű foglalkoztatási mobilitási rendszer az azonosított munkaerőpiaci hiányosságokkal küzdő területeken az üres álláshelyek betöltése céljából;

| | ii. | az egész Unióra kiterjedő, uniós szintű foglalkoztatási mobilitási rendszer az azonosított munkaerőpiaci hiányosságokkal küzdő területeken az üres álláshelyek betöltése céljából; |
| --- | --- | --- |

ii.

az egész Unióra kiterjedő, uniós szintű foglalkoztatási mobilitási rendszer az azonosított munkaerőpiaci hiányosságokkal küzdő területeken az üres álláshelyek betöltése céljából;

| | iii. | a mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozások támogatása többek között vegyesfinanszírozási műveletekkel, például aszimmetrikus kockázatmegosztással vagy a tranzakciós költségek csökkentésével, továbbá a szociális infrastruktúra és készségek fejlesztésének támogatásával; |
| --- | --- | --- |

iii.

a mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozások támogatása többek között vegyesfinanszírozási műveletekkel, például aszimmetrikus kockázatmegosztással vagy a tranzakciós költségek csökkentésével, továbbá a szociális infrastruktúra és készségek fejlesztésének támogatásával;

| | iii. | a mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozások támogatása többek között vegyesfinanszírozási műveletekkel, például aszimmetrikus kockázatmegosztással vagy a tranzakciós költségek csökkentésével, továbbá a szociális infrastruktúra és készségek fejlesztésének támogatásával; |
| --- | --- | --- |

iii.

a mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozások támogatása többek között vegyesfinanszírozási műveletekkel, például aszimmetrikus kockázatmegosztással vagy a tranzakciós költségek csökkentésével, továbbá a szociális infrastruktúra és készségek fejlesztésének támogatásával;

| | iv. | a transznacionális együttműködés és partnerség támogatása az innovatív megoldások transzfere és fejlesztése céljából; |
| --- | --- | --- |

iv.

a transznacionális együttműködés és partnerség támogatása az innovatív megoldások transzfere és fejlesztése céljából;

| | iv. | a transznacionális együttműködés és partnerség támogatása az innovatív megoldások transzfere és fejlesztése céljából; |
| --- | --- | --- |

iv.

a transznacionális együttműködés és partnerség támogatása az innovatív megoldások transzfere és fejlesztése céljából;

| c) | Kapacitásépítés, konkrétan a következők esetében: |
| --- | --- |

c)

Kapacitásépítés, konkrétan a következők esetében:

| c) | Kapacitásépítés, konkrétan a következők esetében: |
| --- | --- |

c)

Kapacitásépítés, konkrétan a következők esetében:

| | i. | a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok; |
| --- | --- | --- |

i.

a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok;

| | i. | a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok; |
| --- | --- | --- |

i.

a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok;

| | ii. | az ág végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók; |
| --- | --- | --- |

ii.

az ág végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók;

| | ii. | az ág végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók; |
| --- | --- | --- |

ii.

az ág végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók;

| | iii. | a részt vevő országok közigazgatása, a szociális biztonsági intézmények és a munkaerő mobilitásának elősegítéséért felelős foglalkoztatási szolgáltatások, a mikrofinanszírozási intézmények, a szociális vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények vagy más szociális beruházással foglalkozó szereplők, valamint hálózatépítés; |
| --- | --- | --- |

iii.

a részt vevő országok közigazgatása, a szociális biztonsági intézmények és a munkaerő mobilitásának elősegítéséért felelős foglalkoztatási szolgáltatások, a mikrofinanszírozási intézmények, a szociális vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények vagy más szociális beruházással foglalkozó szereplők, valamint hálózatépítés;

| | iii. | a részt vevő országok közigazgatása, a szociális biztonsági intézmények és a munkaerő mobilitásának elősegítéséért felelős foglalkoztatási szolgáltatások, a mikrofinanszírozási intézmények, a szociális
  gazdasági
  vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények vagy más szociális beruházással foglalkozó szereplők, valamint hálózatépítés; |
| --- | --- | --- |

iii.

a részt vevő országok közigazgatása, a szociális biztonsági intézmények és a munkaerő mobilitásának elősegítéséért felelős foglalkoztatási szolgáltatások, a mikrofinanszírozási intézmények, a szociális
  gazdasági
  vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények vagy más szociális beruházással foglalkozó szereplők, valamint hálózatépítés;

gazdasági

| | iv. | érdekelt
  felek a transznacionális együttműködésre figyelemmel; |
| --- | --- | --- |

iv.

érdekelt
  felek a transznacionális együttműködésre figyelemmel;

érdekelt

| | iv. | szociális partnerek és érdekelt
  felek a transznacionális együttműködésre figyelemmel; |
| --- | --- | --- |

iv.

szociális partnerek és érdekelt
  felek a transznacionális együttműködésre figyelemmel;

szociális partnerek és érdekelt

| d) | Kommunikációs és terjesztési tevékenységek, konkrétan: |
| --- | --- |

d)

Kommunikációs és terjesztési tevékenységek, konkrétan:

| d) | Kommunikációs és terjesztési tevékenységek, konkrétan: |
| --- | --- |

d)

Kommunikációs és terjesztési tevékenységek, konkrétan:

| | i. | kölcsönös tanulás a bevált gyakorlatok cseréje, innovatív megközelítések, az elemző tevékenységek eredményei, szakmai vizsgálatok és teljesítményértékelés útján; |
| --- | --- | --- |

i.

kölcsönös tanulás a bevált gyakorlatok cseréje, innovatív megközelítések, az elemző tevékenységek eredményei, szakmai vizsgálatok és teljesítményértékelés útján;

| | i. | kölcsönös tanulás a bevált gyakorlatok cseréje, innovatív megközelítések, az elemző tevékenységek eredményei, szakmai vizsgálatok és teljesítményértékelés útján; |
| --- | --- | --- |

i.

kölcsönös tanulás a bevált gyakorlatok cseréje, innovatív megközelítések, az elemző tevékenységek eredményei, szakmai vizsgálatok és teljesítményértékelés útján;

| | ii. | iránymutatások, beszámolók, információs anyagok és médiavisszhang a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó kezdeményezéseket illetően; |
| --- | --- | --- |

ii.

iránymutatások, beszámolók, információs anyagok és médiavisszhang a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó kezdeményezéseket illetően;

| | ii. | iránymutatások, beszámolók, információs anyagok és médiavisszhang a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó kezdeményezéseket illetően; |
| --- | --- | --- |

ii.

iránymutatások, beszámolók, információs anyagok és médiavisszhang a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó kezdeményezéseket illetően;

| | iii. | a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó bizonyítékok terjesztésével foglalkozó információs rendszerek; |
| --- | --- | --- |

iii.

a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó bizonyítékok terjesztésével foglalkozó információs rendszerek;

| | iii. | a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó bizonyítékok terjesztésével foglalkozó információs rendszerek; |
| --- | --- | --- |

iii.

a 4. cikk (1) bekezdésében említett területekhez kapcsolódó bizonyítékok terjesztésével foglalkozó információs rendszerek;

| | iv. | a Tanács elnöksége által szervezett események, konferenciák és szemináriumok. |
| --- | --- | --- |

iv.

a Tanács elnöksége által szervezett események, konferenciák és szemináriumok.

a Tanács elnöksége által szervezett események, konferenciák és szemináriumok.

| | iv. | a munkaprogram végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységek, ideértve az információtechnológiai rendszereket is. |
| --- | --- | --- |

iv.

a munkaprogram végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységek, ideértve az információtechnológiai rendszereket is.

a munkaprogram végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységek, ideértve az információtechnológiai rendszereket is.

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – b pont

25 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | bármely nemzetközi szervezet vagy az
  uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

bármely nemzetközi szervezet vagy az
  uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany.

bármely nemzetközi szervezet vagy az

| b) | az
  uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany
  vagy érintett nemzetközi szervezet; |
| --- | --- |

b)

az
  uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany
  vagy érintett nemzetközi szervezet;

az

vagy érintett nemzetközi szervezet;

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 a cikk (új)

25 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 25a. cikk




  Irányítás





  (1)
     
  A Bizottság konzultációt folytat az Unión belüli érdekelt felekkel – különösen a szociális partnerekkel és a társadalmi szervezetekkel – a foglalkoztatási és a szociális innovációs munkaprogramokról, azok prioritásairól, stratégiai orientációjáról és végrehajtásáról.






  (2)
     
  A Bizottság a Foglalkoztatási és Szociális Bizottsággal, a Szociális Védelmi Bizottsággal, a Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Tanácsadó Bizottsággal, a munkakapcsolatokért felelős főigazgatók csoportjával és a Munkavállalók Szabad Mozgásával Foglalkozó Tanácsadó Bizottsággal létrehozza a szükséges kapcsolatokat annak biztosítása érdekében, hogy rendszeresen és megfelelően tájékoztassa őket e programok végrehajtásának eredményeiről. A Bizottság a foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág szempontjából releváns politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel foglalkozó többi bizottságot is tájékoztatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

25a. cikk

Irányítás

(1)
     
  A Bizottság konzultációt folytat az Unión belüli érdekelt felekkel – különösen a szociális partnerekkel és a társadalmi szervezetekkel – a foglalkoztatási és a szociális innovációs munkaprogramokról, azok prioritásairól, stratégiai orientációjáról és végrehajtásáról.

(2)
     
  A Bizottság a Foglalkoztatási és Szociális Bizottsággal, a Szociális Védelmi Bizottsággal, a Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Tanácsadó Bizottsággal, a munkakapcsolatokért felelős főigazgatók csoportjával és a Munkavállalók Szabad Mozgásával Foglalkozó Tanácsadó Bizottsággal létrehozza a szükséges kapcsolatokat annak biztosítása érdekében, hogy rendszeresen és megfelelően tájékoztassa őket e programok végrehajtásának eredményeiről. A Bizottság a foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág szempontjából releváns politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel foglalkozó többi bizottságot is tájékoztatja.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – -a pont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | Uniós közegészségügyi stratégia támogatása, amely az alábbiakat célozza:










  i. | a tagállamok támogatása a közegészségügy védelmére és megerősítésére irányuló erőfeszítéseikben; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

Uniós közegészségügyi stratégia támogatása, amely az alábbiakat célozza:

Uniós közegészségügyi stratégia támogatása, amely az alábbiakat célozza:

i.

i.

a tagállamok támogatása a közegészségügy védelmére és megerősítésére irányuló erőfeszítéseikben; valamint

a tagállamok támogatása a közegészségügy védelmére és megerősítésére irányuló erőfeszítéseikben; valamint

| ii. | az Unió egészséggel kapcsolatos feladatainak előmozdítása az EUMSZ 168. cikkével összhangban, amely kimondja, hogy valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. |
| --- | --- |

ii.

ii.

az Unió egészséggel kapcsolatos feladatainak előmozdítása az EUMSZ 168. cikkével összhangban, amely kimondja, hogy valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

az Unió egészséggel kapcsolatos feladatainak előmozdítása az EUMSZ 168. cikkével összhangban, amely kimondja, hogy valamennyi uniós szakpolitika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – a pont – bevezető rész

26 cikk – 2 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Az Unió válsághelyzetekkel kapcsolatos felkészültségének, irányításának és reagálásának megerősítése a 
  polgárok
  határon átnyúló egészségügyi
  veszélyekkel szembeni védelme
  érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Az Unió válsághelyzetekkel kapcsolatos felkészültségének, irányításának és reagálásának megerősítése a 
  polgárok
  határon átnyúló egészségügyi
  veszélyekkel szembeni védelme
  érdekében.

polgárok

veszélyekkel szembeni védelme

| a) | Az Unió válsághelyzetekkel kapcsolatos felkészültségének, irányításának és reagálásának megerősítése a határon átnyúló egészségügyi
  veszélyek kezelése
  érdekében. |
| --- | --- |

a)

Az Unió válsághelyzetekkel kapcsolatos felkészültségének, irányításának és reagálásának megerősítése a határon átnyúló egészségügyi
  veszélyek kezelése
  érdekében.

veszélyek kezelése

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv a alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | jól megtervezett közegészségügyi beavatkozások a fertőzések és a megelőzhető fertőző betegségek terhének és hatásainak csökkentésére |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iva.

iva.

jól megtervezett közegészségügyi beavatkozások a fertőzések és a megelőzhető fertőző betegségek terhének és hatásainak csökkentésére

jól megtervezett közegészségügyi beavatkozások a fertőzések és a megelőzhető fertőző betegségek terhének és hatásainak csökkentésére

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv b alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ivb. | A hatékony kockázati kommunikációt szolgáló készségek és eszközök kifejlesztésének támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ivb.

ivb.

A hatékony kockázati kommunikációt szolgáló készségek és eszközök kifejlesztésének támogatása

A hatékony kockázati kommunikációt szolgáló készségek és eszközök kifejlesztésének támogatása

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – i alpont

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | Az egészségfejlesztésbe és a betegségek megelőzésébe való beruházás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

Az egészségfejlesztésbe és a betegségek megelőzésébe való beruházás

| i. | Az egészségfejlesztésbe és a betegségek megelőzésébe való beruházás
  , többek között egészségügyi ismeretek és oktatási programok révén, a testmozgás támogatásával |
| --- | --- |

i.

Az egészségfejlesztésbe és a betegségek megelőzésébe való beruházás
  , többek között egészségügyi ismeretek és oktatási programok révén, a testmozgás támogatásával

, többek között egészségügyi ismeretek és oktatási programok révén, a testmozgás támogatásával

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – i a alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – i a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | Beruházás a korai diagnózisba és a szűrésbe |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

Beruházás a korai diagnózisba és a szűrésbe

Beruházás a korai diagnózisba és a szűrésbe

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii alpont

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Az
  egészségügy és
  az
  ellátás digitális átalakulásának támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Az
  egészségügy és
  az
  ellátás digitális átalakulásának támogatása

Az

az

| ii. | A betegek és a polgárok igényeit és problémáit kezelő
  egészségügy és ellátás digitális átalakulásának támogatása
  , különösen a médiaműveltséget és a digitális készségeket támogató programokkal való kapcsolatok létrehozásával |
| --- | --- |

ii.

A betegek és a polgárok igényeit és problémáit kezelő
  egészségügy és ellátás digitális átalakulásának támogatása
  , különösen a médiaműveltséget és a digitális készségeket támogató programokkal való kapcsolatok létrehozásával

A betegek és a polgárok igényeit és problémáit kezelő

, különösen a médiaműveltséget és a digitális készségeket támogató programokkal való kapcsolatok létrehozásával

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii a alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | Digitális közszolgáltatások támogatása például az egészségügy területén |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

Digitális közszolgáltatások támogatása például az egészségügy területén

Digitális közszolgáltatások támogatása például az egészségügy területén

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii b alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iib. | Az egészséggel kapcsolatos információk biztonságának és minőségének javítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iib.

iib.

Az egészséggel kapcsolatos információk biztonságának és minőségének javítása

Az egészséggel kapcsolatos információk biztonságának és minőségének javítása

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii alpont

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Egy fenntartható uniós egészségügyi információs rendszer fejlesztésének támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Egy fenntartható uniós egészségügyi információs rendszer fejlesztésének támogatása

| ii. | Egy fenntartható
  , átlátható és hozzáférhető
  uniós egészségügyi információs rendszer fejlesztésének támogatása
  , eközben biztosítva a személyes adatok védelmét. |
| --- | --- |

ii.

Egy fenntartható
  , átlátható és hozzáférhető
  uniós egészségügyi információs rendszer fejlesztésének támogatása
  , eközben biztosítva a személyes adatok védelmét.

, átlátható és hozzáférhető

, eközben biztosítva a személyes adatok védelmét.

(A bizottsági javaslatban a 26. cikk b) pontjában szereplő pontok számozása nem helyes, két ii. pont van.)

(A bizottsági javaslatban a 26. cikk b) pontjában szereplő pontok számozása nem helyes, két ii. pont van.)

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii alpont

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | A tagállamok olyan tudástranszferrel való támogatása, amely hasznos az eredményesebb, hozzáférhetőbb és
  ellenállóbb
  egészségügyi rendszereket, valamint a megfelelőbb egészségfejlesztést és betegségmegelőzést célzó és konkrétan az európai szemeszterben meghatározott kihívásokkal foglalkozó nemzeti reformfolyamatok szempontjából |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

A tagállamok olyan tudástranszferrel való támogatása, amely hasznos az eredményesebb, hozzáférhetőbb és
  ellenállóbb
  egészségügyi rendszereket, valamint a megfelelőbb egészségfejlesztést és betegségmegelőzést célzó és konkrétan az európai szemeszterben meghatározott kihívásokkal foglalkozó nemzeti reformfolyamatok szempontjából

ellenállóbb

| iii. | A tagállamok olyan tudástranszferrel
  és végrehajtási segítséggel
  való támogatása, amely hasznos az eredményesebb, hozzáférhetőbb
  , ellenállóbb, megkülönböztetéstől mentes, inkluzív
  és
  méltányos, társadalmi egyenlőtlenségeket kezelő
  egészségügyi rendszereket, valamint a megfelelőbb egészségfejlesztést és betegségmegelőzést célzó és konkrétan az európai szemeszterben meghatározott kihívásokkal foglalkozó nemzeti reformfolyamatok szempontjából
  . Mindennek része a kiváló minőségű nemzeti nyilvántartások támogatása is, amelyek összehasonlítható adatokat is szolgáltatnak. |
| --- | --- |

iii.

A tagállamok olyan tudástranszferrel
  és végrehajtási segítséggel
  való támogatása, amely hasznos az eredményesebb, hozzáférhetőbb
  , ellenállóbb, megkülönböztetéstől mentes, inkluzív
  és
  méltányos, társadalmi egyenlőtlenségeket kezelő
  egészségügyi rendszereket, valamint a megfelelőbb egészségfejlesztést és betegségmegelőzést célzó és konkrétan az európai szemeszterben meghatározott kihívásokkal foglalkozó nemzeti reformfolyamatok szempontjából
  . Mindennek része a kiváló minőségű nemzeti nyilvántartások támogatása is, amelyek összehasonlítható adatokat is szolgáltatnak.

és végrehajtási segítséggel

, ellenállóbb, megkülönböztetéstől mentes, inkluzív

méltányos, társadalmi egyenlőtlenségeket kezelő

. Mindennek része a kiváló minőségű nemzeti nyilvántartások támogatása is, amelyek összehasonlítható adatokat is szolgáltatnak.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv a alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | A személyközpontú ellátás, közeli egészségügyi és szociális szolgáltatások, valamint közösségi alapú, integrált ellátások felé történő átmenet támogatása, különösen a szakmaközi csapatmunkán és a több érdekeltet összefogó hálózatokon alapuló szervezeti modellek előmozdításával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iva.

iva.

A személyközpontú ellátás, közeli egészségügyi és szociális szolgáltatások, valamint közösségi alapú, integrált ellátások felé történő átmenet támogatása, különösen a szakmaközi csapatmunkán és a több érdekeltet összefogó hálózatokon alapuló szervezeti modellek előmozdításával.

A személyközpontú ellátás, közeli egészségügyi és szociális szolgáltatások, valamint közösségi alapú, integrált ellátások felé történő átmenet támogatása, különösen a szakmaközi csapatmunkán és a több érdekeltet összefogó hálózatokon alapuló szervezeti modellek előmozdításával.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv b alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ivb. | Minden érdekelt fél részvételének biztosítása, adott esetben uniós és/vagy nemzeti szinten, a fent említett fellépésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ivb.

ivb.

Minden érdekelt fél részvételének biztosítása, adott esetben uniós és/vagy nemzeti szinten, a fent említett fellépésekben.

Minden érdekelt fél részvételének biztosítása, adott esetben uniós és/vagy nemzeti szinten, a fent említett fellépésekben.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv c alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – b pont – iv c alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ivc. | Eszközök és stratégiák kidolgozása és végrehajtása az egészségi egyenlőtlenségek megelőzése és megszüntetése, valamint a társadalmi befogadásnak, a polgári szerepvállalás erősítésének és a közösségi részvételnek az előmozdítása érdekében |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ivc.

ivc.

Eszközök és stratégiák kidolgozása és végrehajtása az egészségi egyenlőtlenségek megelőzése és megszüntetése, valamint a társadalmi befogadásnak, a polgári szerepvállalás erősítésének és a közösségi részvételnek az előmozdítása érdekében

Eszközök és stratégiák kidolgozása és végrehajtása az egészségi egyenlőtlenségek megelőzése és megszüntetése, valamint a társadalmi befogadásnak, a polgári szerepvállalás erősítésének és a közösségi részvételnek az előmozdítása érdekében

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – i alpont

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának támogatása

| i. | a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának
  , valamint az e termékekhez Unió-szerte biztosított hozzáférés
  támogatása |
| --- | --- |

i.

a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó jogszabályok végrehajtásának
  , valamint az e termékekhez Unió-szerte biztosított hozzáférés
  támogatása

, valamint az e termékekhez Unió-szerte biztosított hozzáférés

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – vi alpont

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – vi alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vi. | a Bizottság fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottságának és az Egészségügyi
  ,
  Környezeti és Újonnan Felmerülő Kockázatok Tudományos Bizottságának
  támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

vi.

a Bizottság fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottságának és az Egészségügyi
  ,
  Környezeti és Újonnan Felmerülő Kockázatok Tudományos Bizottságának
  támogatása

a Bizottság fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottságának és az Egészségügyi

Környezeti és Újonnan Felmerülő Kockázatok Tudományos Bizottságának

| vi. | az egészségügyi szempontok minden szakpolitikai területen történő érvényesítésének
  támogatása
  , valamint olyan eljárások létrehozása
  ,
  amelyek minden szakpolitika kapcsán lehetővé teszik az egészségügyi vonatkozások vizsgálatát és figyelembevételét |
| --- | --- |

vi.

az egészségügyi szempontok minden szakpolitikai területen történő érvényesítésének
  támogatása
  , valamint olyan eljárások létrehozása
  ,
  amelyek minden szakpolitika kapcsán lehetővé teszik az egészségügyi vonatkozások vizsgálatát és figyelembevételét

az egészségügyi szempontok minden szakpolitikai területen történő érvényesítésének

, valamint olyan eljárások létrehozása

amelyek minden szakpolitika kapcsán lehetővé teszik az egészségügyi vonatkozások vizsgálatát és figyelembevételét

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | Az egészségügyi vonatkozással bíró más uniós jogszabályok és szakpolitikák nyomon követésének, végrehajtásának támogatása és megerősítése az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosítása érdekében, többek között az alábbiakkal összefüggésben:










  i. | légszennyezés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

Az egészségügyi vonatkozással bíró más uniós jogszabályok és szakpolitikák nyomon követésének, végrehajtásának támogatása és megerősítése az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosítása érdekében, többek között az alábbiakkal összefüggésben:

Az egészségügyi vonatkozással bíró más uniós jogszabályok és szakpolitikák nyomon követésének, végrehajtásának támogatása és megerősítése az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosítása érdekében, többek között az alábbiakkal összefüggésben:

i.

i.

légszennyezés

légszennyezés

| ii. | endokrin károsító anyagok és más, káros tulajdonságokkal rendelkező vegyi anyagok |
| --- | --- |

ii.

ii.

endokrin károsító anyagok és más, káros tulajdonságokkal rendelkező vegyi anyagok

endokrin károsító anyagok és más, káros tulajdonságokkal rendelkező vegyi anyagok

| iii. | az élelmiszerben, vizekben és a levegőben előforduló növényvédőszer-maradékok |
| --- | --- |

iii.

iii.

az élelmiszerben, vizekben és a levegőben előforduló növényvédőszer-maradékok

az élelmiszerben, vizekben és a levegőben előforduló növényvédőszer-maradékok

| iv. | élelmiszerek és élelmiszerjelölés, többek között a transzzsírsavakra vonatkozóan, alkoholos italok címkézése, adalékanyagok és élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok |
| --- | --- |

iv.

iv.

élelmiszerek és élelmiszerjelölés, többek között a transzzsírsavakra vonatkozóan, alkoholos italok címkézése, adalékanyagok és élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok

élelmiszerek és élelmiszerjelölés, többek között a transzzsírsavakra vonatkozóan, alkoholos italok címkézése, adalékanyagok és élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – ii alpont

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos együttműködés fejlesztésének támogatása az új harmonizált szabályok előkészítése során |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos együttműködés fejlesztésének támogatása az új harmonizált szabályok előkészítése során

| ii. | Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos együttműködés fejlesztésének
  és kapacitások építésének
  támogatása az új harmonizált szabályok előkészítése során |
| --- | --- |

ii.

Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos együttműködés fejlesztésének
  és kapacitások építésének
  támogatása az új harmonizált szabályok előkészítése során

és kapacitások építésének

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – iii a alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | Szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatási programok és bevált gyakorlatok, valamint fiataloknak szóló kampányok végrehajtásának támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

Szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatási programok és bevált gyakorlatok, valamint fiataloknak szóló kampányok végrehajtásának támogatása

Szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatási programok és bevált gyakorlatok, valamint fiataloknak szóló kampányok végrehajtásának támogatása

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – iii b alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – iii b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiib. | Az egészséggel és az egészséggel kapcsolatos problémákkal foglalkozó uniós szintű civil szervezetek támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiib.

iiib.

Az egészséggel és az egészséggel kapcsolatos problémákkal foglalkozó uniós szintű civil szervezetek támogatása

Az egészséggel és az egészséggel kapcsolatos problémákkal foglalkozó uniós szintű civil szervezetek támogatása

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – iii c alpont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – d pont – iii c alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiic. | Egészségügyi irányítóbizottság létrehozásának támogatása az egészségügyi ág keretében megvalósítandó fellépések végrehajtása céljából |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiic.

iiic.

Egészségügyi irányítóbizottság létrehozásának támogatása az egészségügyi ág keretében megvalósítandó fellépések végrehajtása céljából

Egészségügyi irányítóbizottság létrehozásának támogatása az egészségügyi ág keretében megvalósítandó fellépések végrehajtása céljából

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Kizárólag a 3. és a 26. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók. | (1)   Kizárólag a 3.
  , a 4.
  és a 26. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó
  , egészséggel kapcsolatos
  intézkedések finanszírozhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Kizárólag a 3. és a 26. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók.

(1)   Kizárólag a 3.
  , a 4.
  és a 26. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó
  , egészséggel kapcsolatos
  intézkedések finanszírozhatók.

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – a pont – i a alpont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – a pont – i a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | olyan beavatkozások, amelyeket annak érdekében dolgoztak ki, hogy nyomon kövessék a környezeti kockázati tényezők halmozott egészségügyi hatásait, köztük azokat, amelyek az élelmiszerekben, a vizekben, a levegőben és egyéb forrásokban előforduló szennyezőanyagokból fakadnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

olyan beavatkozások, amelyeket annak érdekében dolgoztak ki, hogy nyomon kövessék a környezeti kockázati tényezők halmozott egészségügyi hatásait, köztük azokat, amelyek az élelmiszerekben, a vizekben, a levegőben és egyéb forrásokban előforduló szennyezőanyagokból fakadnak;

olyan beavatkozások, amelyeket annak érdekében dolgoztak ki, hogy nyomon kövessék a környezeti kockázati tényezők halmozott egészségügyi hatásait, köztük azokat, amelyek az élelmiszerekben, a vizekben, a levegőben és egyéb forrásokban előforduló szennyezőanyagokból fakadnak;

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv b pont (új)

27 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib. | az uniós jogszabályok egészségügyi vonatkozásait nyomon követő fellépések, mint például a farmakovigilancia és hasonlók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib.

ib.

az uniós jogszabályok egészségügyi vonatkozásait nyomon követő fellépések, mint például a farmakovigilancia és hasonlók;

az uniós jogszabályok egészségügyi vonatkozásait nyomon követő fellépések, mint például a farmakovigilancia és hasonlók;

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – a pont – 1a albekezdés (új)

27 cikk – 2 bekezdés – a pont – 1a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az elemző tevékenységek eredményeit azok lezárását követően nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az elemző tevékenységek eredményeit azok lezárását követően nyilvánosságra kell hozni.

Az elemző tevékenységek eredményeit azok lezárását követően nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – b pont – i alpont

27 cikk – 2 bekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | határon átnyúló együttműködés és partnerségek, többek között a határ menti régiókban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

határon átnyúló együttműködés és partnerségek, többek között a határ menti régiókban;

| i. | határon átnyúló együttműködés és partnerségek, többek között a határ menti régiókban
  , és többek között a légszennyezéssel és más, határokon átnyúló környezetszennyezéssel kapcsolatban
  ; |
| --- | --- |

i.

határon átnyúló együttműködés és partnerségek, többek között a határ menti régiókban
  , és többek között a légszennyezéssel és más, határokon átnyúló környezetszennyezéssel kapcsolatban
  ;

, és többek között a légszennyezéssel és más, határokon átnyúló környezetszennyezéssel kapcsolatban

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – c pont – i alpont

27 cikk – 2 bekezdés – c pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a tagállamok között olyan bevált gyakorlatok átadása, kiigazítása és szélesebb körben való terjesztése révén, amelyek igazolható uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a tagállamok között olyan bevált gyakorlatok átadása, kiigazítása és szélesebb körben való terjesztése révén, amelyek igazolható uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek;

| i. | a tagállamok között olyan bevált gyakorlatok
  cseréje,
  átadása, kiigazítása és szélesebb körben való terjesztése révén, amelyek igazolható uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

i.

a tagállamok között olyan bevált gyakorlatok
  cseréje,
  átadása, kiigazítása és szélesebb körben való terjesztése révén, amelyek igazolható uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek;

cseréje,

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – c pont – ii alpont

27 cikk – 2 bekezdés – c pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a 26. cikkben említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a 26. cikkben említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok;

| ii. | a 26. cikkben említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok
  , folyamatos és fenntartható módon, biztosítva az aktív civil társadalom uniós szintű jelenlétét
  ; |
| --- | --- |

ii.

a 26. cikkben említett területekhez kapcsolódó uniós szintű hálózatok
  , folyamatos és fenntartható módon, biztosítva az aktív civil társadalom uniós szintű jelenlétét
  ;

, folyamatos és fenntartható módon, biztosítva az aktív civil társadalom uniós szintű jelenlétét

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – c pont – iv alpont

27 cikk – 2 bekezdés – c pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | a program végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

a program végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók;

| iv. | a program végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító
  regionális, helyi és
  nemzeti kapcsolattartók; |
| --- | --- |

iv.

a program végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító
  regionális, helyi és
  nemzeti kapcsolattartók;

regionális, helyi és

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

29 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság konzultációt folytat a tagállamok egészségügyi hatóságaival az egészségfejlesztéssel, betegségmegelőzéssel és a nem fertőző betegségek irányításával foglalkozó irányítócsoport vagy más érintett bizottsági szakértői csoportok vagy hasonló szervezetek keretében az egészségügyi ág számára létrehozott munkatervekről, annak prioritásairól és stratégiai orientációiról, valamint végrehajtásáról, továbbá más szakpolitikák egészségpolitikai szempontjairól és támogatási mechanizmusairól, ilyen módon fokozva ezek általános koordinációját és hozzáadott értékét. | A Bizottság konzultációt folytat a tagállamok egészségügyi hatóságaival az egészségfejlesztéssel, betegségmegelőzéssel és a nem fertőző betegségek irányításával foglalkozó irányítócsoport vagy más érintett bizottsági szakértői csoportok vagy hasonló szervezetek
  , például az egészségügyi ágazatban működő szakmai testületek
  keretében az egészségügyi ág számára létrehozott
  éves
  munkatervekről, annak prioritásairól és stratégiai orientációiról, valamint végrehajtásáról, továbbá más szakpolitikák egészségpolitikai szempontjairól és támogatási mechanizmusairól, ilyen módon fokozva ezek általános koordinációját és hozzáadott értékét.
  Az egészségügy iránt elkötelezett határozott politikai irányítás és a területhez rendelt megfelelő irányítási struktúra biztosítani fogja, hogy az EUMSZ 168. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi szakterületén megjelenik az egészségvédelem és egészségfejlesztés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság konzultációt folytat a tagállamok egészségügyi hatóságaival az egészségfejlesztéssel, betegségmegelőzéssel és a nem fertőző betegségek irányításával foglalkozó irányítócsoport vagy más érintett bizottsági szakértői csoportok vagy hasonló szervezetek keretében az egészségügyi ág számára létrehozott munkatervekről, annak prioritásairól és stratégiai orientációiról, valamint végrehajtásáról, továbbá más szakpolitikák egészségpolitikai szempontjairól és támogatási mechanizmusairól, ilyen módon fokozva ezek általános koordinációját és hozzáadott értékét.

A Bizottság konzultációt folytat a tagállamok egészségügyi hatóságaival az egészségfejlesztéssel, betegségmegelőzéssel és a nem fertőző betegségek irányításával foglalkozó irányítócsoport vagy más érintett bizottsági szakértői csoportok vagy hasonló szervezetek
  , például az egészségügyi ágazatban működő szakmai testületek
  keretében az egészségügyi ág számára létrehozott
  éves
  munkatervekről, annak prioritásairól és stratégiai orientációiról, valamint végrehajtásáról, továbbá más szakpolitikák egészségpolitikai szempontjairól és támogatási mechanizmusairól, ilyen módon fokozva ezek általános koordinációját és hozzáadott értékét.
  Az egészségügy iránt elkötelezett határozott politikai irányítás és a területhez rendelt megfelelő irányítási struktúra biztosítani fogja, hogy az EUMSZ 168. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi szakterületén megjelenik az egészségvédelem és egészségfejlesztés.

, például az egészségügyi ágazatban működő szakmai testületek

éves

Az egészségügy iránt elkötelezett határozott politikai irányítás és a területhez rendelt megfelelő irányítási struktúra biztosítani fogja, hogy az EUMSZ 168. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi szakterületén megjelenik az egészségvédelem és egészségfejlesztés.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 a cikk (új)

29 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 29a. cikk |
| | Egészségügyi irányítóbizottság |
| | (1)
     
  A Bizottság létrehoz egy egészségügyi irányítóbizottságot (a továbbiakban: irányítóbizottság) az egészségügyi ág intézkedéseinek végrehajtására. |
| | (2)
     
  Az irányítóbizottság koordináció és együttműködés, a betegek és a társadalom szerepvállalásának előmozdítása, valamint tudományos tanácsadás és ajánlások biztosítása révén az egészségügyi ág és az egészségügyi dimenziót magukba foglaló más programok közötti szinergiák létrehozására összpontosít. Ezek az intézkedések értékorientált egészségügyi fellépéseket, fenntarthatóságot, jobb egészségügyi megoldásokat biztosítanak, elősegítik a hozzáférést és csökkentik az egészségi egyenlőtlenségeket. |
| | (3)
     
  Az irányítóbizottság átfogó stratégiát és irányítást biztosít az egészségügyi ág keretén belüli munkatervek kidolgozásához. |
| | (4)
     
  Az irányítóbizottság érdekelt felek független csoportja, amely a közegészségügy, a jólét és a szociális védelem területén érintett ágazatok képviselőiből áll, a régiók és a helyi egészségügyi hatóságok képviselői, a betegek képviselői és a polgárok részvételével. |
| | (5)
     
  Az irányítóbizottság 15–20 kiemelkedő személyből áll, akiket a (4) bekezdésben említett szakterületekről és tevékenységi körökből választanak ki. Az irányítóbizottság tagjait a Bizottság nevezi ki jelölésre irányuló nyílt felhívást, vagy szándéknyilvánítási felhívást, vagy mindkettőt követően. |
| | (6)
     
  Az irányítóbizottság elnökét a Bizottság nevezi ki a tagok közül. |
| | (7)
     
  Az irányítóbizottság: |
| | i. | a Bizottság javaslatát követően hozzájárul az egészségügyi ág éves munkatervéhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

29a. cikk

29a. cikk

Egészségügyi irányítóbizottság

Egészségügyi irányítóbizottság

(1)
     
  A Bizottság létrehoz egy egészségügyi irányítóbizottságot (a továbbiakban: irányítóbizottság) az egészségügyi ág intézkedéseinek végrehajtására.

(2)
     
  Az irányítóbizottság koordináció és együttműködés, a betegek és a társadalom szerepvállalásának előmozdítása, valamint tudományos tanácsadás és ajánlások biztosítása révén az egészségügyi ág és az egészségügyi dimenziót magukba foglaló más programok közötti szinergiák létrehozására összpontosít. Ezek az intézkedések értékorientált egészségügyi fellépéseket, fenntarthatóságot, jobb egészségügyi megoldásokat biztosítanak, elősegítik a hozzáférést és csökkentik az egészségi egyenlőtlenségeket.

(3)
     
  Az irányítóbizottság átfogó stratégiát és irányítást biztosít az egészségügyi ág keretén belüli munkatervek kidolgozásához.

(4)
     
  Az irányítóbizottság érdekelt felek független csoportja, amely a közegészségügy, a jólét és a szociális védelem területén érintett ágazatok képviselőiből áll, a régiók és a helyi egészségügyi hatóságok képviselői, a betegek képviselői és a polgárok részvételével.

(5)
     
  Az irányítóbizottság 15–20 kiemelkedő személyből áll, akiket a (4) bekezdésben említett szakterületekről és tevékenységi körökből választanak ki. Az irányítóbizottság tagjait a Bizottság nevezi ki jelölésre irányuló nyílt felhívást, vagy szándéknyilvánítási felhívást, vagy mindkettőt követően.

(6)
     
  Az irányítóbizottság elnökét a Bizottság nevezi ki a tagok közül.

(7)
     
  Az irányítóbizottság:

i.

i.

a Bizottság javaslatát követően hozzájárul az egészségügyi ág éves munkatervéhez;

a Bizottság javaslatát követően hozzájárul az egészségügyi ág éves munkatervéhez;

| ii. | kidolgozza az egészségügyi ág és az egészségügyi dimenziót magukba foglaló más programok közötti koordináció és együttműködés irányításának tervét. |
| --- | --- |

ii.

ii.

kidolgozza az egészségügyi ág és az egészségügyi dimenziót magukba foglaló más programok közötti koordináció és együttműködés irányításának tervét.

kidolgozza az egészségügyi ág és az egészségügyi dimenziót magukba foglaló más programok közötti koordináció és együttműködés irányításának tervét.

A terv elősegíti az egészségügy szempontjából releváns valamennyi meglévő pénzügyi mechanizmus láthatóságának és koordinációjának biztosítását, és a koordináció és együttműködés irányítását.

A terv elősegíti az egészségügy szempontjából releváns valamennyi meglévő pénzügyi mechanizmus láthatóságának és koordinációjának biztosítását, és a koordináció és együttműködés irányítását.

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 b cikk (új)

29 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 29b. cikk




  Nemzetközi együttműködés




  A Bizottság az egészségügyi ág végrehajtása céljából együttműködést alakít ki az illetékes nemzetközi szervezetekkel, például az Egyesült Nemzetek Szervezetével és annak szakosodott intézményeivel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel (WHO), valamint az Európa Tanáccsal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) az uniós és nemzetközi szintű intézkedések eredményességének és hatékonyságának maximalizálása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

29b. cikk

Nemzetközi együttműködés

A Bizottság az egészségügyi ág végrehajtása céljából együttműködést alakít ki az illetékes nemzetközi szervezetekkel, például az Egyesült Nemzetek Szervezetével és annak szakosodott intézményeivel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel (WHO), valamint az Európa Tanáccsal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD) az uniós és nemzetközi szintű intézkedések eredményességének és hatékonyságának maximalizálása érdekében.

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk

31 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 31. cikk | 31. cikk |
| Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtás módszerei | Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtás módszerei |
| (1)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában finanszírozást nyújthat, ideértve különösen a támogatásokat, díjakat, beszerzéseket és az olyan nemzetközi szervezetekbe történő önkéntes befizetéseket, amelyeknek az Unió tagja, vagy amelyek munkájában részt vesz. | (1)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában finanszírozást nyújthat, ideértve különösen a támogatásokat, díjakat, beszerzéseket
  , hozzájárulásokat
  és az olyan nemzetközi szervezetekbe történő önkéntes befizetéseket, amelyeknek az Unió tagja, vagy amelyek munkájában részt vesz. |
| (2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ágat közvetlenül a költségvetési rendeletben előírt módon vagy pedig közvetetten a költségvetési rendelet [61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában] említett szervek útján kell végrehajtani. | (2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ágat közvetlenül a költségvetési rendeletben előírt módon vagy pedig közvetetten a költségvetési rendelet [61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában] említett szervek útján kell végrehajtani. |
| A támogatások odaítélésekor a költségvetési rendelet [150]. cikkében említett értékelő bizottság külső szakértőkből is állhat. | A támogatások odaítélésekor a költségvetési rendelet [150]. cikkében említett értékelő bizottság külső szakértőkből is állhat. |
| (3)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket a [z InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani. | (3)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket a [z InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani. |
| (4)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők olyan finanszírozási intézkedések számára, amelyek egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és amelyeket a tagállamokban vagy a programhoz társult harmadik országokban az egészségügyért felelős illetékes hatóságok vagy pedig az említett illetékes hatóságok által megbízott, egyedül vagy hálózatban eljáró állami szervek és nem kormányzati szervek társfinanszíroznak. | (4)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők olyan finanszírozási intézkedések számára, amelyek egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és amelyeket a tagállamokban vagy a programhoz társult harmadik országokban az egészségügyért felelős illetékes hatóságok vagy pedig az említett illetékes hatóságok által megbízott, egyedül vagy hálózatban eljáró állami szervek és nem kormányzati szervek társfinanszíroznak. |
| (5)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők azon európai referenciahálózatok számára, amelyeket az európai referenciahálózatok tagállamainak képviselőiből álló testület az európai referenciahálózatok és azok tagjai létrehozására és értékelésére, valamint az e hálózatok létrehozásával és értékelésével kapcsolatos információk és tapasztalat megosztásának elősegítésére vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 2014. március 10-i 2014/287/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott jóváhagyási eljárást követően hálózatként jóváhagyott. | (5)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők azon európai referenciahálózatok számára, amelyeket az európai referenciahálózatok tagállamainak képviselőiből álló testület az európai referenciahálózatok és azok tagjai létrehozására és értékelésére, valamint az e hálózatok létrehozásával és értékelésével kapcsolatos információk és tapasztalat megosztásának elősegítésére vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 2014. március 10-i 2014/287/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott jóváhagyási eljárást követően hálózatként jóváhagyott. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31. cikk

31. cikk

Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtás módszerei

Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtás módszerei

(1)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában finanszírozást nyújthat, ideértve különösen a támogatásokat, díjakat, beszerzéseket és az olyan nemzetközi szervezetekbe történő önkéntes befizetéseket, amelyeknek az Unió tagja, vagy amelyek munkájában részt vesz.

(1)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában finanszírozást nyújthat, ideértve különösen a támogatásokat, díjakat, beszerzéseket
  , hozzájárulásokat
  és az olyan nemzetközi szervezetekbe történő önkéntes befizetéseket, amelyeknek az Unió tagja, vagy amelyek munkájában részt vesz.

(2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ágat közvetlenül a költségvetési rendeletben előírt módon vagy pedig közvetetten a költségvetési rendelet [61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában] említett szervek útján kell végrehajtani.

(2)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ágat közvetlenül a költségvetési rendeletben előírt módon vagy pedig közvetetten a költségvetési rendelet [61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában] említett szervek útján kell végrehajtani.

A támogatások odaítélésekor a költségvetési rendelet [150]. cikkében említett értékelő bizottság külső szakértőkből is állhat.

A támogatások odaítélésekor a költségvetési rendelet [150]. cikkében említett értékelő bizottság külső szakértőkből is állhat.

(3)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket a [z InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

(3)   A foglalkoztatásra és a szociális innovációra vonatkozó ág keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket a [z InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

(4)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők olyan finanszírozási intézkedések számára, amelyek egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és amelyeket a tagállamokban vagy a programhoz társult harmadik országokban az egészségügyért felelős illetékes hatóságok vagy pedig az említett illetékes hatóságok által megbízott, egyedül vagy hálózatban eljáró állami szervek és nem kormányzati szervek társfinanszíroznak.

(4)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők olyan finanszírozási intézkedések számára, amelyek egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, és amelyeket a tagállamokban vagy a programhoz társult harmadik országokban az egészségügyért felelős illetékes hatóságok vagy pedig az említett illetékes hatóságok által megbízott, egyedül vagy hálózatban eljáró állami szervek és nem kormányzati szervek társfinanszíroznak.

(5)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők azon európai referenciahálózatok számára, amelyeket az európai referenciahálózatok tagállamainak képviselőiből álló testület az európai referenciahálózatok és azok tagjai létrehozására és értékelésére, valamint az e hálózatok létrehozásával és értékelésével kapcsolatos információk és tapasztalat megosztásának elősegítésére vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 2014. március 10-i 2014/287/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott jóváhagyási eljárást követően hálózatként jóváhagyott.

(5)   Az egészségügyi ág keretében a közvetlen támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők azon európai referenciahálózatok számára, amelyeket az európai referenciahálózatok tagállamainak képviselőiből álló testület az európai referenciahálózatok és azok tagjai létrehozására és értékelésére, valamint az e hálózatok létrehozásával és értékelésével kapcsolatos információk és tapasztalat megosztásának elősegítésére vonatkozó kritériumok megállapításáról szóló, 2014. március 10-i 2014/287/EU bizottsági végrehajtási határozatban meghatározott jóváhagyási eljárást követően hálózatként jóváhagyott.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk

32 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 32. cikk | 32. cikk |
| Munkaprogram és koordináció | Munkaprogram és koordináció |
| A
  foglalkoztatásra és
  a szociális
  innovációra vonatkozó, valamint
  az egészségügyi
  ágat
  a költségvetési rendelet [108].
  cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani
  . A 
  munkaprogram
  adott esetben
  meghatározza
  a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. | A
  Bizottság a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el
  a 
  foglalkoztatási és
  szociális
  innovációs ág és
  az egészségügyi
  ág kiegészítésére
  a költségvetési rendelet [108].
  cikke szerinti munkaprogramok létrehozásával
  .
  Ezek
  a 
  munkaprogramok
  adott esetben
  meghatározzák
  a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. |
| A Bizottság előmozdítja a szinergiákat és eredményes koordinációról gondoskodik az ESZA+ egészségügyi ága és a reformtámogató program – többek között a reformösztönző eszköz és a technikai támogatási eszköz – között. | A Bizottság előmozdítja a szinergiákat és eredményes koordinációról gondoskodik az ESZA+ egészségügyi ága és a reformtámogató program – többek között a reformösztönző eszköz és a technikai támogatási eszköz – között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

32. cikk

32. cikk

Munkaprogram és koordináció

Munkaprogram és koordináció

A
  foglalkoztatásra és
  a szociális
  innovációra vonatkozó, valamint
  az egészségügyi
  ágat
  a költségvetési rendelet [108].
  cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani
  . A 
  munkaprogram
  adott esetben
  meghatározza
  a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

foglalkoztatásra és

innovációra vonatkozó, valamint

ágat

cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani

munkaprogram

meghatározza

A
  Bizottság a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el
  a 
  foglalkoztatási és
  szociális
  innovációs ág és
  az egészségügyi
  ág kiegészítésére
  a költségvetési rendelet [108].
  cikke szerinti munkaprogramok létrehozásával
  .
  Ezek
  a 
  munkaprogramok
  adott esetben
  meghatározzák
  a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

Bizottság a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el

foglalkoztatási és

innovációs ág és

ág kiegészítésére

cikke szerinti munkaprogramok létrehozásával

Ezek

munkaprogramok

meghatározzák

A Bizottság előmozdítja a szinergiákat és eredményes koordinációról gondoskodik az ESZA+ egészségügyi ága és a reformtámogató program – többek között a reformösztönző eszköz és a technikai támogatási eszköz – között.

A Bizottság előmozdítja a szinergiákat és eredményes koordinációról gondoskodik az ESZA+ egészségügyi ága és a reformtámogató program – többek között a reformösztönző eszköz és a technikai támogatási eszköz – között.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk

33 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 33. cikk | 33. cikk |
| Nyomon követés és jelentéstétel | Nyomon követés és jelentéstétel |
| (1)   Meg kell határozni az ágak végrehajtásának és a 4. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeknek a nyomon követésére szolgáló mutatókat, valamint a 23. és a 26. cikkben meghatározott operatív célkitűzéseket. | (1)   Meg kell határozni az ágak végrehajtásának és a 4. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeknek a nyomon követésére szolgáló mutatókat, valamint a 23. és a 26. cikkben meghatározott operatív célkitűzéseket. |
| (2)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az ágak végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és adott esetben a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. | (2)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az ágak végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és adott esetben a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben foglalt mutatók kiegészítésére vagy módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli az ágak végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 
  IIb. és a
  III. mellékletben foglalt mutatók kiegészítésére vagy módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli az ágak végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. |
| | (3a)
     
  Az ágak rendszeres nyomon követése és azok politikai és finanszírozási prioritásainak esetleg szükséges kiigazítása érdekében a Bizottság a kezdeti első évre vonatkozóan minőségi és mennyiségi ellenőrzési jelentést készít, amelyet három, egymás utáni kétéves időszakokra vonatkozó jelentés követ, és ezeket a jelentéseket benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéseket tájékoztatás céljából benyújtják az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is. A jelentéseknek tartalmazniuk kell az ágak eredményeit és azt, hogy milyen mértékben alkalmazták a nők és férfiak közötti egyenlőségre és annak érvényesítésére vonatkozó elveket, valamint hogyan kezelték a megkülönböztetésmentességre vonatkozó megfontolásokat, ideértve a hozzáférhetőség kérdéseit a program tevékenységei során. A jelentéseket elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára az ágak átláthatóságának fokozása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33. cikk

33. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   Meg kell határozni az ágak végrehajtásának és a 4. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeknek a nyomon követésére szolgáló mutatókat, valamint a 23. és a 26. cikkben meghatározott operatív célkitűzéseket.

(1)   Meg kell határozni az ágak végrehajtásának és a 4. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeknek a nyomon követésére szolgáló mutatókat, valamint a 23. és a 26. cikkben meghatározott operatív célkitűzéseket.

(2)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az ágak végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és adott esetben a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(2)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy az ágak végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és adott esetben a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben foglalt mutatók kiegészítésére vagy módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli az ágak végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 
  IIb. és a
  III. mellékletben foglalt mutatók kiegészítésére vagy módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli az ágak végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez.

(3a)
     
  Az ágak rendszeres nyomon követése és azok politikai és finanszírozási prioritásainak esetleg szükséges kiigazítása érdekében a Bizottság a kezdeti első évre vonatkozóan minőségi és mennyiségi ellenőrzési jelentést készít, amelyet három, egymás utáni kétéves időszakokra vonatkozó jelentés követ, és ezeket a jelentéseket benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéseket tájékoztatás céljából benyújtják az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is. A jelentéseknek tartalmazniuk kell az ágak eredményeit és azt, hogy milyen mértékben alkalmazták a nők és férfiak közötti egyenlőségre és annak érvényesítésére vonatkozó elveket, valamint hogyan kezelték a megkülönböztetésmentességre vonatkozó megfontolásokat, ideértve a hozzáférhetőség kérdéseit a program tevékenységei során. A jelentéseket elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára az ágak átláthatóságának fokozása érdekében.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk

35 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 35. cikk | 35. cikk |
| Értékelés | Értékelés |
| (1)   Az értékeléseket kellő időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. | (1)   Az értékeléseket kellő időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. |
| (2)   
  Az ágak időközi értékelését a végrehajtásukról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  az ágak
  végrehajtásának kezdetét követő négy évvel lehet elvégezni. | (2)   
  A Bizottság 2024. december 31-ig elvégzi
  az ágak
  félidős értékelését a következők érdekében: |
| | a) | az ág célkitűzéseinek megvalósításában elért haladás minőségi és mennyiségi alapon történő mérése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

35. cikk

35. cikk

Értékelés

Értékelés

(1)   Az értékeléseket kellő időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(1)   Az értékeléseket kellő időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(2)   
  Az ágak időközi értékelését a végrehajtásukról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  az ágak
  végrehajtásának kezdetét követő négy évvel lehet elvégezni.

(2)   
  A Bizottság 2024. december 31-ig elvégzi
  az ágak
  félidős értékelését a következők érdekében:

a)

a)

az ág célkitűzéseinek megvalósításában elért haladás minőségi és mennyiségi alapon történő mérése;

az ág célkitűzéseinek megvalósításában elért haladás minőségi és mennyiségi alapon történő mérése;

| b) | az uniós szociális környezet és az uniós jogszabályok által bevezetett bármely jelentős változás kezelése; |
| --- | --- |

b)

b)

az uniós szociális környezet és az uniós jogszabályok által bevezetett bármely jelentős változás kezelése;

az uniós szociális környezet és az uniós jogszabályok által bevezetett bármely jelentős változás kezelése;

| c) | annak meghatározása, hogy az ágak forrásait hatékonyan használták-e fel, valamint az ág uniós hozzáadott értékének értékelése. |
| --- | --- |

c)

c)

annak meghatározása, hogy az ágak forrásait hatékonyan használták-e fel, valamint az ág uniós hozzáadott értékének értékelése.

annak meghatározása, hogy az ágak forrásait hatékonyan használták-e fel, valamint az ág uniós hozzáadott értékének értékelése.

A félidős értékelés eredményeit az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni.

A félidős értékelés eredményeit az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb négy évvel az 5. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb négy évvel az 5. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk

37 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 37. cikk | 37. cikk |
| Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel | Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás forrását, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás forrását, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág, továbbá az azokhoz kapcsolódó intézkedések és eredmények vonatkozásában. A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ághoz rendelt pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó
  intézményi
  kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 4., 23. és 26. cikkben említett célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág, továbbá az azokhoz kapcsolódó intézkedések és eredmények vonatkozásában. A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ághoz rendelt pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 4., 23. és 26. cikkben említett célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

37. cikk

37. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás forrását, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás forrását, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág, továbbá az azokhoz kapcsolódó intézkedések és eredmények vonatkozásában. A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ághoz rendelt pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó
  intézményi
  kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 4., 23. és 26. cikkben említett célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ág, továbbá az azokhoz kapcsolódó intézkedések és eredmények vonatkozásában. A foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó, valamint az egészségügyi ághoz rendelt pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 4., 23. és 26. cikkben említett célkitűzésekhez.

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk

38 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38. cikk | 38. cikk |
| A felhatalmazás gyakorlása | A felhatalmazás gyakorlása |
| (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. | (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. |
| (2)   A Bizottságnak a 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése és a 33. cikk (3) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól e rendelet hatálybalépésének napjától kezdődő hatállyal. | (2)   A Bizottságnak a 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése
  , a 32. cikk
  és a 33. cikk (3) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól e rendelet hatálybalépésének napjától kezdődő hatállyal. |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében és a 33. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében
  , a 32. cikkben
  és a 33. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |
| (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel (28). | (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel (28). |
| (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. | (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| (6)   A 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése és a 33. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése
  , a 32. cikk
  és a 33. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

38. cikk

38. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése és a 33. cikk (3) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól e rendelet hatálybalépésének napjától kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottságnak a 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése
  , a 32. cikk
  és a 33. cikk (3) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól e rendelet hatálybalépésének napjától kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében és a 33. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében
  , a 32. cikkben
  és a 33. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel (28).

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel (28).

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése és a 33. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A 15. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése
  , a 32. cikk
  és a 33. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk

40 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 40. cikk | 40. cikk |
| Az EUMSZ 163. cikke szerinti bizottság | Az EUMSZ 163. cikke szerinti bizottság |
| (1)   A Bizottságot munkájában az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (az ESZA+-bizottság) támogatja. | (1)   A Bizottságot munkájában az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (az ESZA+-bizottság) támogatja. |
| (2)   Minden tagállam legfeljebb hétéves időtartamra kinevezi a bizottságba a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét, továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A póttag a tag távollétében automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre. | (2)   Minden tagállam legfeljebb hétéves időtartamra kinevezi a bizottságba a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét,
  a civil társadalom egy képviselőjét, az egyenlőséggel foglalkozó szervek vagy [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban más független emberi jogi intézmények egy képviselőjét,
  továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A póttag a tag távollétében automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre. |
| (3)   Az ESZA+-bizottságnak tagja a munkavállalói és a 
  munkáltatói
  szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője. | (3)   Az ESZA+-bizottságnak tagja a munkavállalói
  , a munkáltatói
  és a 
  civil társadalmi
  szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője. |
| | (3a)
     
  Az ESZA+-bizottság meghívhatja az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap képviselőit. |
| | (3b)
     
  Az ESZA+-bizottságban biztosítani kell a nemek közötti egyensúlyt, valamint a kisebbségi és más kirekesztett csoportok megfelelő képviseletét. |
| (4)   Az ESZA+-bizottsággal konzultálni kell a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti támogatás esetében a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásáról, valamint az ESZA+ szempontjából fontos uniós szintű stratégiák végrehajtására kiható egyéb kérdésekről. | (4)   Az ESZA+-bizottsággal konzultálni kell a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti támogatás esetében a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásáról, valamint az ESZA+ szempontjából fontos uniós szintű stratégiák végrehajtására kiható egyéb kérdésekről. |
| (5)   Az ESZA+-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről: | (5)   Az ESZA+-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről: |
| a) | az ESZA+-nak a szociális jogok európai pillére végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések, többek között országspecifikus ajánlások és szemeszterekhez kapcsolódó prioritások (nemzeti reformprogramok stb.); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

40. cikk

40. cikk

Az EUMSZ 163. cikke szerinti bizottság

Az EUMSZ 163. cikke szerinti bizottság

(1)   A Bizottságot munkájában az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (az ESZA+-bizottság) támogatja.

(1)   A Bizottságot munkájában az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (az ESZA+-bizottság) támogatja.

(2)   Minden tagállam legfeljebb hétéves időtartamra kinevezi a bizottságba a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét, továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A póttag a tag távollétében automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre.

(2)   Minden tagállam legfeljebb hétéves időtartamra kinevezi a bizottságba a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét,
  a civil társadalom egy képviselőjét, az egyenlőséggel foglalkozó szervek vagy [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban más független emberi jogi intézmények egy képviselőjét,
  továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A póttag a tag távollétében automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre.

(3)   Az ESZA+-bizottságnak tagja a munkavállalói és a 
  munkáltatói
  szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője.

(3)   Az ESZA+-bizottságnak tagja a munkavállalói
  , a munkáltatói
  és a 
  civil társadalmi
  szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője.

(3a)
     
  Az ESZA+-bizottság meghívhatja az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap képviselőit.

(3b)
     
  Az ESZA+-bizottságban biztosítani kell a nemek közötti egyensúlyt, valamint a kisebbségi és más kirekesztett csoportok megfelelő képviseletét.

(4)   Az ESZA+-bizottsággal konzultálni kell a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti támogatás esetében a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásáról, valamint az ESZA+ szempontjából fontos uniós szintű stratégiák végrehajtására kiható egyéb kérdésekről.

(4)   Az ESZA+-bizottsággal konzultálni kell a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-ág szerinti támogatás esetében a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásáról, valamint az ESZA+ szempontjából fontos uniós szintű stratégiák végrehajtására kiható egyéb kérdésekről.

(5)   Az ESZA+-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről:

(5)   Az ESZA+-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről:

a)

az ESZA+-nak a szociális jogok európai pillére végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések, többek között országspecifikus ajánlások és szemeszterekhez kapcsolódó prioritások (nemzeti reformprogramok stb.);

| a) | az ESZA+-nak a szociális jogok európai pillére végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések, többek között országspecifikus ajánlások és szemeszterekhez kapcsolódó prioritások (nemzeti reformprogramok stb.); |
| --- | --- |

a)

az ESZA+-nak a szociális jogok európai pillére végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések, többek között országspecifikus ajánlások és szemeszterekhez kapcsolódó prioritások (nemzeti reformprogramok stb.);

| b) | az ESZA+ szempontjából fontos [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet]-et érintő kérdések; |
| --- | --- |

b)

az ESZA+ szempontjából fontos [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet]-et érintő kérdések;

| b) | az ESZA+ szempontjából fontos [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet]-et érintő kérdések; |
| --- | --- |

b)

az ESZA+ szempontjából fontos [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet]-et érintő kérdések;

| c) | az ESZA+-szal kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, a (4) bekezdésben említettektől eltérő kérdések. |
| --- | --- |

c)

az ESZA+-szal kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, a (4) bekezdésben említettektől eltérő kérdések.

| c) | az ESZA+-szal kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, a (4) bekezdésben említettektől eltérő kérdések. |
| --- | --- |

c)

az ESZA+-szal kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, a (4) bekezdésben említettektől eltérő kérdések.

Az ESZA+-bizottság az érvényesen leadott szavazatok abszolút többségével fogadja el véleményét, és azt tájékoztatásul továbbítják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. A Bizottság tájékoztatja az ESZA+-bizottságot arról, hogy milyen módon vette figyelembe véleményeit.

Az ESZA+-bizottság az érvényesen leadott szavazatok abszolút többségével fogadja el véleményét, és azt tájékoztatásul továbbítják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. A Bizottság
  írásban
  tájékoztatja az ESZA+-bizottságot arról, hogy milyen módon vette figyelembe véleményeit.

írásban

(6)   Az ESZA+-bizottság munkacsoportokat hozhat létre az ESZA+ minden egyes ága tekintetében.

(6)   Az ESZA+-bizottság munkacsoportokat hozhat létre az ESZA+ minden egyes ága tekintetében.

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| A megosztott irányítású ESZA+-ág általános támogatásainak közös mutatói | A megosztott irányítású ESZA+-ág általános támogatásainak közös mutatói |
| A személyes adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni (nő, férfi, nembináris). Ha bizonyos eredmények nem
  lehetségesek
  , ezeknél az eredményeknél nem kell adatokat gyűjteni és közölni. | A személyes adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni (nő, férfi, nembináris). Ha bizonyos eredmények nem
  állnak rendelkezésre
  , ezeknél az eredményeknél nem kell adatokat gyűjteni és közölni.
  A különleges személyes adatok anonim módon vizsgálhatók. |
| 1. | Embereket érintő műveletek közös teljesítménymutatói: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A megosztott irányítású ESZA+-ág általános támogatásainak közös mutatói

A megosztott irányítású ESZA+-ág általános támogatásainak közös mutatói

A személyes adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni (nő, férfi, nembináris). Ha bizonyos eredmények nem
  lehetségesek
  , ezeknél az eredményeknél nem kell adatokat gyűjteni és közölni.

lehetségesek

A személyes adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni (nő, férfi, nembináris). Ha bizonyos eredmények nem
  állnak rendelkezésre
  , ezeknél az eredményeknél nem kell adatokat gyűjteni és közölni.
  A különleges személyes adatok anonim módon vizsgálhatók.

állnak rendelkezésre

A különleges személyes adatok anonim módon vizsgálhatók.

1.

Embereket érintő műveletek közös teljesítménymutatói:

| 1. | Embereket érintő műveletek közös teljesítménymutatói: |
| --- | --- |

1.

Embereket érintő műveletek közös teljesítménymutatói:

| | 1. | a) A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók |
| --- | --- | --- |

1.

a) A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók

| | 1. | a) A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók |
| --- | --- | --- |

1.

a) A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók

| | | — | A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők: |
| --- | --- | --- | --- |

—

A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők:

| | | — | A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők: |
| --- | --- | --- | --- |

—

A résztvevőkre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők:

| | | | — | munkanélküliek, beleértve a tartósan munkanélküli személyeket is*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

munkanélküliek, beleértve a tartósan munkanélküli személyeket is*,

| | | | — | munkanélküliek, beleértve a tartósan munkanélküli személyeket is*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

munkanélküliek, beleértve a tartósan munkanélküli személyeket is*,

| | | | — | tartósan munkanélküli személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

tartósan munkanélküli személyek*,

| | | | — | tartósan munkanélküli személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

tartósan munkanélküli személyek*,

| | | | — | inaktív személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

inaktív személyek*,

| | | | — | inaktív személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

inaktív személyek*,

| | | | — | foglalkoztatottak, beleértve az önálló vállalkozókat*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

foglalkoztatottak, beleértve az önálló vállalkozókat*,

| | | | — | foglalkoztatottak, beleértve az önálló vállalkozókat*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

foglalkoztatottak, beleértve az önálló vállalkozókat*,

| | | | — | oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET-fiatal)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET-fiatal)*,

oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET-fiatal)*,

| | | | — | 30 éven aluliak
  *, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

30 éven aluliak
  *,

30 éven aluliak

| | | | — | 18 év alatti gyermekek
  *, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek
  *,

18 év alatti gyermekek

| | | | — | 18 és 29 év közötti fiatalok*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

18 és 29 év közötti fiatalok*,

18 és 29 év közötti fiatalok*,

| | | | — | 54 éven felüliek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

54 éven felüliek*,

| | | | — | 54 éven felüliek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

54 éven felüliek*,

| | | | — | legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0-2) végzettséggel rendelkező személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0-2) végzettséggel rendelkező személyek*,

| | | | — | legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0-2) végzettséggel rendelkező személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0-2) végzettséggel rendelkező személyek*,

| | | | — | felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek*,

| | | | — | felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek*,

| | | | — | felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek*.

| | | | — | felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek*.

| | | A résztvevők összlétszámát a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó közös teljesítménymutatók alapján automatikusan kell kiszámítani. |
| --- | --- | --- |

A résztvevők összlétszámát a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó közös teljesítménymutatók alapján automatikusan kell kiszámítani.

| | | A résztvevők összlétszámát a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó közös teljesítménymutatók alapján automatikusan kell kiszámítani. |
| --- | --- | --- |

A résztvevők összlétszámát a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó közös teljesítménymutatók alapján automatikusan kell kiszámítani.

| | 1. | b) Egyéb közös teljesítménymutatók |
| --- | --- | --- |

1.

b) Egyéb közös teljesítménymutatók

| | 1. | b) Egyéb közös teljesítménymutatók |
| --- | --- | --- |

1.

b) Egyéb közös teljesítménymutatók

| | | Ha nem gyűjtenek ezekhez a mutatókhoz adatnyilvántartásokból adatokat, a mutatók értékeit a rendelkezésre álló információk alapján a kedvezményezett becslésével is meg lehet állapítani. |
| --- | --- | --- |

Ha nem gyűjtenek ezekhez a mutatókhoz adatnyilvántartásokból adatokat, a mutatók értékeit a rendelkezésre álló információk alapján a kedvezményezett becslésével is meg lehet állapítani.

| | | Ha nem gyűjtenek ezekhez a mutatókhoz adatnyilvántartásokból adatokat, a mutatók értékeit a rendelkezésre álló információk alapján a kedvezményezett becslésével is meg lehet állapítani.
  Az adatokat a résztvevők minden esetben önkéntes alapon szolgáltatják. |
| --- | --- | --- |

Ha nem gyűjtenek ezekhez a mutatókhoz adatnyilvántartásokból adatokat, a mutatók értékeit a rendelkezésre álló információk alapján a kedvezményezett becslésével is meg lehet állapítani.
  Az adatokat a résztvevők minden esetben önkéntes alapon szolgáltatják.

Az adatokat a résztvevők minden esetben önkéntes alapon szolgáltatják.

| | | — | fogyatékossággal élő résztvevők**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

fogyatékossággal élő résztvevők**,

| | | — | fogyatékossággal élő résztvevők**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

fogyatékossággal élő résztvevők**,

| | | — | 18 év alatti résztvevők*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

18 év alatti résztvevők*,

18 év alatti résztvevők*,

| | | — | harmadik országbeli állampolgárok*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok*,

| | | — | harmadik országbeli állampolgárok*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok*,

| | | — | külföldi hátterű résztvevők*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

külföldi hátterű résztvevők*,

| | | — | külföldi hátterű résztvevők*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

külföldi hátterű résztvevők*,

| | | — | kisebbségek (
  beleértve
  a 
  marginalizálódott közösségeket, például a romákat)
  **, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kisebbségek (
  beleértve
  a 
  marginalizálódott közösségeket, például a romákat)
  **,

beleértve

marginalizálódott közösségeket, például a romákat)

| | | — | kisebbségek (
  kivéve
  a 
  roma közösségből)
  **, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kisebbségek (
  kivéve
  a 
  roma közösségből)
  **,

kivéve

roma közösségből)

| | | — | résztvevők a roma közösségből**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

résztvevők a roma közösségből**,

résztvevők a roma közösségből**,

| | | — | hajléktalan vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett személyek*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

hajléktalan vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett személyek*,

| | | — | hajléktalan vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett személyek*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

hajléktalan vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett személyek*,

| | | — | vidéki területeken élő résztvevők*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

vidéki területeken élő résztvevők*.

| | | — | vidéki területeken élő résztvevők*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

vidéki területeken élő résztvevők*,

| | | — | nagyfokú szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel sújtott földrajzi területekről származó résztvevők*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

nagyfokú szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel sújtott földrajzi területekről származó résztvevők*,

nagyfokú szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel sújtott földrajzi területekről származó résztvevők*,

| | | — | intézményi ellátásból családi és közösségi gondozásba kerülő résztvevők**. |
| --- | --- | --- | --- |

—

intézményi ellátásból családi és közösségi gondozásba kerülő résztvevők**.

intézményi ellátásból családi és közösségi gondozásba kerülő résztvevők**.

| 2 | A szervezetekre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők: |
| --- | --- |

2

A szervezetekre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők:

| 2. | A szervezetekre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők: |
| --- | --- |

2.

A szervezetekre vonatkozó közös teljesítménymutatók a következők:

| | — | a támogatott közigazgatási szervek vagy közszolgáltatások száma nemzeti, regionális és helyi szinten, |
| --- | --- | --- |

—

a támogatott közigazgatási szervek vagy közszolgáltatások száma nemzeti, regionális és helyi szinten,

| | — | a támogatott közigazgatási szervek vagy közszolgáltatások száma nemzeti, regionális és helyi szinten, |
| --- | --- | --- |

—

a támogatott közigazgatási szervek vagy közszolgáltatások száma nemzeti, regionális és helyi szinten,

| | — | a támogatott mikro-, kis- és középvállalkozások száma (beleértve a szövetkezeti vállalkozásokat és a szociális vállalkozásokat). |
| --- | --- | --- |

—

a támogatott mikro-, kis- és középvállalkozások száma (beleértve a szövetkezeti vállalkozásokat és a szociális vállalkozásokat).

| | — | a támogatott mikro-, kis- és középvállalkozások száma (beleértve a szövetkezeti vállalkozásokat és a szociális vállalkozásokat). |
| --- | --- | --- |

—

a támogatott mikro-, kis- és középvállalkozások száma (beleértve a szövetkezeti vállalkozásokat és a szociális vállalkozásokat).

| 3. | A résztvevőkre vonatkozó közvetlen közös eredménymutatók a következők: |
| --- | --- |

3.

A résztvevőkre vonatkozó közvetlen közös eredménymutatók a következők:

| 3. | A résztvevőkre vonatkozó közvetlen közös eredménymutatók a következők: |
| --- | --- |

3.

A résztvevőkre vonatkozó közvetlen közös eredménymutatók a következők:

| | — | résztvevők, akik a program elhagyásának időpontjában munkát keresnek*, |
| --- | --- | --- |

—

résztvevők, akik a program elhagyásának időpontjában munkát keresnek*,

| | — | résztvevők, akik a program elhagyásának időpontjában munkát keresnek*, |
| --- | --- | --- |

—

résztvevők, akik a program elhagyásának időpontjában munkát keresnek*,

| | — | a program elhagyásának időpontjában oktatásban vagy képzésben részt vevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyásának időpontjában oktatásban vagy képzésben részt vevők*,

| | — | a program elhagyásának időpontjában oktatásban vagy képzésben részt vevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyásának időpontjában oktatásban vagy képzésben részt vevők*,

| | — | a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*,

| | — | a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*,

| | — | a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*,

| | — | a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyásának időpontjában képesítést szerző résztvevők*,

| 4. | A résztvevőkre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutatók: |
| --- | --- |

4.

A résztvevőkre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutatók:

| 4. | A résztvevőkre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutatók: |
| --- | --- |

4.

A résztvevőkre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutatók:

| | — | a program elhagyása utáni hat hónapon belül foglalkoztatásban levő résztvevők, beleértve az önfoglalkoztatást*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyása utáni hat hónapon belül foglalkoztatásban levő résztvevők, beleértve az önfoglalkoztatást*,

| | — | a program elhagyása utáni hat
  és tizenkét
   hónapon belül foglalkoztatásban levő résztvevők, beleértve az önfoglalkoztatást*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyása utáni hat
  és tizenkét
   hónapon belül foglalkoztatásban levő résztvevők, beleértve az önfoglalkoztatást*,

és tizenkét

| | — | a program elhagyása után hat hónapon belül jobb
  munkaerőpiaci
  lehetőségekkel rendelkező résztvevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyása után hat hónapon belül jobb
  munkaerőpiaci
  lehetőségekkel rendelkező résztvevők*,

munkaerőpiaci

| | — | a program elhagyása után hat
  és tizenkét
   hónapon belül jobb
  munkaerő-piaci
  lehetőségekkel rendelkező résztvevők*, |
| --- | --- | --- |

—

a program elhagyása után hat
  és tizenkét
   hónapon belül jobb
  munkaerő-piaci
  lehetőségekkel rendelkező résztvevők*,

és tizenkét

munkaerő-piaci

Minimumkövetelményként az adatokat a résztvevők reprezentatív mintája alapján, minden egyes egyedi célkitűzés keretében össze kell gyűjteni. A minta belső érvényességét oly módon kell biztosítani, hogy az adatok a konkrét célkitűzések szintjén általánosíthatók legyenek.

Minimumkövetelményként az adatokat a résztvevők reprezentatív mintája alapján, minden egyes egyedi célkitűzés keretében össze kell gyűjteni. A minta belső érvényességét oly módon kell biztosítani, hogy az adatok a konkrét célkitűzések szintjén általánosíthatók legyenek.

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet

II melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| Az anyagi nélkülözés kezelésére nyújtott ESZA+-támogatások közös mutatói | Az anyagi nélkülözés kezelésére nyújtott ESZA+-támogatások közös mutatói |
| 1. | Teljesítménymutatók |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az anyagi nélkülözés kezelésére nyújtott ESZA+-támogatások közös mutatói

Az anyagi nélkülözés kezelésére nyújtott ESZA+-támogatások közös mutatói

1.

Teljesítménymutatók

| 1. | Teljesítménymutatók |
| --- | --- |

1.

Teljesítménymutatók

| | a) | A
  kiosztott élelmiszerek és javak pénzben kifejezett értéke összesen. |
| --- | --- | --- |

a)

A
  kiosztott élelmiszerek és javak pénzben kifejezett értéke összesen.

A

| | a) | A
  kiosztott élelmiszerek és javak pénzben kifejezett értéke összesen. |
| --- | --- | --- |

a)

A
  kiosztott élelmiszerek és javak pénzben kifejezett értéke összesen.

A

| | | i. | az élelmiszertámogatás értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

i.

az élelmiszertámogatás értéke összesen;

| | | i. | az élelmiszertámogatás értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

i.

az élelmiszertámogatás értéke összesen;

| | | i. a) | a gyermekeknek kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

i. a)

a gyermekeknek kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen;

| | | i. a) | a gyermekeknek kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

i. a)

a gyermekeknek kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen;

| | | i. b) | a hajléktalanoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

i. b)

a hajléktalanoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen;

| | | i. b) | a hajléktalanoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

i. b)

a hajléktalanoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen;

| | | i. c) | az egyéb célcsoportoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen. |
| --- | --- | --- | --- |

i. c)

az egyéb célcsoportoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen.

| | | i. c) | az egyéb célcsoportoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen. |
| --- | --- | --- | --- |

i. c)

az egyéb célcsoportoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen.

| | | ii. | a kiosztott javak értéke összesen |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a kiosztott javak értéke összesen

| | | ii. | a kiosztott javak értéke összesen |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a kiosztott javak értéke összesen

| | | ii. a) | a gyermekeknek kiosztott javak pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

ii. a)

a gyermekeknek kiosztott javak pénzbeli értéke összesen;

| | | ii. a) | a gyermekeknek kiosztott javak pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

ii. a)

a gyermekeknek kiosztott javak pénzbeli értéke összesen;

| | | ii. b) | a hajléktalanoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

ii. b)

a hajléktalanoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen;

| | | ii. b) | a hajléktalanoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

ii. b)

a hajléktalanoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen;

| | | ii. c) | az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen. |
| --- | --- | --- | --- |

ii. c)

az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen.

| | | ii. c) | az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen. |
| --- | --- | --- | --- |

ii. c)

az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen.

| | b) | A kiosztott élelmiszersegélyek mennyisége összesen (tonnában). |
| --- | --- | --- |

b)

A kiosztott élelmiszersegélyek mennyisége összesen (tonnában).

| | b) | A kiosztott élelmiszersegélyek mennyisége összesen (tonnában). |
| --- | --- | --- |

b)

A kiosztott élelmiszersegélyek mennyisége összesen (tonnában).

| | | Ebből (2): |
| --- | --- | --- |

Ebből (2):

2

| | | Ebből (2): |
| --- | --- | --- |

Ebből (2):

2

| | | a) | azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében a programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeit fedezték (%-ban); |
| --- | --- | --- | --- |

a)

azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében a programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeit fedezték (%-ban);

| | | a) | azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében a programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeit fedezték (%-ban); |
| --- | --- | --- | --- |

a)

azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében a programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeit fedezték (%-ban);

| | | b) | az ESZA+ által társfinanszírozott élelmiszertermékek részaránya a kedvezményezetteknek kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az ESZA+ által társfinanszírozott élelmiszertermékek részaránya a kedvezményezetteknek kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban)

| | | b) | az ESZA+ által társfinanszírozott élelmiszertermékek részaránya a kedvezményezetteknek kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az ESZA+ által társfinanszírozott élelmiszertermékek részaránya a kedvezményezetteknek kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban)

| 3. | Közös eredménymutatók (3) |
| --- | --- |

3.

Közös eredménymutatók (3)

3

| 3. | Közös eredménymutatók (3) |
| --- | --- |

3.

Közös eredménymutatók (3)

3

| | Az élelmiszertámogatásban részesülő végső címzettek száma |
| --- | --- |

Az élelmiszertámogatásban részesülő végső címzettek száma

| | Az élelmiszertámogatásban részesülő végső címzettek száma |
| --- | --- |

Az élelmiszertámogatásban részesülő végső címzettek száma

| | — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek száma;

| | — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek száma;

| | — | 18–29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- | --- |

—

18–29 év közötti fiatalok száma;

| | — | 18–29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- | --- |

—

18–29 év közötti fiatalok száma;

| | — | 54 év feletti végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

54 év feletti végső címzettek száma;

| | — | 54 év feletti végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

54 év feletti végső címzettek száma;

| | — | fogyatékossággal élő végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső címzettek száma;

| | — | fogyatékossággal élő végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső címzettek száma;

| | — | harmadik országbeli állampolgárok száma; |
| --- | --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma;

| | — | harmadik országbeli állampolgárok száma; |
| --- | --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma;

| | — | külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  beleértve
  a 
  marginalizálódott közösségeket, például a romákat
  ) végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  beleértve
  a 
  marginalizálódott közösségeket, például a romákat
  ) végső kedvezményezettek száma;

beleértve

marginalizálódott közösségeket, például a romákat

| | — | külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  kivéve
  a 
  roma közösségből származókat
  ) végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  kivéve
  a 
  roma közösségből származókat
  ) végső kedvezményezettek száma;

kivéve

roma közösségből származókat

| | — | résztvevők a roma közösségből, |
| --- | --- | --- |

—

résztvevők a roma közösségből,

résztvevők a roma közösségből,

| | — | hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma. |
| --- | --- | --- |

—

hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma.

| | — | hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma. |
| --- | --- | --- |

—

hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma.

| | Az anyagi támogatásban részesülő végső címzettek száma |
| --- | --- |

Az anyagi támogatásban részesülő végső címzettek száma

| | Az anyagi támogatásban részesülő végső címzettek száma |
| --- | --- |

Az anyagi támogatásban részesülő végső címzettek száma

| | — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek száma;

| | — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek száma;

| | — | 18–29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- | --- |

—

18–29 év közötti fiatalok száma;

| | — | 18–29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- | --- |

—

18–29 év közötti fiatalok száma;

| | — | 54 év feletti végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

54 év feletti végső címzettek száma;

| | — | 54 év feletti végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

54 év feletti végső címzettek száma;

| | — | fogyatékossággal élő végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső címzettek száma;

| | — | fogyatékossággal élő végső címzettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső címzettek száma;

| | — | harmadik országbeli állampolgárok száma; |
| --- | --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma;

| | — | harmadik országbeli állampolgárok száma; |
| --- | --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma;

| | — | külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  beleértve
  a 
  marginalizálódott közösségeket, például a romákat
  ) végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  beleértve
  a 
  marginalizálódott közösségeket, például a romákat
  ) végső kedvezményezettek száma;

beleértve

marginalizálódott közösségeket, például a romákat

| | — | külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  kivéve
  a 
  roma közösségből származókat
  ) végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (
  kivéve
  a 
  roma közösségből származókat
  ) végső kedvezményezettek száma;

kivéve

roma közösségből származókat

| | — | résztvevők a roma közösségből, |
| --- | --- | --- |

—

résztvevők a roma közösségből,

résztvevők a roma közösségből,

| — | — | hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma. |
| --- | --- | --- |

—

—

hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma.

| — | — | hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma. |
| --- | --- | --- |

—

—

hajléktalan végső címzettek vagy lakhatásból való kirekesztettséggel érintett végső címzettek száma.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II a melléklet (új)

II a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Teljesítménymutatók










  1. | Társadalmi befogadásra irányuló támogatásokban részesülő személyek teljes száma.



  Ebből:









  a) | a 15 éves vagy annál fiatalabb gyermekek száma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Teljesítménymutatók

Teljesítménymutatók

1.

1.

Társadalmi befogadásra irányuló támogatásokban részesülő személyek teljes száma.

Társadalmi befogadásra irányuló támogatásokban részesülő személyek teljes száma.

Ebből:

a)

a)

a 15 éves vagy annál fiatalabb gyermekek száma;

a 15 éves vagy annál fiatalabb gyermekek száma;

| b) | a 65 éves vagy annál idősebb személyek száma; |
| --- | --- |

b)

b)

a 65 éves vagy annál idősebb személyek száma;

a 65 éves vagy annál idősebb személyek száma;

| c) | a nők száma; |
| --- | --- |

c)

c)

a nők száma;

a nők száma;

| d) | külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (kivéve a roma közösségből származókat) személyek száma; |
| --- | --- |

d)

d)

külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (kivéve a roma közösségből származókat) személyek száma;

külföldi hátterű és kisebbségekbe tartozó (kivéve a roma közösségből származókat) személyek száma;

| e) | résztvevők a roma közösségből; |
| --- | --- |

e)

e)

résztvevők a roma közösségből;

résztvevők a roma közösségből;

| f) | a hajléktalanok száma. |
| --- | --- |

f)

f)

a hajléktalanok száma.

a hajléktalanok száma.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II b melléklet (új)

II b melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | (1) | Az uniós szakpolitikák és jogszabályok jobb megértéséből származó bejelentett nyereség szintje









  1. | Elemző tevékenységek száma, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

(1)

Az uniós szakpolitikák és jogszabályok jobb megértéséből származó bejelentett nyereség szintje

1.

1.

Elemző tevékenységek száma,

Elemző tevékenységek száma,

| 2. | A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma, |
| --- | --- |

2.

2.

A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma,

A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma,

| 3. | A főbb szereplők támogatása |
| --- | --- |

3.

3.

A főbb szereplők támogatása

A főbb szereplők támogatása

| (2) | Az Unió, a tagállamok és a társult országok kormányzati szervei közötti aktív együttműködés és partnerség szintje









  1. | Elemző tevékenységek száma, |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

Az Unió, a tagállamok és a társult országok kormányzati szervei közötti aktív együttműködés és partnerség szintje

1.

1.

Elemző tevékenységek száma,

Elemző tevékenységek száma,

| 2. | A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma, |
| --- | --- |

2.

2.

A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma,

A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma,

| 3. | A főbb szereplők támogatása |
| --- | --- |

3.

3.

A főbb szereplők támogatása

A főbb szereplők támogatása

| (3) | A szociális országspecifikus ajánlások megvalósítása során a szociális politika céljaira szolgáló innováció bejelentett használata és a szakpolitikai döntéshozatal céljaira végzett szociálpolitikai kísérletek eredményei









  1. | Elemző tevékenységek száma, |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

A szociális országspecifikus ajánlások megvalósítása során a szociális politika céljaira szolgáló innováció bejelentett használata és a szakpolitikai döntéshozatal céljaira végzett szociálpolitikai kísérletek eredményei

1.

1.

Elemző tevékenységek száma,

Elemző tevékenységek száma,

| 2. | A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma, |
| --- | --- |

2.

2.

A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma,

A kölcsönös tanulásra, valamint tudatosságnövelésre és terjesztésre irányuló tevékenységek száma,

| 3. | A főbb szereplők támogatása |
| --- | --- |

3.

3.

A főbb szereplők támogatása

A főbb szereplők támogatása

| (4) | Az EURES platform felkereséseinek száma |
| --- | --- |

(4)

(4)

Az EURES platform felkereséseinek száma

| (5) | „Az első EURES-állásod” (YfEJ) előkészítő intézkedés, valamint a célzott mobilitási programok keretében megvalósított vagy támogatott ifjúsági munkaközvetítések száma; |
| --- | --- |

(5)

(5)

„Az első EURES-állásod” (YfEJ) előkészítő intézkedés, valamint a célzott mobilitási programok keretében megvalósított vagy támogatott ifjúsági munkaközvetítések száma;

| (6) | Az EURES-tanácsadók által álláskeresőkkel, állásváltókkal és munkaadókkal felvett egyéni személyes kapcsolatok száma |
| --- | --- |

(6)

(6)

Az EURES-tanácsadók által álláskeresőkkel, állásváltókkal és munkaadókkal felvett egyéni személyes kapcsolatok száma

| (7) | Az uniós támogatásban részesült, újonnan létrehozott vagy konszolidált vállalkozások száma. |
| --- | --- |

(7)

(7)

Az uniós támogatásban részesült, újonnan létrehozott vagy konszolidált vállalkozások száma.

| (8) | Azon munkanélküli vagy hátrányos helyzetű csoportba tartozó kedvezményezettek aránya, akik uniós mikrofinanszírozással hoztak létre vagy fejlesztettek tovább vállalkozást |
| --- | --- |

(8)

(8)

Azon munkanélküli vagy hátrányos helyzetű csoportba tartozó kedvezményezettek aránya, akik uniós mikrofinanszírozással hoztak létre vagy fejlesztettek tovább vállalkozást

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 pont

III melléklet – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | Az egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésének
  száma |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

Az egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésének
  száma

Az egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésének

| 2. | A program eredményei által érintett kedvezményezettek (szakemberek, polgárok, betegek)
  száma |
| --- | --- |

2.

A program eredményei által érintett kedvezményezettek (szakemberek, polgárok, betegek)
  száma

A program eredményei által érintett kedvezményezettek (szakemberek, polgárok, betegek)

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3 pont

III melléklet – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | Az
  átadott bevált módszerek
  száma |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

Az
  átadott bevált módszerek
  száma

átadott bevált módszerek

| 3. | Az
  egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésének
  száma |
| --- | --- |

3.

Az
  egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésének
  száma

egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésének

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 4 pont

III melléklet – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | A programeredmények felhasználási mértéke a nemzeti egészségügyi politikákban az „előtte/utána” kérdőívek mérései szerint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

A programeredmények felhasználási mértéke a nemzeti egészségügyi politikákban az „előtte/utána” kérdőívek mérései szerint

| 4. | Az átadott bevált módszerek száma |
| --- | --- |

4.

Az átadott bevált módszerek száma

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 4 a pont (új)

III melléklet – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A program eredményei felhasználásának mértéke a regionális és nemzeti egészségügyi politikákban vagy eszközökben, validált módszerekkel mérve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A program eredményei felhasználásának mértéke a regionális és nemzeti egészségügyi politikákban vagy eszközökben, validált módszerekkel mérve.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0461/2018).

1

(1a)  

  HL C 484., 2016.12.24., 1. o.

1a

HL C 484., 2016.12.24., 1. o.

(1a)  
  A Bizottság 2008. október 3-i ajánlása a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről (HL L 307., 2008.11.18., 11. o.).

1a

A Bizottság 2008. október 3-i ajánlása a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről (HL L 307., 2008.11.18., 11. o.).

(1a)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/hu/pdf

1a

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/hu/pdf

(1a)  
  A Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. január 7.) az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről (HL L 74., 2014.3.14., 1. o.).

1a

A Bizottság 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. január 7.) az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről (HL L 74., 2014.3.14., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(17)  
  COM (2016)0739

17

COM (2016)0739

(17)  
  COM(2016)0739.

17

COM(2016)0739.

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1786/2002/EK határozata (2002. szeptember 23.) a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról (HL L 271., 2002.10.9., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1786/2002/EK határozata (2002. szeptember 23.) a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról (HL L 271., 2002.10.9., 1. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról (HL L 301., 2007.11.20., 3. o.)

1b

Az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról (HL L 301., 2007.11.20., 3. o.)

(1c)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 282/2014/EU rendelete (2014. március 11.) az egészségügyre vonatkozó harmadik többéves uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 86., 2014.3.21., 1. o.).

1c

Az Európai Parlament és a Tanács 282/2014/EU rendelete (2014. március 11.) az egészségügyre vonatkozó harmadik többéves uniós cselekvési program (2014–2020) létrehozásáról és az 1350/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 86., 2014.3.21., 1. o.).

(19)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

19

(19)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

19

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(28)  HL L 123., 2016.5.12., 13. o.

28

(28)  HL L 123., 2016.5.12., 13. o.

28

(1)  A *-gal jelölt mutatóknál megadott adatok az (EU) 2016/679 rendelet
  4. cikke (1) bekezdésének megfelelően
  személyes adatoknak minősülnek.

1

4. cikke (1) bekezdésének megfelelően

A **-gal jelölt mutatóknál megadott adatok az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkének megfelelően a személyes adatok különleges kategóriáinak minősülnek.

(1)  A *-gal jelölt mutatóknál megadott adatok az (EU) 2016/679 rendelet
  4. cikkánek 1. pontja szerinti
  személyes adatoknak minősülnek.

1

4. cikkánek 1. pontja szerinti

A **-gal jelölt mutatóknál megadott adatok az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkének megfelelően a személyes adatok különleges kategóriáinak minősülnek.

(2)  A mutatókhoz tartozó értékeket a rendelkezésre álló információk alapján a kedvezményezettek becslésével kell megállapítani.

2

(2)  A mutatókhoz tartozó értékeket a rendelkezésre álló információk alapján a kedvezményezettek becslésével kell megállapítani.

2

(3)  Ugyanott.

3

(3)  Ugyanott.

3

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/425 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/425

---

P8_TA(2019)0021

Az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozó egyedi rendelkezések ***I

Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az Európai Regionális Fejlesztési Alap és külső finanszírozási eszközök által támogatott európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/42)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 176. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az ERFA) rendeltetése, hogy elősegítse az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. E cikk, valamint az EUMSZ 174. cikkének második és harmadik bekezdése értelmében az ERFA feladata, hogy hozzájáruljon a különböző régiók fejlettségi szintje közötti különbözőségek csökkentéséhez, és csökkentse a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók
  elmaradottságát
  ,
  amelyek között különös figyelmet kell szentelni bizonyos kategóriákba tartozó régióknak
  ,
  amelyek között
  a 
  határokon átnyúló régiók kifejezetten fel vannak tüntetve
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 176. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az ERFA) rendeltetése, hogy elősegítse az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. E cikk, valamint az EUMSZ 174. cikkének második és harmadik bekezdése értelmében az ERFA feladata, hogy hozzájáruljon a különböző régiók fejlettségi szintje közötti különbözőségek csökkentéséhez, és csökkentse a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók
  elmaradottságát
  ,
  amelyek között különös figyelmet kell szentelni bizonyos kategóriákba tartozó régióknak
  ,
  amelyek között
  a 
  határokon átnyúló régiók kifejezetten fel vannak tüntetve
  .

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 176. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az ERFA) rendeltetése, hogy elősegítse az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. E cikk, valamint az EUMSZ 174. cikkének második és harmadik bekezdése értelmében az ERFA feladata, hogy hozzájáruljon a különböző régiók fejlettségi szintje közötti különbözőségek csökkentéséhez, és csökkentse a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók,
  a vidéki régiók, az ipari átmenet által jellemzett területek
  ,
  az alacsony népsűrűségű régiók,
  a 
  szigetek és a hegyvidéki régiók elmaradottságát
  . |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 176. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az ERFA) rendeltetése, hogy elősegítse az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. E cikk, valamint az EUMSZ 174. cikkének második és harmadik bekezdése értelmében az ERFA feladata, hogy hozzájáruljon a különböző régiók fejlettségi szintje közötti különbözőségek csökkentéséhez, és csökkentse a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók,
  a vidéki régiók, az ipari átmenet által jellemzett területek
  ,
  az alacsony népsűrűségű régiók,
  a 
  szigetek és a hegyvidéki régiók elmaradottságát
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új CPR] rendelet (21) közös rendelkezéseket állapít meg az ERFA-ra és bizonyos más alapokra vonatkozóan, az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új ERFA] rendelet (22) pedig az ERFA támogatás egyedi célkitűzéseire és hatályára vonatkozó rendelkezéseket állapít meg. Az európai területi együttműködési célkitűzéssel (Interreg) kapcsolatban – amelynek keretében egy vagy több tagállam határokon átnyúló együttműködése valósul meg – egyedi rendelkezések elfogadása vált szükségessé a hatékony programozás tekintetében, amely magában foglalja a technikai segítségnyújtásra, a nyomon követésre, az értékelésre, a kommunikációra, az elszámolhatóságra, az irányításra és ellenőrzésre, valamint a pénzügyi irányításra vonatkozó rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új CPR] rendelet (21) közös rendelkezéseket állapít meg az ERFA-ra és bizonyos más alapokra vonatkozóan, az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új ERFA] rendelet (22) pedig az ERFA támogatás egyedi célkitűzéseire és hatályára vonatkozó rendelkezéseket állapít meg. Az európai területi együttműködési célkitűzéssel (Interreg) kapcsolatban – amelynek keretében egy vagy több tagállam határokon átnyúló együttműködése valósul meg – egyedi rendelkezések elfogadása vált szükségessé a hatékony programozás tekintetében, amely magában foglalja a technikai segítségnyújtásra, a nyomon követésre, az értékelésre, a kommunikációra, az elszámolhatóságra, az irányításra és ellenőrzésre, valamint a pénzügyi irányításra vonatkozó rendelkezéseket.

| (2) | Az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új CPR] rendelet (21) közös rendelkezéseket állapít meg az ERFA-ra és bizonyos más alapokra vonatkozóan, az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új ERFA] rendelet (22) pedig az ERFA támogatás egyedi célkitűzéseire és hatályára vonatkozó rendelkezéseket állapít meg. Az európai területi együttműködési célkitűzéssel (Interreg) kapcsolatban – amelynek keretében egy vagy több tagállam
  és régióik
  határokon átnyúló együttműködése valósul meg – egyedi rendelkezések elfogadása vált szükségessé a hatékony programozás tekintetében, amely magában foglalja a technikai segítségnyújtásra, a nyomon követésre, az értékelésre, a kommunikációra, az elszámolhatóságra, az irányításra és ellenőrzésre, valamint a pénzügyi irányításra vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új CPR] rendelet (21) közös rendelkezéseket állapít meg az ERFA-ra és bizonyos más alapokra vonatkozóan, az (EU) xx/xx európai parlamenti és tanácsi [új ERFA] rendelet (22) pedig az ERFA támogatás egyedi célkitűzéseire és hatályára vonatkozó rendelkezéseket állapít meg. Az európai területi együttműködési célkitűzéssel (Interreg) kapcsolatban – amelynek keretében egy vagy több tagállam
  és régióik
  határokon átnyúló együttműködése valósul meg – egyedi rendelkezések elfogadása vált szükségessé a hatékony programozás tekintetében, amely magában foglalja a technikai segítségnyújtásra, a nyomon követésre, az értékelésre, a kommunikációra, az elszámolhatóságra, az irányításra és ellenőrzésre, valamint a pénzügyi irányításra vonatkozó rendelkezéseket.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Annak érdekében, hogy az ERFA különböző szinteken támogassa az Unió területének harmonikus fejlődését, az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) keretében kell támogatnia a határokon átnyúló együttműködést, a transznacionális együttműködést, a tengeri együttműködést, a legkülső régiók együttműködését és az interregionális együttműködést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Annak érdekében, hogy az ERFA különböző szinteken támogassa az Unió területének harmonikus fejlődését, az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) keretében kell támogatnia a határokon átnyúló együttműködést, a transznacionális együttműködést, a tengeri együttműködést, a legkülső régiók együttműködését és az interregionális együttműködést.

| (3) | Annak érdekében, hogy az ERFA különböző szinteken támogassa
  a szövetkezeteket és
  az Unió területének harmonikus fejlődését
  , és csökkentse a meglévő egyenlőtlenségeket
  , az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) keretében kell támogatnia a határokon átnyúló együttműködést, a transznacionális együttműködést, a tengeri együttműködést, a legkülső régiók együttműködését és az interregionális együttműködést.
  E folyamat során figyelembe kell venni a többszintű kormányzás és a partnerség elvét, valamint meg kell erősíteni a helyi alapú megközelítést. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy az ERFA különböző szinteken támogassa
  a szövetkezeteket és
  az Unió területének harmonikus fejlődését
  , és csökkentse a meglévő egyenlőtlenségeket
  , az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) keretében kell támogatnia a határokon átnyúló együttműködést, a transznacionális együttműködést, a tengeri együttműködést, a legkülső régiók együttműködését és az interregionális együttműködést.
  E folyamat során figyelembe kell venni a többszintű kormányzás és a partnerség elvét, valamint meg kell erősíteni a helyi alapú megközelítést.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az Interreg különböző elemeinek hozzá kell járulniuk a 2015. szeptemberben elfogadott fenntartható fejlesztési menetrendben 2030-ra vonatkozóan megfogalmazott fenntartható fejlesztési célok eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az Interreg különböző elemeinek hozzá kell járulniuk a 2015. szeptemberben elfogadott fenntartható fejlesztési menetrendben 2030-ra vonatkozóan megfogalmazott fenntartható fejlesztési célok eléréséhez.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A határokon átnyúló együttműködés elemének a határrégiókban közösen meghatározott közös kihívások leküzdését kell megcéloznia, és ki kell aknáznia a határ menti területekben rejlő kiaknázatlan növekedési lehetőségeket, a Bizottság „A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban” című közleményének (23) („Határrégiókról szóló közlemény”) megfelelően.
  Következésképpen
  a határokon átnyúló elemnek
  a szárazföldi határokon történő együttműködésre kell korlátozódnia,
  a tengeri határokon történő együttműködést
  pedig
  a 
  transznacionális elembe kell beépíteni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A határokon átnyúló együttműködés elemének a határrégiókban közösen meghatározott közös kihívások leküzdését kell megcéloznia, és ki kell aknáznia a határ menti területekben rejlő kiaknázatlan növekedési lehetőségeket, a Bizottság „A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban” című közleményének (23) („Határrégiókról szóló közlemény”) megfelelően.
  Következésképpen
  a határokon átnyúló elemnek
  a szárazföldi határokon történő együttműködésre kell korlátozódnia,
  a tengeri határokon történő együttműködést
  pedig
  a 
  transznacionális elembe kell beépíteni
  .

| (4) | A határokon átnyúló együttműködés elemének a határrégiókban közösen meghatározott közös kihívások leküzdését kell megcéloznia, és ki kell aknáznia a határ menti területekben rejlő kiaknázatlan növekedési lehetőségeket, a Bizottság „A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban” című közleményének (23) („Határrégiókról szóló közlemény”) megfelelően.
  Ezért
  a határokon átnyúló elemnek
  tartalmaznia kell a szárazföldi vagy
  a tengeri határokon történő együttműködést
  egyaránt,
  a 
  legkülső régiók együttműködésére vonatkozó új elem sérelme nélkül
  . |
| --- | --- |

(4)

A határokon átnyúló együttműködés elemének a határrégiókban közösen meghatározott közös kihívások leküzdését kell megcéloznia, és ki kell aknáznia a határ menti területekben rejlő kiaknázatlan növekedési lehetőségeket, a Bizottság „A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban” című közleményének (23) („Határrégiókról szóló közlemény”) megfelelően.
  Ezért
  a határokon átnyúló elemnek
  tartalmaznia kell a szárazföldi vagy
  a tengeri határokon történő együttműködést
  egyaránt,
  a 
  legkülső régiók együttműködésére vonatkozó új elem sérelme nélkül
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A határokon átnyúló elemnek is egy vagy több tagállam és egy vagy több, az Unión kívüli ország vagy egyéb terület közötti együttműködésre kell vonatkoznia. A belső és külső határokon átnyúló együttműködésnek a jelen rendelet keretében történő szabályozása a vonatkozó rendelkezések jelentős egyszerűsítését és észszerűsítését kell, hogy eredményezze a tagállamok programhatóságai, valamint az Unión kívüli partnerhatóságok és kedvezményezettek számára a 2014–2020 közötti programozási időszakhoz képest. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A határokon átnyúló elemnek is egy vagy több tagállam és egy vagy több, az Unión kívüli ország vagy egyéb terület közötti együttműködésre kell vonatkoznia. A belső és külső határokon átnyúló együttműködésnek a jelen rendelet keretében történő szabályozása a vonatkozó rendelkezések jelentős egyszerűsítését és észszerűsítését kell, hogy eredményezze a tagállamok programhatóságai, valamint az Unión kívüli partnerhatóságok és kedvezményezettek számára a 2014–2020 közötti programozási időszakhoz képest.

| (5) | A határokon átnyúló elemnek is egy vagy több tagállam
  vagy régióik
  és egy vagy több, az Unión kívüli ország
  vagy régióik
  vagy egyéb terület közötti együttműködésre kell vonatkoznia. A belső és külső határokon átnyúló együttműködésnek a jelen rendelet keretében történő szabályozása a vonatkozó rendelkezések jelentős egyszerűsítését és észszerűsítését kell, hogy eredményezze a tagállamok programhatóságai, valamint az Unión kívüli partnerhatóságok és kedvezményezettek számára a 2014–2020 közötti programozási időszakhoz képest. |
| --- | --- |

(5)

A határokon átnyúló elemnek is egy vagy több tagállam
  vagy régióik
  és egy vagy több, az Unión kívüli ország
  vagy régióik
  vagy egyéb terület közötti együttműködésre kell vonatkoznia. A belső és külső határokon átnyúló együttműködésnek a jelen rendelet keretében történő szabályozása a vonatkozó rendelkezések jelentős egyszerűsítését és észszerűsítését kell, hogy eredményezze a tagállamok programhatóságai, valamint az Unión kívüli partnerhatóságok és kedvezményezettek számára a 2014–2020 közötti programozási időszakhoz képest.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A transznacionális együttműködési és a tengeri együttműködési elem célja, hogy az Unió kohéziós politikájának prioritásaihoz kötődő integrált területi fejlesztést szolgáló fellépések útján erősítse az együttműködést,
  és magában kell foglalnia a tengeri határokon átnyúló együttműködést is
  . A transznacionális együttműködésnek ki kell terjednie
  az Unió kontinentális részének
  nagyobb
  területeire, míg a tengeri együttműködésnek
  a tengeri medencék körüli
  területeket kell lefednie
  ,
  és integrálnia kell
  a 
  tengeri
  határokon átnyúló
  együttműködést a 2014–2020 közötti programozási időszakban. A legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani a korábbi tengeri határokon átnyúló együttműködés folytatásának egy nagyobb tengeri együttműködés keretében, különösen a lefedett terület, az együttműködés egyedi célkitűzéseinek és a projekt partnerség követelményeinek meghatározásával, valamint alprogramok és egyedi irányító bizottságok létrehozásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A transznacionális együttműködési és a tengeri együttműködési elem célja, hogy az Unió kohéziós politikájának prioritásaihoz kötődő integrált területi fejlesztést szolgáló fellépések útján erősítse az együttműködést,
  és magában kell foglalnia a tengeri határokon átnyúló együttműködést is
  . A transznacionális együttműködésnek ki kell terjednie
  az Unió kontinentális részének
  nagyobb
  területeire, míg a tengeri együttműködésnek
  a tengeri medencék körüli
  területeket kell lefednie
  ,
  és integrálnia kell
  a 
  tengeri
  határokon átnyúló
  együttműködést a 2014–2020 közötti programozási időszakban. A legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani a korábbi tengeri határokon átnyúló együttműködés folytatásának egy nagyobb tengeri együttműködés keretében, különösen a lefedett terület, az együttműködés egyedi célkitűzéseinek és a projekt partnerség követelményeinek meghatározásával, valamint alprogramok és egyedi irányító bizottságok létrehozásával.

| (6) | A transznacionális együttműködési és a tengeri együttműködési elem célja, hogy az Unió kohéziós politikájának prioritásaihoz kötődő integrált területi fejlesztést szolgáló fellépések útján erősítse az együttműködést,
  a szubszidiaritás elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett
  . A transznacionális együttműködésnek ki kell terjednie
  a
  nagyobb
  transznacionális területekre és adott esetben
  a tengeri medencék körüli
  területekre
  ,
  amelyek
  a határokon átnyúló
  programok esetében meghaladják
  a 
  földrajzi területet
  . |
| --- | --- |

(6)

A transznacionális együttműködési és a tengeri együttműködési elem célja, hogy az Unió kohéziós politikájának prioritásaihoz kötődő integrált területi fejlesztést szolgáló fellépések útján erősítse az együttműködést,
  a szubszidiaritás elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett
  . A transznacionális együttműködésnek ki kell terjednie
  a
  nagyobb
  transznacionális területekre és adott esetben
  a tengeri medencék körüli
  területekre
  ,
  amelyek
  a határokon átnyúló
  programok esetében meghaladják
  a 
  földrajzi területet
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A 2014–2020 közötti programozási időszakban a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés terén a legkülső régiókban szerzett tapasztalat alapján, ahol mindkét elem kombinációja együttműködési területenként egyetlen programban történő kombinációja nem idézett elő elegendő egyszerűsítést a programhatóságok és a kedvezményezettek számára, ott egyedi legkülső régió elemet kell létrehozni ahhoz, hogy a legkülső régiók a leghatékonyabban és a legegyszerűbben működhessenek együtt a 
  szomszédos
  országokkal és területekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A 2014–2020 közötti programozási időszakban a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés terén a legkülső régiókban szerzett tapasztalat alapján, ahol mindkét elem kombinációja együttműködési területenként egyetlen programban történő kombinációja nem idézett elő elegendő egyszerűsítést a programhatóságok és a kedvezményezettek számára, ott egyedi legkülső régió elemet kell létrehozni ahhoz, hogy a legkülső régiók a leghatékonyabban és a legegyszerűbben működhessenek együtt a 
  szomszédos
  országokkal és területekkel.

| (7) | A 2014–2020 közötti programozási időszakban a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés terén a legkülső régiókban szerzett tapasztalat alapján, ahol mindkét elem kombinációja együttműködési területenként egyetlen programban történő kombinációja nem idézett elő elegendő egyszerűsítést a programhatóságok és a kedvezményezettek számára, ott egyedi legkülső régió elemet kell létrehozni ahhoz, hogy a legkülső régiók a leghatékonyabban és a legegyszerűbben
  , az egyéni sajátosságaikat figyelembe véve
  működhessenek együtt a 
  harmadik országokkal, a tengerentúli
  országokkal és területekkel
  vagy a regionális integrációs és együttműködési szervezetekkel
  . |
| --- | --- |

(7)

A 2014–2020 közötti programozási időszakban a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés terén a legkülső régiókban szerzett tapasztalat alapján, ahol mindkét elem kombinációja együttműködési területenként egyetlen programban történő kombinációja nem idézett elő elegendő egyszerűsítést a programhatóságok és a kedvezményezettek számára, ott egyedi legkülső régió elemet kell létrehozni ahhoz, hogy a legkülső régiók a leghatékonyabban és a legegyszerűbben
  , az egyéni sajátosságaikat figyelembe véve
  működhessenek együtt a 
  harmadik országokkal, a tengerentúli
  országokkal és területekkel
  vagy a regionális integrációs és együttműködési szervezetekkel
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A 2014–2020 közötti programozási időszakban az Interreg keretében az interregionális együttműködési programok terén szerzett tapasztalatok alapján,
  valamint
  a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés programjaiban az ilyen együttműködés hiányából kiindulva
  az interregionális együttműködési elemnek konkrétabban kell összpontosítania
  a 
  kohéziós politika hatékonyságának növelésére. Ezt az elemet ezért két programra kell korlátozni; egy programra abból
  a 
  célból, hogy lehetővé tegyen minden fajta tapasztalatot, innovatív megközelítést
  és
  kapacitásépítést
  mindkét célkitűzés
  programjai számára, és támogassa a létrehozott
  területi
  együttműködés európai csoportosulásait, vagy azok létrehozását az Európai Parlament
  és
  a Tanács 1082/2006/EK rendelet

   (24)

  szerint, egy másik programra pedig
  a 
  fejlődési irányzatok elemzésének fejlesztése céljából. Az Unió területén történő projektalapú együttműködést be kell építeni az interregionális innovációs beruházásokra vonatkozó új elembe,
  és
  azt szorosan össze kell kapcsolni a Bizottság „Az innováció erősítése Európa régióiban: az ellenállóképes
  ,
  inkluzív és fenntartható növekedés stratégiái”

   (25)

  című közleményének megvalósításával, különösen
  a 
  tematikus intelligens szakosodási platformok támogatása céljából olyan területeken
  ,
  mint az energia, az ipari modernizáció vagy az agrár-élelmiszeripar
  .
  Végül pedig, a funkcionális városi területekre vagy városi területekre összpontosító integrált területi fejlesztést
  a 
  programokon belül a „Beruházás
  a 
  munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés programjain belül
  ,
  és egyetlen ehhez tartó eszközben,
  az
  „Európai városi kezdeményezésben” koncentráltan kell kezelni. Az interregionális
  együttműködési
  elemhez tartozó két programnak ki kell terjednie az egész Unióra,
  és
  harmadik országok részvételére is nyitottnak kell lennie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A 2014–2020 közötti programozási időszakban az Interreg keretében az interregionális együttműködési programok terén szerzett tapasztalatok alapján,
  valamint
  a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés programjaiban az ilyen együttműködés hiányából kiindulva
  az interregionális együttműködési elemnek konkrétabban kell összpontosítania
  a 
  kohéziós politika hatékonyságának növelésére. Ezt az elemet ezért két programra kell korlátozni; egy programra abból
  a 
  célból, hogy lehetővé tegyen minden fajta tapasztalatot, innovatív megközelítést
  és
  kapacitásépítést
  mindkét célkitűzés
  programjai számára, és támogassa a létrehozott
  területi
  együttműködés európai csoportosulásait, vagy azok létrehozását az Európai Parlament
  és
  a Tanács 1082/2006/EK rendelet

   (24)

  szerint, egy másik programra pedig
  a 
  fejlődési irányzatok elemzésének fejlesztése céljából. Az Unió területén történő projektalapú együttműködést be kell építeni az interregionális innovációs beruházásokra vonatkozó új elembe,
  és
  azt szorosan össze kell kapcsolni a Bizottság „Az innováció erősítése Európa régióiban: az ellenállóképes
  ,
  inkluzív és fenntartható növekedés stratégiái”

   (25)

  című közleményének megvalósításával, különösen
  a 
  tematikus intelligens szakosodási platformok támogatása céljából olyan területeken
  ,
  mint az energia, az ipari modernizáció vagy az agrár-élelmiszeripar
  .
  Végül pedig, a funkcionális városi területekre vagy városi területekre összpontosító integrált területi fejlesztést
  a 
  programokon belül a „Beruházás
  a 
  munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés programjain belül
  ,
  és egyetlen ehhez tartó eszközben,
  az
  „Európai városi kezdeményezésben” koncentráltan kell kezelni. Az interregionális
  együttműködési
  elemhez tartozó két programnak ki kell terjednie az egész Unióra,
  és
  harmadik országok részvételére is nyitottnak kell lennie
  .

| (8) | A 2014–2020 közötti programozási időszakban
  egyrészt
  az Interreg keretében az interregionális együttműködési programok terén szerzett
  pozitív
  tapasztalatok alapján,
  másrészt pedig
  a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés programjaiban az ilyen együttműködés hiányából kiindulva a 
  városok és régiók interregionális együttműködése –
  a 
  tapasztalatcseréken
  és mindkét célkitűzés
  („Európai
  területi
  együttműködés”
  és
  „Beruházás
  a 
  növekedésbe
  és
  munkahelyteremtésbe”) programjainak kapacitásépítésén keresztül – fontos eleme annak
  ,
  hogy
  a 
  kohéziós politika terén közös megoldásokat találjanak
  ,
  és tartós partnerségeket alakítsanak ki
  .
  Ezért folytatni kell
  a 
  meglévő programokat és különösen
  a 
  projektalapú együttműködést
  ,
  beleértve
  az
  európai területi
  együttműködési
  csoportosulások
  és
  a makroregionális stratégiák támogatását
  . |
| --- | --- |

(8)

A 2014–2020 közötti programozási időszakban
  egyrészt
  az Interreg keretében az interregionális együttműködési programok terén szerzett
  pozitív
  tapasztalatok alapján,
  másrészt pedig
  a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés programjaiban az ilyen együttműködés hiányából kiindulva a 
  városok és régiók interregionális együttműködése –
  a 
  tapasztalatcseréken
  és mindkét célkitűzés
  („Európai
  területi
  együttműködés”
  és
  „Beruházás
  a 
  növekedésbe
  és
  munkahelyteremtésbe”) programjainak kapacitásépítésén keresztül – fontos eleme annak
  ,
  hogy
  a 
  kohéziós politika terén közös megoldásokat találjanak
  ,
  és tartós partnerségeket alakítsanak ki
  .
  Ezért folytatni kell
  a 
  meglévő programokat és különösen
  a 
  projektalapú együttműködést
  ,
  beleértve
  az
  európai területi
  együttműködési
  csoportosulások
  és
  a makroregionális stratégiák támogatását
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az interregionális innovációs beruházásokra irányuló új kezdeményezésnek az intelligens szakosodáson kell alapulnia, és fehasználásával olyan területeken kell támogatni a tematikus intelligens szakosodási platformokat, mint az energia, az ipari modernizáció, a körforgásos gazdaság, a társadalmi innováció, a környezetvédelem vagy az élelmiszeripar, valamint segítséget kell nyújtani az intelligens szakosodási stratégiákban részt vevőknek az innováció fokozásában, illetve az innovatív termékek, folyamatok és ökoszisztémák európai piacra való eljuttatásában. A bizonyítékok azt mutatják, hogy az állandó rendszerszintű hibák továbbra is fennállnak az új technológiák (például a kulcsfontosságú alaptechnológiák) demonstrációjának tesztelési és validálási szakaszában, különösen ha az innováció abban áll, hogy innovatív értékláncokat teremtve integrálják a kiegészítő regionális specializációkat. Ez a hiba különösen kritikus jelentőségű a kísérleti fázis és a teljes körű piaci bevezetés közötti szakaszban. Néhány stratégiai technológiai és ipari területen a kkv-k jelenleg nem számíthatnak egy kiváló, nyitott és összekapcsolt páneurópai demonstrációs infrastruktúrára. Az interregionális együttműködési kezdeményezéshez tartozó programoknak ki kell terjednie az egész Európai Unióra, és a tengerentúli országok és területek, harmadik országok és régióik és regionális integrációs és együttműködési szervezetek, köztük a legkülső szomszédos régiók részvételére is nyitottnak kell lennie. Ösztönözni kell a régiók közötti innovációs beruházások és más releváns uniós programok – például az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020, a digitális piac és az egységes piaci program – közötti szinergiákat, mivel ezek felerősítik a beruházások hatását és jobb értéket biztosítanak a polgárok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az interregionális innovációs beruházásokra irányuló új kezdeményezésnek az intelligens szakosodáson kell alapulnia, és fehasználásával olyan területeken kell támogatni a tematikus intelligens szakosodási platformokat, mint az energia, az ipari modernizáció, a körforgásos gazdaság, a társadalmi innováció, a környezetvédelem vagy az élelmiszeripar, valamint segítséget kell nyújtani az intelligens szakosodási stratégiákban részt vevőknek az innováció fokozásában, illetve az innovatív termékek, folyamatok és ökoszisztémák európai piacra való eljuttatásában. A bizonyítékok azt mutatják, hogy az állandó rendszerszintű hibák továbbra is fennállnak az új technológiák (például a kulcsfontosságú alaptechnológiák) demonstrációjának tesztelési és validálási szakaszában, különösen ha az innováció abban áll, hogy innovatív értékláncokat teremtve integrálják a kiegészítő regionális specializációkat. Ez a hiba különösen kritikus jelentőségű a kísérleti fázis és a teljes körű piaci bevezetés közötti szakaszban. Néhány stratégiai technológiai és ipari területen a kkv-k jelenleg nem számíthatnak egy kiváló, nyitott és összekapcsolt páneurópai demonstrációs infrastruktúrára. Az interregionális együttműködési kezdeményezéshez tartozó programoknak ki kell terjednie az egész Európai Unióra, és a tengerentúli országok és területek, harmadik országok és régióik és regionális integrációs és együttműködési szervezetek, köztük a legkülső szomszédos régiók részvételére is nyitottnak kell lennie. Ösztönözni kell a régiók közötti innovációs beruházások és más releváns uniós programok – például az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020, a digitális piac és az egységes piaci program – közötti szinergiákat, mivel ezek felerősítik a beruházások hatását és jobb értéket biztosítanak a polgárok számára.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Meg kell határozni a támogatható régiók és térségek kijelölésének objektív kritériumait. E célból indokolt, hogy az uniós szinten támogatható régiók és térségek azonosítása az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) által megállapított régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Meg kell határozni a támogatható régiók és térségek kijelölésének objektív kritériumait. E célból indokolt, hogy az uniós szinten támogatható régiók és térségek azonosítása az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) által megállapított régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon.

| (9) | Meg kell határozni a támogatható régiók és térségek kijelölésének
  közös
  objektív kritériumait. E célból indokolt, hogy az uniós szinten támogatható régiók és térségek azonosítása az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) által megállapított régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon. |
| --- | --- |

(9)

Meg kell határozni a támogatható régiók és térségek kijelölésének
  közös
  objektív kritériumait. E célból indokolt, hogy az uniós szinten támogatható régiók és térségek azonosítása az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) által megállapított régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Továbbra is támogatni kell, vagy – ahol szükséges, ki kell alakítani – az együttműködés valamennyi dimenzióját az Unióval szomszédos harmadik országokkal, mivel az ilyen együttműködés fontos regionális fejlesztéspolitikai eszköz, és annak a harmadik országgal határos tagállamok régiói számára haszonnal kell járnia. Ennek érdekében az ERFA-nak és az Unió külső finanszírozási eszközeinek, az
  IPA-nak

   (27), az
  NDICI-nek

   (28) és a 
  TOTP-nek

   (29) támogatnia kell a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális
  együttműködés és a tengeri
  együttműködés, a legkülső régiók együttműködése és az interregionális együttműködés programjait. Az ERFA-tól és az Unió külső finanszírozási eszközeitől származó támogatásnak a kölcsönösségen és az arányosságon kell alapulnia. Azonban az IPA III-CBC és a NDICI-CBC esetében az ERFA támogatást legalább egyenértékű összegekkel ki kell egészíteni az IPA III-CBC és a NDICI-CBC keretében, a vonatkozó jogi aktusban meghatározott legnagyobb összegtől függően
  , azaz az IPA III keretében a pénzügyi keretösszeg 3 %-áig, és a NDICI 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti Szomszédsági földrajzi program pénzügyi keretösszegének 4 %-áig
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Továbbra is támogatni kell, vagy – ahol szükséges, ki kell alakítani – az együttműködés valamennyi dimenzióját az Unióval szomszédos harmadik országokkal, mivel az ilyen együttműködés fontos regionális fejlesztéspolitikai eszköz, és annak a harmadik országgal határos tagállamok régiói számára haszonnal kell járnia. Ennek érdekében az ERFA-nak és az Unió külső finanszírozási eszközeinek, az
  IPA-nak

   (27), az
  NDICI-nek

   (28) és a 
  TOTP-nek

   (29) támogatnia kell a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális
  együttműködés és a tengeri
  együttműködés, a legkülső régiók együttműködése és az interregionális együttműködés programjait. Az ERFA-tól és az Unió külső finanszírozási eszközeitől származó támogatásnak a kölcsönösségen és az arányosságon kell alapulnia. Azonban az IPA III-CBC és a NDICI-CBC esetében az ERFA támogatást legalább egyenértékű összegekkel ki kell egészíteni az IPA III-CBC és a NDICI-CBC keretében, a vonatkozó jogi aktusban meghatározott legnagyobb összegtől függően
  , azaz az IPA III keretében a pénzügyi keretösszeg 3 %-áig, és a NDICI 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti Szomszédsági földrajzi program pénzügyi keretösszegének 4 %-áig
  .

| (10) | Továbbra is támogatni kell, vagy – ahol szükséges, ki kell alakítani – az együttműködés valamennyi dimenzióját az Unióval szomszédos harmadik országokkal, mivel az ilyen együttműködés fontos regionális fejlesztéspolitikai eszköz, és annak a harmadik országgal határos tagállamok régiói számára haszonnal kell járnia. Ennek érdekében az ERFA-nak és az Unió külső finanszírozási eszközeinek, az
  IPA

   (27)

  -nak
  , az
  NDICI

   (28)

  -nek
  és a 
  TOTP

   (29)

  -nek
  támogatnia kell a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális együttműködés, a legkülső régiók együttműködése és az interregionális együttműködés programjait. Az ERFA-tól és az Unió külső finanszírozási eszközeitől származó támogatásnak a kölcsönösségen és az arányosságon kell alapulnia. Azonban az IPA III-CBC és a NDICI-CBC esetében az ERFA támogatást legalább egyenértékű összegekkel ki kell egészíteni az IPA III-CBC és a NDICI-CBC keretében, a vonatkozó jogi aktusban meghatározott legnagyobb összegtől függően. |
| --- | --- |

(10)

Továbbra is támogatni kell, vagy – ahol szükséges, ki kell alakítani – az együttműködés valamennyi dimenzióját az Unióval szomszédos harmadik országokkal, mivel az ilyen együttműködés fontos regionális fejlesztéspolitikai eszköz, és annak a harmadik országgal határos tagállamok régiói számára haszonnal kell járnia. Ennek érdekében az ERFA-nak és az Unió külső finanszírozási eszközeinek, az
  IPA

   (27)

  -nak
  , az
  NDICI

   (28)

  -nek
  és a 
  TOTP

   (29)

  -nek
  támogatnia kell a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális együttműködés, a legkülső régiók együttműködése és az interregionális együttműködés programjait. Az ERFA-tól és az Unió külső finanszírozási eszközeitől származó támogatásnak a kölcsönösségen és az arányosságon kell alapulnia. Azonban az IPA III-CBC és a NDICI-CBC esetében az ERFA támogatást legalább egyenértékű összegekkel ki kell egészíteni az IPA III-CBC és a NDICI-CBC keretében, a vonatkozó jogi aktusban meghatározott legnagyobb összegtől függően.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Különös figyelmet kell fordítani az Unió új külső határaivá váló régiókra, hogy biztosítsák a folyamatban lévő együttműködési programok megfelelő folytonosságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Különös figyelmet kell fordítani az Unió új külső határaivá váló régiókra, hogy biztosítsák a folyamatban lévő együttműködési programok megfelelő folytonosságát.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az IPA III támogatásnak főleg arra kell összpontosítania, hogy segítse az IPA kedvezményezettjeit a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésében, az igazságszolgáltatási és a közigazgatási rendszer reformjában, az alapvető jogok tiszteletben tartásában, valamint a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításában. Az IPA támogatásnak folytatnia kell az IPA kedvezményezettek támogatását a regionális, a makroregionális és a határokon átnyúló együttműködés, illetve területfejlesztés előmozdítására tett erőfeszítéseikben, többek között az Unió makroregionális stratégiáinak végrehajtása révén. Továbbá az IPA támogatásnak foglalkoznia kell a biztonsággal, a migrációval és a határigazgatással, biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést, megosztva a releváns információt, fokozva a határellenőrzést, és közös erőfeszítéseket téve az illegális migráció és a migránscsempészés elleni küzdelemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az IPA III támogatásnak főleg arra kell összpontosítania, hogy segítse az IPA kedvezményezettjeit a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésében, az igazságszolgáltatási és a közigazgatási rendszer reformjában, az alapvető jogok tiszteletben tartásában, valamint a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításában. Az IPA támogatásnak folytatnia kell az IPA kedvezményezettek támogatását a regionális, a makroregionális és a határokon átnyúló együttműködés, illetve területfejlesztés előmozdítására tett erőfeszítéseikben, többek között az Unió makroregionális stratégiáinak végrehajtása révén. Továbbá az IPA támogatásnak foglalkoznia kell a biztonsággal, a migrációval és a határigazgatással, biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést, megosztva a releváns információt, fokozva a határellenőrzést, és közös erőfeszítéseket téve az illegális migráció és a migránscsempészés elleni küzdelemben.

| (11) | Az IPA III támogatásnak főleg arra kell összpontosítania, hogy segítse az IPA kedvezményezettjeit a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésében, az igazságszolgáltatási és a közigazgatási rendszer reformjában, az alapvető jogok tiszteletben tartásában, valamint a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség
  , valamint a regionális és helyi fejlődés
  előmozdításában. Az IPA támogatásnak folytatnia kell az IPA kedvezményezettek támogatását a regionális, a makroregionális és a határokon átnyúló együttműködés, illetve területfejlesztés előmozdítására tett erőfeszítéseikben, többek között az Unió makroregionális stratégiáinak végrehajtása révén. Továbbá az IPA támogatásnak foglalkoznia kell a biztonsággal, a migrációval és a határigazgatással, biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést, megosztva a releváns információt, fokozva a határellenőrzést, és közös erőfeszítéseket téve az illegális migráció és a migránscsempészés elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(11)

Az IPA III támogatásnak főleg arra kell összpontosítania, hogy segítse az IPA kedvezményezettjeit a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésében, az igazságszolgáltatási és a közigazgatási rendszer reformjában, az alapvető jogok tiszteletben tartásában, valamint a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség
  , valamint a regionális és helyi fejlődés
  előmozdításában. Az IPA támogatásnak folytatnia kell az IPA kedvezményezettek támogatását a regionális, a makroregionális és a határokon átnyúló együttműködés, illetve területfejlesztés előmozdítására tett erőfeszítéseikben, többek között az Unió makroregionális stratégiáinak végrehajtása révén. Továbbá az IPA támogatásnak foglalkoznia kell a biztonsággal, a migrációval és a határigazgatással, biztosítva a nemzetközi védelemhez való hozzáférést, megosztva a releváns információt, fokozva a határellenőrzést, és közös erőfeszítéseket téve az illegális migráció és a migránscsempészés elleni küzdelemben.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A szinergiák az Unió külső fellépéseivel és fejlesztési programjaival való kialakításának elő kell segítenie továbbá a maximális hatás biztosítását, mindeközben tiszteletben tartva a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkében rögzített elvét. Az uniós politikák összehangolása kulcsfontosságú a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A szinergiák az Unió külső fellépéseivel és fejlesztési programjaival való kialakításának elő kell segítenie továbbá a maximális hatás biztosítását, mindeközben tiszteletben tartva a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciának az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkében rögzített elvét. Az uniós politikák összehangolása kulcsfontosságú a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az Unió legkülső régióinak egyedi helyzetét tekintve intézkedéseket kell elfogadni azon
  feltételekre
  vonatkozóan, amelyek szerint ezek a régiók hozzájuthatnak a strukturális alapokhoz. Következésképpen e rendelet bizonyos rendelkezéseit a legkülső régiók sajátosságaihoz kell igazítani a 
  szomszédaikkal
  folytatott
  együttműködés
  egyszerűsítése és előmozdítása érdekében, figyelembe véve a Bizottság „Megerősített és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” (31) című közleményét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az Unió legkülső régióinak egyedi helyzetét tekintve intézkedéseket kell elfogadni azon
  feltételekre
  vonatkozóan, amelyek szerint ezek a régiók hozzájuthatnak a strukturális alapokhoz. Következésképpen e rendelet bizonyos rendelkezéseit a legkülső régiók sajátosságaihoz kell igazítani a 
  szomszédaikkal
  folytatott
  együttműködés
  egyszerűsítése és előmozdítása érdekében, figyelembe véve a Bizottság „Megerősített és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” (31) című közleményét.

| (14) | Az Unió legkülső régióinak egyedi helyzetét tekintve intézkedéseket kell elfogadni azon
  feltételek javítására
  vonatkozóan, amelyek szerint ezek a régiók hozzájuthatnak a strukturális alapokhoz. Következésképpen e rendelet bizonyos rendelkezéseit a legkülső régiók sajátosságaihoz kell igazítani a 
  harmadik országokkal és TOT-okkal
  folytatott
  együttműködésük
  egyszerűsítése és előmozdítása érdekében, figyelembe véve a Bizottság „Megerősített és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményét (31). |
| --- | --- |

(14)

Az Unió legkülső régióinak egyedi helyzetét tekintve intézkedéseket kell elfogadni azon
  feltételek javítására
  vonatkozóan, amelyek szerint ezek a régiók hozzájuthatnak a strukturális alapokhoz. Következésképpen e rendelet bizonyos rendelkezéseit a legkülső régiók sajátosságaihoz kell igazítani a 
  harmadik országokkal és TOT-okkal
  folytatott
  együttműködésük
  egyszerűsítése és előmozdítása érdekében, figyelembe véve a Bizottság „Megerősített és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című közleményét (31).

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | E rendelet meghatározza annak lehetőségét, hogy TOT-ok is részt vehessenek az Interreg programokban. A TOT-ok hatékony hozzáférésének és részvételének megkönnyítése érdekében figyelembe kell venni azok sajátosságait és kihívásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

E rendelet meghatározza annak lehetőségét, hogy TOT-ok is részt vehessenek az Interreg programokban. A TOT-ok hatékony hozzáférésének és részvételének megkönnyítése érdekében figyelembe kell venni azok sajátosságait és kihívásait.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Meg kell határozni az Interreg egyes elemeihez hozzárendelt erőforrásokat, beleértve az egyes tagállamok részesedését a határokon átnyúló együttműködésre, a transznacionális együttműködésre
  és a tengeri együttműködésre
  , a legkülső régiókkal folytatott együttműködésre és az interregionális együttműködésre szánt globális összegekből, valamint a tagállamok rendelkezésére álló lehetőségeket az ezen elemek közötti rugalmasságot illetően. A 
  2014–2020 közötti programozási időszakhoz képest
  a 
  határokon átnyúló együttműködés részesedését csökkenteni kell, míg
  a 
  transznacionális együttműködés
  és
  a tengeri együttműködés részesedését növelni kell
  a 
  tengeri együttműködés integrálása miatt
  ,
  és létre kell hozni egy
  új, a 
  legkülső régiók együttműködésére vonatkozó elemet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Meg kell határozni az Interreg egyes elemeihez hozzárendelt erőforrásokat, beleértve az egyes tagállamok részesedését a határokon átnyúló együttműködésre, a transznacionális együttműködésre
  és a tengeri együttműködésre
  , a legkülső régiókkal folytatott együttműködésre és az interregionális együttműködésre szánt globális összegekből, valamint a tagállamok rendelkezésére álló lehetőségeket az ezen elemek közötti rugalmasságot illetően. A 
  2014–2020 közötti programozási időszakhoz képest
  a 
  határokon átnyúló együttműködés részesedését csökkenteni kell, míg
  a 
  transznacionális együttműködés
  és
  a tengeri együttműködés részesedését növelni kell
  a 
  tengeri együttműködés integrálása miatt
  ,
  és létre kell hozni egy
  új, a 
  legkülső régiók együttműködésére vonatkozó elemet
  .

| (15) | Meg kell határozni az Interreg egyes elemeihez hozzárendelt erőforrásokat, beleértve az egyes tagállamok részesedését a határokon átnyúló együttműködésre, a transznacionális együttműködésre, a legkülső régiókkal folytatott együttműködésre és az interregionális együttműködésre szánt globális összegekből, valamint a tagállamok rendelkezésére álló lehetőségeket az ezen elemek közötti rugalmasságot illetően.
  Tekintettel
  a 
  globalizációra, a munkahelyteremtést és a növekedést célzó, valamint
  a 
  más régiókkal közös beruházásokra irányuló együttműködést azonban
  a 
  régiók közös jellemzői
  és
  ambíciói is – s nem feltétlenül
  a 
  határok – kell, hogy meghatározzák
  ,
  ezért az interregionális innovációs beruházásokra irányuló
  új
  kezdeményezéshez elegendő kiegészítő forrást kell rendelkezésre bocsátani
  a 
  globális piaci helyzetre való reagáláshoz
  . |
| --- | --- |

(15)

Meg kell határozni az Interreg egyes elemeihez hozzárendelt erőforrásokat, beleértve az egyes tagállamok részesedését a határokon átnyúló együttműködésre, a transznacionális együttműködésre, a legkülső régiókkal folytatott együttműködésre és az interregionális együttműködésre szánt globális összegekből, valamint a tagállamok rendelkezésére álló lehetőségeket az ezen elemek közötti rugalmasságot illetően.
  Tekintettel
  a 
  globalizációra, a munkahelyteremtést és a növekedést célzó, valamint
  a 
  más régiókkal közös beruházásokra irányuló együttműködést azonban
  a 
  régiók közös jellemzői
  és
  ambíciói is – s nem feltétlenül
  a 
  határok – kell, hogy meghatározzák
  ,
  ezért az interregionális innovációs beruházásokra irányuló
  új
  kezdeményezéshez elegendő kiegészítő forrást kell rendelkezésre bocsátani
  a 
  globális piaci helyzetre való reagáláshoz
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Figyelembe véve az Ír-sziget egyedi és specifikus jellegét, valamint szem előtt tartva a nagypénteki megállapodás szerinti észak-déli együttműködés megőrzését, az új PEACE PLUS határokon átnyúló programnak folytatódnia kell, és fel kell használnia az Írország és Észak-Írország határ menti megyéi között megvalósuló korábbi programok tapasztalatait. Figyelembe véve e célkitűzés gyakorlati fontosságát, ügyelni kell arra, hogy azokban az esetekben, amikor a program a béke és a megbékélés előmozdításán munkálkodik, az ERFA-nak hozzá kell járulnia az érintett régió társadalmi, gazdasági és regionális stabilitásához, különösen a közösségek közötti kohézió előmozdítására irányuló fellépéseken keresztül. Tekintettel a program jellemzőire, azt integrált módon kell kezelni, úgy, hogy az Egyesült Királyság hozzájárulását külső címzett bevételként kell integrálni a programba. Ezenfelül az e rendeletben szereplő, a műveletek kiválasztására vonatkozó egyes szabályokat sem kellene alkalmazni e program esetében a békét és megbékélést támogató programok vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Figyelembe véve az Ír-sziget egyedi és specifikus jellegét, valamint szem előtt tartva a nagypénteki megállapodás szerinti észak-déli együttműködés megőrzését, az új PEACE PLUS határokon átnyúló programnak folytatódnia kell, és fel kell használnia az Írország és Észak-Írország határ menti megyéi között megvalósuló korábbi programok tapasztalatait. Figyelembe véve e célkitűzés gyakorlati fontosságát, ügyelni kell arra, hogy azokban az esetekben, amikor a program a béke és a megbékélés előmozdításán munkálkodik, az ERFA-nak hozzá kell járulnia az érintett régió társadalmi, gazdasági és regionális stabilitásához, különösen a közösségek közötti kohézió előmozdítására irányuló fellépéseken keresztül. Tekintettel a program jellemzőire, azt integrált módon kell kezelni, úgy, hogy az Egyesült Királyság hozzájárulását külső címzett bevételként kell integrálni a programba. Ezenfelül az e rendeletben szereplő, a műveletek kiválasztására vonatkozó egyes szabályokat sem kellene alkalmazni e program esetében a békét és megbékélést támogató programok vonatkozásában.

| (18) | Figyelembe véve az Ír-sziget egyedi és specifikus jellegét, valamint szem előtt tartva a nagypénteki megállapodás szerinti észak-déli együttműködés megőrzését, az új PEACE PLUS határokon átnyúló programnak folytatódnia kell, és fel kell használnia az Írország és Észak-Írország határ menti megyéi között megvalósuló korábbi programok tapasztalatait. Figyelembe véve e célkitűzés gyakorlati fontosságát, ügyelni kell arra, hogy azokban az esetekben, amikor a program a béke és a megbékélés előmozdításán munkálkodik, az ERFA-nak hozzá kell járulnia az érintett régió társadalmi, gazdasági és regionális stabilitásához
  és az együttműködéshez
  , különösen a közösségek közötti kohézió előmozdítására irányuló fellépéseken keresztül. Tekintettel a program jellemzőire, azt integrált módon kell kezelni, úgy, hogy az Egyesült Királyság hozzájárulását külső címzett bevételként kell integrálni a programba. Ezenfelül az e rendeletben szereplő, a műveletek kiválasztására vonatkozó egyes szabályokat sem kellene alkalmazni e program esetében a békét és megbékélést támogató programok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(18)

Figyelembe véve az Ír-sziget egyedi és specifikus jellegét, valamint szem előtt tartva a nagypénteki megállapodás szerinti észak-déli együttműködés megőrzését, az új PEACE PLUS határokon átnyúló programnak folytatódnia kell, és fel kell használnia az Írország és Észak-Írország határ menti megyéi között megvalósuló korábbi programok tapasztalatait. Figyelembe véve e célkitűzés gyakorlati fontosságát, ügyelni kell arra, hogy azokban az esetekben, amikor a program a béke és a megbékélés előmozdításán munkálkodik, az ERFA-nak hozzá kell járulnia az érintett régió társadalmi, gazdasági és regionális stabilitásához
  és az együttműködéshez
  , különösen a közösségek közötti kohézió előmozdítására irányuló fellépéseken keresztül. Tekintettel a program jellemzőire, azt integrált módon kell kezelni, úgy, hogy az Egyesült Királyság hozzájárulását külső címzett bevételként kell integrálni a programba. Ezenfelül az e rendeletben szereplő, a műveletek kiválasztására vonatkozó egyes szabályokat sem kellene alkalmazni e program esetében a békét és megbékélést támogató programok vonatkozásában.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az uniós támogatás nagyobbik részét korlátozott számú politikai célkitűzésre kell összpontosítani az Interreg hatásának a lehető legmagasabb szintre növelése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az uniós támogatás nagyobbik részét korlátozott számú politikai célkitűzésre kell összpontosítani az Interreg hatásának a lehető legmagasabb szintre növelése érdekében.

| (20) | Az uniós támogatás nagyobbik részét korlátozott számú politikai célkitűzésre kell összpontosítani az Interreg hatásának a lehető legmagasabb szintre növelése érdekében.
  Erősíteni kell az Interreg elemei közötti szinergiákat és kiegészítő jelleget. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós támogatás nagyobbik részét korlátozott számú politikai célkitűzésre kell összpontosítani az Interreg hatásának a lehető legmagasabb szintre növelése érdekében.
  Erősíteni kell az Interreg elemei közötti szinergiákat és kiegészítő jelleget.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az Interreg programok előkészítésére, jóváhagyására és módosítására, valamint a területi fejlesztésre, a műveletek kiválasztására, a nyomon követésre és az értékelésre, a programhatóságokra, a műveletek auditálására, az átláthatóságra és a kommunikációra vonatkozó rendelkezéseket az (EU) [új CPR] rendeletben foglalt rendelkezésekhez képest az Interreg programok sajátosságaihoz kell igazítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az Interreg programok előkészítésére, jóváhagyására és módosítására, valamint a területi fejlesztésre, a műveletek kiválasztására, a nyomon követésre és az értékelésre, a programhatóságokra, a műveletek auditálására, az átláthatóságra és a kommunikációra vonatkozó rendelkezéseket az (EU) [új CPR] rendeletben foglalt rendelkezésekhez képest az Interreg programok sajátosságaihoz kell igazítani.

| (21) | Az Interreg programok előkészítésére, jóváhagyására és módosítására, valamint a területi fejlesztésre, a műveletek kiválasztására, a nyomon követésre és az értékelésre, a programhatóságokra, a műveletek auditálására, az átláthatóságra és a kommunikációra vonatkozó rendelkezéseket az (EU) [új CPR] rendeletben foglalt rendelkezésekhez képest az Interreg programok sajátosságaihoz kell igazítani.
  Ezen egyedi rendelkezéseknek egyszerűeknek és egyértelműeknek kell lenniük a túlszabályozás, illetve a tagállamokra és a kedvezményezettekre nehezedő további adminisztratív terhek elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(21)

Az Interreg programok előkészítésére, jóváhagyására és módosítására, valamint a területi fejlesztésre, a műveletek kiválasztására, a nyomon követésre és az értékelésre, a programhatóságokra, a műveletek auditálására, az átláthatóságra és a kommunikációra vonatkozó rendelkezéseket az (EU) [új CPR] rendeletben foglalt rendelkezésekhez képest az Interreg programok sajátosságaihoz kell igazítani.
  Ezen egyedi rendelkezéseknek egyszerűeknek és egyértelműeknek kell lenniük a túlszabályozás, illetve a tagállamokra és a kedvezményezettekre nehezedő további adminisztratív terhek elkerülése érdekében.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A ténylegesen közös és együttműködés tárgyát képező, bevonni szándékozott műveletek kritériumaira, az Interreg műveleten belüli partnerségre és a vezető partner kötelezettségeire vonatkozó rendelkezések, amelyek a 2014–2020 közötti programozási időszak során meghatározásra kerültek, továbbra is érvényben maradnak. Azonban az Interreg-partnereknek
  mind
  a 
  négy dimenzióban (fejlesztés
  ,
  megvalósítás,
  személyzet
  és finanszírozás) együtt kell működniük,
  a legkülső régiók együttműködése keretében pedig a négy közül három dimenzióban, mivel az ERFA-tól származó támogatást és az Uniótól származó külső finanszírozási eszközöket egyszerűbb lesz mind a programok, mind pedig a műveletek szintjén összevonni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A ténylegesen közös és együttműködés tárgyát képező, bevonni szándékozott műveletek kritériumaira, az Interreg műveleten belüli partnerségre és a vezető partner kötelezettségeire vonatkozó rendelkezések, amelyek a 2014–2020 közötti programozási időszak során meghatározásra kerültek, továbbra is érvényben maradnak. Azonban az Interreg-partnereknek
  mind
  a 
  négy dimenzióban (fejlesztés
  ,
  megvalósítás,
  személyzet
  és finanszírozás) együtt kell működniük,
  a legkülső régiók együttműködése keretében pedig a négy közül három dimenzióban, mivel az ERFA-tól származó támogatást és az Uniótól származó külső finanszírozási eszközöket egyszerűbb lesz mind a programok, mind pedig a műveletek szintjén összevonni.

| (22) | A ténylegesen közös és együttműködés tárgyát képező, bevonni szándékozott műveletek kritériumaira, az Interreg műveleten belüli partnerségre és a vezető partner kötelezettségeire vonatkozó rendelkezések, amelyek a 2014–2020 közötti programozási időszak során meghatározásra kerültek, továbbra is érvényben maradnak. Azonban az Interreg-partnereknek
  együtt kell működniük
  a 
  fejlesztésben és a végrehajtásban
  ,
  valamint a
  személyzet
  terén vagy a finanszírozásban, vagy mindkettőben
  a legkülső régiók együttműködése keretében pedig a négy közül három dimenzióban, mivel az ERFA-tól származó támogatást és az Uniótól származó külső finanszírozási eszközöket egyszerűbb lesz mind a programok, mind pedig a műveletek szintjén összevonni. |
| --- | --- |

(22)

A ténylegesen közös és együttműködés tárgyát képező, bevonni szándékozott műveletek kritériumaira, az Interreg műveleten belüli partnerségre és a vezető partner kötelezettségeire vonatkozó rendelkezések, amelyek a 2014–2020 közötti programozási időszak során meghatározásra kerültek, továbbra is érvényben maradnak. Azonban az Interreg-partnereknek
  együtt kell működniük
  a 
  fejlesztésben és a végrehajtásban
  ,
  valamint a
  személyzet
  terén vagy a finanszírozásban, vagy mindkettőben
  a legkülső régiók együttműködése keretében pedig a négy közül három dimenzióban, mivel az ERFA-tól származó támogatást és az Uniótól származó külső finanszírozási eszközöket egyszerűbb lesz mind a programok, mind pedig a műveletek szintjén összevonni.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | A határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében az emberek közötti (P2P) és a kisméretű projektek fontos és sikeres eszközök a határ menti és határokon átnyúló akadályok leküzdésére, a helyi lakosság közötti kapcsolatok támogatására, valamint ezáltal a határ menti régiók és polgáraik egymáshoz való közelebb hozására. Az emberek közötti (P2P) és kisméretű projekteket számos különböző területen hajtanak végre, idetartozik a kultúra, a sport, a turisztika, az oktatás és a szakképzés, a gazdaság, a tudomány, a környezetvédelem és az ökológia, az egészségügy, a közlekedés és a szűkebb infrastruktúra, a közigazgatási együttműködés, a promóciós tevékenységek. Amint azt a Régiók Bizottságának „Emberek közötti és kis méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban” című véleménye

   (32)

  is rámutat arra, hogy az emberek közötti és a kisméretű projektek nagy európai hozzáadott értéket nyújtanak, és jelentősen hozzájárulnak a határokon átnyúló együttműködési programok átfogó céljához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

A határokon átnyúló együttműködési programok tekintetében az emberek közötti (P2P) és a kisméretű projektek fontos és sikeres eszközök a határ menti és határokon átnyúló akadályok leküzdésére, a helyi lakosság közötti kapcsolatok támogatására, valamint ezáltal a határ menti régiók és polgáraik egymáshoz való közelebb hozására. Az emberek közötti (P2P) és kisméretű projekteket számos különböző területen hajtanak végre, idetartozik a kultúra, a sport, a turisztika, az oktatás és a szakképzés, a gazdaság, a tudomány, a környezetvédelem és az ökológia, az egészségügy, a közlekedés és a szűkebb infrastruktúra, a közigazgatási együttműködés, a promóciós tevékenységek. Amint azt a Régiók Bizottságának „Emberek közötti és kis méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban” című véleménye

   (32)

  is rámutat arra, hogy az emberek közötti és a kisméretű projektek nagy európai hozzáadott értéket nyújtanak, és jelentősen hozzájárulnak a határokon átnyúló együttműködési programok átfogó céljához.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Pontosítani kell
  az
  irányadó szabályokat a
  kis projektre vonatkozó alapok
  tekintetében, amelyek az Interreg megléte óta folyamatosan megvalósulnak
  ,
  de
  soha nem vonatkoztak
  rájuk
  egyedi rendelkezések
  . Amint a Régiók Bizottságának véleménye „Emberek közötti és
  kis
  méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban”

   (32)

  címmel rámutat
  ,
  az ilyen kisprojekt alapok fontos szerepet játszanak
  az emberek
  és intézmények
  közötti
  bizalomépítésben, nagy európai hozzáadott értéket nyújtanak
  ,
  és jelentősen hozzájárulnak
  a 
  határokon átnyúló együttműködési programok átfogó céljához a határ menti akadályok leküzdése
  , valamint
  a határ menti területek és állampolgáraik integrálása révén. Annak érdekében,
  hogy egyszerűsítsük a kis projektek finanszírozásának irányítását a végső kedvezményezettek számára, akik gyakran nincsenek hozzászokva ahhoz, hogy uniós alapokra pályázzanak, egy bizonyos küszöbérték alatt kötelezővé kell tenni az egyszerűsített költség-opciók és az átalány összegek alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Pontosítani kell
  az
  irányadó szabályokat a
  kis projektre vonatkozó alapok
  tekintetében, amelyek az Interreg megléte óta folyamatosan megvalósulnak
  ,
  de
  soha nem vonatkoztak
  rájuk
  egyedi rendelkezések
  . Amint a Régiók Bizottságának véleménye „Emberek közötti és
  kis
  méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban”

   (32)

  címmel rámutat
  ,
  az ilyen kisprojekt alapok fontos szerepet játszanak
  az emberek
  és intézmények
  közötti
  bizalomépítésben, nagy európai hozzáadott értéket nyújtanak
  ,
  és jelentősen hozzájárulnak
  a 
  határokon átnyúló együttműködési programok átfogó céljához a határ menti akadályok leküzdése
  , valamint
  a határ menti területek és állampolgáraik integrálása révén. Annak érdekében,
  hogy egyszerűsítsük a kis projektek finanszírozásának irányítását a végső kedvezményezettek számára, akik gyakran nincsenek hozzászokva ahhoz, hogy uniós alapokra pályázzanak, egy bizonyos küszöbérték alatt kötelezővé kell tenni az egyszerűsített költség-opciók és az átalány összegek alkalmazását.

| (23) | Az Interreg megléte óta
  az
  emberek közötti és kisméretű projektek főként
  kis projektre vonatkozó alapok
  vagy hasonló eszközök révén részesültek támogatásban
  ,
  amelyekre azonban
  soha nem vonatkoztak egyedi rendelkezések
  , ezért pontosítani kell az irányadó szabályokat a
  kis
  projektre vonatkozó alapok tekintetében. Annak érdekében
  ,
  hogy biztosítsuk
  az emberek közötti
  és kisméretű
  ,
  illetve
  a 
  helyi és regionális fejlesztési projektek hozzáadott értékét és előnyeit
  , valamint hogy egyszerűsítsük a kis projektek finanszírozásának irányítását a végső kedvezményezettek számára, akik gyakran nincsenek hozzászokva ahhoz, hogy uniós alapokra pályázzanak, egy bizonyos küszöbérték alatt kötelezővé kell tenni az egyszerűsített költség-opciók és az átalány összegek alkalmazását. |
| --- | --- |

(23)

Az Interreg megléte óta
  az
  emberek közötti és kisméretű projektek főként
  kis projektre vonatkozó alapok
  vagy hasonló eszközök révén részesültek támogatásban
  ,
  amelyekre azonban
  soha nem vonatkoztak egyedi rendelkezések
  , ezért pontosítani kell az irányadó szabályokat a
  kis
  projektre vonatkozó alapok tekintetében. Annak érdekében
  ,
  hogy biztosítsuk
  az emberek közötti
  és kisméretű
  ,
  illetve
  a 
  helyi és regionális fejlesztési projektek hozzáadott értékét és előnyeit
  , valamint hogy egyszerűsítsük a kis projektek finanszírozásának irányítását a végső kedvezményezettek számára, akik gyakran nincsenek hozzászokva ahhoz, hogy uniós alapokra pályázzanak, egy bizonyos küszöbérték alatt kötelezővé kell tenni az egyszerűsített költség-opciók és az átalány összegek alkalmazását.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az egynél több tagállam bevonása és az ebből következő magasabb igazgatási költségek – különösen az ellenőrzések és a fordítás költségei – miatt a technikai segítségnyújtási költségek felső határának megállapításakor magasabb összeget kell kijelölni, mint a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés esetében. A magasabb igazgatási költségek ellensúlyozására a tagállamokat ösztönözni kell a közös projektek végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentésére, ahol csak lehetséges. Továbbá a korlátozott uniós támogatású Interreg–programoknak vagy a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak bizonyos minimális összegű technikai segítségnyújtási összeget kell kapniuk a hatékony technikai segítségnyújtási tevékenységek elégséges finanszírozása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az egynél több tagállam bevonása és az ebből következő magasabb igazgatási költségek – különösen az ellenőrzések és a fordítás költségei – miatt a technikai segítségnyújtási költségek felső határának megállapításakor magasabb összeget kell kijelölni, mint a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés esetében. A magasabb igazgatási költségek ellensúlyozására a tagállamokat ösztönözni kell a közös projektek végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentésére, ahol csak lehetséges. Továbbá a korlátozott uniós támogatású Interreg–programoknak vagy a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak bizonyos minimális összegű technikai segítségnyújtási összeget kell kapniuk a hatékony technikai segítségnyújtási tevékenységek elégséges finanszírozása érdekében.

| (24) | Az egynél több tagállam bevonása és az ebből következő magasabb igazgatási költségek
  miatt, beleértve a regionális kapcsolattartási pontokat (vagy „antennákat”) is, amelyek fontos kapcsolattartási pontként működnek azok számára, akik projektekre pályáznak, valamint projekteket hajtanak végre, és ezért közvetlen vonalat képeznek a közös titkárságokhoz vagy az illetékes hatóságokhoz, de
  különösen az ellenőrzések és a fordítás költségei miatt a technikai segítségnyújtási költségek felső határának megállapításakor magasabb összeget kell kijelölni, mint a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés esetében. A magasabb igazgatási költségek ellensúlyozására a tagállamokat ösztönözni kell a közös projektek végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentésére, ahol csak lehetséges. Továbbá a korlátozott uniós támogatású Interreg–programoknak vagy a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak bizonyos minimális összegű technikai segítségnyújtási összeget kell kapniuk a hatékony technikai segítségnyújtási tevékenységek elégséges finanszírozása érdekében. |
| --- | --- |

(24)

Az egynél több tagállam bevonása és az ebből következő magasabb igazgatási költségek
  miatt, beleértve a regionális kapcsolattartási pontokat (vagy „antennákat”) is, amelyek fontos kapcsolattartási pontként működnek azok számára, akik projektekre pályáznak, valamint projekteket hajtanak végre, és ezért közvetlen vonalat képeznek a közös titkárságokhoz vagy az illetékes hatóságokhoz, de
  különösen az ellenőrzések és a fordítás költségei miatt a technikai segítségnyújtási költségek felső határának megállapításakor magasabb összeget kell kijelölni, mint a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés esetében. A magasabb igazgatási költségek ellensúlyozására a tagállamokat ösztönözni kell a közös projektek végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentésére, ahol csak lehetséges. Továbbá a korlátozott uniós támogatású Interreg–programoknak vagy a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak bizonyos minimális összegű technikai segítségnyújtási összeget kell kapniuk a hatékony technikai segítségnyújtási tevékenységek elégséges finanszírozása érdekében.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az adminisztratív terhek csökkentése során az (EU) .../... rendelet [új CPR] 77. cikkében említett, Interreg-programok irányítási és ellenőrzési rendszerére vonatkozó, javított megfelelő szabályozás előnyeinek hasznosítása érdekében köteles a Bizottság, a tagállamok és a régiók szorosan együttműködni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Az adminisztratív terhek csökkentése során az (EU) .../... rendelet [új CPR] 77. cikkében említett, Interreg-programok irányítási és ellenőrzési rendszerére vonatkozó, javított megfelelő szabályozás előnyeinek hasznosítása érdekében köteles a Bizottság, a tagállamok és a régiók szorosan együttműködni.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy az irányító hatósági funkciókkal
  egy európai területi együttműködési csoportosulást
  bízzanak meg
  ,
  vagy
  hozzanak létre olyan csoportosulást, mint más határon átnyúló jogi testületek, amelyek felelősek egy alprogramért, egy integrált területi beruházásért,
  vagy egy vagy több kis projekt alapért
  , vagy egyedüli partnerként járjanak el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy az irányító hatósági funkciókkal
  egy európai területi együttműködési csoportosulást
  bízzanak meg
  ,
  vagy
  hozzanak létre olyan csoportosulást, mint más határon átnyúló jogi testületek, amelyek felelősek egy alprogramért, egy integrált területi beruházásért,
  vagy egy vagy több kis projekt alapért
  , vagy egyedüli partnerként járjanak el.

| (27) | Adott esetben a tagállamoknak egy új vagy adott esetben
  egy
  meglévő
  európai területi együttműködési csoportosulást
  kell megbízniuk az irányító hatósági funkciókkal vagy azzal
  ,
  hogy
  hozzanak létre olyan csoportosulást, mint más határon átnyúló jogi testületek, amelyek felelősek egy alprogramért
  vagy
  egy integrált területi beruházásért, vagy egyedüli partnerként járjanak el.
  A tagállamoknak lehetővé kell tenniük a helyi és regionális önkormányzatok és a különböző tagállamok közigazgatási szervei számára, hogy ilyen, jogi személyiséggel rendelkező együttműködési csoportosulásokat hozzanak létre, és be kell vonniuk a helyi és regionális önkormányzatokat azok működtetésébe. |
| --- | --- |

(27)

Adott esetben a tagállamoknak egy új vagy adott esetben
  egy
  meglévő
  európai területi együttműködési csoportosulást
  kell megbízniuk az irányító hatósági funkciókkal vagy azzal
  ,
  hogy
  hozzanak létre olyan csoportosulást, mint más határon átnyúló jogi testületek, amelyek felelősek egy alprogramért
  vagy
  egy integrált területi beruházásért, vagy egyedüli partnerként járjanak el.
  A tagállamoknak lehetővé kell tenniük a helyi és regionális önkormányzatok és a különböző tagállamok közigazgatási szervei számára, hogy ilyen, jogi személyiséggel rendelkező együttműködési csoportosulásokat hozzanak létre, és be kell vonniuk a helyi és regionális önkormányzatokat azok működtetésébe.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A 2014–2020 közötti programozási időszakra kialakított fizetési láncot – azaz a Bizottságtól a vezető partnernek az igazoló hatóságon keresztül – folytatni kell a számviteli funkció keretében. Az uniós támogatást a vezető partnernek kell kifizetni, kivéve, ha ez a vezető partner és a többi partner között dupla átváltási díjat eredményezne az euróra történő átváltás, majd egy másik pénznemre történő visszaváltás miatt, vagy megfordítva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A 2014–2020 közötti programozási időszakra kialakított fizetési láncot – azaz a Bizottságtól a vezető partnernek az igazoló hatóságon keresztül – folytatni kell a számviteli funkció keretében. Az uniós támogatást a vezető partnernek kell kifizetni, kivéve, ha ez a vezető partner és a többi partner között dupla átváltási díjat eredményezne az euróra történő átváltás, majd egy másik pénznemre történő visszaváltás miatt, vagy megfordítva.

| (28) | A 2014–2020 közötti programozási időszakra kialakított fizetési láncot – azaz a Bizottságtól a vezető partnernek az igazoló hatóságon keresztül – folytatni kell a számviteli funkció keretében. Az uniós támogatást a vezető partnernek kell kifizetni, kivéve, ha ez a vezető partner és a többi partner között dupla átváltási díjat eredményezne az euróra történő átváltás, majd egy másik pénznemre történő visszaváltás miatt, vagy megfordítva.
  Ha nem rendelkeznek másként, a vezető partnernek gondoskodnia kell arról, hogy a többi partner teljes egészében és az összes partner által elfogadott határidőn belül megkapja az adott uniós alapból nyújtott hozzájárulás teljes összegét, ugyanolyan eljárás szerint, mint amely a vezető partnerre alkalmazandó. |
| --- | --- |

(28)

A 2014–2020 közötti programozási időszakra kialakított fizetési láncot – azaz a Bizottságtól a vezető partnernek az igazoló hatóságon keresztül – folytatni kell a számviteli funkció keretében. Az uniós támogatást a vezető partnernek kell kifizetni, kivéve, ha ez a vezető partner és a többi partner között dupla átváltási díjat eredményezne az euróra történő átváltás, majd egy másik pénznemre történő visszaváltás miatt, vagy megfordítva.
  Ha nem rendelkeznek másként, a vezető partnernek gondoskodnia kell arról, hogy a többi partner teljes egészében és az összes partner által elfogadott határidőn belül megkapja az adott uniós alapból nyújtott hozzájárulás teljes összegét, ugyanolyan eljárás szerint, mint amely a vezető partnerre alkalmazandó.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A [pénzügyi salátarendelet (EU, Euratom) rendelet] [FR-Omnibus][63. cikkének (9) bekezdése] szerint az ágazatspecifikus szabályoknak figyelembe kell venniük az Európai Területi Együttműködési (Interreg) programok szükségleteit, különösen az auditálási funkció tekintetében. Az éves ellenőrzési véleményre, az éves ellenőrzési jelentésre és a műveletek auditálására vonatkozó rendelkezéseket ezért egyszerűsíteni kell, és inkább ezekhez az egynél több tagállam részvételével zajló programokhoz kell igazítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A [pénzügyi salátarendelet (EU, Euratom) rendelet] [FR-Omnibus][63. cikkének (9) bekezdése] szerint az ágazatspecifikus szabályoknak figyelembe kell venniük az Európai Területi Együttműködési (Interreg) programok szükségleteit, különösen az auditálási funkció tekintetében. Az éves ellenőrzési véleményre, az éves ellenőrzési jelentésre és a műveletek auditálására vonatkozó rendelkezéseket ezért egyszerűsíteni kell, és inkább ezekhez az egynél több tagállam részvételével zajló programokhoz kell igazítani.

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A szabálytalanságok miatti visszafizetés tekintetében meg kell határozni a pénzügyi felelősség egyértelmű láncolatát az egyedüli vagy egyéb partnerektől a vezető partneren keresztül, és az irányító hatóságtól a Bizottság részére. Rendelkezni kell a tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek (TOT) felelősségéről, ha az egyedüli vagy más partner vagy a vezető partner részéről a visszafizetés sikertelen, ami azt jelenti, hogy a tagállam fizeti vissza az irányító hatóság számára. Következésképpen az Interreg programok keretében nincs helye behajthatatlan összegeknek a kedvezményezettek szintjén.
  Azonban
  a szabályokat pontosítani kell arra az esetre, ha egy tagállam, harmadik ország, partnerország vagy TOT nem fizetne térítést az irányító hatóság számára. A vezető partner visszafizetési kötelezettségeit is pontosítani kell.
  Különösen
  a 
  tekintetben, hogy
  az irányító hatóság
  ne kötelezhesse
  a vezető partnert jogi eljárás indítására másik országban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A szabálytalanságok miatti visszafizetés tekintetében meg kell határozni a pénzügyi felelősség egyértelmű láncolatát az egyedüli vagy egyéb partnerektől a vezető partneren keresztül, és az irányító hatóságtól a Bizottság részére. Rendelkezni kell a tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek (TOT) felelősségéről, ha az egyedüli vagy más partner vagy a vezető partner részéről a visszafizetés sikertelen, ami azt jelenti, hogy a tagállam fizeti vissza az irányító hatóság számára. Következésképpen az Interreg programok keretében nincs helye behajthatatlan összegeknek a kedvezményezettek szintjén.
  Azonban
  a szabályokat pontosítani kell arra az esetre, ha egy tagállam, harmadik ország, partnerország vagy TOT nem fizetne térítést az irányító hatóság számára. A vezető partner visszafizetési kötelezettségeit is pontosítani kell.
  Különösen
  a 
  tekintetben, hogy
  az irányító hatóság
  ne kötelezhesse
  a vezető partnert jogi eljárás indítására másik országban.

| (30) | A szabálytalanságok miatti visszafizetés tekintetében meg kell határozni a pénzügyi felelősség egyértelmű láncolatát az egyedüli vagy egyéb partnerektől a vezető partneren keresztül, és az irányító hatóságtól a Bizottság részére. Rendelkezni kell a tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek (TOT) felelősségéről, ha az egyedüli vagy más partner vagy a vezető partner részéről a visszafizetés sikertelen, ami azt jelenti, hogy a tagállam fizeti vissza az irányító hatóság számára. Következésképpen az Interreg programok keretében nincs helye behajthatatlan összegeknek a kedvezményezettek szintjén. A szabályokat
  azonban
  pontosítani kell arra az esetre, ha egy tagállam, harmadik ország, partnerország vagy TOT nem fizetne térítést az irányító hatóság számára. A vezető partner visszafizetési kötelezettségeit is pontosítani kell.
  Emellett a visszafizetéssel kapcsolatos eljárásokat a monitoringbizottságnak kell meghatároznia és elfogadnia. Azonban
  az irányító hatóság
  nem kötelezheti
  a vezető partnert jogi eljárás indítására másik országban. |
| --- | --- |

(30)

A szabálytalanságok miatti visszafizetés tekintetében meg kell határozni a pénzügyi felelősség egyértelmű láncolatát az egyedüli vagy egyéb partnerektől a vezető partneren keresztül, és az irányító hatóságtól a Bizottság részére. Rendelkezni kell a tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek (TOT) felelősségéről, ha az egyedüli vagy más partner vagy a vezető partner részéről a visszafizetés sikertelen, ami azt jelenti, hogy a tagállam fizeti vissza az irányító hatóság számára. Következésképpen az Interreg programok keretében nincs helye behajthatatlan összegeknek a kedvezményezettek szintjén. A szabályokat
  azonban
  pontosítani kell arra az esetre, ha egy tagállam, harmadik ország, partnerország vagy TOT nem fizetne térítést az irányító hatóság számára. A vezető partner visszafizetési kötelezettségeit is pontosítani kell.
  Emellett a visszafizetéssel kapcsolatos eljárásokat a monitoringbizottságnak kell meghatároznia és elfogadnia. Azonban
  az irányító hatóság
  nem kötelezheti
  a vezető partnert jogi eljárás indítására másik országban.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Helyénvaló ösztönözni a pénzügyi fegyelmet. Ugyanakkor a költségvetési kötelezettségvállalások felszabadítására vonatkozó mechanizmusoknak figyelembe kell venniük az Interreg programok és azok végrehajtásának bonyolultságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Helyénvaló ösztönözni a pénzügyi fegyelmet. Ugyanakkor a költségvetési kötelezettségvállalások felszabadítására vonatkozó mechanizmusoknak figyelembe kell venniük az Interreg programok és azok végrehajtásának bonyolultságát.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Bár a harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok vagy területek részvételével folyó Interreg programokat megosztott irányítás alatt kell végrehajtani, a legkülső régiók együttműködése végrehajtható közvetett irányítás alatt. Egyedi szabályokat kell kialakítani arra vonatkozóan, hogy ezeket a programokat teljes egészében vagy részben közvetett irányítás alatt hajtják végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Bár a harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok vagy területek részvételével folyó Interreg programokat megosztott irányítás alatt kell végrehajtani, a legkülső régiók együttműködése végrehajtható közvetett irányítás alatt. Egyedi szabályokat kell kialakítani arra vonatkozóan, hogy ezeket a programokat teljes egészében vagy részben közvetett irányítás alatt hajtják végre.

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Az Interreg programok elfogadására vagy módosítására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Azonban a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak
  adott esetben
  be kell tartaniuk az (EU) [IPA III] rendelet és az (EU) [NDICI] rendelet szerint kialakított bizottsági eljárásokat a programokat jóváhagyó első döntés tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Az Interreg programok elfogadására vagy módosítására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Azonban a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak
  adott esetben
  be kell tartaniuk az (EU) [IPA III] rendelet és az (EU) [NDICI] rendelet szerint kialakított bizottsági eljárásokat a programokat jóváhagyó első döntés tekintetében.

| (35) | Az Interreg programok elfogadására vagy módosítására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.
  Adott esetben
  azonban a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak be kell tartaniuk az (EU) [IPA III] rendelet és az (EU) [NDICI] rendelet szerint kialakított bizottsági eljárásokat a programokat jóváhagyó első döntés tekintetében. |
| --- | --- |

(35)

Az Interreg programok elfogadására vagy módosítására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.
  Adott esetben
  azonban a külső határokon átnyúló együttműködési programoknak be kell tartaniuk az (EU) [IPA III] rendelet és az (EU) [NDICI] rendelet szerint kialakított bizottsági eljárásokat a programokat jóváhagyó első döntés tekintetében.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | Az európai területi együttműködés előmozdítása az uniós kohéziós politika egyik fontos prioritása. Az európai területi együttműködési projektek során a kkv-k számára felmerült költségek támogatása a 651/2014/EU bizottsági rendelet

   (1a)

  (általános csoportmentességi rendelet) értelmében már csoportmentességet élvez. A különböző méretű vállalkozások általi beruházásokra nyújtott regionális támogatásra vonatkozó különös rendelkezéseket a regionális támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás

   (2a)

  és az általános csoportmentességi rendelet regionális támogatási szakasza is tartalmazza. A szerzett tapasztalatok fényében az európai területi együttműködési projektekhez nyújtott támogatásnak csak korlátozott hatást kell kifejtenie a tagállamok közötti a versenyre és kereskedelemre, ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára annak kinyilvánítását, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethető a belső piaccal, és az európai területi együttműködés projektjeinek támogatására nyújtott finanszírozás csoportmentességben részesülhet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

Az európai területi együttműködés előmozdítása az uniós kohéziós politika egyik fontos prioritása. Az európai területi együttműködési projektek során a kkv-k számára felmerült költségek támogatása a 651/2014/EU bizottsági rendelet

   (1a)

  (általános csoportmentességi rendelet) értelmében már csoportmentességet élvez. A különböző méretű vállalkozások általi beruházásokra nyújtott regionális támogatásra vonatkozó különös rendelkezéseket a regionális támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás

   (2a)

  és az általános csoportmentességi rendelet regionális támogatási szakasza is tartalmazza. A szerzett tapasztalatok fényében az európai területi együttműködési projektekhez nyújtott támogatásnak csak korlátozott hatást kell kifejtenie a tagállamok közötti a versenyre és kereskedelemre, ezért lehetővé kell tenni a Bizottság számára annak kinyilvánítását, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethető a belső piaccal, és az európai területi együttműködés projektjeinek támogatására nyújtott finanszírozás csoportmentességben részesülhet.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozóan az Unión belüli tagállamok, illetve a tagállamok
  és szomszédos
  harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek (TOT) közötti együttműködés előmozdítása céljából. | (1)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozóan az Unión belüli tagállamok
  és régióik
  , illetve a tagállamok
  , régióik és
  harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek (TOT)
  vagy a regionális integrációs és együttműködési szervezetek, illetve a harmadik országoknak egy regionális szervezet részét képező csoportja
  közötti együttműködés előmozdítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozóan az Unión belüli tagállamok, illetve a tagállamok
  és szomszédos
  harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek (TOT) közötti együttműködés előmozdítása céljából.

(1)   Ez a rendelet szabályokat állapít meg az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozóan az Unión belüli tagállamok
  és régióik
  , illetve a tagállamok
  , régióik és
  harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek (TOT)
  vagy a regionális integrációs és együttműködési szervezetek, illetve a harmadik országoknak egy regionális szervezet részét képező csoportja
  közötti együttműködés előmozdítása céljából.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „határokon átnyúló jogi személy”: egy Interreg programban részt vevő valamely ország törvényei szerint létrejött jogi személy, feltéve, hogy legalább két részt vevő országból származó területi hatóságok vagy egyéb testületek hozták létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

„határokon átnyúló jogi személy”: egy Interreg programban részt vevő valamely ország törvényei szerint létrejött jogi személy, feltéve, hogy legalább két részt vevő országból származó területi hatóságok vagy egyéb testületek hozták létre.

| 4. | „határokon átnyúló jogi személy”: egy Interreg programban részt vevő valamely ország törvényei szerint létrejött jogi személy,
  az eurorégiót is beleértve,
  feltéve, hogy legalább két részt vevő országból származó területi hatóságok vagy egyéb testületek hozták létre. |
| --- | --- |

4.

„határokon átnyúló jogi személy”: egy Interreg programban részt vevő valamely ország törvényei szerint létrejött jogi személy,
  az eurorégiót is beleértve,
  feltéve, hogy legalább két részt vevő országból származó területi hatóságok vagy egyéb testületek hozták létre.

az eurorégiót is beleértve,

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | „regionális integrációs és együttműködési szervezet”: ugyanazon földrajzi terület államainak vagy régióinak csoportja, amelyek a közös érdekű kérdésekben szoros együttműködésre törekednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

„regionális integrációs és együttműködési szervezet”: ugyanazon földrajzi terület államainak vagy régióinak csoportja, amelyek a közös érdekű kérdésekben szoros együttműködésre törekednek.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – bevezető rész

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | határokon átnyúló együttműködés szomszédos régiók között az integrált regionális fejlesztés elősegítése érdekében (1. elem): |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

határokon átnyúló együttműködés szomszédos régiók között az integrált regionális fejlesztés elősegítése érdekében (1. elem):

| 1. | határokon átnyúló együttműködés szomszédos régiók között az integrált
  és harmonikus
  regionális fejlesztés elősegítése érdekében (1. elem): |
| --- | --- |

1.

határokon átnyúló együttműködés szomszédos régiók között az integrált
  és harmonikus
  regionális fejlesztés elősegítése érdekében (1. elem):

és harmonikus

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | belső határokon átnyúló együttműködés két vagy több tagállam szomszédos szárazföldi határrégiói között, vagy legalább egy tagállam és a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egy vagy több harmadik ország szomszédos szárazföldi határrégiói között; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

belső határokon átnyúló együttműködés két vagy több tagállam szomszédos szárazföldi határrégiói között, vagy legalább egy tagállam és a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egy vagy több harmadik ország szomszédos szárazföldi határrégiói között; vagy

| a) | belső határokon átnyúló együttműködés két vagy több tagállam szomszédos szárazföldi
  vagy tengeri
  határrégiói között, vagy legalább egy tagállam és a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egy vagy több harmadik ország szomszédos szárazföldi
  vagy tengeri
  határrégiói között; vagy |
| --- | --- |

a)

belső határokon átnyúló együttműködés két vagy több tagállam szomszédos szárazföldi
  vagy tengeri
  határrégiói között, vagy legalább egy tagállam és a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt egy vagy több harmadik ország szomszédos szárazföldi
  vagy tengeri
  határrégiói között; vagy

vagy tengeri

vagy tengeri

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – bevezető rész

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | külső határokon átnyúló együttműködés legalább egy tagállam és a következők közül egy vagy több entitás szomszédos szárazföldi határrégiói között: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

külső határokon átnyúló együttműködés legalább egy tagállam és a következők közül egy vagy több entitás szomszédos szárazföldi határrégiói között:

| b) | külső határokon átnyúló együttműködés legalább egy tagállam és a következők közül egy vagy több entitás szomszédos szárazföldi
  vagy tengeri
  határrégiói között: |
| --- | --- |

b)

külső határokon átnyúló együttműködés legalább egy tagállam és a következők közül egy vagy több entitás szomszédos szárazföldi
  vagy tengeri
  határrégiói között:

vagy tengeri

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | transznacionális együttműködés
  és tengeri együttműködés
  nagyobb transznacionális területeken vagy tengeri medencék körül, amely nemzeti, regionális és helyi programpartnereket érint tagállamokban
  , harmadik országokban és partnerországokban és Grönlandon
  , egy magasabb fokú területi integráció elérése érdekében („2. 
  elem”; csak transznacionális együttműködésre történő hivatkozásnál: „2A. elem”; csak tengeri együttműködésre történő hivatkozásnál: „2B.
   elem”); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

transznacionális együttműködés
  és tengeri együttműködés
  nagyobb transznacionális területeken vagy tengeri medencék körül, amely nemzeti, regionális és helyi programpartnereket érint tagállamokban
  , harmadik országokban és partnerországokban és Grönlandon
  , egy magasabb fokú területi integráció elérése érdekében („2. 
  elem”; csak transznacionális együttműködésre történő hivatkozásnál: „2A. elem”; csak tengeri együttműködésre történő hivatkozásnál: „2B.
   elem”);

és tengeri együttműködés

, harmadik országokban és partnerországokban és Grönlandon

elem”; csak transznacionális együttműködésre történő hivatkozásnál: „2A. elem”; csak tengeri együttműködésre történő hivatkozásnál: „2B.

| 2. | transznacionális együttműködés nagyobb transznacionális területeken vagy tengeri medencék körül, amely nemzeti, regionális és helyi programpartnereket érint tagállamokban
  és a tengerentúli országokban vagy területeken
  , egy magasabb fokú területi integráció elérése érdekében („2. elem”); |
| --- | --- |

2.

transznacionális együttműködés nagyobb transznacionális területeken vagy tengeri medencék körül, amely nemzeti, regionális és helyi programpartnereket érint tagállamokban
  és a tengerentúli országokban vagy területeken
  , egy magasabb fokú területi integráció elérése érdekében („2. elem”);

és a tengerentúli országokban vagy területeken

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | legkülső régiók együttműködése egymás között és szomszédos harmadik országokkal vagy partnerországokkal vagy tengerentúli országokkal vagy területekkel, vagy
  többel
  ezek közül, szomszédságukban regionális integrációjuk elősegítése céljából („3. elem”); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

legkülső régiók együttműködése egymás között és szomszédos harmadik országokkal vagy partnerországokkal vagy tengerentúli országokkal vagy területekkel, vagy
  többel
  ezek közül, szomszédságukban regionális integrációjuk elősegítése céljából („3. elem”);

többel

| 3. | legkülső régiók együttműködése egymás között és szomszédos harmadik országokkal vagy partnerországokkal vagy tengerentúli országokkal vagy területekkel vagy
  regionális integrációs és együttműködési szervezetekkel, vagy
  ezek közül
  többel
  , szomszédságukban regionális integrációjuk
  és harmonikus fejlődésük
  elősegítése céljából („3. elem”); |
| --- | --- |

3.

legkülső régiók együttműködése egymás között és szomszédos harmadik országokkal vagy partnerországokkal vagy tengerentúli országokkal vagy területekkel vagy
  regionális integrációs és együttműködési szervezetekkel, vagy
  ezek közül
  többel
  , szomszédságukban regionális integrációjuk
  és harmonikus fejlődésük
  elősegítése céljából („3. elem”);

regionális integrációs és együttműködési szervezetekkel, vagy

többel

és harmonikus fejlődésük

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – i a alpont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – i a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | a közös interregionális fejlesztési projektek végrehajtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

a közös interregionális fejlesztési projektek végrehajtása;

a közös interregionális fejlesztési projektek végrehajtása;

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – i b alpont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – i b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib. | szerte az Unióban a partnerek közötti kapacitásépítés az alábbiak vonatkozásában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib.

ib.

szerte az Unióban a partnerek közötti kapacitásépítés az alábbiak vonatkozásában:

szerte az Unióban a partnerek közötti kapacitásépítés az alábbiak vonatkozásában:

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – ii a alpont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | a bevált gyakorlatok azonosítása és terjesztése azzal a céllal, hogy alapvetően a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében megvalósuló operatív programok számára átadják ezeket a gyakorlatokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

a bevált gyakorlatok azonosítása és terjesztése azzal a céllal, hogy alapvetően a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében megvalósuló operatív programok számára átadják ezeket a gyakorlatokat;

a bevált gyakorlatok azonosítása és terjesztése azzal a céllal, hogy alapvetően a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében megvalósuló operatív programok számára átadják ezeket a gyakorlatokat;

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – ii b alpont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – ii b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iib. | a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatainak meghatározására, átadására és terjesztésére irányuló tapasztalatok cseréje, többek között a városi és vidéki területek közötti kapcsolatok vonatkozásában is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iib.

iib.

a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatainak meghatározására, átadására és terjesztésére irányuló tapasztalatok cseréje, többek között a városi és vidéki területek közötti kapcsolatok vonatkozásában is;

a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatainak meghatározására, átadására és terjesztésére irányuló tapasztalatok cseréje, többek között a városi és vidéki területek közötti kapcsolatok vonatkozásában is;

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – iii a alpont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | az (EU) .../... [a határokon átnyúló európai mechanizmusról szóló új rendelet] rendeletben említett határokon átnyúló európai mechanizmus létrehozása, működtetése és használata; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

az (EU) .../... [a határokon átnyúló európai mechanizmusról szóló új rendelet] rendeletben említett határokon átnyúló európai mechanizmus létrehozása, működtetése és használata;

az (EU) .../... [a határokon átnyúló európai mechanizmusról szóló új rendelet] rendeletben említett határokon átnyúló európai mechanizmus létrehozása, működtetése és használata;

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

3 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | interregionális innovációs beruházások olyan interregionális innovációs projektek kereskedelmi alkalmazása és fellendítése révén, amelyekben megvan a lehetőség az európai értéklánc fejlesztésének ösztönzésére („5. elem”). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

5.

interregionális innovációs beruházások olyan interregionális innovációs projektek kereskedelmi alkalmazása és fellendítése révén, amelyekben megvan a lehetőség az európai értéklánc fejlesztésének ösztönzésére („5. elem”).

törölve

törölve

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A határokon átnyúló együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régióknak az Unió harmadik országokkal vagy partnerországokkal közös valamennyi belső és külső szárazföldi határa mentén található NUTS 3. szintű régióknak kell, hogy legyenek. | (1)   A határokon átnyúló együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régióknak az Unió harmadik országokkal vagy partnerországokkal közös valamennyi belső és külső szárazföldi
  vagy tengeri
  határa mentén található NUTS 3. szintű régióknak kell, hogy legyenek
  , a 2014–2020 közötti programozási időszak együttműködési területei koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükséges esetleges kiigazítások sérelme nélkül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A határokon átnyúló együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régióknak az Unió harmadik országokkal vagy partnerországokkal közös valamennyi belső és külső szárazföldi határa mentén található NUTS 3. szintű régióknak kell, hogy legyenek.

(1)   A határokon átnyúló együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régióknak az Unió harmadik országokkal vagy partnerországokkal közös valamennyi belső és külső szárazföldi
  vagy tengeri
  határa mentén található NUTS 3. szintű régióknak kell, hogy legyenek
  , a 2014–2020 közötti programozási időszak együttműködési területei koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükséges esetleges kiigazítások sérelme nélkül
  .

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Azok a tengeri határokon lévő régiók, amelyeket a tengeren keresztül állandó összeköttetés kapcsol össze, szintén támogatandók a határokon átnyúló együttműködés keretében. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  Azok a tengeri határokon lévő régiók, amelyeket a tengeren keresztül állandó összeköttetés kapcsol össze, szintén támogatandók a határokon átnyúló együttműködés keretében.

törölve

törölve

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A belső határokon átnyúló együttműködés Interreg programjai magukba foglalhatnak Norvégiában, Svájcban és az Egyesült Királyságban lévő olyan régiókat, amelyek megfelelnek a NUTS 3. szintű régióknak, valamint Liechtensteint, Andorrát
  és
  Monacót. | (3)   A belső határokon átnyúló együttműködés Interreg programjai magukba foglalhatnak Norvégiában, Svájcban és az Egyesült Királyságban lévő olyan régiókat, amelyek megfelelnek a NUTS 3. szintű régióknak, valamint Liechtensteint, Andorrát, Monacót és
  San Marinót
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A belső határokon átnyúló együttműködés Interreg programjai magukba foglalhatnak Norvégiában, Svájcban és az Egyesült Királyságban lévő olyan régiókat, amelyek megfelelnek a NUTS 3. szintű régióknak, valamint Liechtensteint, Andorrát
  és
  Monacót.

(3)   A belső határokon átnyúló együttműködés Interreg programjai magukba foglalhatnak Norvégiában, Svájcban és az Egyesült Királyságban lévő olyan régiókat, amelyek megfelelnek a NUTS 3. szintű régióknak, valamint Liechtensteint, Andorrát, Monacót és
  San Marinót
  .

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A külső határokon átnyúló együttműködés esetében az IPA III vagy az NDICI által támogatandó
  régiók
  az adott partnerország NUTS 3. szintű
  régiói
  kell
  , hogy legyenek
  , vagy NUTS besorolás hiányában annak megfelelő
  területek
  tagállamok és az IPA III vagy az NDICI keretében támogatható partnerországok közötti valamennyi szárazföldi határ mentén. | (4)   A külső határokon átnyúló együttműködés esetében az IPA III vagy az NDICI által támogatandó
  régióknak
  az adott partnerország NUTS 3. szintű
  régióinak
  kell
  lenniük
  , vagy NUTS besorolás hiányában annak megfelelő
  területeknek a
  tagállamok és az IPA III vagy az NDICI keretében támogatható partnerországok közötti valamennyi szárazföldi
  vagy tengeri
  határ mentén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A külső határokon átnyúló együttműködés esetében az IPA III vagy az NDICI által támogatandó
  régiók
  az adott partnerország NUTS 3. szintű
  régiói
  kell
  , hogy legyenek
  , vagy NUTS besorolás hiányában annak megfelelő
  területek
  tagállamok és az IPA III vagy az NDICI keretében támogatható partnerországok közötti valamennyi szárazföldi határ mentén.

(4)   A külső határokon átnyúló együttműködés esetében az IPA III vagy az NDICI által támogatandó
  régióknak
  az adott partnerország NUTS 3. szintű
  régióinak
  kell
  lenniük
  , vagy NUTS besorolás hiányában annak megfelelő
  területeknek a
  tagállamok és az IPA III vagy az NDICI keretében támogatható partnerországok közötti valamennyi szárazföldi
  vagy tengeri
  határ mentén.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – cím

5 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | A transznacionális
  és tengeri
  együttműködés földrajzi lefedettsége |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

5.

A transznacionális
  és tengeri
  együttműködés földrajzi lefedettsége

és tengeri

A transznacionális együttműködés földrajzi lefedettsége

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A transznacionális
  és tengeri
  együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régiók az Unió egybefüggő funkcionális területeket lefedő NUTS 2. szintű régiói kell, hogy legyenek, figyelembe véve adott esetben a makroregionális stratégiákat vagy a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákat. | (1)   A transznacionális együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régiók az Unió egybefüggő funkcionális területeket lefedő NUTS 2. szintű régiói kell, hogy legyenek
  , a 2014–2020 közötti programozási időszak együttműködési területei koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükséges esetleges kiigazítások sérelme nélkül
  , figyelembe véve adott esetben a makroregionális stratégiákat vagy a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A transznacionális
  és tengeri
  együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régiók az Unió egybefüggő funkcionális területeket lefedő NUTS 2. szintű régiói kell, hogy legyenek, figyelembe véve adott esetben a makroregionális stratégiákat vagy a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákat.

(1)   A transznacionális együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régiók az Unió egybefüggő funkcionális területeket lefedő NUTS 2. szintű régiói kell, hogy legyenek
  , a 2014–2020 közötti programozási időszak együttműködési területei koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükséges esetleges kiigazítások sérelme nélkül
  , figyelembe véve adott esetben a makroregionális stratégiákat vagy a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákat.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A transznacionális együttműködési
  és tengeri együttműködési
  Interreg programok a következőkre terjedhetnek ki: | A transznacionális együttműködési Interreg programok a következőkre terjedhetnek ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A transznacionális együttműködési
  és tengeri együttműködési
  Interreg programok a következőkre terjedhetnek ki:

és tengeri együttműködési

A transznacionális együttműködési Interreg programok a következőkre terjedhetnek ki:

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Grönland
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Grönland
  ;

Grönland

| b) | a tengerentúli országok és területek a TOT-program által nyújtott támogatásban részesülnek
  ; |
| --- | --- |

b)

a tengerentúli országok és területek a TOT-program által nyújtott támogatásban részesülnek
  ;

a tengerentúli országok és területek a TOT-program által nyújtott támogatásban részesülnek

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A 2. bekezdésben felsorolt régióknak, harmadik országoknak vagy
  partnerországoknak
  NUTS 2. szintű régióknak, vagy NUTS besorolás hiányában azzal egyenértékű területeknek kell, hogy legyenek. | (3)   A 2. bekezdésben felsorolt régióknak, harmadik országoknak
  , partnerországoknak
  vagy
  tengerentúli országoknak és területeknek
  NUTS 2. szintű régióknak, vagy NUTS besorolás hiányában azzal egyenértékű területeknek kell, hogy legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A 2. bekezdésben felsorolt régióknak, harmadik országoknak vagy
  partnerországoknak
  NUTS 2. szintű régióknak, vagy NUTS besorolás hiányában azzal egyenértékű területeknek kell, hogy legyenek.

(3)   A 2. bekezdésben felsorolt régióknak, harmadik országoknak
  , partnerországoknak
  vagy
  tengerentúli országoknak és területeknek
  NUTS 2. szintű régióknak, vagy NUTS besorolás hiányában azzal egyenértékű területeknek kell, hogy legyenek.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A legkülső régiók Interreg programjai kiterjedhetnek a NDICI által támogatott szomszédos partnerországokra,
  vagy
  a TOTP által támogatott tengerentúli országokra és területekre, vagy
  mindkettőre
  . | (2)   A legkülső régiók Interreg programjai kiterjedhetnek a NDICI által támogatott szomszédos partnerországokra, a TOTP által támogatott tengerentúli országokra és területekre
  vagy a regionális együttműködési szervezetekre
  , vagy
  ezek közül kettő vagy mindhárom kombinációjára
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A legkülső régiók Interreg programjai kiterjedhetnek a NDICI által támogatott szomszédos partnerországokra,
  vagy
  a TOTP által támogatott tengerentúli országokra és területekre, vagy
  mindkettőre
  .

(2)   A legkülső régiók Interreg programjai kiterjedhetnek a NDICI által támogatott szomszédos partnerországokra, a TOTP által támogatott tengerentúli országokra és területekre
  vagy a regionális együttműködési szervezetekre
  , vagy
  ezek közül kettő vagy mindhárom kombinációjára
  .

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – cím

7 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az interregionális együttműködés földrajzi lefedettsége
  és interregionális innovációs beruházások | Az interregionális együttműködés földrajzi lefedettsége |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az interregionális együttműködés földrajzi lefedettsége
  és interregionális innovációs beruházások

és interregionális innovációs beruházások

Az interregionális együttműködés földrajzi lefedettsége

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Interreg program bármely 4. eleme tekintetében
  , vagy az 5. elembe tartozó interregionális innovációs beruházások tekintetében
  az ERFA-nak az Unió egész területét támogatnia kell. | (1)   Az Interreg program bármely 4. eleme tekintetében az ERFA-nak az Unió egész területét támogatnia kell
  , a legkülső régiókat is beleértve
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Interreg program bármely 4. eleme tekintetében
  , vagy az 5. elembe tartozó interregionális innovációs beruházások tekintetében
  az ERFA-nak az Unió egész területét támogatnia kell.

(1)   Az Interreg program bármely 4. eleme tekintetében az ERFA-nak az Unió egész területét támogatnia kell
  , a legkülső régiókat is beleértve
  .

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 4. elem Interreg programjai kiterjedhetnek a 4., 5. és 6. cikkben említett harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek egészére vagy egy részére, függetlenül attól, hogy kapnak-e támogatást az Unió külső finanszírozási eszközeitől. | (2)   A 4. elem Interreg programjai kiterjedhetnek a 4., 5. és 6. cikkben említett harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek egészére vagy egy részére, függetlenül attól, hogy kapnak-e támogatást az Unió külső finanszírozási eszközeitől.
  Harmadik országok akkor vehetnek részt ezekben a programokban, ha külső elkülönített bevételek formájában hozzájárulnak a finanszírozáshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A 4. elem Interreg programjai kiterjedhetnek a 4., 5. és 6. cikkben említett harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek egészére vagy egy részére, függetlenül attól, hogy kapnak-e támogatást az Unió külső finanszírozási eszközeitől.

(2)   A 4. elem Interreg programjai kiterjedhetnek a 4., 5. és 6. cikkben említett harmadik országok, partnerországok, egyéb területek vagy tengerentúli országok és területek egészére vagy egy részére, függetlenül attól, hogy kapnak-e támogatást az Unió külső finanszírozási eszközeitől.
  Harmadik országok akkor vehetnek részt ezekben a programokban, ha külső elkülönített bevételek formájában hozzájárulnak a finanszírozáshoz.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusnak tartalmaznia kell az Unió azon NUTS 3. szintű régióinak felsorolását, amelyeket figyelembe vesznek valamennyi belső határnál folyó határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó ERFA allokációnál, és az Unió külső finanszírozási eszközei által lefedett külső határokat
  , valamint egy jegyzéket, amely meghatározza azon NUTS 3. szintű régiókat, amelyeket a 9. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett 2B elem keretében allokációs célból figyelembe vesznek
  . | (2)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusnak tartalmaznia kell az Unió azon NUTS 3. szintű régióinak felsorolását, amelyeket figyelembe vesznek valamennyi belső határnál folyó határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó ERFA allokációnál, és az Unió külső finanszírozási eszközei által lefedett külső határokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusnak tartalmaznia kell az Unió azon NUTS 3. szintű régióinak felsorolását, amelyeket figyelembe vesznek valamennyi belső határnál folyó határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó ERFA allokációnál, és az Unió külső finanszírozási eszközei által lefedett külső határokat
  , valamint egy jegyzéket, amely meghatározza azon NUTS 3. szintű régiókat, amelyeket a 9. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett 2B elem keretében allokációs célból figyelembe vesznek
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusnak tartalmaznia kell az Unió azon NUTS 3. szintű régióinak felsorolását, amelyeket figyelembe vesznek valamennyi belső határnál folyó határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó ERFA allokációnál, és az Unió külső finanszírozási eszközei által lefedett külső határokat.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Unión kívüli harmadik vagy partner országok vagy területek régióit, amelyek nem kapnak támogatást az ERFA-tól vagy az unió valamely külső finanszírozási eszközéből, szintén meg kell említeni az 1. bekezdésben említett jegyzékben. | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Unión kívüli harmadik vagy partner országok vagy területek régióit, amelyek nem kapnak támogatást az ERFA-tól vagy az unió valamely külső finanszírozási eszközéből, szintén meg kell említeni az 1. bekezdésben említett jegyzékben.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) biztosított források a 2021–2027 közötti programozási időszak során az ERFA-ból, az ESZA+-ból és a Kohéziós Alapból költségvetési kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló és az (EU) [új CPR] rendelet [
  102
  . cikkének (1) bekezdésében] meghatározott globális forrásokból
  8 430 000
   
  000 EUR-t
  tesznek ki. | (1)   Az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) biztosított források a 2021–2027 közötti programozási időszak során az ERFA-ból, az ESZA+-ból és a Kohéziós Alapból költségvetési kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló és az (EU) [új CPR] rendelet [
  103
  . cikkének (1) bekezdésében] meghatározott globális forrásokból
  11 165 910 000 EUR-t (2018-as árak)
  tesznek ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) biztosított források a 2021–2027 közötti programozási időszak során az ERFA-ból, az ESZA+-ból és a Kohéziós Alapból költségvetési kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló és az (EU) [új CPR] rendelet [
  102
  . cikkének (1) bekezdésében] meghatározott globális forrásokból
  8 430 000
   
  000 EUR-t
  tesznek ki.

(1)   Az európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) biztosított források a 2021–2027 közötti programozási időszak során az ERFA-ból, az ESZA+-ból és a Kohéziós Alapból költségvetési kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló és az (EU) [új CPR] rendelet [
  103
  . cikkének (1) bekezdésében] meghatározott globális forrásokból
  11 165 910 000 EUR-t (2018-as árak)
  tesznek ki.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett
  forrásokat
  a következőképpen kell allokálni: | (2)   Az (1) bekezdésben említett
  forrásokból 10 195 910
   
  000 EUR összeget (91,31  %)
  a következőképpen kell allokálni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  forrásokat
  a következőképpen kell allokálni:

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  forrásokból 10 195 910
   
  000 EUR összeget (91,31  %)
  a következőképpen kell allokálni:

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – a pont

9 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 52,7  % (azaz összesen 4 440 000
   
  000
   EUR) a határokon átnyúló együttműködés számára (1. elem); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

52,7  % (azaz összesen 4 440 000
   
  000
   EUR) a határokon átnyúló együttműködés számára (1. elem);

52,7  % (azaz összesen 4 440 000

000

| a) | 7 540 000 000
   EUR
  (67,16  %
  ) a határokon átnyúló együttműködés számára (1. elem); |
| --- | --- |

a)

7 540 000 000
   EUR
  (67,16  %
  ) a határokon átnyúló együttműködés számára (1. elem);

7 540 000 000

(67,16  %

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 31,4  % (azaz összesen 2 649 900 000
   EUR) a transznacionális együttműködés
  és a tengeri együttműködés
  számára (2. elem); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

31,4  % (azaz összesen 2 649 900 000
   EUR) a transznacionális együttműködés
  és a tengeri együttműködés
  számára (2. elem);

31,4  % (azaz összesen 2 649 900 000

és a tengeri együttműködés

| b) | 1 973 000 000
   EUR
  (17,68  %)
  a transznacionális együttműködés számára (2. elem). |
| --- | --- |

b)

1 973 000 000
   EUR
  (17,68  %)
  a transznacionális együttműködés számára (2. elem).

1 973 000 000

(17,68  %)

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – c pont

9 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 3,2  % (azaz összesen 270 100 000
   EUR) a legkülső régiók együttműködése számára (3. elem); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

3,2  % (azaz összesen 270 100 000
   EUR) a legkülső régiók együttműködése számára (3. elem);

3,2  % (azaz összesen 270 100 000

| c) | 357 309 120
   EUR
  (3,2  %
  ) a legkülső régiók együttműködése számára (3. elem); |
| --- | --- |

c)

357 309 120
   EUR
  (3,2  %
  ) a legkülső régiók együttműködése számára (3. elem);

357 309 120

(3,2  %

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – d pont

9 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 1,2  % (azaz összesen 100 000 000
   EUR) az interregionális együttműködés számára (4. elem). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

1,2  % (azaz összesen 100 000 000
   EUR) az interregionális együttműködés számára (4. elem).

1,2  % (azaz összesen 100 000 000

| d) | 365 000 000
   EUR
  (3,2  %
  ) az interregionális együttműködés számára (4. elem). |
| --- | --- |

d)

365 000 000
   EUR
  (3,2  %
  ) az interregionális együttműködés számára (4. elem).

365 000 000

(3,2  %

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – e pont

9 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | 11,5  % (azaz összesen 970 000 000
   
  EUR) az interregionális innovációs beruházások számára (5. elem). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

11,5  % (azaz összesen 970 000 000
   
  EUR) az interregionális innovációs beruházások számára (5. elem).

11,5  % (azaz összesen 970 000 000

EUR) az interregionális innovációs beruházások számára (5. elem).

törölve

törölve

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | NUTS 3. szintű régiók az 1. elem tekintetében,
  a 2B elem tekintetében pedig azok a NUTS 3. szintű régiók,
  amelyek fel vannak sorolva a végrehajtási jogi aktusban a 8. cikk (2) bekezdésében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

NUTS 3. szintű régiók az 1. elem tekintetében,
  a 2B elem tekintetében pedig azok a NUTS 3. szintű régiók,
  amelyek fel vannak sorolva a végrehajtási jogi aktusban a 8. cikk (2) bekezdésében;

a 2B elem tekintetében pedig azok a NUTS 3. szintű régiók,

| a) | NUTS 3. szintű régiók az 1. elem tekintetében, amelyek fel vannak sorolva a végrehajtási jogi aktusban a 8. cikk (2) bekezdésében; |
| --- | --- |

a)

NUTS 3. szintű régiók az 1. elem tekintetében, amelyek fel vannak sorolva a végrehajtási jogi aktusban a 8. cikk (2) bekezdésében;

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | NUTS 2. szintű régiók a 
  2A és 3
  . elem tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

NUTS 2. szintű régiók a 
  2A és 3
  . elem tekintetében.

2A és 3

| b) | NUTS 2. szintű régiók a 
  2.
   elem tekintetében. |
| --- | --- |

b)

NUTS 2. szintű régiók a 
  2.
   elem tekintetében.

2.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

9 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | NUTS 2. és 3. szintű régiók a 3. elem tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

NUTS 2. és 3. szintű régiók a 3. elem tekintetében.

NUTS 2. és 3. szintű régiók a 3. elem tekintetében.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 5 a bekezdés (új)

9 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Az (1) bekezdésben említett forrásokból 970 000 000  EUR-t (8,69  %) a 15a. (új) cikkben említett, interregionális innovációs beruházásokra irányuló új kezdeményezésre kell elkülöníteni.




  Amennyiben a Bizottság 2026. december 31-ig nem köti le az (1) bekezdésben említett valamennyi rendelkezésre álló forrást a kezdeményezés keretében kiválasztott projektekre, a fennmaradó le nem kötött egyenlegeket arányosan újra kell osztani az 1–4. elem között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Az (1) bekezdésben említett forrásokból 970 000 000  EUR-t (8,69  %) a 15a. (új) cikkben említett, interregionális innovációs beruházásokra irányuló új kezdeményezésre kell elkülöníteni.

Amennyiben a Bizottság 2026. december 31-ig nem köti le az (1) bekezdésben említett valamennyi rendelkezésre álló forrást a kezdeményezés keretében kiválasztott projektekre, a fennmaradó le nem kötött egyenlegeket arányosan újra kell osztani az 1–4. elem között.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

10 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyéni külső határokon átnyúló Interreg programok számára ERFA támogatást kell nyújtani, feltéve, hogy az IPA III CBC és a NDICI CBC egyenértékű összegeket nyújt az érintett stratégiai programozási dokumentum keretében. Ez a 
  megegyezőség
  az IPA III vagy az NDICI jogalkotási aktusban meghatározott maximális összegig érvényes. | Az egyéni külső határokon átnyúló Interreg programok számára ERFA támogatást kell nyújtani, feltéve, hogy az IPA III CBC és a NDICI CBC
  legalább
  egyenértékű összegeket nyújt az érintett stratégiai programozási dokumentum keretében. Ez a 
  hozzájárulás
  az IPA III vagy az NDICI jogalkotási aktusban meghatározott maximális összegig érvényes. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyéni külső határokon átnyúló Interreg programok számára ERFA támogatást kell nyújtani, feltéve, hogy az IPA III CBC és a NDICI CBC egyenértékű összegeket nyújt az érintett stratégiai programozási dokumentum keretében. Ez a 
  megegyezőség
  az IPA III vagy az NDICI jogalkotási aktusban meghatározott maximális összegig érvényes.

megegyezőség

Az egyéni külső határokon átnyúló Interreg programok számára ERFA támogatást kell nyújtani, feltéve, hogy az IPA III CBC és a NDICI CBC
  legalább
  egyenértékű összegeket nyújt az érintett stratégiai programozási dokumentum keretében. Ez a 
  hozzájárulás
  az IPA III vagy az NDICI jogalkotási aktusban meghatározott maximális összegig érvényes.

legalább

hozzájárulás

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az
  Interreg program tervszerű végrehajtása nem lehetséges a részt vevő országok kapcsolataiban lévő problémák miatt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az
  Interreg program tervszerű végrehajtása nem lehetséges a részt vevő országok kapcsolataiban lévő problémák miatt.

az

| b) | megfelelően indokolt esetekben, ha az
  Interreg program tervszerű végrehajtása nem lehetséges a részt vevő országok kapcsolataiban lévő problémák miatt. |
| --- | --- |

b)

megfelelően indokolt esetekben, ha az
  Interreg program tervszerű végrehajtása nem lehetséges a részt vevő országok kapcsolataiban lévő problémák miatt.

megfelelően indokolt esetekben, ha az

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

12 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság által már jóváhagyott 2. elemű Interreg program tekintetében a partnerország vagy
  Grönland
  részvételét meg kell szakítani, ha a harmadik bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában rögzített helyzetek valamelyike bekövetkezik. | A Bizottság által már jóváhagyott 2. elemű Interreg program tekintetében a partnerország vagy
  a tengerentúli országok és területek
  részvételét meg kell szakítani, ha a harmadik bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában rögzített helyzetek valamelyike bekövetkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság által már jóváhagyott 2. elemű Interreg program tekintetében a partnerország vagy
  Grönland
  részvételét meg kell szakítani, ha a harmadik bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában rögzített helyzetek valamelyike bekövetkezik.

Grönland

A Bizottság által már jóváhagyott 2. elemű Interreg program tekintetében a partnerország vagy
  a tengerentúli országok és területek
  részvételét meg kell szakítani, ha a harmadik bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában rögzített helyzetek valamelyike bekövetkezik.

a tengerentúli országok és területek

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

12 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | hogy az Interreg programot teljesen szakítsák meg, különösen ha annak fő közös fejlesztési feladatait az adott partnerország vagy
  Grönland
  részvétele nélkül nem lehet teljesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

hogy az Interreg programot teljesen szakítsák meg, különösen ha annak fő közös fejlesztési feladatait az adott partnerország vagy
  Grönland
  részvétele nélkül nem lehet teljesíteni.

Grönland

| a) | hogy az Interreg programot teljesen szakítsák meg, különösen ha annak fő közös fejlesztési feladatait az adott partnerország vagy
  a tengerentúli országok és területek
  részvétele nélkül nem lehet teljesíteni; |
| --- | --- |

a)

hogy az Interreg programot teljesen szakítsák meg, különösen ha annak fő közös fejlesztési feladatait az adott partnerország vagy
  a tengerentúli országok és területek
  részvétele nélkül nem lehet teljesíteni;

a tengerentúli országok és területek

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

12 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | hogy az Interreg program folytatódjon az adott partnerország vagy
  Grönland
  részvétele nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

hogy az Interreg program folytatódjon az adott partnerország vagy
  Grönland
  részvétele nélkül.

Grönland

| c) | hogy az Interreg program folytatódjon az adott partnerország vagy
  egy tengerentúli ország vagy terület
  részvétele nélkül. |
| --- | --- |

c)

hogy az Interreg program folytatódjon az adott partnerország vagy
  egy tengerentúli ország vagy terület
  részvétele nélkül.

egy tengerentúli ország vagy terület

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 6 bekezdés

12 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Ha egy harmadik ország
  vagy
  partnerország, amely nemzeti forrásokkal járul hozzá egy Interreg programhoz, amelyek nem képezik az ERFA által, vagy az Unió külső finanszírozási eszköze által nyújtott támogatás nemzeti társfinanszírozását, csökkenti ezt a hozzájárulást az Interreg program végrehajtása során, akár globálisan, akár már kiválasztott közös műveletek tekintetében, miután már megkapta a 22. cikk (6) bekezdésében előírt dokumentumot, akkor a részt vevő tagállamnak vagy tagállamoknak
  a
  4
  . bekezdés
  második albekezdésében foglalt lehetőségek valamelyikét kell kérnie. | (6)   Ha egy harmadik ország, partnerország vagy
  egy tengerentúli ország vagy terület
  , amely
  olyan
  nemzeti forrásokkal járul hozzá egy Interreg programhoz, amelyek nem képezik az ERFA által, vagy az Unió külső finanszírozási eszköze által nyújtott támogatás nemzeti társfinanszírozását, csökkenti ezt a hozzájárulást az Interreg program végrehajtása során, akár globálisan, akár már kiválasztott közös műveletek tekintetében, miután már megkapta a 22. cikk (6) bekezdésében előírt dokumentumot, akkor a részt vevő tagállamnak vagy tagállamoknak
  az e cikk (
  4
  ) bekezdésének
  második albekezdésében foglalt lehetőségek valamelyikét kell kérnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Ha egy harmadik ország
  vagy
  partnerország, amely nemzeti forrásokkal járul hozzá egy Interreg programhoz, amelyek nem képezik az ERFA által, vagy az Unió külső finanszírozási eszköze által nyújtott támogatás nemzeti társfinanszírozását, csökkenti ezt a hozzájárulást az Interreg program végrehajtása során, akár globálisan, akár már kiválasztott közös műveletek tekintetében, miután már megkapta a 22. cikk (6) bekezdésében előírt dokumentumot, akkor a részt vevő tagállamnak vagy tagállamoknak
  a
  4
  . bekezdés
  második albekezdésében foglalt lehetőségek valamelyikét kell kérnie.

(6)   Ha egy harmadik ország, partnerország vagy
  egy tengerentúli ország vagy terület
  , amely
  olyan
  nemzeti forrásokkal járul hozzá egy Interreg programhoz, amelyek nem képezik az ERFA által, vagy az Unió külső finanszírozási eszköze által nyújtott támogatás nemzeti társfinanszírozását, csökkenti ezt a hozzájárulást az Interreg program végrehajtása során, akár globálisan, akár már kiválasztott közös műveletek tekintetében, miután már megkapta a 22. cikk (6) bekezdésében előírt dokumentumot, akkor a részt vevő tagállamnak vagy tagállamoknak
  az e cikk (
  4
  ) bekezdésének
  második albekezdésében foglalt lehetőségek valamelyikét kell kérnie.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társfinanszírozási arány az egyes Interreg programok szintjén nem lehet magasabb, mint
  70
  %, kivéve, ha az Interreg programok külső határokon átnyúló vagy 3. eleme tekintetében az (EU) [IPA III], (EU) [NDICI] rendeletek, illetve az (EU) [TOTP] tanácsi határozat, vagy ezek keretében elfogadott más jogi aktus magasabb százalékot ír elő. | A társfinanszírozási arány az egyes Interreg programok szintjén nem lehet magasabb, mint
  80
  %, kivéve, ha az Interreg programok külső határokon átnyúló vagy 3. eleme tekintetében az (EU) [IPA III], (EU) [NDICI] rendeletek, illetve az (EU) [TOTP] tanácsi határozat, vagy ezek keretében elfogadott más jogi aktus magasabb százalékot ír elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A társfinanszírozási arány az egyes Interreg programok szintjén nem lehet magasabb, mint
  70
  %, kivéve, ha az Interreg programok külső határokon átnyúló vagy 3. eleme tekintetében az (EU) [IPA III], (EU) [NDICI] rendeletek, illetve az (EU) [TOTP] tanácsi határozat, vagy ezek keretében elfogadott más jogi aktus magasabb százalékot ír elő.

70

A társfinanszírozási arány az egyes Interreg programok szintjén nem lehet magasabb, mint
  80
  %, kivéve, ha az Interreg programok külső határokon átnyúló vagy 3. eleme tekintetében az (EU) [IPA III], (EU) [NDICI] rendeletek, illetve az (EU) [TOTP] tanácsi határozat, vagy ezek keretében elfogadott más jogi aktus magasabb százalékot ír elő.

80

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

14 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az ERFA-nak az (EU) [új ERFA] rendelet [2.] cikkében foglaltak szerinti egyedi célkitűzésein kívül az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei
  a következőképpen járulhatnak hozzá
  a PO 4 egyedi célkitűzéseihez: | (3)   Az ERFA-nak az (EU) [új ERFA] rendelet [2.] cikkében foglaltak szerinti egyedi célkitűzésein kívül az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei
  szintén hozzájárulnak
  a PO 4 egyedi célkitűzéseihez
  , a következőképpen
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az ERFA-nak az (EU) [új ERFA] rendelet [2.] cikkében foglaltak szerinti egyedi célkitűzésein kívül az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei
  a következőképpen járulhatnak hozzá
  a PO 4 egyedi célkitűzéseihez:

(3)   Az ERFA-nak az (EU) [új ERFA] rendelet [2.] cikkében foglaltak szerinti egyedi célkitűzésein kívül az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei
  szintén hozzájárulnak
  a PO 4 egyedi célkitűzéseihez
  , a következőképpen
  :

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 4 bekezdés – a pont – bevezető rész

14 cikk – 4 bekezdés – a pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az 1. és
  2B
  . elemű Interreg programok keretében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az 1. és
  2B
  . elemű Interreg programok keretében:

2B

| a) | az 1. és
  2
  . elemű Interreg programok keretében: |
| --- | --- |

a)

az 1. és
  2
  . elemű Interreg programok keretében:

2

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 4 bekezdés – a pont – ii alpont

14 cikk – 4 bekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a hatékony közigazgatás bővítése a jogi és adminisztratív együttműködés, valamint az állampolgárok és intézmények közötti együttműködés elősegítésével, különösen a határrégiókban lévő jogi és egyéb akadályok feloldása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a hatékony közigazgatás bővítése a jogi és adminisztratív együttműködés, valamint az állampolgárok és intézmények közötti együttműködés elősegítésével, különösen a határrégiókban lévő jogi és egyéb akadályok feloldása céljából;

| ii. | a hatékony közigazgatás bővítése a jogi és adminisztratív együttműködés, valamint az állampolgárok
  – többek között az emberek közötti projektek keretében –, a civil társadalmi szereplők
  és intézmények közötti együttműködés elősegítésével, különösen a határrégiókban lévő jogi és egyéb akadályok feloldása céljából; |
| --- | --- |

ii.

a hatékony közigazgatás bővítése a jogi és adminisztratív együttműködés, valamint az állampolgárok
  – többek között az emberek közötti projektek keretében –, a civil társadalmi szereplők
  és intézmények közötti együttműködés elősegítésével, különösen a határrégiókban lévő jogi és egyéb akadályok feloldása céljából;

– többek között az emberek közötti projektek keretében –, a civil társadalmi szereplők

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 5 bekezdés

14 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  A külső határokon átnyúló
  ,
  valamint a
  2. és 3. elemű Interreg programok keretében az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási
  eszközeinek hozzá kell járulniuk
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” elnevezésű
  külső
  Interreg-specifikus célkitűzéshez, különösen a határátkelés igazgatásának területén, valamint a mobilitás és a migráció kezelésének területén, beleértve a migránsok védelmét. | (5)   
  Az 1.
  , 2. és 3. elemű Interreg programok keretében az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási
  eszközei hozzájárulhatnak
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” elnevezésű Interreg-specifikus célkitűzéshez, különösen a határátkelés igazgatásának területén, valamint a mobilitás és a migráció kezelésének területén, beleértve a migránsok
  és a nemzetközi védelem alatt álló menekültek
  védelmét
  , valamint gazdasági és társadalmi integrációját
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  A külső határokon átnyúló
  ,
  valamint a
  2. és 3. elemű Interreg programok keretében az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási
  eszközeinek hozzá kell járulniuk
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” elnevezésű
  külső
  Interreg-specifikus célkitűzéshez, különösen a határátkelés igazgatásának területén, valamint a mobilitás és a migráció kezelésének területén, beleértve a migránsok védelmét.

(5)   
  Az 1.
  , 2. és 3. elemű Interreg programok keretében az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási
  eszközei hozzájárulhatnak
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” elnevezésű Interreg-specifikus célkitűzéshez, különösen a határátkelés igazgatásának területén, valamint a mobilitás és a migráció kezelésének területén, beleértve a migránsok
  és a nemzetközi védelem alatt álló menekültek
  védelmét
  , valamint gazdasági és társadalmi integrációját
  .

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében az egyes Interreg programok számára az 1., 2. és 3. elemek keretében nyújtott technikai segítségtől eltérő prioritások előirányzatainak
  további
  15 %-át a „jobb Interreg kormányzás” Interreg-specifikus célkitűzéshez,
  vagy
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” külső Interreg-specifikus célkitűzéshez
  kell
  hozzárendelni. | (2)   Az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében az egyes Interreg programok számára az 1., 2. és 3. elemek keretében nyújtott technikai segítségtől eltérő prioritások előirányzatainak
  legfeljebb
  15 %-át a „jobb Interreg kormányzás” Interreg-specifikus célkitűzéshez,
  legfeljebb 10 %-át pedig
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” külső Interreg-specifikus célkitűzéshez
  lehet
  hozzárendelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében az egyes Interreg programok számára az 1., 2. és 3. elemek keretében nyújtott technikai segítségtől eltérő prioritások előirányzatainak
  további
  15 %-át a „jobb Interreg kormányzás” Interreg-specifikus célkitűzéshez,
  vagy
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” külső Interreg-specifikus célkitűzéshez
  kell
  hozzárendelni.

(2)   Az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében az egyes Interreg programok számára az 1., 2. és 3. elemek keretében nyújtott technikai segítségtől eltérő prioritások előirányzatainak
  legfeljebb
  15 %-át a „jobb Interreg kormányzás” Interreg-specifikus célkitűzéshez,
  legfeljebb 10 %-át pedig
  a „biztonságosabb és veszélytelenebb Európa” külső Interreg-specifikus célkitűzéshez
  lehet
  hozzárendelni.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben egy
  2A
  . elemű Interreg program makroregionális stratégiát támogat, az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében a technikai segítségnyújtástól eltérő prioritások
  teljes előirányzatát
  e stratégia célkitűzéseihez kell
  programozni
  . | (3)   Amennyiben egy
  1. vagy 2.
   elemű Interreg program
  legalább 80 %-ban
  makroregionális stratégiát
  vagy tengeri medencét érintő stratégiát
  támogat, az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében a technikai segítségnyújtástól eltérő prioritások
  előirányzatai egy részének
  e stratégia célkitűzéseihez kell
  hozzájárulnia
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben egy
  2A
  . elemű Interreg program makroregionális stratégiát támogat, az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében a technikai segítségnyújtástól eltérő prioritások
  teljes előirányzatát
  e stratégia célkitűzéseihez kell
  programozni
  .

(3)   Amennyiben egy
  1. vagy 2.
   elemű Interreg program
  legalább 80 %-ban
  makroregionális stratégiát
  vagy tengeri medencét érintő stratégiát
  támogat, az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében a technikai segítségnyújtástól eltérő prioritások
  előirányzatai egy részének
  e stratégia célkitűzéseihez kell
  hozzájárulnia
  .

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

15 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Amennyiben egy 2B. elemű Interreg program makroregionális stratégiát vagy tengeri medencéket érintő stratégiát támogat, az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében a technikai segítségnyújtástól eltérő prioritások előirányzatának legalább 70 %-át e stratégia célkitűzéseihez kell hozzárendelni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Amennyiben egy 2B. elemű Interreg program makroregionális stratégiát vagy tengeri medencéket érintő stratégiát támogat, az ERFA, és adott esetben az Unió külső finanszírozási eszközei esetében a technikai segítségnyújtástól eltérő prioritások előirányzatának legalább 70 %-át e stratégia célkitűzéseihez kell hozzárendelni.

törölve

törölve

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 a cikk (új)

15 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. cikk |
| | Interregionális innovációs beruházások |
| | (1)
     
  A 9. cikk (5a) (új) bekezdésében említett forrásokat az interregionális innovációs beruházásokra irányuló olyan új kezdeményezésre kell elkülöníteni, amelyet a következő célokra szánnak: |
| | a) | olyan közös innovációs projektek kereskedelmi alkalmazása és fellendítése, amelyek várhatóan ösztönözni fogják az európai értéklánc fejlesztését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15a. cikk

15a. cikk

Interregionális innovációs beruházások

Interregionális innovációs beruházások

(1)
     
  A 9. cikk (5a) (új) bekezdésében említett forrásokat az interregionális innovációs beruházásokra irányuló olyan új kezdeményezésre kell elkülöníteni, amelyet a következő célokra szánnak:

a)

a)

olyan közös innovációs projektek kereskedelmi alkalmazása és fellendítése, amelyek várhatóan ösztönözni fogják az európai értéklánc fejlesztését;

olyan közös innovációs projektek kereskedelmi alkalmazása és fellendítése, amelyek várhatóan ösztönözni fogják az európai értéklánc fejlesztését;

| b) | a nemzeti vagy regionális szintű intelligens szakosodási és szociális innovációs stratégiákkal foglalkozó kutatók, vállalkozások, civil társadalmi szervezetek és közigazgatások összehozása egymással; |
| --- | --- |

b)

b)

a nemzeti vagy regionális szintű intelligens szakosodási és szociális innovációs stratégiákkal foglalkozó kutatók, vállalkozások, civil társadalmi szervezetek és közigazgatások összehozása egymással;

a nemzeti vagy regionális szintű intelligens szakosodási és szociális innovációs stratégiákkal foglalkozó kutatók, vállalkozások, civil társadalmi szervezetek és közigazgatások összehozása egymással;

| c) | olyan kísérleti projektek, amelyek intelligens szakosodási stratégiákon alapuló új regionális és helyi fejlesztési megoldások azonosítását vagy tesztelését célozzák; vagy |
| --- | --- |

c)

c)

olyan kísérleti projektek, amelyek intelligens szakosodási stratégiákon alapuló új regionális és helyi fejlesztési megoldások azonosítását vagy tesztelését célozzák; vagy

olyan kísérleti projektek, amelyek intelligens szakosodási stratégiákon alapuló új regionális és helyi fejlesztési megoldások azonosítását vagy tesztelését célozzák; vagy

| d) | az innovációval kapcsolatos tapasztalatok megosztása a regionális vagy helyi fejlesztés területén szerzett tapasztalatok kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

d)

d)

az innovációval kapcsolatos tapasztalatok megosztása a regionális vagy helyi fejlesztés területén szerzett tapasztalatok kihasználása érdekében.

az innovációval kapcsolatos tapasztalatok megosztása a regionális vagy helyi fejlesztés területén szerzett tapasztalatok kihasználása érdekében.

(2)
     
  Az európai területi kohézió elvének fenntartása érdekében – megközelítően egyenlő arányban érintve a pénzügyi forrásokat – e beruházások a kevésbé fejlett régiók és a vezető régiók közötti kapcsolatok kialakítására összpontosítanak azáltal, hogy növelik a kevésbé fejlett régiókban működő regionális innovációs ökoszisztémák azon képességét, hogy a meglévő vagy kialakulóban lévő uniós értéket integrálják és továbbfejlesszék, valamint hogy részt tudjanak venni a más régiókkal való partnerségekben.

(3)
     
  A Bizottság ezeket a beruházásokat közvetlen vagy közvetett irányítás keretében hajtja végre. A Bizottságot egy szakértői csoport támogatja a hosszú távú munkaprogram és a kapcsolódó pályázati felhívások meghatározásában.

(4)
     
  Az interregionális innovációs beruházások tekintetében az Unió egész területének részesülnie kell ERFA-támogatásban. Harmadik országok akkor vehetnek részt ezekben a beruházásokban, ha külső elkülönített bevételek formájában hozzájárulnak a finanszírozáshoz.

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az európai területi együttműködés célkitűzés (Interreg) megosztott irányítású Interreg programok révén lesz végrehajtva a 3. elem kivételével, amely teljes egészében vagy részben közvetett vagy közvetett irányítás alatt is végrehajtható
  , illetve az 5. elem kivételével, amelyet közvetett irányítás alatt kell végrehajtani
  . | (1)   Az európai területi együttműködés célkitűzés (Interreg) megosztott irányítású Interreg programok révén lesz végrehajtva a 3. elem kivételével, amely
  – az érdekelt felekkel való konzultációt követően –
  teljes egészében vagy részben közvetett vagy közvetett irányítás alatt is végrehajtható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az európai területi együttműködés célkitűzés (Interreg) megosztott irányítású Interreg programok révén lesz végrehajtva a 3. elem kivételével, amely teljes egészében vagy részben közvetett vagy közvetett irányítás alatt is végrehajtható
  , illetve az 5. elem kivételével, amelyet közvetett irányítás alatt kell végrehajtani
  .

(1)   Az európai területi együttműködés célkitűzés (Interreg) megosztott irányítású Interreg programok révén lesz végrehajtva a 3. elem kivételével, amely
  – az érdekelt felekkel való konzultációt követően –
  teljes egészében vagy részben közvetett vagy közvetett irányítás alatt is végrehajtható.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek a mellékletben lefektetett mintadokumentum szerint készítenek Interreg programot a 2021. január 1-től2027. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan. | (2)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  a mellékletben lefektetett mintadokumentum szerint készítenek Interreg programot a 2021. január 1-től2027. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek a mellékletben lefektetett mintadokumentum szerint készítenek Interreg programot a 2021. január 1-től2027. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan.

(2)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  a mellékletben lefektetett mintadokumentum szerint készítenek Interreg programot a 2021. január 1-től2027. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

16 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A részt vevő tagállamok az (EU) [az új CPR] rendelet [6.] cikkében említett programpartnerekkel együttműködve készítenek Interreg programot. | A részt vevő tagállamok az (EU) [az új CPR] rendelet [6.] cikkében említett programpartnerekkel együttműködve készítenek Interreg programot.
  A makroregionális vagy tengeri medencékre vonatkozó stratégiákra kiterjedő Interreg programok előkészítésekor a tagállamok és a programpartnerek figyelembe veszik az adott makroregionális és tengeri medencékre vonatkozó stratégiák tematikus prioritásait, és konzultálnak az érintett szereplőkkel. A tagállamok és a programpartnerek előzetes mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a programozási időszak kezdetén a makroregionális szinten és a tengeri medence szintjén érintett valamennyi szereplő, valamint az európai területi együttműködés programhatóságai, a régiók és az országok összeüljenek és közösen döntsenek az egyes programok prioritásairól. Ezeket a prioritásokat adott esetben hozzá kell igazítani a makroregionális vagy tengeri medencékre vonatkozó stratégiák cselekvési terveihez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A részt vevő tagállamok az (EU) [az új CPR] rendelet [6.] cikkében említett programpartnerekkel együttműködve készítenek Interreg programot.

A részt vevő tagállamok az (EU) [az új CPR] rendelet [6.] cikkében említett programpartnerekkel együttműködve készítenek Interreg programot.
  A makroregionális vagy tengeri medencékre vonatkozó stratégiákra kiterjedő Interreg programok előkészítésekor a tagállamok és a programpartnerek figyelembe veszik az adott makroregionális és tengeri medencékre vonatkozó stratégiák tematikus prioritásait, és konzultálnak az érintett szereplőkkel. A tagállamok és a programpartnerek előzetes mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a programozási időszak kezdetén a makroregionális szinten és a tengeri medence szintjén érintett valamennyi szereplő, valamint az európai területi együttműködés programhatóságai, a régiók és az országok összeüljenek és közösen döntsenek az egyes programok prioritásairól. Ezeket a prioritásokat adott esetben hozzá kell igazítani a makroregionális vagy tengeri medencékre vonatkozó stratégiák cselekvési terveihez.

A makroregionális vagy tengeri medencékre vonatkozó stratégiákra kiterjedő Interreg programok előkészítésekor a tagállamok és a programpartnerek figyelembe veszik az adott makroregionális és tengeri medencékre vonatkozó stratégiák tematikus prioritásait, és konzultálnak az érintett szereplőkkel. A tagállamok és a programpartnerek előzetes mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a programozási időszak kezdetén a makroregionális szinten és a tengeri medence szintjén érintett valamennyi szereplő, valamint az európai területi együttműködés programhatóságai, a régiók és az országok összeüljenek és közösen döntsenek az egyes programok prioritásairól. Ezeket a prioritásokat adott esetben hozzá kell igazítani a makroregionális vagy tengeri medencékre vonatkozó stratégiák cselekvési terveihez.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

16 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A leendő irányító hatóság szerinti tagállam
  (hatálybalépés
  ideje plusz
  kilenc hónap;) határidőig
  köteles Interreg programot benyújtani a Bizottsághoz az összes részt vevő állam és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok
  és
  tengerentúli országok és területek nevében. | A leendő irányító hatóság szerinti tagállam
  ... [hatálybalépés
  ideje plusz
  tizenkét hónap]-ig
  köteles
  egy vagy több
  Interreg programot benyújtani a Bizottsághoz az összes részt vevő állam és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  nevében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A leendő irányító hatóság szerinti tagállam
  (hatálybalépés
  ideje plusz
  kilenc hónap;) határidőig
  köteles Interreg programot benyújtani a Bizottsághoz az összes részt vevő állam és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok
  és
  tengerentúli országok és területek nevében.

(hatálybalépés

kilenc hónap;) határidőig

és

A leendő irányító hatóság szerinti tagállam
  ... [hatálybalépés
  ideje plusz
  tizenkét hónap]-ig
  köteles
  egy vagy több
  Interreg programot benyújtani a Bizottsághoz az összes részt vevő állam és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  nevében.

... [hatálybalépés

tizenkét hónap]-ig

egy vagy több

vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

16 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ugyanakkor a támogatást az Unió külső finanszírozási eszközéből biztosító Interreg programot a leendő irányító hatóság szerinti tagállamnak
  hat
  hónapon belül kell azt követően benyújtania, hogy a Bizottság elfogadta az érintett stratégiai programozási dokumentumot a 10. cikk (1) bekezdése, vagy – amennyiben szükséges – az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközét a vonatkozó alap-jogiaktus szerint. | Ugyanakkor a támogatást az Unió külső finanszírozási eszközéből biztosító Interreg programot a leendő irányító hatóság szerinti tagállamnak
  tizenkét
  hónapon belül kell azt követően benyújtania, hogy a Bizottság elfogadta az érintett stratégiai programozási dokumentumot a 10. cikk (1) bekezdése, vagy – amennyiben szükséges – az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközét a vonatkozó alap-jogiaktus szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ugyanakkor a támogatást az Unió külső finanszírozási eszközéből biztosító Interreg programot a leendő irányító hatóság szerinti tagállamnak
  hat
  hónapon belül kell azt követően benyújtania, hogy a Bizottság elfogadta az érintett stratégiai programozási dokumentumot a 10. cikk (1) bekezdése, vagy – amennyiben szükséges – az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközét a vonatkozó alap-jogiaktus szerint.

hat

Ugyanakkor a támogatást az Unió külső finanszírozási eszközéből biztosító Interreg programot a leendő irányító hatóság szerinti tagállamnak
  tizenkét
  hónapon belül kell azt követően benyújtania, hogy a Bizottság elfogadta az érintett stratégiai programozási dokumentumot a 10. cikk (1) bekezdése, vagy – amennyiben szükséges – az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközét a vonatkozó alap-jogiaktus szerint.

tizenkét

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 bekezdés

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Kellően indokolt esetekben és a Bizottsággal egyetértésben a
  program végrehajtása hatékonyságának növelése és nagyobb szabású műveletek elérése érdekében az érintett tagállam dönthet úgy, hogy az ERFA alapból a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés alapján a megfelelő programra elkülönített összeg legfeljebb
  [x]
  %-át Interreg programokra csoportosítja át ugyanazon régió esetében. Az átcsoportosított összeg külön prioritást vagy külön prioritásokat képez. | (3)   
  A
  program végrehajtása hatékonyságának növelése és nagyobb szabású műveletek elérése érdekében az érintett tagállam dönthet úgy, hogy az ERFA alapból a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés alapján a megfelelő programra elkülönített összeg legfeljebb
  20
  %-át Interreg programokra csoportosítja át ugyanazon régió esetében
  . Minden tagállam előzetesen közli a Bizottsággal, hogy kíván-e élni ezzel az átcsoportosítási lehetőséggel, és a döntését a Bizottság számára megindokolja.
  Az átcsoportosított összeg külön prioritást vagy külön prioritásokat képez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Kellően indokolt esetekben és a Bizottsággal egyetértésben a
  program végrehajtása hatékonyságának növelése és nagyobb szabású műveletek elérése érdekében az érintett tagállam dönthet úgy, hogy az ERFA alapból a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés alapján a megfelelő programra elkülönített összeg legfeljebb
  [x]
  %-át Interreg programokra csoportosítja át ugyanazon régió esetében. Az átcsoportosított összeg külön prioritást vagy külön prioritásokat képez.

(3)   
  A
  program végrehajtása hatékonyságának növelése és nagyobb szabású műveletek elérése érdekében az érintett tagállam dönthet úgy, hogy az ERFA alapból a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés alapján a megfelelő programra elkülönített összeg legfeljebb
  20
  %-át Interreg programokra csoportosítja át ugyanazon régió esetében
  . Minden tagállam előzetesen közli a Bizottsággal, hogy kíván-e élni ezzel az átcsoportosítási lehetőséggel, és a döntését a Bizottság számára megindokolja.
  Az átcsoportosított összeg külön prioritást vagy külön prioritásokat képez.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – b pont – bevezető rész

17 cikk – 4 bekezdés – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a fő közös kihívások összefoglalása az alábbiak figyelembevételével: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a fő közös kihívások összefoglalása az alábbiak figyelembevételével:

| b) | a fő közös kihívások összefoglalása
  , különösen
  az alábbiak figyelembevételével: |
| --- | --- |

b)

a fő közös kihívások összefoglalása
  , különösen
  az alábbiak figyelembevételével:

, különösen

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – b pont – ii alpont

17 cikk – 4 bekezdés – b pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | közös beruházási igények és kiegészítés más támogatási formákkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

közös beruházási igények és kiegészítés más támogatási formákkal;

| ii. | közös beruházási igények és kiegészítés más támogatási formákkal
  , és a potenciálisan elérhető szinergiák
  ; |
| --- | --- |

ii.

közös beruházási igények és kiegészítés más támogatási formákkal
  , és a potenciálisan elérhető szinergiák
  ;

, és a potenciálisan elérhető szinergiák

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – b pont – iii alpont

17 cikk – 4 bekezdés – b pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | korábbi tapasztalatokból levont tanulságok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

korábbi tapasztalatokból levont tanulságok;

| iii. | korábbi tapasztalatokból levont tanulságok
  , valamint a programban való figyelembevételük módja
  ; |
| --- | --- |

iii.

korábbi tapasztalatokból levont tanulságok
  , valamint a programban való figyelembevételük módja
  ;

, valamint a programban való figyelembevételük módja

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – c pont

17 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a kiválasztott politikai célkitűzés és az Interreg-specifikus célkitűzések, a megfelelő prioritások
  , speciális célkitűzések és a támogatási formák
  indoklása, adott esetben
  kitéve
  a határokon átnyúló infrastruktúra hiányzó láncszemére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a kiválasztott politikai célkitűzés és az Interreg-specifikus célkitűzések, a megfelelő prioritások
  , speciális célkitűzések és a támogatási formák
  indoklása, adott esetben
  kitéve
  a határokon átnyúló infrastruktúra hiányzó láncszemére;

, speciális célkitűzések és a támogatási formák

kitéve

| c) | a kiválasztott politikai célkitűzés és az Interreg-specifikus célkitűzések, a megfelelő prioritások indoklása, adott esetben
  kitérve
  a határokon átnyúló infrastruktúra hiányzó láncszemére; |
| --- | --- |

c)

a kiválasztott politikai célkitűzés és az Interreg-specifikus célkitűzések, a megfelelő prioritások indoklása, adott esetben
  kitérve
  a határokon átnyúló infrastruktúra hiányzó láncszemére;

kitérve

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – e pont – i alpont

17 cikk – 4 bekezdés – e pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a kapcsolódó intézkedési típusok, beleértve a stratégiai fontosságú tervszerű műveletek felsorolását és ezeknek az adott speciális célkitűzésekhez
  és makroregionális stratégiákhoz
  , illetve a 
  tengeri medencékre vonatkozó stratégiákhoz való várható hozzájárulásukat adott esetben
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a kapcsolódó intézkedési típusok, beleértve a stratégiai fontosságú tervszerű műveletek felsorolását és ezeknek az adott speciális célkitűzésekhez
  és makroregionális stratégiákhoz
  , illetve a 
  tengeri medencékre vonatkozó stratégiákhoz való várható hozzájárulásukat adott esetben
  ;

és makroregionális stratégiákhoz

tengeri medencékre vonatkozó stratégiákhoz való várható hozzájárulásukat adott esetben

| i. | a kapcsolódó intézkedési típusok, beleértve a stratégiai fontosságú tervszerű műveletek felsorolását és ezeknek az adott speciális célkitűzésekhez, illetve a 
  kritériumokhoz való várható hozzájárulását, továbbá a művelet ezekhez kapcsolódó átlátható kiválasztási kritériumai
  ; |
| --- | --- |

i.

a kapcsolódó intézkedési típusok, beleértve a stratégiai fontosságú tervszerű műveletek felsorolását és ezeknek az adott speciális célkitűzésekhez, illetve a 
  kritériumokhoz való várható hozzájárulását, továbbá a művelet ezekhez kapcsolódó átlátható kiválasztási kritériumai
  ;

kritériumokhoz való várható hozzájárulását, továbbá a művelet ezekhez kapcsolódó átlátható kiválasztási kritériumai

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – e pont – iii alpont

17 cikk – 4 bekezdés – e pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a fő célcsoportok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

iii.

a fő célcsoportok;

a fő célcsoportok;

törölve

törölve

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 4 bekezdés – e pont – v alpont

17 cikk – 4 bekezdés – e pont – v alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| v. | a pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

v.

v.

a pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása;

a pénzügyi eszközök tervezett alkalmazása;

törölve

törölve

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 5 bekezdés – a pont – iii alpont

17 cikk – 5 bekezdés – a pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a TOTP által támogatott Interreg programok 2. eleme esetében finanszírozási eszközök (ERFA és TOTP
  Grönland
  ) szerint megosztva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

a TOTP által támogatott Interreg programok 2. eleme esetében finanszírozási eszközök (ERFA és TOTP
  Grönland
  ) szerint megosztva;

Grönland

| iii. | a TOTP által támogatott Interreg programok 2. eleme esetében finanszírozási eszközök (ERFA és TOTP) szerint megosztva; |
| --- | --- |

iii.

a TOTP által támogatott Interreg programok 2. eleme esetében finanszírozási eszközök (ERFA és TOTP) szerint megosztva;

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 5 bekezdés – b pont

17 cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a (4) bekezdés g) pontjának ii. alpontjában említett táblázat tekintetében csak a 2021–2025 évekre vonatkozó összegeket kell tartalmazniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a (4) bekezdés g) pontjának ii. alpontjában említett táblázat tekintetében csak a 2021–2025 évekre vonatkozó összegeket kell tartalmazniuk.

a (4) bekezdés g) pontjának ii. alpontjában említett táblázat tekintetében csak a 2021–2025 évekre vonatkozó összegeket kell tartalmazniuk.

törölve

törölve

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 7 bekezdés – b pont

17 cikk – 7 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | lefekteti
  a közös titkárság felállítására vonatkozó eljárást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

lefekteti
  a közös titkárság felállítására vonatkozó eljárást;

lefekteti

| b) | meghatározza
  a közös titkárság felállítására
  , és adott esetben a tagállamok vagy a harmadik országok igazgatási struktúráinak támogatására
  vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

b)

meghatározza
  a közös titkárság felállítására
  , és adott esetben a tagállamok vagy a harmadik országok igazgatási struktúráinak támogatására
  vonatkozó eljárást;

meghatározza

, és adott esetben a tagállamok vagy a harmadik országok igazgatási struktúráinak támogatására

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felméri az egyes Interreg programokat és azok megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, illetve az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott támogatás esetében vagy adott esetben azok megfelelőségét
  a
  10.
  cikk
  (1) bekezdése alatt meghatározott, több éves stratégiával foglalkozó dokumentum szerint, illetve egy vagy több ilyen eszközre vonatkozó alap-jogiaktuson alapuló adott stratégiai programozási keret szerint. | (1)   A Bizottság
  teljes körű átláthatóság mellett
  felméri az egyes Interreg programokat és azok megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, illetve az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott támogatás esetében vagy adott esetben azok megfelelőségét
  az e rendelet
  10.
  cikkének
  (1) bekezdése alatt meghatározott, több éves stratégiával foglalkozó dokumentum szerint, illetve egy vagy több ilyen eszközre vonatkozó alap-jogiaktuson alapuló adott stratégiai programozási keret szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság felméri az egyes Interreg programokat és azok megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, illetve az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott támogatás esetében vagy adott esetben azok megfelelőségét
  a
  10.
  cikk
  (1) bekezdése alatt meghatározott, több éves stratégiával foglalkozó dokumentum szerint, illetve egy vagy több ilyen eszközre vonatkozó alap-jogiaktuson alapuló adott stratégiai programozási keret szerint.

(1)   A Bizottság
  teljes körű átláthatóság mellett
  felméri az egyes Interreg programokat és azok megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, illetve az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott támogatás esetében vagy adott esetben azok megfelelőségét
  az e rendelet
  10.
  cikkének
  (1) bekezdése alatt meghatározott, több éves stratégiával foglalkozó dokumentum szerint, illetve egy vagy több ilyen eszközre vonatkozó alap-jogiaktuson alapuló adott stratégiai programozási keret szerint.

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével. | (3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével.

(3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 4 bekezdés

18 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz az egyes Interreg programok jóváhagyásáról
  hat
  hónapon belül ezt követően, hogy a leendő irányító hatóság szerinti tagállam benyújtotta az adott
  programot
  . | (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz az egyes Interreg programok jóváhagyásáról
  három
  hónapon belül ezt követően, hogy a leendő irányító hatóság szerinti tagállam benyújtotta az adott
  program felülvizsgált változatát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz az egyes Interreg programok jóváhagyásáról
  hat
  hónapon belül ezt követően, hogy a leendő irányító hatóság szerinti tagállam benyújtotta az adott
  programot
  .

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határozatot hoz az egyes Interreg programok jóváhagyásáról
  három
  hónapon belül ezt követően, hogy a leendő irányító hatóság szerinti tagállam benyújtotta az adott
  program felülvizsgált változatát
  .

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az irányító hatóságnak helyet adó tagállam indokolt kérelmet nyújthat be az Interreg program módosítására a módosított programmal együtt, meghatározva az adott módosításnak a célkitűzések elérésére kifejtett várható hatását. | (1)   Az irányító hatóságnak helyet adó tagállam
  a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt követően és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkével összhangban
  indokolt kérelmet nyújthat be az Interreg program módosítására a módosított programmal együtt, meghatározva az adott módosításnak a célkitűzések elérésére kifejtett várható hatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az irányító hatóságnak helyet adó tagállam indokolt kérelmet nyújthat be az Interreg program módosítására a módosított programmal együtt, meghatározva az adott módosításnak a célkitűzések elérésére kifejtett várható hatását.

(1)   Az irányító hatóságnak helyet adó tagállam
  a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt követően és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkével összhangban
  indokolt kérelmet nyújthat be az Interreg program módosítására a módosított programmal együtt, meghatározva az adott módosításnak a célkitűzések elérésére kifejtett várható hatását.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság felméri a módosítás megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, és a módosított program benyújtásától számított
  három
  hónapon belül észrevételeket tehet. | (2)   A Bizottság felméri a módosítás megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, és a módosított program benyújtásától számított
  egy
  hónapon belül észrevételeket tehet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság felméri a módosítás megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, és a módosított program benyújtásától számított
  három
  hónapon belül észrevételeket tehet.

(2)   A Bizottság felméri a módosítás megfelelőségét az (EU) [új CPR] rendelet, az (EU) [új ERDF] rendelet és e rendelet szerint, és a módosított program benyújtásától számított
  egy
  hónapon belül észrevételeket tehet.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 3 bekezdés

19 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével. | (3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével.

(3)   A részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik vagy partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  felülvizsgálják az Interreg programot a Bizottság által tett észrevételek figyelembevételével.

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság a tagállam általi benyújtást követő
  6
  hónapon belül jóváhagyja az Interreg program módosítását. | (4)   A Bizottság a tagállam általi benyújtást követő
  három
  hónapon belül jóváhagyja az Interreg program módosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság a tagállam általi benyújtást követő
  6
  hónapon belül jóváhagyja az Interreg program módosítását.

(4)   A Bizottság a tagállam általi benyújtást követő
  három
  hónapon belül jóváhagyja az Interreg program módosítását.

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

19 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállam egy adott prioritás kezdeti
  felosztásának 5
  %-áig és a program költségvetésének legfeljebb
  3
  %-áig terjedő összeget átcsoportosíthat ugyanazon Interreg program másik prioritására a programozási időszak alatt. | A tagállam
  a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt követően és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkével összhangban
  egy adott prioritás kezdeti
  előirányzatának 10
  %-áig és a program költségvetésének legfeljebb
  5
  %-áig terjedő összeget átcsoportosíthat ugyanazon Interreg program másik prioritására a programozási időszak alatt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállam egy adott prioritás kezdeti
  felosztásának 5
  %-áig és a program költségvetésének legfeljebb
  3
  %-áig terjedő összeget átcsoportosíthat ugyanazon Interreg program másik prioritására a programozási időszak alatt.

felosztásának 5

3

A tagállam
  a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt követően és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkével összhangban
  egy adott prioritás kezdeti
  előirányzatának 10
  %-áig és a program költségvetésének legfeljebb
  5
  %-áig terjedő összeget átcsoportosíthat ugyanazon Interreg program másik prioritására a programozási időszak alatt.

a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációt követően és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkével összhangban

előirányzatának 10

5

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a monitoringbizottság egy vagy – különösen alprogramok esetében – több irányító bizottságot állíthat fel, amelyek a műveletek kiválasztása iránti felelősségük mellett járnak el. | Ez a monitoringbizottság egy vagy – különösen alprogramok esetében – több irányító bizottságot állíthat fel, amelyek a műveletek kiválasztása iránti felelősségük mellett járnak el.
  Az irányító bizottságoknak az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkében rögzített partnerség elvét kell alkalmazniuk, és valamennyi részt vevő tagállamból be kell vonniuk partnereket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a monitoringbizottság egy vagy – különösen alprogramok esetében – több irányító bizottságot állíthat fel, amelyek a műveletek kiválasztása iránti felelősségük mellett járnak el.

Ez a monitoringbizottság egy vagy – különösen alprogramok esetében – több irányító bizottságot állíthat fel, amelyek a műveletek kiválasztása iránti felelősségük mellett járnak el.
  Az irányító bizottságoknak az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkében rögzített partnerség elvét kell alkalmazniuk, és valamennyi részt vevő tagállamból be kell vonniuk partnereket.

Az irányító bizottságoknak az (EU) .../... [új CPR] rendelet 6. cikkében rögzített partnerség elvét kell alkalmazniuk, és valamennyi részt vevő tagállamból be kell vonniuk partnereket.

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 3 bekezdés

22 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az irányító hatóságnak
  konzultálnia
  kell a 
  Bizottsággal, és figyelembe kell vennie annak észrevételeit
  , mielőtt először küldi be a kiválasztási kritériumokat a monitoringbizottságnak, vagy – adott esetben – az irányító bizottságnak. Ugyanaz vonatkozik a kritériumok minden későbbi módosítására. | (3)   Az irányító hatóságnak
  tájékoztatnia
  kell a 
  Bizottságot a kiválasztási kritériumokról
  , mielőtt először küldi be a kiválasztási kritériumokat a monitoringbizottságnak, vagy – adott esetben – az irányító bizottságnak. Ugyanaz vonatkozik a kritériumok minden későbbi módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az irányító hatóságnak
  konzultálnia
  kell a 
  Bizottsággal, és figyelembe kell vennie annak észrevételeit
  , mielőtt először küldi be a kiválasztási kritériumokat a monitoringbizottságnak, vagy – adott esetben – az irányító bizottságnak. Ugyanaz vonatkozik a kritériumok minden későbbi módosítására.

(3)   Az irányító hatóságnak
  tájékoztatnia
  kell a 
  Bizottságot a kiválasztási kritériumokról
  , mielőtt először küldi be a kiválasztási kritériumokat a monitoringbizottságnak, vagy – adott esetben – az irányító bizottságnak. Ugyanaz vonatkozik a kritériumok minden későbbi módosítására.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

22 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  A műveletek kiválasztásában
  a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság: | (4)   
  Mielőtt
  a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság
  kiválasztja a műveleteket, az irányító hatóság
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  A műveletek kiválasztásában
  a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság:

(4)   
  Mielőtt
  a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság
  kiválasztja a műveleteket, az irányító hatóság
  :

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

22 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a dokumentum egyúttal lefekteti a vezető partner kötelezettségeit az 50. cikk szerinti visszafizettetések tekintetében.
  Ezeket
  a 
  kötelezettségeket
  a monitoringbizottság állapítja meg. Ugyanakkor a más tagállamban, harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országokban vagy területeken működő vezető partner a partner részéről nem kötelezhető a visszafizetésre bírósági eljárás útján. | Ez a dokumentum egyúttal lefekteti a vezető partner kötelezettségeit az 50. cikk szerinti visszafizettetések tekintetében. A 
  visszafizettetésekkel kapcsolatos eljárásokat
  a monitoringbizottság állapítja meg
  és hagyja jóvá
  . Ugyanakkor a más tagállamban, harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országokban vagy területeken működő vezető partner a partner részéről nem kötelezhető a visszafizetésre bírósági eljárás útján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a dokumentum egyúttal lefekteti a vezető partner kötelezettségeit az 50. cikk szerinti visszafizettetések tekintetében.
  Ezeket
  a 
  kötelezettségeket
  a monitoringbizottság állapítja meg. Ugyanakkor a más tagállamban, harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országokban vagy területeken működő vezető partner a partner részéről nem kötelezhető a visszafizetésre bírósági eljárás útján.

Ezeket

kötelezettségeket

Ez a dokumentum egyúttal lefekteti a vezető partner kötelezettségeit az 50. cikk szerinti visszafizettetések tekintetében. A 
  visszafizettetésekkel kapcsolatos eljárásokat
  a monitoringbizottság állapítja meg
  és hagyja jóvá
  . Ugyanakkor a más tagállamban, harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országokban vagy területeken működő vezető partner a partner részéről nem kötelezhető a visszafizetésre bírósági eljárás útján.

visszafizettetésekkel kapcsolatos eljárásokat

és hagyja jóvá

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

23 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1., 2. és 3. elemek keretében kiválasztott műveletekbe legalább két részt vevő ország szereplőinek be kell kapcsolódniuk, amelyek közül legalább egyiküknek tagállamból származó kedvezményezettnek kell lennie. | Az 1., 2. és 3. elemek keretében kiválasztott műveletekbe legalább két részt vevő ország szereplőinek be kell kapcsolódniuk, amelyek közül legalább egyiküknek tagállamból
  vagy tengerentúli országokból és területekről
  származó kedvezményezettnek kell lennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1., 2. és 3. elemek keretében kiválasztott műveletekbe legalább két részt vevő ország szereplőinek be kell kapcsolódniuk, amelyek közül legalább egyiküknek tagállamból származó kedvezményezettnek kell lennie.

Az 1., 2. és 3. elemek keretében kiválasztott műveletekbe legalább két részt vevő ország szereplőinek be kell kapcsolódniuk, amelyek közül legalább egyiküknek tagállamból
  vagy tengerentúli országokból és területekről
  származó kedvezményezettnek kell lennie.

vagy tengerentúli országokból és területekről

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Interreg-művelet végrehajtható egyetlen országban is, amennyiben a programterületre kifejtett hatást és az általa élvezett előnyöket a művelet alkalmazása során megállapítják. | (2)   Az Interreg-művelet végrehajtható egyetlen országban
  vagy tengerentúli országban vagy területen
  is, amennyiben a programterületre kifejtett hatást és az általa élvezett előnyöket a művelet alkalmazása során megállapítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az Interreg-művelet végrehajtható egyetlen országban is, amennyiben a programterületre kifejtett hatást és az általa élvezett előnyöket a művelet alkalmazása során megállapítják.

(2)   Az Interreg-művelet végrehajtható egyetlen országban
  vagy tengerentúli országban vagy területen
  is, amennyiben a programterületre kifejtett hatást és az általa élvezett előnyöket a művelet alkalmazása során megállapítják.

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

23 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A partnerek együttműködnek az Interreg műveletek kidolgozásában, végrehajtásában, személyzetének biztosításában és finanszírozásában. | A partnerek együttműködnek az Interreg műveletek kidolgozásában
  és
  végrehajtásában,
  valamint
  személyzetének biztosításában és
  /vagy
  finanszírozásában.
  Törekedni kell arra, hogy az egyes Interreg műveletekben részt vevő partnerek száma ne haladja meg a tízet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A partnerek együttműködnek az Interreg műveletek kidolgozásában, végrehajtásában, személyzetének biztosításában és finanszírozásában.

A partnerek együttműködnek az Interreg műveletek kidolgozásában
  és
  végrehajtásában,
  valamint
  személyzetének biztosításában és
  /vagy
  finanszírozásában.
  Törekedni kell arra, hogy az egyes Interreg műveletekben részt vevő partnerek száma ne haladja meg a tízet.

és

valamint

/vagy

Törekedni kell arra, hogy az egyes Interreg műveletekben részt vevő partnerek száma ne haladja meg a tízet.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

23 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3. elembe tartozó Interreg programok keretében végzett Interreg műveletek esetében a legkülső régiókból és harmadik országokból, partnerországokból vagy tengerentúli országokból vagy területekről származó partnereknek az első albekezdésben felsorolt négy dimenzió közül csak
  háromban
  kell együttműködniük. | A 3. elembe tartozó Interreg programok keretében végzett Interreg műveletek esetében a legkülső régiókból és harmadik országokból, partnerországokból vagy tengerentúli országokból vagy területekről származó partnereknek az első albekezdésben felsorolt négy dimenzió közül csak
  kettőben
  kell együttműködniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 3. elembe tartozó Interreg programok keretében végzett Interreg műveletek esetében a legkülső régiókból és harmadik országokból, partnerországokból vagy tengerentúli országokból vagy területekről származó partnereknek az első albekezdésben felsorolt négy dimenzió közül csak
  háromban
  kell együttműködniük.

háromban

A 3. elembe tartozó Interreg programok keretében végzett Interreg műveletek esetében a legkülső régiókból és harmadik országokból, partnerországokból vagy tengerentúli országokból vagy területekről származó partnereknek az első albekezdésben felsorolt négy dimenzió közül csak
  kettőben
  kell együttműködniük.

kettőben

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

23 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A határokon átnyúló jogi személy vagy az európai területi együttműködési csoportosulás az 1., 2., és 3. elembe tartozó Interreg programok keretében megvalósuló Interreg művelet kizárólagos partnere lehet, amennyiben tagjaik között legalább két részt vevő országból származó partnerek vannak. | A határokon átnyúló jogi személy vagy az európai területi együttműködési csoportosulás az 1., 2., és 3. elembe tartozó Interreg programok keretében megvalósuló Interreg művelet kizárólagos partnere lehet, amennyiben tagjaik között legalább két részt vevő országból
  vagy tengerentúli országból vagy területről
  származó partnerek vannak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A határokon átnyúló jogi személy vagy az európai területi együttműködési csoportosulás az 1., 2., és 3. elembe tartozó Interreg programok keretében megvalósuló Interreg művelet kizárólagos partnere lehet, amennyiben tagjaik között legalább két részt vevő országból származó partnerek vannak.

A határokon átnyúló jogi személy vagy az európai területi együttműködési csoportosulás az 1., 2., és 3. elembe tartozó Interreg programok keretében megvalósuló Interreg művelet kizárólagos partnere lehet, amennyiben tagjaik között legalább két részt vevő országból
  vagy tengerentúli országból vagy területről
  származó partnerek vannak.

vagy tengerentúli országból vagy területről

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 7 bekezdés – 2 albekezdés

23 cikk – 7 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 23. cikkben foglalt feltételek betartása mellett ugyanakkor az egyetlen partnert olyan tagállamban is be lehet jegyezni, amely nem vesz részt a programban. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 23. cikkben foglalt feltételek betartása mellett ugyanakkor az egyetlen partnert olyan tagállamban is be lehet jegyezni, amely nem vesz részt a programban.

A 23. cikkben foglalt feltételek betartása mellett ugyanakkor az egyetlen partnert olyan tagállamban is be lehet jegyezni, amely nem vesz részt a programban.

törölve

törölve

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

24 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Interreg programon belül az ERFA alapból vagy – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből kisprojekt
  alapokhoz
  teljesített hozzájárulás nem haladhatja meg
  a 20 000 000 EUR összeget vagy az
  Interreg
  teljes felosztásának 15 %-át, attól függően, hogy melyik alacsonyabb
  . | A valamely
  Interreg programon belül az ERFA alapból vagy – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből
  egy vagy több
  kisprojekt
  alaphoz
  teljesített
  teljes
  hozzájárulás nem haladhatja meg
  az Interreg program teljes előirányzatának 20 %-át, és a határon átnyúló együttműködésre irányuló
  Interreg
  programok esetében el kell érnie az összes előirányzat legalább 3 %-át
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Interreg programon belül az ERFA alapból vagy – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből kisprojekt
  alapokhoz
  teljesített hozzájárulás nem haladhatja meg
  a 20 000 000 EUR összeget vagy az
  Interreg
  teljes felosztásának 15 %-át, attól függően, hogy melyik alacsonyabb
  .

alapokhoz

a 20 000 000 EUR összeget vagy az

teljes felosztásának 15 %-át, attól függően, hogy melyik alacsonyabb

A valamely
  Interreg programon belül az ERFA alapból vagy – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből
  egy vagy több
  kisprojekt
  alaphoz
  teljesített
  teljes
  hozzájárulás nem haladhatja meg
  az Interreg program teljes előirányzatának 20 %-át, és a határon átnyúló együttműködésre irányuló
  Interreg
  programok esetében el kell érnie az összes előirányzat legalább 3 %-át
  .

A valamely

egy vagy több

alaphoz

teljes

az Interreg program teljes előirányzatának 20 %-át, és a határon átnyúló együttműködésre irányuló

programok esetében el kell érnie az összes előirányzat legalább 3 %-át

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 bekezdés

24 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kisprojekt alap kedvezményezettje
  határokon átnyúló
  jogi személy vagy
  európai területi együttműködési csoportosulás
  . | (2)   A kisprojekt alap kedvezményezettje
  olyan köz- vagy magánjogi szervezet,
  jogi
  személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet vagy olyan természetes
  személy
  , amely
  vagy
  aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kisprojekt alap kedvezményezettje
  határokon átnyúló
  jogi személy vagy
  európai területi együttműködési csoportosulás
  .

(2)   A kisprojekt alap kedvezményezettje
  olyan köz- vagy magánjogi szervezet,
  jogi
  személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet vagy olyan természetes
  személy
  , amely
  vagy
  aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős
  .

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 5 bekezdés

24 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A kedvezményezett szintjén a kisprojekt alap kezeléséhez generált személyzeti és közvetett költségek nem haladhatják meg az adott kisprojekt alap összes elszámolható költségének 20 %-át. | (5)   A kedvezményezett szintjén a kisprojekt alap
  vagy alapok
  kezeléséhez generált személyzeti és
  a 39–42. cikk szerinti költségkategóriákba tartozó egyéb közvetlen költségek, valamint
  közvetett költségek nem haladhatják meg az adott kisprojekt alap
  vagy alapok
  összes elszámolható költségének 20 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A kedvezményezett szintjén a kisprojekt alap kezeléséhez generált személyzeti és közvetett költségek nem haladhatják meg az adott kisprojekt alap összes elszámolható költségének 20 %-át.

(5)   A kedvezményezett szintjén a kisprojekt alap
  vagy alapok
  kezeléséhez generált személyzeti és
  a 39–42. cikk szerinti költségkategóriákba tartozó egyéb közvetlen költségek, valamint
  közvetett költségek nem haladhatják meg az adott kisprojekt alap
  vagy alapok
  összes elszámolható költségének 20 %-át.

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

24 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a közpénzből kisprojekthez történő hozzájárulás nem haladja meg a 100 000 EUR összeget, az ERFA alapból és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott hozzájárulás egységköltségek vagy egyösszegű átalány formájában történik, vagy százalékos átalányokat tartalmaz
  , kivéve azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatás állami támogatást jelent
  . | Amennyiben a közpénzből kisprojekthez történő hozzájárulás nem haladja meg a 100 000 EUR összeget, az ERFA alapból és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott hozzájárulás egységköltségek vagy egyösszegű átalány formájában történik, vagy százalékos átalányokat tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a közpénzből kisprojekthez történő hozzájárulás nem haladja meg a 100 000 EUR összeget, az ERFA alapból és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott hozzájárulás egységköltségek vagy egyösszegű átalány formájában történik, vagy százalékos átalányokat tartalmaz
  , kivéve azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatás állami támogatást jelent
  .

, kivéve azokat a projekteket, amelyek esetében a támogatás állami támogatást jelent

Amennyiben a közpénzből kisprojekthez történő hozzájárulás nem haladja meg a 100 000 EUR összeget, az ERFA alapból és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközéből nyújtott hozzájárulás egységköltségek vagy egyösszegű átalány formájában történik, vagy százalékos átalányokat tartalmaz.

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 6 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

24 cikk – 6 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben az egyes műveletek összköltsége nem haladja meg a 100 000  EUR összeget, egy vagy több kis projekt támogatásának összegét eseti alapon készített költségvetés-tervezet és a művelet kiválasztásával megbízott szerv által előzetesen jóváhagyott összeg alapján lehet meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az egyes műveletek összköltsége nem haladja meg a 100 000  EUR összeget, egy vagy több kis projekt támogatásának összegét eseti alapon készített költségvetés-tervezet és a művelet kiválasztásával megbízott szerv által előzetesen jóváhagyott összeg alapján lehet meghatározni.

Amennyiben az egyes műveletek összköltsége nem haladja meg a 100 000  EUR összeget, egy vagy több kis projekt támogatásának összegét eseti alapon készített költségvetés-tervezet és a művelet kiválasztásával megbízott szerv által előzetesen jóváhagyott összeg alapján lehet meghatározni.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az 1. bekezdés a) pontja szerint előírt szabályok másképp nem rendelkeznek, a vezető partner biztosítja, hogy a többi partner a 
  lehető leggyorsabban,
  teljes egészében megkapja az adott uniós alapból a hozzájárulás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené a többi partner számára kifizetendő összegeket. | (2)   Amennyiben az (1) bekezdés a) pontja szerint előírt szabályok másképp nem rendelkeznek, a vezető partner biztosítja, hogy a többi partner a 
  valamennyi partner egyetértésével megállapított időkorláton belül és a vezető partner esetében alkalmazottal azonos eljárást követve
  teljes egészében megkapja az adott uniós alapból a hozzájárulás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené a többi partner számára kifizetendő összegeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az 1. bekezdés a) pontja szerint előírt szabályok másképp nem rendelkeznek, a vezető partner biztosítja, hogy a többi partner a 
  lehető leggyorsabban,
  teljes egészében megkapja az adott uniós alapból a hozzájárulás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené a többi partner számára kifizetendő összegeket.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdés a) pontja szerint előírt szabályok másképp nem rendelkeznek, a vezető partner biztosítja, hogy a többi partner a 
  valamennyi partner egyetértésével megállapított időkorláton belül és a vezető partner esetében alkalmazottal azonos eljárást követve
  teljes egészében megkapja az adott uniós alapból a hozzájárulás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené a többi partner számára kifizetendő összegeket.

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

25 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Interreg programban részt vevő tagállamban
  , harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen
  bármelyik kedvezményezett kijelölhető vezető partnerként. | Az Interreg programban részt vevő tagállamban bármelyik kedvezményezett kijelölhető vezető partnerként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Interreg programban részt vevő tagállamban
  , harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen
  bármelyik kedvezményezett kijelölhető vezető partnerként.

, harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen

Az Interreg programban részt vevő tagállamban bármelyik kedvezményezett kijelölhető vezető partnerként.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

25 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ugyanakkor az Interreg programban részt vevő tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok vagy területek megállapodhatnak abban, hogy az ERFA-alapból vagy az Unió külső finanszírozási eszközéből támogatásban nem részesülő partner legyen vezető partnerként kijelölhető. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ugyanakkor az Interreg programban részt vevő tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok vagy területek megállapodhatnak abban, hogy az ERFA-alapból vagy az Unió külső finanszírozási eszközéből támogatásban nem részesülő partner legyen vezető partnerként kijelölhető.

Ugyanakkor az Interreg programban részt vevő tagállamok, harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok vagy területek megállapodhatnak abban, hogy az ERFA-alapból vagy az Unió külső finanszírozási eszközéből támogatásban nem részesülő partner legyen vezető partnerként kijelölhető.

törölve

törölve

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés

26 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az egyes Interreg programoknak nyújtott technikai segítséget százalékos átalányként kell megtéríteni az (EU) [új CPR] rendelet [85. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja] szerinti egyes kifizetési kérelmekben szereplő elszámolható költségekre a (2) bekezdésben meghatározott százalékarányok alkalmazásával. | (1)   Az egyes Interreg programoknak nyújtott technikai segítséget százalékos átalányként kell megtéríteni
  2021 és 2022 esetében a (2) bekezdésben meghatározott százalékarányoknak az e rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti éves előfinanszírozási részletekre történő alkalmazásával, majd az azt követő évek esetében
  az (EU) [új CPR] rendelet [85. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja] szerinti egyes kifizetési kérelmekben szereplő elszámolható költségekre a (2) bekezdésben meghatározott százalékarányok alkalmazásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az egyes Interreg programoknak nyújtott technikai segítséget százalékos átalányként kell megtéríteni az (EU) [új CPR] rendelet [85. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja] szerinti egyes kifizetési kérelmekben szereplő elszámolható költségekre a (2) bekezdésben meghatározott százalékarányok alkalmazásával.

(1)   Az egyes Interreg programoknak nyújtott technikai segítséget százalékos átalányként kell megtéríteni
  2021 és 2022 esetében a (2) bekezdésben meghatározott százalékarányoknak az e rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti éves előfinanszírozási részletekre történő alkalmazásával, majd az azt követő évek esetében
  az (EU) [új CPR] rendelet [85. cikke (3) bekezdésének a) vagy c) pontja] szerinti egyes kifizetési kérelmekben szereplő elszámolható költségekre a (2) bekezdésben meghatározott százalékarányok alkalmazásával.

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – a pont

26 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az ERFA-alapból támogatott belső, határokon átnyúló együttműködési Interreg programok esetében:
  6 %
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az ERFA-alapból támogatott belső, határokon átnyúló együttműködési Interreg programok esetében:
  6 %
  ;

6 %

| a) | az ERFA-alapból támogatott belső, határokon átnyúló együttműködési Interreg programok esetében:
  7 %
  ; |
| --- | --- |

a)

az ERFA-alapból támogatott belső, határokon átnyúló együttműködési Interreg programok esetében:
  7 %
  ;

7 %

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c pont

26 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 2., 3. és 4. elemű Interreg programok esetében az ERFA és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközei esetében:
  7 %
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 2., 3. és 4. elemű Interreg programok esetében az ERFA és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközei esetében:
  7 %
  .

7 %

| c) | a 2., 3. és 4. elemű Interreg programok esetében az ERFA és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközei esetében:
  8 %
  . |
| --- | --- |

c)

a 2., 3. és 4. elemű Interreg programok esetében az ERFA és – adott esetben – az Unió külső finanszírozási eszközei esetében:
  8 %
  .

8 %

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az adott programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – a harmadik országok, partnerországok
  és
  tengerentúli országok és régiók az irányító hatósággal egyetértésben bizottságot állítanak fel az adott Interreg program végrehajtásának monitoringjához (monitoringbizottság) három hónapon belül azt követően, hogy az Interreg programot jóváhagyó bizottsági határozatról értesülnek a tagállamok, | (1)   Az adott programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – a harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és régiók
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  az irányító hatósággal egyetértésben bizottságot állítanak fel az adott Interreg program végrehajtásának monitoringjához (monitoringbizottság) három hónapon belül azt követően, hogy az Interreg programot jóváhagyó bizottsági határozatról értesülnek a tagállamok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az adott programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – a harmadik országok, partnerországok
  és
  tengerentúli országok és régiók az irányító hatósággal egyetértésben bizottságot állítanak fel az adott Interreg program végrehajtásának monitoringjához (monitoringbizottság) három hónapon belül azt követően, hogy az Interreg programot jóváhagyó bizottsági határozatról értesülnek a tagállamok,

(1)   Az adott programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – a harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és régiók
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  az irányító hatósággal egyetértésben bizottságot állítanak fel az adott Interreg program végrehajtásának monitoringjához (monitoringbizottság) három hónapon belül azt követően, hogy az Interreg programot jóváhagyó bizottsági határozatról értesülnek a tagállamok.

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A monitoringbizottság elnöke az irányító hatóság szerinti tagállam vagy az irányító hatóság képviselője. | törölve |
| Amennyiben a monitoringbizottság eljárási szabályzata forgó elnökséget állapít meg, a monitoringbizottság elnöke lehet harmadik ország, partnerország vagy tengerentúli ország vagy terület képviselője, a társelnöki szerepet pedig a tagállam vagy az irányító hatóság képviselője töltheti be, és viszont. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A monitoringbizottság elnöke az irányító hatóság szerinti tagállam vagy az irányító hatóság képviselője.

törölve

törölve

Amennyiben a monitoringbizottság eljárási szabályzata forgó elnökséget állapít meg, a monitoringbizottság elnöke lehet harmadik ország, partnerország vagy tengerentúli ország vagy terület képviselője, a társelnöki szerepet pedig a tagállam vagy az irányító hatóság képviselője töltheti be, és viszont.

Amennyiben a monitoringbizottság eljárási szabályzata forgó elnökséget állapít meg, a monitoringbizottság elnöke lehet harmadik ország, partnerország vagy tengerentúli ország vagy terület képviselője, a társelnöki szerepet pedig a tagállam vagy az irányító hatóság képviselője töltheti be, és viszont.

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 6 bekezdés

27 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az irányító hatóság közzéteszi a monitoringbizottság eljárási szabályzatát és a monitoringbizottsággal megosztott
  összes adatot és információt
  a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon. | (6)   Az irányító hatóság közzéteszi a monitoringbizottság eljárási szabályzatát és a monitoringbizottsággal megosztott
  adatok és információk összefoglalóját, valamint valamennyi határozatot
  a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az irányító hatóság közzéteszi a monitoringbizottság eljárási szabályzatát és a monitoringbizottsággal megosztott
  összes adatot és információt
  a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon.

(6)   Az irányító hatóság közzéteszi a monitoringbizottság eljárási szabályzatát és a monitoringbizottsággal megosztott
  adatok és információk összefoglalóját, valamint valamennyi határozatot
  a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon.

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

28 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyes Interreg program monitoringbizottságának összetételét az adott programban részt vevő
  tagállamoknak
  és – adott esetben – harmadik
  országoknak
  ,
  partnerországoknak
  és tengerentúli
  országoknak
  és
  területeknek kell elfogadniuk
  , és az összetételnek
  biztosítania kell
  a tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek az (EU) [új CPR] rendelet [6.] cikkében említett megfelelő hatóságok, együttműködő szervezetek és programpartnereket képviselő résztvevők kiegyensúlyozott
  részvételét
  . | Az egyes Interreg program monitoringbizottságának összetételét az adott programban részt vevő
  tagállamok
  és – adott esetben – harmadik
  országok
  ,
  partnerországok
  és tengerentúli
  országok
  és
  területek fogadhatják el
  , és az összetételnek a tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek
  részéről
  az (EU) [új CPR] rendelet [6.] cikkében említett megfelelő hatóságok, együttműködő szervezetek és programpartnereket képviselő résztvevők kiegyensúlyozott
  megoszlására kell törekednie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyes Interreg program monitoringbizottságának összetételét az adott programban részt vevő
  tagállamoknak
  és – adott esetben – harmadik
  országoknak
  ,
  partnerországoknak
  és tengerentúli
  országoknak
  és
  területeknek kell elfogadniuk
  , és az összetételnek
  biztosítania kell
  a tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek az (EU) [új CPR] rendelet [6.] cikkében említett megfelelő hatóságok, együttműködő szervezetek és programpartnereket képviselő résztvevők kiegyensúlyozott
  részvételét
  .

tagállamoknak

országoknak

partnerországoknak

országoknak

területeknek kell elfogadniuk

biztosítania kell

részvételét

Az egyes Interreg program monitoringbizottságának összetételét az adott programban részt vevő
  tagállamok
  és – adott esetben – harmadik
  országok
  ,
  partnerországok
  és tengerentúli
  országok
  és
  területek fogadhatják el
  , és az összetételnek a tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek
  részéről
  az (EU) [új CPR] rendelet [6.] cikkében említett megfelelő hatóságok, együttműködő szervezetek és programpartnereket képviselő résztvevők kiegyensúlyozott
  megoszlására kell törekednie
  .

tagállamok

országok

partnerországok

országok

területek fogadhatják el

részéről

megoszlására kell törekednie

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

28 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A monitoringbizottság összetételénél figyelembe kell venni ez érintett Interreg programban részt vevő tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek számát. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A monitoringbizottság összetételénél figyelembe kell venni ez érintett Interreg programban részt vevő tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek számát.

A monitoringbizottság összetételénél figyelembe kell venni ez érintett Interreg programban részt vevő tagállamok, harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek számát.

törölve

törölve

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

28 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A monitoringbizottságnak tartalmaznia kell a teljes programterületen felállított vagy annak egy részét lefedő szervezetek képviselőit is, beleértve az európai területi együttműködési csoportosulásokat. | A monitoringbizottságnak tartalmaznia kell a 
  régiók és a helyi önkormányzatok, valamint a
  teljes programterületen felállított vagy annak egy részét lefedő
  egyéb
  szervezetek képviselőit is, beleértve az európai területi együttműködési csoportosulásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A monitoringbizottságnak tartalmaznia kell a teljes programterületen felállított vagy annak egy részét lefedő szervezetek képviselőit is, beleértve az európai területi együttműködési csoportosulásokat.

A monitoringbizottságnak tartalmaznia kell a 
  régiók és a helyi önkormányzatok, valamint a
  teljes programterületen felállított vagy annak egy részét lefedő
  egyéb
  szervezetek képviselőit is, beleértve az európai területi együttműködési csoportosulásokat.

régiók és a helyi önkormányzatok, valamint a

egyéb

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés

28 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az irányító hatóságnak a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon kell
  közzé tennie
  a monitoringbizottság tagjainak listáját. | (2)   Az irányító hatóságnak a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon kell
  közzétennie
  a monitoringbizottság tagjainak
  kinevezett hatóságok vagy szervezetek
  listáját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az irányító hatóságnak a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon kell
  közzé tennie
  a monitoringbizottság tagjainak listáját.

(2)   Az irányító hatóságnak a 35. cikk (2) bekezdésében hivatkozott weboldalon kell
  közzétennie
  a monitoringbizottság tagjainak
  kinevezett hatóságok vagy szervezetek
  listáját.

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 3 bekezdés

28 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság képviselői tanácsadói minőségben
  vesznek
  részt a monitoringbizottság munkájában. | (3)   A Bizottság képviselői tanácsadói minőségben
  vehetnek
  részt a monitoringbizottság munkájában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság képviselői tanácsadói minőségben
  vesznek
  részt a monitoringbizottság munkájában.

(3)   A Bizottság képviselői tanácsadói minőségben
  vehetnek
  részt a monitoringbizottság munkájában.

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 3 a bekezdés (új)

28 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A teljes programterületen felállított vagy annak egy részét lefedő szervezetek képviselői – beleértve az európai területi együttműködési csoportosulásokat – tanácsadói minőségben részt vehetnek a monitoringbizottság munkájában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A teljes programterületen felállított vagy annak egy részét lefedő szervezetek képviselői – beleértve az európai területi együttműködési csoportosulásokat – tanácsadói minőségben részt vehetnek a monitoringbizottság munkájában.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés – g pont

29 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | adminisztratív kapacitásépítés előrehaladása közintézmények és kedvezményezettek részére adott esetben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

adminisztratív kapacitásépítés előrehaladása közintézmények és kedvezményezettek részére adott esetben.

| g) | adminisztratív kapacitásépítés előrehaladása közintézmények és kedvezményezettek részére adott esetben
  , valamint szükség esetén további támogató intézkedésekre vonatkozó javaslatok
  . |
| --- | --- |

g)

adminisztratív kapacitásépítés előrehaladása közintézmények és kedvezményezettek részére adott esetben
  , valamint szükség esetén további támogató intézkedésekre vonatkozó javaslatok
  .

, valamint szükség esetén további támogató intézkedésekre vonatkozó javaslatok

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés – a pont

29 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a műveletek kiválasztására használt módszertan és kritériumok, ideértve ezek változtatásait, a 
  Bizottsággal folytatott konzultáció
  után,
  a
  22.
  cikk
  (2) bekezdése szerint, az (EU) [új CPR] rendelet [27. cikk (3) bekezdésének b), c) és d) pontjainak] sérelme nélkül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a műveletek kiválasztására használt módszertan és kritériumok, ideértve ezek változtatásait, a 
  Bizottsággal folytatott konzultáció
  után,
  a
  22.
  cikk
  (2) bekezdése szerint, az (EU) [új CPR] rendelet [27. cikk (3) bekezdésének b), c) és d) pontjainak] sérelme nélkül;

Bizottsággal folytatott konzultáció

a

cikk

| a) | a műveletek kiválasztására használt módszertan és kritériumok, ideértve ezek változtatásait, a 
  Bizottság tájékoztatása
  után,
  az e rendelet
  22.
  cikkének
  (2) bekezdése szerint, az (EU) [új CPR] rendelet [27. cikk (3) bekezdésének b), c) és d) pontjainak] sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

a műveletek kiválasztására használt módszertan és kritériumok, ideértve ezek változtatásait, a 
  Bizottság tájékoztatása
  után,
  az e rendelet
  22.
  cikkének
  (2) bekezdése szerint, az (EU) [új CPR] rendelet [27. cikk (3) bekezdésének b), c) és d) pontjainak] sérelme nélkül;

Bizottság tájékoztatása

az e rendelet

cikkének

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

30 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság kérésére az irányító hatóság
  egy
  hónapon belül megadja a 29. cikk (1) bekezdésében felsorolt elemekre vonatkozó információkat a Bizottság részére; | (2)   A Bizottság kérésére az irányító hatóság
  három
  hónapon belül megadja a 29. cikk (1) bekezdésében felsorolt elemekre vonatkozó információkat a Bizottság részére: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság kérésére az irányító hatóság
  egy
  hónapon belül megadja a 29. cikk (1) bekezdésében felsorolt elemekre vonatkozó információkat a Bizottság részére;

(2)   A Bizottság kérésére az irányító hatóság
  három
  hónapon belül megadja a 29. cikk (1) bekezdésében felsorolt elemekre vonatkozó információkat a Bizottság részére:

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

31 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyes irányító hatóságok minden évben január 31-ig,
  március 31-ig,
  május 31-ig
  , július 31-ig,
  szeptember
  31-ig és november
  30-ig elektronikusan továbbítják az adott Interreg programra vonatkozó
  halmozott
  adatokat
  a Bizottsághoz
  az (EU) [új CPR] rendelet [VII.] mellékletben meghatározott sablon szerint. | Az egyes irányító hatóságok minden évben január 31-ig, május 31-ig
  és
  szeptember 30-ig elektronikusan továbbítják
  a Bizottsághoz
  az adott Interreg programra vonatkozó
  , az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti
  adatokat
  , és évente egyszer az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat,
  az (EU) [új CPR] rendelet [VII.] mellékletben meghatározott sablon szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyes irányító hatóságok minden évben január 31-ig,
  március 31-ig,
  május 31-ig
  , július 31-ig,
  szeptember
  31-ig és november
  30-ig elektronikusan továbbítják az adott Interreg programra vonatkozó
  halmozott
  adatokat
  a Bizottsághoz
  az (EU) [új CPR] rendelet [VII.] mellékletben meghatározott sablon szerint.

március 31-ig,

, július 31-ig,

31-ig és november

halmozott

a Bizottsághoz

Az egyes irányító hatóságok minden évben január 31-ig, május 31-ig
  és
  szeptember 30-ig elektronikusan továbbítják
  a Bizottsághoz
  az adott Interreg programra vonatkozó
  , az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti
  adatokat
  , és évente egyszer az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat,
  az (EU) [új CPR] rendelet [VII.] mellékletben meghatározott sablon szerint.

és

a Bizottsághoz

, az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti

, és évente egyszer az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat,

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

31 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az adattovábbítást a meglévő adatjelentési rendszerek alkalmazásával kell elvégezni, amennyiben e rendszerek az előző programozási időszak alatt megbízhatónak bizonyultak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az adattovábbítást a meglévő adatjelentési rendszerek alkalmazásával kell elvégezni, amennyiben e rendszerek az előző programozási időszak alatt megbízhatónak bizonyultak.

Az adattovábbítást a meglévő adatjelentési rendszerek alkalmazásával kell elvégezni, amennyiben e rendszerek az előző programozási időszak alatt megbízhatónak bizonyultak.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés – b pont

31 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a teljesítmény- és eredménymutatók értékei kiválasztott Interreg műveletek esetén, valamint
  az
  Interreg műveletek által elért értékek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a teljesítmény- és eredménymutatók értékei kiválasztott Interreg műveletek esetén, valamint
  az
  Interreg műveletek által elért értékek.

az

| b) | a teljesítmény- és eredménymutatók értékei kiválasztott Interreg műveletek esetén, valamint
  a befejezett
  Interreg műveletek által elért értékek. |
| --- | --- |

b)

a teljesítmény- és eredménymutatók értékei kiválasztott Interreg műveletek esetén, valamint
  a befejezett
  Interreg műveletek által elért értékek.

a befejezett

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés

33 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az (EU) [új ERFA] rendelet [I.] mellékletében lefektetett
  közös teljesítmény- és közös eredménymutatókat, illetve – szükség esetén – a programspecifikus teljesítmény
  és eredménymutatókat az (EU) [új CPR] rendelet [12. cikke (1) bekezdésének] és az e rendelet 17. cikke (
  3
  ) bekezdése
  d
  ) pontjának ii.
  alpontjai
  és 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell használni. | (1)   Az (EU) [új ERFA] rendelet [I.] mellékletében lefektetett
  , az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) program célkitűzései felé történő előrehaladás mérésére leginkább alkalmasnak talált közös teljesítmény-
  és
  közös
  eredménymutatókat az (EU) [új CPR] rendelet [12. cikke (1) bekezdésének] és az e rendelet 17. cikke (
  4
  ) bekezdése
  e
  ) pontjának ii.
  alpontja
  és 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell használni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az (EU) [új ERFA] rendelet [I.] mellékletében lefektetett
  közös teljesítmény- és közös eredménymutatókat, illetve – szükség esetén – a programspecifikus teljesítmény
  és eredménymutatókat az (EU) [új CPR] rendelet [12. cikke (1) bekezdésének] és az e rendelet 17. cikke (
  3
  ) bekezdése
  d
  ) pontjának ii.
  alpontjai
  és 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell használni.

(1)   Az (EU) [új ERFA] rendelet [I.] mellékletében lefektetett
  , az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) program célkitűzései felé történő előrehaladás mérésére leginkább alkalmasnak talált közös teljesítmény-
  és
  közös
  eredménymutatókat az (EU) [új CPR] rendelet [12. cikke (1) bekezdésének] és az e rendelet 17. cikke (
  4
  ) bekezdése
  e
  ) pontjának ii.
  alpontja
  és 31. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell használni.

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 a bekezdés (új)

33 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Szükség esetén és az irányító hatóság által kellően indokolt esetben az (1) bekezdéssel összhangban kiválasztott mutatók mellett programspecifikus teljesítmény- és eredménymutatókat is kell használni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Szükség esetén és az irányító hatóság által kellően indokolt esetben az (1) bekezdéssel összhangban kiválasztott mutatók mellett programspecifikus teljesítmény- és eredménymutatókat is kell használni.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés

34 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az irányító hatóság értékeléseket végez az egyes Interreg programokról. Az egyes értékeléseknek fel kell mérniük a program hatékonyságát, eredményességét, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét azzal a céllal, hogy javítsák az érintett Interreg program tervezésének és végrehajtásának minőségét. | (1)   Az irányító hatóság
  évente legfeljebb egyszer
  értékeléseket végez az egyes Interreg programokról. Az egyes értékeléseknek fel kell mérniük a program hatékonyságát, eredményességét, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét azzal a céllal, hogy javítsák az érintett Interreg program tervezésének és végrehajtásának minőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az irányító hatóság értékeléseket végez az egyes Interreg programokról. Az egyes értékeléseknek fel kell mérniük a program hatékonyságát, eredményességét, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét azzal a céllal, hogy javítsák az érintett Interreg program tervezésének és végrehajtásának minőségét.

(1)   Az irányító hatóság
  évente legfeljebb egyszer
  értékeléseket végez az egyes Interreg programokról. Az egyes értékeléseknek fel kell mérniük a program hatékonyságát, eredményességét, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét azzal a céllal, hogy javítsák az érintett Interreg program tervezésének és végrehajtásának minőségét.

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 bekezdés

34 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az irányító hatóság
  biztosítja
  az értékelésekhez szükséges adatok készítéséhez és gyűjtéséhez szükséges
  eljárásokat
  . | (4)   Az irányító hatóság
  célja
  az értékelésekhez szükséges adatok készítéséhez és gyűjtéséhez szükséges
  eljárások bizosítása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az irányító hatóság
  biztosítja
  az értékelésekhez szükséges adatok készítéséhez és gyűjtéséhez szükséges
  eljárásokat
  .

(4)   Az irányító hatóság
  célja
  az értékelésekhez szükséges adatok készítéséhez és gyűjtéséhez szükséges
  eljárások bizosítása
  .

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 3 bekezdés

35 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az irányító hatóság feladatairól szóló (EU) [új CPR] rendelet [44. cikkének (2)–(
  7
  ) bekezdései] alkalmazandók. | (3)   Az irányító hatóság feladatairól szóló (EU) [új CPR] rendelet [44. cikkének (2)–(
  6
  ) bekezdései] alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az irányító hatóság feladatairól szóló (EU) [új CPR] rendelet [44. cikkének (2)–(
  7
  ) bekezdései] alkalmazandók.

(3)   Az irányító hatóság feladatairól szóló (EU) [új CPR] rendelet [44. cikkének (2)–(
  6
  ) bekezdései] alkalmazandók.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

35 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | nyilvános helyeken plaketteket vagy hirdetőtáblákat helyeznek el, amint olyan fizikai beruházást vagy eszközvásárlást érintő Interreg művelet fizikai végrehajtása kezdődik meg, aminek összköltsége meghaladja
  a 100 000
  EUR összeget; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

nyilvános helyeken plaketteket vagy hirdetőtáblákat helyeznek el, amint olyan fizikai beruházást vagy eszközvásárlást érintő Interreg művelet fizikai végrehajtása kezdődik meg, aminek összköltsége meghaladja
  a 100 000
  EUR összeget;

a 100 000

| c) | nyilvános helyeken plaketteket vagy hirdetőtáblákat helyeznek el, amint olyan fizikai beruházást vagy eszközvásárlást érintő Interreg művelet fizikai végrehajtása kezdődik meg, aminek összköltsége meghaladja
  az 50 000
  EUR összeget; |
| --- | --- |

c)

nyilvános helyeken plaketteket vagy hirdetőtáblákat helyeznek el, amint olyan fizikai beruházást vagy eszközvásárlást érintő Interreg művelet fizikai végrehajtása kezdődik meg, aminek összköltsége meghaladja
  az 50 000
  EUR összeget;

az 50 000

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

35 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a c) pont
  hatálya alá nem eső Interreg-műveletek esetében nyilvános helyen legalább egy, minimum
  A3
  méretű nyomtatott táblát
  vagy
  elektronikus kijelzőt helyeznek el az Interreg-műveletre vonatkozó információkkal, kiemelve az Interreg-alapból nyújtott támogatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a c) pont
  hatálya alá nem eső Interreg-műveletek esetében nyilvános helyen legalább egy, minimum
  A3
  méretű nyomtatott táblát
  vagy
  elektronikus kijelzőt helyeznek el az Interreg-műveletre vonatkozó információkkal, kiemelve az Interreg-alapból nyújtott támogatást.

a c) pont

A3

vagy

| d) | pont
  hatálya alá nem eső Interreg-műveletek esetében nyilvános helyen legalább egy, minimum
  A2
  méretű nyomtatott táblát
  és adott esetben
  elektronikus kijelzőt helyeznek el az Interreg-műveletre vonatkozó információkkal, kiemelve az Interreg-alapból nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

d)

pont
  hatálya alá nem eső Interreg-műveletek esetében nyilvános helyen legalább egy, minimum
  A2
  méretű nyomtatott táblát
  és adott esetben
  elektronikus kijelzőt helyeznek el az Interreg-műveletre vonatkozó információkkal, kiemelve az Interreg-alapból nyújtott támogatást.

pont

A2

és adott esetben

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

35 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a stratégiai fontosságú műveletek, valamint azon műveletek, amelyeknek a teljes költsége meghaladja
  a 10 000 000
  EUR-t, kommunikációs eseményt szerveznek és megfelelő időben bevonják ebbe a Bizottságot és a felelős irányító hatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a stratégiai fontosságú műveletek, valamint azon műveletek, amelyeknek a teljes költsége meghaladja
  a 10 000 000
  EUR-t, kommunikációs eseményt szerveznek és megfelelő időben bevonják ebbe a Bizottságot és a felelős irányító hatóságot.

a 10 000 000

| e) | a stratégiai fontosságú műveletek, valamint azon műveletek, amelyeknek a teljes költsége meghaladja
  az 5 000 000
  EUR-t, kommunikációs eseményt szerveznek és megfelelő időben bevonják ebbe a Bizottságot és a felelős irányító hatóságot. |
| --- | --- |

e)

a stratégiai fontosságú műveletek, valamint azon műveletek, amelyeknek a teljes költsége meghaladja
  az 5 000 000
  EUR-t, kommunikációs eseményt szerveznek és megfelelő időben bevonják ebbe a Bizottságot és a felelős irányító hatóságot.

az 5 000 000

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 6 bekezdés

35 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti az (EU) [új CPR] rendelet [42.] cikke vagy az e cikk (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségeit, a 
  tagállam
  pénzügyi korrekciót alkalmaz az alapból az érintett műveletre fizetett támogatás legfeljebb
  5 %-ának
  visszavonásával. | (6)   Amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti az (EU) [új CPR] rendelet [42.] cikke vagy az e cikk (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségeit,
  vagy nem pótolja időben
  a 
  mulasztását, az irányító hatóság
  pénzügyi korrekciót alkalmaz az alapból az érintett műveletre fizetett támogatás legfeljebb
  5 %-ának
  visszavonásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti az (EU) [új CPR] rendelet [42.] cikke vagy az e cikk (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségeit, a 
  tagállam
  pénzügyi korrekciót alkalmaz az alapból az érintett műveletre fizetett támogatás legfeljebb
  5 %-ának
  visszavonásával.

(6)   Amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti az (EU) [új CPR] rendelet [42.] cikke vagy az e cikk (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségeit,
  vagy nem pótolja időben
  a 
  mulasztását, az irányító hatóság
  pénzügyi korrekciót alkalmaz az alapból az érintett műveletre fizetett támogatás legfeljebb
  5 %-ának
  visszavonásával.

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 3 bekezdés – c pont

38 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | százalékos
  átalányként az
  (EU) [új CPR] rendelet [50. cikkének (1) bekezdése] szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

százalékos
  átalányként az
  (EU) [új CPR] rendelet [50. cikkének (1) bekezdése] szerint.

százalékos

(EU) [új CPR] rendelet [50. cikkének (1) bekezdése] szerint.

| c) | a műveletek közvetlen személyzeti költségei
  átalányként
  számíthatók ki, legfeljebb
  az
  adott műveletben felmerülő közvetlen személyzeti költségektől eltérő közvetlen költségek 20 %-ának erejéig, ahol a tagállamnak nem kell számításokat végeznie az alkalmazandó átalány megállapítására. |
| --- | --- |

c)

a műveletek közvetlen személyzeti költségei
  átalányként
  számíthatók ki, legfeljebb
  az
  adott műveletben felmerülő közvetlen személyzeti költségektől eltérő közvetlen költségek 20 %-ának erejéig, ahol a tagállamnak nem kell számításokat végeznie az alkalmazandó átalány megállapítására.

a műveletek közvetlen személyzeti költségei

számíthatók ki, legfeljebb

adott műveletben felmerülő közvetlen személyzeti költségektől eltérő közvetlen költségek 20 %-ának erejéig, ahol a tagállamnak nem kell számításokat végeznie az alkalmazandó átalány megállapítására.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 5 bekezdés – a pont

38 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a havi bruttó
  bérköltséget
  elosztják
  a foglalkoztatási megállapodásban rögzített
  ,
  munkaórában kifejezett munkaidővel
  ; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a havi bruttó
  bérköltséget
  elosztják
  a foglalkoztatási megállapodásban rögzített
  ,
  munkaórában kifejezett munkaidővel
  ; vagy

bérköltséget

a foglalkoztatási megállapodásban rögzített

munkaórában kifejezett munkaidővel

| a) | a
  legutolsó dokumentált
  havi bruttó
  bérköltségeket
  elosztják
  az adott személy munkaidejével
  ,
  a munkaszerződésben említett alkalmazandó jogszabály és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint
  ; vagy |
| --- | --- |

a)

a
  legutolsó dokumentált
  havi bruttó
  bérköltségeket
  elosztják
  az adott személy munkaidejével
  ,
  a munkaszerződésben említett alkalmazandó jogszabály és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint
  ; vagy

legutolsó dokumentált

bérköltségeket

az adott személy munkaidejével

a munkaszerződésben említett alkalmazandó jogszabály és az (EU) .../... [új CPR] rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 6 bekezdés

38 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A foglalkoztatási megállapodás alapján munkaóra-alapú foglalkoztatásban lévő munkavállalókkal kapcsolatos személyi jellegű költségek elszámolható részének meghatározásához a munkaidő-nyilvántartás alapján ténylegesen a műveletre fordított munkaórákra alkalmazzák a foglalkoztatási megállapodásban rögzített óradíjat. | (6)   A foglalkoztatási megállapodás alapján munkaóra-alapú foglalkoztatásban lévő munkavállalókkal kapcsolatos személyi jellegű költségek elszámolható részének meghatározásához a munkaidő-nyilvántartás alapján ténylegesen a műveletre fordított munkaórákra alkalmazzák a foglalkoztatási megállapodásban rögzített óradíjat.
  A 38. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett bérköltségek – amennyiben még nem szerepelnek a megállapított órabérben – az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően hozzáadhatók ehhez az órabérhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A foglalkoztatási megállapodás alapján munkaóra-alapú foglalkoztatásban lévő munkavállalókkal kapcsolatos személyi jellegű költségek elszámolható részének meghatározásához a munkaidő-nyilvántartás alapján ténylegesen a műveletre fordított munkaórákra alkalmazzák a foglalkoztatási megállapodásban rögzített óradíjat.

(6)   A foglalkoztatási megállapodás alapján munkaóra-alapú foglalkoztatásban lévő munkavállalókkal kapcsolatos személyi jellegű költségek elszámolható részének meghatározásához a munkaidő-nyilvántartás alapján ténylegesen a műveletre fordított munkaórákra alkalmazzák a foglalkoztatási megállapodásban rögzített óradíjat.
  A 38. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett bérköltségek – amennyiben még nem szerepelnek a megállapított órabérben – az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően hozzáadhatók ehhez az órabérhez.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

39 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az irodai és igazgatási költségek az alábbi tételekre korlátozódnak: | Az irodai és igazgatási költségek
  egy művelet közvetlen összköltségeinek 15 %-ára és
  az alábbi tételekre korlátozódnak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az irodai és igazgatási költségek az alábbi tételekre korlátozódnak:

Az irodai és igazgatási költségek
  egy művelet közvetlen összköltségeinek 15 %-ára és
  az alábbi tételekre korlátozódnak:

egy művelet közvetlen összköltségeinek 15 %-ára és

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk – 4 bekezdés

40 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az e cikkben említett költségeknek a kedvezményezett alkalmazottja általi közvetlen kifizetését a költségnek a kedvezményezett által az alkalmazott részére történő megtérítését igazoló dokumentummal kell alátámasztani. | (4)   Az e cikkben említett költségeknek a kedvezményezett alkalmazottja általi közvetlen kifizetését a költségnek a kedvezményezett által az alkalmazott részére történő megtérítését igazoló dokumentummal kell alátámasztani.
  Ez a költségkategória az Interreg művelet és program végrehajtása és népszerűsítése céljából felhasználható az operatív személyzet és más érdekelt felek utazási költségeire. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az e cikkben említett költségeknek a kedvezményezett alkalmazottja általi közvetlen kifizetését a költségnek a kedvezményezett által az alkalmazott részére történő megtérítését igazoló dokumentummal kell alátámasztani.

(4)   Az e cikkben említett költségeknek a kedvezményezett alkalmazottja általi közvetlen kifizetését a költségnek a kedvezményezett által az alkalmazott részére történő megtérítését igazoló dokumentummal kell alátámasztani.
  Ez a költségkategória az Interreg művelet és program végrehajtása és népszerűsítése céljából felhasználható az operatív személyzet és más érdekelt felek utazási költségeire.

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk – 5 bekezdés

40 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A műveletek utazási és szállásköltségei százalékban meghatározott átalányként számíthatók ki, legfeljebb az adott műveletben felmerülő közvetlen
  , nem személyi jellegű
  költségek
  15 %-ának
  erejéig. | (5)   A műveletek utazási és szállásköltségei százalékban meghatározott átalányként számíthatók ki, legfeljebb az adott műveletben felmerülő közvetlen költségek
  15 %-ának
  erejéig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A műveletek utazási és szállásköltségei százalékban meghatározott átalányként számíthatók ki, legfeljebb az adott műveletben felmerülő közvetlen
  , nem személyi jellegű
  költségek
  15 %-ának
  erejéig.

(5)   A műveletek utazási és szállásköltségei százalékban meghatározott átalányként számíthatók ki, legfeljebb az adott műveletben felmerülő közvetlen költségek
  15 %-ának
  erejéig.

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

41 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A külső szakértői és szolgáltatási költségek az alábbi
  szolgáltatásokra
  és a művelet kedvezményezettjétől eltérő közjogi vagy magánjogi szervezetek, illetve természetes személyek által nyújtott szakértői
  szolgáltatásokra
  korlátozódnak: | A külső szakértői és szolgáltatási költségek az alábbi
  szolgáltatásokból
  és a művelet kedvezményezettjétől
  és valamennyi partnerétől
  eltérő közjogi vagy magánjogi szervezetek, illetve természetes személyek által nyújtott szakértői
  szolgáltatásokból tevődnek össze, de nem
  korlátozódnak
  ezekre
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A külső szakértői és szolgáltatási költségek az alábbi
  szolgáltatásokra
  és a művelet kedvezményezettjétől eltérő közjogi vagy magánjogi szervezetek, illetve természetes személyek által nyújtott szakértői
  szolgáltatásokra
  korlátozódnak:

szolgáltatásokra

szolgáltatásokra

A külső szakértői és szolgáltatási költségek az alábbi
  szolgáltatásokból
  és a művelet kedvezményezettjétől
  és valamennyi partnerétől
  eltérő közjogi vagy magánjogi szervezetek, illetve természetes személyek által nyújtott szakértői
  szolgáltatásokból tevődnek össze, de nem
  korlátozódnak
  ezekre
  :

szolgáltatásokból

és valamennyi partnerétől

szolgáltatásokból tevődnek össze, de nem

ezekre

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – o pont

41 cikk – 1 bekezdés – o pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| o) | külső szakértők
  , előadók, üléslevezető elnökök és egyéb szolgáltatók
  utazási és szállásköltségei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

o)

külső szakértők
  , előadók, üléslevezető elnökök és egyéb szolgáltatók
  utazási és szállásköltségei;

, előadók, üléslevezető elnökök és egyéb szolgáltatók

| o) | külső szakértők utazási és szállásköltségei; |
| --- | --- |

o)

külső szakértők utazási és szállásköltségei;

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

42 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A kedvezményezett által a művelethez vásárolt, bérelt vagy lízingelt, a 39. cikkben említetteken kívüli felszerelések költségei az
  alábbiakra
  korlátozódnak: | (1)   A kedvezményezett által a művelethez vásárolt, bérelt vagy lízingelt, a 39. cikkben említetteken kívüli felszerelések költségei az
  alábbiakból tevődnek össze, de nem
  korlátozódnak
  az alábbiakra
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A kedvezményezett által a művelethez vásárolt, bérelt vagy lízingelt, a 39. cikkben említetteken kívüli felszerelések költségei az
  alábbiakra
  korlátozódnak:

(1)   A kedvezményezett által a művelethez vásárolt, bérelt vagy lízingelt, a 39. cikkben említetteken kívüli felszerelések költségei az
  alábbiakból tevődnek össze, de nem
  korlátozódnak
  az alábbiakra
  :

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – a pont

43 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | földvásárlás az (EU) [új CPR] rendelet [58. cikke (1) bekezdésének
  c
  ) pontja] szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

földvásárlás az (EU) [új CPR] rendelet [58. cikke (1) bekezdésének
  c
  ) pontja] szerint;

c

| a) | földvásárlás az (EU) [új CPR] rendelet [58. cikke (1) bekezdésének
  b
  ) pontja] szerint; |
| --- | --- |

a)

földvásárlás az (EU) [új CPR] rendelet [58. cikke (1) bekezdésének
  b
  ) pontja] szerint;

b

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 1 bekezdés

44 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok
  és
  tengerentúli országok és területek az (EU) [új CPR] rendelet [65.] cikkének céljából egyetlen irányító hatóságot és egyetlen ellenőrző hatóságot jelölnek ki. | (1)   Az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  az (EU) [új CPR] rendelet [65.] cikkének céljából egyetlen irányító hatóságot és egyetlen ellenőrző hatóságot jelölnek ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok
  és
  tengerentúli országok és területek az (EU) [új CPR] rendelet [65.] cikkének céljából egyetlen irányító hatóságot és egyetlen ellenőrző hatóságot jelölnek ki.

(1)   Az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs és együttműködési szervezetek
  az (EU) [új CPR] rendelet [65.] cikkének céljából egyetlen irányító hatóságot és egyetlen ellenőrző hatóságot jelölnek ki.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 2 bekezdés

44 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az irányító hatóság és az ellenőrző hatóság ugyanabban a tagállamban
  kell, hogy működjön
  . | (2)   Az irányító hatóság és az ellenőrző hatóság
  működhet
  ugyanabban a tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az irányító hatóság és az ellenőrző hatóság ugyanabban a tagállamban
  kell, hogy működjön
  .

(2)   Az irányító hatóság és az ellenőrző hatóság
  működhet
  ugyanabban a tagállamban.

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 5 bekezdés

44 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  A 2B elem vagy az
  1. elem alá tartozó Interreg program tekintetében – ahol az utóbbi heterogén fejlesztési kihívásokkal és igényekkel
  jellemző
  hosszú határszakaszokra terjed ki –, az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek alprogram területeket határozhatnak meg. | (5)   
  Az
  1. elem alá tartozó Interreg program tekintetében – ahol az utóbbi heterogén fejlesztési kihívásokkal és igényekkel
  jellemezhető
  hosszú határszakaszokra terjed ki –, az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek alprogram területeket határozhatnak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  A 2B elem vagy az
  1. elem alá tartozó Interreg program tekintetében – ahol az utóbbi heterogén fejlesztési kihívásokkal és igényekkel
  jellemző
  hosszú határszakaszokra terjed ki –, az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek alprogram területeket határozhatnak meg.

(5)   
  Az
  1. elem alá tartozó Interreg program tekintetében – ahol az utóbbi heterogén fejlesztési kihívásokkal és igényekkel
  jellemezhető
  hosszú határszakaszokra terjed ki –, az Interreg programban részt vevő tagállamok és – adott esetben – harmadik országok, partnerországok vagy tengerentúli országok és területek alprogram területeket határozhatnak meg.

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 6 bekezdés

44 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Amennyiben az irányító hatóság közreműködő szervezetet jelöl ki az Interreg program keretében az (EU) [új CPR] rendelet [65. cikke (3) bekezdése] szerint, az együttműködő szervezetnek egy vagy több részt vevő tagállamban vagy – adott esetben – harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen kell ezeket a feladatokat elvégeznie. | (6)   Amennyiben az irányító hatóság
  egy vagy több
  közreműködő szervezetet jelöl ki az Interreg program keretében az (EU) [új CPR] rendelet [65. cikke (3) bekezdése] szerint,
  az adott
  együttműködő szervezetnek
  , illetve szervezeteknek
  egy vagy több részt vevő tagállamban vagy – adott esetben – harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen kell ezeket a feladatokat elvégeznie
  , illetve elvégezniük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Amennyiben az irányító hatóság közreműködő szervezetet jelöl ki az Interreg program keretében az (EU) [új CPR] rendelet [65. cikke (3) bekezdése] szerint, az együttműködő szervezetnek egy vagy több részt vevő tagállamban vagy – adott esetben – harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen kell ezeket a feladatokat elvégeznie.

(6)   Amennyiben az irányító hatóság
  egy vagy több
  közreműködő szervezetet jelöl ki az Interreg program keretében az (EU) [új CPR] rendelet [65. cikke (3) bekezdése] szerint,
  az adott
  együttműködő szervezetnek
  , illetve szervezeteknek
  egy vagy több részt vevő tagállamban vagy – adott esetben – harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen kell ezeket a feladatokat elvégeznie
  , illetve elvégezniük
  .

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 a bekezdés (új)

45 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (EU) .../... [új CPR] rendelet 87. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság időközi kifizetésekként visszatéríti a kifizetési kérelemben foglalt, a program társfinanszírozási arányának az összes elszámolható kiadásra, illetve – adott esetben – az állami hozzájárulásra való alkalmazásából adódó összeg 100 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (EU) .../... [új CPR] rendelet 87. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság időközi kifizetésekként visszatéríti a kifizetési kérelemben foglalt, a program társfinanszírozási arányának az összes elszámolható kiadásra, illetve – adott esetben – az állami hozzájárulásra való alkalmazásából adódó összeg 100 %-át.

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 b bekezdés (új)

45 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Amennyiben az irányító hatóság nem végez az egész programterületen az (EU).../... [új CPR] rendelet 68. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ellenőrzéseket, minden egyes tagállam kijelöl egy szervezetet vagy egy személyt, amely vagy aki az adott területen belüli kedvezményezettek vonatkozásában felel az ilyen ellenőrzések elvégzéséért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Amennyiben az irányító hatóság nem végez az egész programterületen az (EU).../... [új CPR] rendelet 68. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti ellenőrzéseket, minden egyes tagállam kijelöl egy szervezetet vagy egy személyt, amely vagy aki az adott területen belüli kedvezményezettek vonatkozásában felel az ilyen ellenőrzések elvégzéséért.

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 1 c bekezdés (új)

45 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Az (EU) .../... [új CPR] rendelet 92. cikkétől eltérve az éves záróelszámolás nem vonatkozik az Interreg programokra. A záróelszámolásra a program végén, a végső teljesítményről szóló jelentés alapján kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  Az (EU) .../... [új CPR] rendelet 92. cikkétől eltérve az éves záróelszámolás nem vonatkozik az Interreg programokra. A záróelszámolásra a program végén, a végső teljesítményről szóló jelentés alapján kerül sor.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 7 bekezdés

48 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Amennyiben a (6) bekezdésben említett globális, extrapolált hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett összes kiadás
  2
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság globális maradék hibaarányt számít ki, figyelembe véve az (1) bekezdés szerint kiválasztott műveletek ellenőrzése során észlelt egyes szabálytalanságok esetében az érintett Interreg-programhatóságok által alkalmazott pénzügyi korrekciókat. | (7)   Amennyiben a (6) bekezdésben említett globális, extrapolált hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett összes kiadás
  3,5
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság globális maradék hibaarányt számít ki, figyelembe véve az (1) bekezdés szerint kiválasztott műveletek ellenőrzése során észlelt egyes szabálytalanságok esetében az érintett Interreg-programhatóságok által alkalmazott pénzügyi korrekciókat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Amennyiben a (6) bekezdésben említett globális, extrapolált hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett összes kiadás
  2
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság globális maradék hibaarányt számít ki, figyelembe véve az (1) bekezdés szerint kiválasztott műveletek ellenőrzése során észlelt egyes szabálytalanságok esetében az érintett Interreg-programhatóságok által alkalmazott pénzügyi korrekciókat.

(7)   Amennyiben a (6) bekezdésben említett globális, extrapolált hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett összes kiadás
  3,5
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság globális maradék hibaarányt számít ki, figyelembe véve az (1) bekezdés szerint kiválasztott műveletek ellenőrzése során észlelt egyes szabálytalanságok esetében az érintett Interreg-programhatóságok által alkalmazott pénzügyi korrekciókat.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 8 bekezdés

48 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Amennyiben a (7) bekezdésben említett globális, maradék hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett kiadás
  2
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság megállapítja, hogy szükséges-e egy adott Interreg program vagy a leginkább érintett Interreg programok egy csoportjának ellenőrző hatóságát felkérni, hogy kiegészítő ellenőrzési munkát végezzen el a hibaarány további értékelése és az észlelt szabálytalanságok által érintett Interreg programok esetében szükséges elhárító intézkedések felmérése érdekében. | (8)   Amennyiben a (7) bekezdésben említett globális, maradék hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett kiadás
  3,5
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság megállapítja, hogy szükséges-e egy adott Interreg program vagy a leginkább érintett Interreg programok egy csoportjának ellenőrző hatóságát felkérni, hogy kiegészítő ellenőrzési munkát végezzen el a hibaarány további értékelése és az észlelt szabálytalanságok által érintett Interreg programok esetében szükséges elhárító intézkedések felmérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Amennyiben a (7) bekezdésben említett globális, maradék hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett kiadás
  2
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság megállapítja, hogy szükséges-e egy adott Interreg program vagy a leginkább érintett Interreg programok egy csoportjának ellenőrző hatóságát felkérni, hogy kiegészítő ellenőrzési munkát végezzen el a hibaarány további értékelése és az észlelt szabálytalanságok által érintett Interreg programok esetében szükséges elhárító intézkedések felmérése érdekében.

(8)   Amennyiben a (7) bekezdésben említett globális, maradék hibaarány azon sokaságban szereplő Interreg programokra vonatkozóan bejelentett kiadás
  3,5
  %-a fölött van, amelyből az általános mintát kiválasztották, a Bizottság megállapítja, hogy szükséges-e egy adott Interreg program vagy a leginkább érintett Interreg programok egy csoportjának ellenőrző hatóságát felkérni, hogy kiegészítő ellenőrzési munkát végezzen el a hibaarány további értékelése és az észlelt szabálytalanságok által érintett Interreg programok esetében szükséges elhárító intézkedések felmérése érdekében.

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – a pont

49 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 2021:
  1
  %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

2021:
  1
  %;

1

| a) | 2021:
  3
  %; |
| --- | --- |

a)

2021:
  3
  %;

3

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – b pont

49 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 2022:
  1 %
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

2022:
  1 %
  ;

1 %

| b) | 2022:
  2,25  %; |
| --- | --- |

b)

2022:
  2,25  %;

2,25  %;

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – c pont

49 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 2023:
  1
   %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

2023:
  1
   %;

1

| c) | 2023:
  2,25
  %; |
| --- | --- |

c)

2023:
  2,25
  %;

2,25

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – d pont

49 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 2024:
  1
   %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

2024:
  1
   %;

1

| d) | 2024:
  2,25
  %; |
| --- | --- |

d)

2024:
  2,25
  %;

2,25

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – e pont

49 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | 2025:
  1
   %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

2025:
  1
   %;

1

| e) | 2025:
  2,25
  %; |
| --- | --- |

e)

2025:
  2,25
  %;

2,25

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – f pont

49 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | 2026:
  1
   %. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

2026:
  1
   %.

1

| f) | 2026:
  2,25
  %. |
| --- | --- |

f)

2026:
  2,25
  %.

2,25

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

49 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a külső
  , határokon átnyúló
  Interreg programokat az ERFA és IPA IIICBC vagy NDICI CBC alapokból támogatják, az ilyen Interreg programot támogató összes alap előfinanszírozását az (EU) [IPA III] rendelet vagy az (EU) [NDICI] rendelet vagy az annak alapján elfogadott bármely jogi aktus szerint kell teljesíteni. | Amennyiben a külső Interreg programokat az ERFA és IPA IIICBC vagy NDICI CBC alapokból támogatják, az ilyen Interreg programot támogató összes alap előfinanszírozását az (EU) [IPA III] rendelet vagy az (EU) [NDICI] rendelet vagy az annak alapján elfogadott bármely jogi aktus szerint kell teljesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a külső
  , határokon átnyúló
  Interreg programokat az ERFA és IPA IIICBC vagy NDICI CBC alapokból támogatják, az ilyen Interreg programot támogató összes alap előfinanszírozását az (EU) [IPA III] rendelet vagy az (EU) [NDICI] rendelet vagy az annak alapján elfogadott bármely jogi aktus szerint kell teljesíteni.

, határokon átnyúló

Amennyiben a külső Interreg programokat az ERFA és IPA IIICBC vagy NDICI CBC alapokból támogatják, az ilyen Interreg programot támogató összes alap előfinanszírozását az (EU) [IPA III] rendelet vagy az (EU) [NDICI] rendelet vagy az annak alapján elfogadott bármely jogi aktus szerint kell teljesíteni.

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

49 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az előfinanszírozás címén folyósított teljes összeget visszatérítik a Bizottság részére, amennyiben a határokon átnyúló Interreg programhoz kapcsolódóan az előfinanszírozás első részletének átutalását követő
  huszonnégy
  hónapon belül nem érkezik kifizetési kérelem a Bizottsághoz. E visszatérítésnek belső címzett bevételt kell alkotnia, és nem kell levonni az ERFA-ból, IPA III-ból, CBC-ből vagy NDICI CBC-ből a programnak nyújtott támogatásokat. | Az előfinanszírozás címén folyósított teljes összeget visszatérítik a Bizottság részére, amennyiben a határokon átnyúló Interreg programhoz kapcsolódóan az előfinanszírozás első részletének átutalását követő
  harminchat
  hónapon belül nem érkezik kifizetési kérelem a Bizottsághoz. E visszatérítésnek belső címzett bevételt kell alkotnia, és nem kell levonni az ERFA-ból, IPA III-ból, CBC-ből vagy NDICI CBC-ből a programnak nyújtott támogatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az előfinanszírozás címén folyósított teljes összeget visszatérítik a Bizottság részére, amennyiben a határokon átnyúló Interreg programhoz kapcsolódóan az előfinanszírozás első részletének átutalását követő
  huszonnégy
  hónapon belül nem érkezik kifizetési kérelem a Bizottsághoz. E visszatérítésnek belső címzett bevételt kell alkotnia, és nem kell levonni az ERFA-ból, IPA III-ból, CBC-ből vagy NDICI CBC-ből a programnak nyújtott támogatásokat.

huszonnégy

Az előfinanszírozás címén folyósított teljes összeget visszatérítik a Bizottság részére, amennyiben a határokon átnyúló Interreg programhoz kapcsolódóan az előfinanszírozás első részletének átutalását követő
  harminchat
  hónapon belül nem érkezik kifizetési kérelem a Bizottsághoz. E visszatérítésnek belső címzett bevételt kell alkotnia, és nem kell levonni az ERFA-ból, IPA III-ból, CBC-ből vagy NDICI CBC-ből a programnak nyújtott támogatásokat.

harminchat

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 fejezet – cím

8 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Harmadik országok vagy partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek részvétele megosztott irányítású Interreg programokban | Harmadik országok vagy partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs vagy együttműködési szervezetek
  részvétele megosztott irányítású Interreg programokban |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Harmadik országok vagy partnerországok
  vagy
  tengerentúli országok és területek részvétele megosztott irányítású Interreg programokban

vagy

Harmadik országok vagy partnerországok, tengerentúli országok és területek
  vagy regionális integrációs vagy együttműködési szervezetek
  részvétele megosztott irányítású Interreg programokban

vagy regionális integrációs vagy együttműködési szervezetek

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés

51 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az I–VII. fejezetek és a X. fejezet harmadik országoknak, partnerországoknak
  és
  tengerentúli országoknak és területeknek az e fejezetben lefektetett speciális rendelkezései szerinti Interreg programokban történő részvételére vonatkoznak. | Az I–VII. fejezetek és a X. fejezet harmadik országoknak, partnerországoknak, tengerentúli országoknak és területeknek
  vagy regionális integrációs vagy együttműködési szervezeteknek
  az e fejezetben lefektetett speciális rendelkezései szerinti Interreg programokban történő részvételére vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az I–VII. fejezetek és a X. fejezet harmadik országoknak, partnerországoknak
  és
  tengerentúli országoknak és területeknek az e fejezetben lefektetett speciális rendelkezései szerinti Interreg programokban történő részvételére vonatkoznak.

és

Az I–VII. fejezetek és a X. fejezet harmadik országoknak, partnerországoknak, tengerentúli országoknak és területeknek
  vagy regionális integrációs vagy együttműködési szervezeteknek
  az e fejezetben lefektetett speciális rendelkezései szerinti Interreg programokban történő részvételére vonatkoznak.

vagy regionális integrációs vagy együttműködési szervezeteknek

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 3 bekezdés

52 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Interreg programban részt vevő harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek személyzetet
  bíznának
  meg az adott program közös titkárságaként, vagy
  fiókirodát állítanának fel
  az érintett területen, vagy mindkettőt
  megtennék
  . | (3)   Az Interreg programban részt vevő harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek személyzetet
  bízhatnak
  meg az adott program közös titkárságaként, vagy
  az irányító hatósággal egyetértésben felállítják a közös titkárság fiókirodáját
  az érintett területen, vagy mindkettőt
  megteszik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Interreg programban részt vevő harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek személyzetet
  bíznának
  meg az adott program közös titkárságaként, vagy
  fiókirodát állítanának fel
  az érintett területen, vagy mindkettőt
  megtennék
  .

(3)   Az Interreg programban részt vevő harmadik országok, partnerországok és tengerentúli országok és területek személyzetet
  bízhatnak
  meg az adott program közös titkárságaként, vagy
  az irányító hatósággal egyetértésben felállítják a közös titkárság fiókirodáját
  az érintett területen, vagy mindkettőt
  megteszik
  .

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 4 bekezdés

52 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A nemzeti hatóság vagy a 35. cikk (1) bekezdése alapján az Interreg program kommunikációs tisztviselőjének megfelelő szervezet
  támogatja
  az irányító hatóságot és a partnereket az érintett harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen a 35. cikk (2)–(7) bekezdéseiben megadott feladatok tekintetében. | (4)   A nemzeti hatóság vagy a 35. cikk (1) bekezdése alapján az Interreg program kommunikációs tisztviselőjének megfelelő szervezet
  támogathatja
  az irányító hatóságot és a partnereket az érintett harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen a 35. cikk (2)–(7) bekezdéseiben megadott feladatok tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A nemzeti hatóság vagy a 35. cikk (1) bekezdése alapján az Interreg program kommunikációs tisztviselőjének megfelelő szervezet
  támogatja
  az irányító hatóságot és a partnereket az érintett harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen a 35. cikk (2)–(7) bekezdéseiben megadott feladatok tekintetében.

(4)   A nemzeti hatóság vagy a 35. cikk (1) bekezdése alapján az Interreg program kommunikációs tisztviselőjének megfelelő szervezet
  támogathatja
  az irányító hatóságot és a partnereket az érintett harmadik országban, partnerországban vagy tengerentúli országban vagy területen a 35. cikk (2)–(7) bekezdéseiben megadott feladatok tekintetében.

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 2 bekezdés

53 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 2. és 4. elembe tartozó, az ERFA-alapból és az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat összevonó Interreg programokat megosztott irányítás alatt kell végrehajtani mind a tagállamokban, mind a részt vevő harmadik országban vagy
  partnerországban
  , illetve a 3. elem tekintetében bármelyik tengerentúli országban vagy területen, függetlenül attól, hogy a tengerentúli ország vagy terület az Unió egy vagy több külső pénzügyi eszköze alatt támogatásban részesül-e. | (2)   A 2. és 4. elembe tartozó, az ERFA alapból és az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat összevonó Interreg programokat megosztott irányítás alatt kell végrehajtani mind a tagállamokban, mind a részt vevő harmadik országban
  , partnerországban
  vagy
  részt vevő tengerentúli országban vagy területen
  , illetve a 3. elem tekintetében bármelyik tengerentúli országban vagy területen, függetlenül attól, hogy a tengerentúli ország vagy terület az Unió egy vagy több külső pénzügyi eszköze alatt támogatásban részesül-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A 2. és 4. elembe tartozó, az ERFA-alapból és az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat összevonó Interreg programokat megosztott irányítás alatt kell végrehajtani mind a tagállamokban, mind a részt vevő harmadik országban vagy
  partnerországban
  , illetve a 3. elem tekintetében bármelyik tengerentúli országban vagy területen, függetlenül attól, hogy a tengerentúli ország vagy terület az Unió egy vagy több külső pénzügyi eszköze alatt támogatásban részesül-e.

(2)   A 2. és 4. elembe tartozó, az ERFA alapból és az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat összevonó Interreg programokat megosztott irányítás alatt kell végrehajtani mind a tagállamokban, mind a részt vevő harmadik országban
  , partnerországban
  vagy
  részt vevő tengerentúli országban vagy területen
  , illetve a 3. elem tekintetében bármelyik tengerentúli országban vagy területen, függetlenül attól, hogy a tengerentúli ország vagy terület az Unió egy vagy több külső pénzügyi eszköze alatt támogatásban részesül-e.

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | megosztott irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

megosztott irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen;

| a) | megosztott irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen
  , vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában
  ; |
| --- | --- |

a)

megosztott irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen
  , vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában
  ;

, vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | megosztott irányítás alatt csak a tagállamokban vagy bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen az Unión kívül ERFA kiadások tekintetében egy vagy több program esetében, míg az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat közvetett irányítás alatt irányítják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

megosztott irányítás alatt csak a tagállamokban vagy bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen az Unión kívül ERFA kiadások tekintetében egy vagy több program esetében, míg az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat közvetett irányítás alatt irányítják;

| b) | megosztott irányítás alatt csak a tagállamokban vagy bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen
  , vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában
  az Unión kívül ERFA kiadások tekintetében egy vagy több program esetében, míg az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat közvetett irányítás alatt irányítják; |
| --- | --- |

b)

megosztott irányítás alatt csak a tagállamokban vagy bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen
  , vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában
  az Unión kívül ERFA kiadások tekintetében egy vagy több program esetében, míg az Unió egy vagy több külső finanszírozási eszközéből történő hozzájárulásokat közvetett irányítás alatt irányítják;

, vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | közvetett
  megosztott
  irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

közvetett
  megosztott
  irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen.

megosztott

| c) | közvetett irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen
  , vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában
  . |
| --- | --- |

c)

közvetett irányítás alatt mind a tagállamokban, mind bármelyik részt vevő harmadik országban vagy tengerentúli országban vagy területen
  , vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában
  .

, vagy valamely regionális szervezet részét képező harmadik országok csoportjában

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

53 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 3. elembe tartozó Interreg program egésze vagy egy része közvetett irányítás alatt valósul meg, akkor a 60. cikk alkalmazandó. | Amennyiben a 3. elembe tartozó Interreg program egésze vagy egy része közvetett irányítás alatt valósul meg, akkor
  az érintett tagállamok és régiók között előzetes megállapodásra van szükség, és
  a 60. cikk alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a 3. elembe tartozó Interreg program egésze vagy egy része közvetett irányítás alatt valósul meg, akkor a 60. cikk alkalmazandó.

Amennyiben a 3. elembe tartozó Interreg program egésze vagy egy része közvetett irányítás alatt valósul meg, akkor
  az érintett tagállamok és régiók között előzetes megállapodásra van szükség, és
  a 60. cikk alkalmazandó.

az érintett tagállamok és régiók között előzetes megállapodásra van szükség, és

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 a bekezdés (új)

53 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az adott irányító hatóságok jóváhagyása esetén közös pályázati felhívások indíthatók, amelyek finanszírozást mozgósítanak kétoldalú vagy több országra kiterjedő NDICI-programokból és európai területi együttműködési programokból. A pályázati felhívás tartalmának meg kell határoznia a földrajzi kiterjedését, valamint az adott programok célkitűzéseihez való várható hozzájárulását. Az irányító hatóságok döntenek arról, hogy az NDICI vagy az európai területi együttműködés szabályai alkalmazandók-e a felhívásra. Határozhatnak egy vezető irányító hatóság kijelöléséről, amely felel a pályázati felhívással kapcsolatos irányítási és kontrollfeladatokért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az adott irányító hatóságok jóváhagyása esetén közös pályázati felhívások indíthatók, amelyek finanszírozást mozgósítanak kétoldalú vagy több országra kiterjedő NDICI-programokból és európai területi együttműködési programokból. A pályázati felhívás tartalmának meg kell határoznia a földrajzi kiterjedését, valamint az adott programok célkitűzéseihez való várható hozzájárulását. Az irányító hatóságok döntenek arról, hogy az NDICI vagy az európai területi együttműködés szabályai alkalmazandók-e a felhívásra. Határozhatnak egy vezető irányító hatóság kijelöléséről, amely felel a pályázati felhívással kapcsolatos irányítási és kontrollfeladatokért.

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés

55 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben egy vagy több infrastrukturális nagyprojekt a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság ülésének napirendjére kerül, az irányító hatóság az egyes ilyen projektekre vonatkozóan az ülés ideje előtt legalább két hónappal koncepciókat továbbít a Bizottsághoz. A koncepció legfeljebb
  három
  oldalas lehet, és tartalmaznia kell az elnevezést, a helyszínt, a költségvetést, a vezető partnert és a partnereket, valamint a fő célkitűzéseket és elérendő teljesítéseket. Ha az egy vagy több infrastrukturális projektre vonatkozó koncepciót nem továbbítják e határidőn belül a Bizottsághoz, a Bizottság kérheti a monitoring-bizottság vagy az irányító bizottság elnökét, hogy vegye le az érintett projekteket az ülés napirendjéről. | (3)   Amennyiben egy vagy több infrastrukturális nagyprojekt a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság ülésének napirendjére kerül, az irányító hatóság az egyes ilyen projektekre vonatkozóan az ülés ideje előtt legalább két hónappal koncepciókat továbbít a Bizottsághoz. A koncepció legfeljebb
  öt
  oldalas lehet, és tartalmaznia kell az elnevezést, a helyszínt, a költségvetést, a vezető partnert és a partnereket, valamint a fő célkitűzéseket és elérendő teljesítéseket
  , továbbá egy hiteles üzleti tervet, amelyből kiderül, hogy a projekt vagy a projektek folytatása adott esetben Interreg-források nyújtása nélkül is biztosított
  . Ha az egy vagy több infrastrukturális projektre vonatkozó koncepciót nem továbbítják e határidőn belül a Bizottsághoz, a Bizottság kérheti a monitoring-bizottság vagy az irányító bizottság elnökét, hogy vegye le az érintett projekteket az ülés napirendjéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben egy vagy több infrastrukturális nagyprojekt a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság ülésének napirendjére kerül, az irányító hatóság az egyes ilyen projektekre vonatkozóan az ülés ideje előtt legalább két hónappal koncepciókat továbbít a Bizottsághoz. A koncepció legfeljebb
  három
  oldalas lehet, és tartalmaznia kell az elnevezést, a helyszínt, a költségvetést, a vezető partnert és a partnereket, valamint a fő célkitűzéseket és elérendő teljesítéseket. Ha az egy vagy több infrastrukturális projektre vonatkozó koncepciót nem továbbítják e határidőn belül a Bizottsághoz, a Bizottság kérheti a monitoring-bizottság vagy az irányító bizottság elnökét, hogy vegye le az érintett projekteket az ülés napirendjéről.

(3)   Amennyiben egy vagy több infrastrukturális nagyprojekt a monitoringbizottság vagy – adott esetben – az irányító bizottság ülésének napirendjére kerül, az irányító hatóság az egyes ilyen projektekre vonatkozóan az ülés ideje előtt legalább két hónappal koncepciókat továbbít a Bizottsághoz. A koncepció legfeljebb
  öt
  oldalas lehet, és tartalmaznia kell az elnevezést, a helyszínt, a költségvetést, a vezető partnert és a partnereket, valamint a fő célkitűzéseket és elérendő teljesítéseket
  , továbbá egy hiteles üzleti tervet, amelyből kiderül, hogy a projekt vagy a projektek folytatása adott esetben Interreg-források nyújtása nélkül is biztosított
  . Ha az egy vagy több infrastrukturális projektre vonatkozó koncepciót nem továbbítják e határidőn belül a Bizottsághoz, a Bizottság kérheti a monitoring-bizottság vagy az irányító bizottság elnökét, hogy vegye le az érintett projekteket az ülés napirendjéről.

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés

60 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a 3. elembe tartozó Interreg program részben vagy egészben az 53. cikk (3) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti közvetett irányítás alatt valósul meg, a végrehajtási feladatokat az (EU, Euratom) [FR-Omnibus] rendelet [62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában] felsorolt szervezetek valamelyikére, különösen a részt vevő tagállamban működő szervezetre kell bízni, beleértve az érintett Interreg program irányító hatóságát. | (1)   Amennyiben
  az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően
  a 3. elembe tartozó Interreg program részben vagy egészben az
  e rendelet
  53. cikk (3) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti közvetett irányítás alatt valósul meg, a végrehajtási feladatokat az (EU, Euratom) [FR-Omnibus] rendelet [62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában] felsorolt szervezetek valamelyikére, különösen a részt vevő tagállamban működő szervezetre kell bízni, beleértve az érintett Interreg program irányító hatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a 3. elembe tartozó Interreg program részben vagy egészben az 53. cikk (3) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti közvetett irányítás alatt valósul meg, a végrehajtási feladatokat az (EU, Euratom) [FR-Omnibus] rendelet [62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában] felsorolt szervezetek valamelyikére, különösen a részt vevő tagállamban működő szervezetre kell bízni, beleértve az érintett Interreg program irányító hatóságát.

(1)   Amennyiben
  az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően
  a 3. elembe tartozó Interreg program részben vagy egészben az
  e rendelet
  53. cikk (3) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti közvetett irányítás alatt valósul meg, a végrehajtási feladatokat az (EU, Euratom) [FR-Omnibus] rendelet [62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában] felsorolt szervezetek valamelyikére, különösen a részt vevő tagállamban működő szervezetre kell bízni, beleértve az érintett Interreg program irányító hatóságát.

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk

61 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 61. cikk | törölve |
| Interregionális innovációs beruházások | |
| A Bizottság kezdeményezésére az ERFA régióközi innovációs beruházásokat támogathat a 3. cikk 5. pontjában előírtak szerint, amely összehozza a nemzeti vagy regionális szinten megállapított intelligens szakosodási stratégiákban részt vevő kutatókat, vállalkozásokat, civil társadalmat és közigazgatási szervezeteket. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

61. cikk

61. cikk

törölve

törölve

Interregionális innovációs beruházások

Interregionális innovációs beruházások

A Bizottság kezdeményezésére az ERFA régióközi innovációs beruházásokat támogathat a 3. cikk 5. pontjában előírtak szerint, amely összehozza a nemzeti vagy regionális szinten megállapított intelligens szakosodási stratégiákban részt vevő kutatókat, vállalkozásokat, civil társadalmat és közigazgatási szervezeteket.

A Bizottság kezdeményezésére az ERFA régióközi innovációs beruházásokat támogathat a 3. cikk 5. pontjában előírtak szerint, amely összehozza a nemzeti vagy regionális szinten megállapított intelligens szakosodási stratégiákban részt vevő kutatókat, vállalkozásokat, civil társadalmat és közigazgatási szervezeteket.

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

61 a cikk (új)

61 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 61a. cikk




  Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alóli mentesítés




  A Bizottság kijelentheti, hogy az EU által támogatott projektek javára nyújtott támogatás összeegyeztethető a belső piaccal, és nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti, értesítésre vonatkozó kötelezettség hatálya alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

61a. cikk

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alóli mentesítés

A Bizottság kijelentheti, hogy az EU által támogatott projektek javára nyújtott támogatás összeegyeztethető a belső piaccal, és nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti, értesítésre vonatkozó kötelezettség hatálya alá.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0470/2018).

1

(21)  [Hivatkozás]

21

(22)  [Hivatkozás]

22

(21)  [Hivatkozás]

21

(22)  [Hivatkozás]

22

(23)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban, COM(2017)0534, 2017.9.20.

23

(23)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban, COM(2017)0534, 2017.9.20.

23

(24)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2006/EK rendelete (2006. július 5.) az európai területi együttműködési csoportosulásról (HL L 210., 2006.7.31., 19. o.).

24

Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2006/EK rendelete (2006. július 5.) az európai területi együttműködési csoportosulásról (HL L 210., 2006.7.31., 19. o.).

(25)  
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az innováció erősítése Európa régióiban: az ellenállóképes, inkluzív és fenntartható növekedés stratégiái – COM(2017)0376, 2017.7.18.

25

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az innováció erősítése Európa régióiban: az ellenállóképes, inkluzív és fenntartható növekedés stratégiái – COM(2017)0376, 2017.7.18.

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.)

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.)

26

(27)  (EU) xx/xx rendelet az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L xx., y. o.)

27

(28)  (EU) xx/xx rendelet a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról (HL L xx., y. o.)

28

(29)  A Tanács (EU) xx/xx határozata a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Unióval való társulásáról, amely magában foglalja egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat (HL L xx., y. o.).

29

(27)  (EU) xx/xx rendelet az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L xx., y. o.)

27

(28)  (EU) xx/xx rendelet a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról (HL L xx., y. o.)

28

(29)  A Tanács (EU) xx/xx határozata a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Unióval való társulásáról, amely magában foglalja egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat (HL L xx., y. o.).

29

(31)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – Megerősített és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival – COM(2017)0623, 2017.10.24.

31

(31)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – Megerősített és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival – COM(2017)0623, 2017.10.24.

31

(32)  
  A Régiók Európai Bizottságának 2017. július 12-i véleménye – Emberek közötti és kis méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban (HL C 342., 2017.10.12., 38. o.).

32

A Régiók Európai Bizottságának 2017. július 12-i véleménye – Emberek közötti és kis méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban (HL C 342., 2017.10.12., 38. o.).

(32)  
  A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Emberek közötti és kis méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban, 2017. július 12. (HL C 342., 2017.10.12., 38. o.)

32

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Emberek közötti és kis méretű projektek a határokon átnyúló együttműködési programokban, 2017. július 12. (HL C 342., 2017.10.12., 38. o.)

(1a)  
  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

1a

A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(2a)  
  Iránymutatás a regionális állami támogatásokról 2014–2020, (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.).

2a

Iránymutatás a regionális állami támogatásokról 2014–2020, (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/492 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/492

---

P8_TA(2019)0022

Az Unió WTO-engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0312), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0312),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0202/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0361/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0361/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elfogadja ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0158

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 16-án került elfogadásra az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/216 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlament nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során teljes körű tájékoztatást kapjon, különös tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (28) bekezdésére, amely előírja, hogy az információkhoz való egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács részére a tagállami szakértőkkel egy időben kell eljuttatni minden dokumentumot.

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság teljes mértékben tiszteletben tartja a minőségi jogalkotás elveit és a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt kötelezettségvállalásokat. Ezért arra törekszik, hogy a lehető leghamarabb jogalkotási javaslatot terjesszen a Tanács és az Európai Parlament elé annak érdekében, hogy a 32/2000/EK tanácsi rendelet összhangba kerüljön a Lisszaboni Szerződés által bevezetett jogi kerettel.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/494 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/494

---

P8_TA(2019)0024

A nukleáris létesítmények leszerelésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló célzott pénzügyi program létrehozása *

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása a nukleáris létesítmények leszerelésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló célzott pénzügyi program létrehozásáról, valamint az 1368/2013/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0467), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0467),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0314/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0441/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0441/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Egy dedikált finanszírozási (kiadási) program további uniós hozzáadott értéket teremthet, hiszen viszonyítási alappá válhat az EU-n belül a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatos műszaki kérdések biztonságos kezelésében, valamint a releváns ismeretek terjesztésében. A pénzügyi támogatást előzetes értékelésen alapján kell biztosítani, amely azonosítja a speciális igényeket, és bemutatja, hogy hogyan lehet uniós hozzáadott értéket teremteni, és olyan célokra kell fordítani, amelyek elősegítik a nukleáris létesítmények leszerelését, valamint a radioaktív hulladékok kezelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Egy dedikált finanszírozási (kiadási) program további uniós hozzáadott értéket teremthet, hiszen viszonyítási alappá válhat az EU-n belül a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatos műszaki kérdések biztonságos kezelésében, valamint a releváns ismeretek terjesztésében. A pénzügyi támogatást előzetes értékelésen alapján kell biztosítani, amely azonosítja a speciális igényeket, és bemutatja, hogy hogyan lehet uniós hozzáadott értéket teremteni, és olyan célokra kell fordítani, amelyek elősegítik a nukleáris létesítmények leszerelését, valamint a radioaktív hulladékok kezelését.

| (2) | Egy dedikált finanszírozási (kiadási) program további uniós hozzáadott értéket teremthet, hiszen viszonyítási alappá válhat az EU-n belül a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatos műszaki kérdések biztonságos kezelésében, valamint a releváns ismeretek terjesztésében. A pénzügyi támogatást előzetes értékelésen alapján kell biztosítani, amely azonosítja a speciális igényeket, és bemutatja, hogy hogyan lehet uniós hozzáadott értéket teremteni, és olyan célokra kell fordítani, amelyek elősegítik a nukleáris létesítmények leszerelését, valamint a radioaktív hulladékok kezelését.
  Ilyen pénzügyi támogatás azonban nem teremthet precedenst a jövőbeli nukleáris leszerelések uniós szintű finanszírozásához. A nukleáris létesítmények leszerelésének végrehajtására és finanszírozására irányuló kezdeményezésnek elsősorban a tagállamok felelősségi körében kell maradnia. |
| --- | --- |

(2)

Egy dedikált finanszírozási (kiadási) program további uniós hozzáadott értéket teremthet, hiszen viszonyítási alappá válhat az EU-n belül a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatos műszaki kérdések biztonságos kezelésében, valamint a releváns ismeretek terjesztésében. A pénzügyi támogatást előzetes értékelésen alapján kell biztosítani, amely azonosítja a speciális igényeket, és bemutatja, hogy hogyan lehet uniós hozzáadott értéket teremteni, és olyan célokra kell fordítani, amelyek elősegítik a nukleáris létesítmények leszerelését, valamint a radioaktív hulladékok kezelését.
  Ilyen pénzügyi támogatás azonban nem teremthet precedenst a jövőbeli nukleáris leszerelések uniós szintű finanszírozásához. A nukleáris létesítmények leszerelésének végrehajtására és finanszírozására irányuló kezdeményezésnek elsősorban a tagállamok felelősségi körében kell maradnia.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A program feladata ezenfelül a leszerelési folyamat
  során gyűjtött
  ismeretek terjesztése az Unióban, mivel így érhető el a lehető legnagyobb uniós hozzáadott érték és garantálható a dolgozók és a lakosság biztonságának növelése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A program feladata ezenfelül a leszerelési folyamat
  során gyűjtött
  ismeretek terjesztése az Unióban, mivel így érhető el a lehető legnagyobb uniós hozzáadott érték és garantálható a dolgozók és a lakosság biztonságának növelése.

| (15) | A program feladata ezenfelül a leszerelési folyamat
  tekintetében az
  ismeretek
  , a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok tagállamok közötti
  terjesztése az Unióban, mivel így érhető el a lehető legnagyobb uniós hozzáadott érték és garantálható a dolgozók és a lakosság biztonságának növelése
  , valamint a természet védelme
  . |
| --- | --- |

(15)

A program feladata ezenfelül a leszerelési folyamat
  tekintetében az
  ismeretek
  , a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok tagállamok közötti
  terjesztése az Unióban, mivel így érhető el a lehető legnagyobb uniós hozzáadott érték és garantálható a dolgozók és a lakosság biztonságának növelése
  , valamint a természet védelme
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A Közös Kutatóközpontnak a nemzetközi együttműködés kizárása nélkül egy olyan célzott kezdeményezés élére kell állnia, amelynek célja a leszerelés területére vonatkozó uniós szintű ismeretek összegyűjtésének, fejlesztésének és megosztásának strukturálása. A kezdeményezésnek figyelembe kell vennie a többdimenziós kihívásokat, többek között a kutatás és az innováció, a szabványosítás, a szabályozás, a képzés és az oktatás, valamint az ipar területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A Közös Kutatóközpontnak a nemzetközi együttműködés kizárása nélkül egy olyan célzott kezdeményezés élére kell állnia, amelynek célja a leszerelés területére vonatkozó uniós szintű ismeretek összegyűjtésének, fejlesztésének és megosztásának strukturálása. A kezdeményezésnek figyelembe kell vennie a többdimenziós kihívásokat, többek között a kutatás és az innováció, a szabványosítás, a szabályozás, a képzés és az oktatás, valamint az ipar területén.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság és biztonság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, és így a legjobb nemzetközi gyakorlatokra is tekintettel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság és biztonság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, és így a legjobb nemzetközi gyakorlatokra is tekintettel.

| (16) | Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság és biztonság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni
  – harmadik országokból származó szakértelmet is –
  , kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, és így a legjobb nemzetközi gyakorlatokra is tekintettel. |
| --- | --- |

(16)

Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság és biztonság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni
  – harmadik országokból származó szakértelmet is –
  , kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, és így a legjobb nemzetközi gyakorlatokra is tekintettel.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A Kozloduj- és a Bohunice-programok intézkedéseit az EU és Bulgária, valamint Szlovákia közös finanszírozásával kell megvalósítani. Az Európai Unió által biztosított társfinanszírozás
  felső határértékét
  a korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A Kozloduj- és a Bohunice-programok intézkedéseit az EU és Bulgária, valamint Szlovákia közös finanszírozásával kell megvalósítani. Az Európai Unió által biztosított társfinanszírozás
  felső határértékét
  a korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni.

| (20) | A Kozloduj- és a Bohunice-programok intézkedéseit az EU és Bulgária, valamint Szlovákia közös finanszírozásával kell megvalósítani. Az Európai Unió által biztosított társfinanszírozás
  minimum küszöbértékét
  a korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni. |
| --- | --- |

(20)

A Kozloduj- és a Bohunice-programok intézkedéseit az EU és Bulgária, valamint Szlovákia közös finanszírozásával kell megvalósítani. Az Európai Unió által biztosított társfinanszírozás
  minimum küszöbértékét
  a korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet létrehozza a „nukleáris létesítmények leszerelését és a radioaktív hulladék kezelését” célzó dedikált finanszírozási programot (a „program”), amely az aktuális állapot alapján meghatározott igényekre összpontosít. A program a 2021–2027-es többéves pénzügyi
  keretrendszer
  időtartama alatt támogatást nyújt Bulgáriának és Szlovákiának
  első generációs
  atomreaktoraik leszereléséhez, valamint az Európai Bizottság saját tulajdonú, a Közös Kutatóközpont (JRC) alá tartozó nukleáris létesítményeire vonatkozó leszerelési folyamatok és a radioaktív hulladékok kezeléséhez. | Ez a rendelet létrehozza a „nukleáris létesítmények leszerelését és a radioaktív hulladék kezelését” célzó dedikált finanszírozási programot (a „program”), amely az aktuális állapot alapján meghatározott igényekre összpontosít. A program a 2021–2027-es többéves pénzügyi
  keret
  időtartama alatt támogatást nyújt Bulgáriának és Szlovákiának
  az éllettartamuk végéhez még nem ért
  atomreaktoraik leszereléséhez, valamint az Európai Bizottság saját tulajdonú, a Közös Kutatóközpont (JRC) alá tartozó nukleáris létesítményeire vonatkozó leszerelési folyamatok és a radioaktív hulladékok kezeléséhez
  , egyúttal biztosítva – különösen az egészségügyi hatások tekintetében – a munkavállalók, a lakosság és a környezet védelmét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet létrehozza a „nukleáris létesítmények leszerelését és a radioaktív hulladék kezelését” célzó dedikált finanszírozási programot (a „program”), amely az aktuális állapot alapján meghatározott igényekre összpontosít. A program a 2021–2027-es többéves pénzügyi
  keretrendszer
  időtartama alatt támogatást nyújt Bulgáriának és Szlovákiának
  első generációs
  atomreaktoraik leszereléséhez, valamint az Európai Bizottság saját tulajdonú, a Közös Kutatóközpont (JRC) alá tartozó nukleáris létesítményeire vonatkozó leszerelési folyamatok és a radioaktív hulladékok kezeléséhez.

Ez a rendelet létrehozza a „nukleáris létesítmények leszerelését és a radioaktív hulladék kezelését” célzó dedikált finanszírozási programot (a „program”), amely az aktuális állapot alapján meghatározott igényekre összpontosít. A program a 2021–2027-es többéves pénzügyi
  keret
  időtartama alatt támogatást nyújt Bulgáriának és Szlovákiának
  az éllettartamuk végéhez még nem ért
  atomreaktoraik leszereléséhez, valamint az Európai Bizottság saját tulajdonú, a Közös Kutatóközpont (JRC) alá tartozó nukleáris létesítményeire vonatkozó leszerelési folyamatok és a radioaktív hulladékok kezeléséhez
  , egyúttal biztosítva – különösen az egészségügyi hatások tekintetében – a munkavállalók, a lakosság és a környezet védelmét
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az Európai Atomenergia-közösség (a „közösség”) által biztosított finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. | A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti teljes időszakra szóló költségvetést, beleértve a három program közötti pontos megoszlást, az Európai Atomenergia-közösség (a „közösség”) által biztosított finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az Európai Atomenergia-közösség (a „közösség”) által biztosított finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti teljes időszakra szóló költségvetést, beleértve a három program közötti pontos megoszlást, az Európai Atomenergia-közösség (a „közösség”) által biztosított finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „leszerelési terv”: a tervezett leszerelésről részletes információkat tartalmazó dokumentum, amely lefedi a következőket: a választott leszerelési stratégiát; a leszerelési intézkedések ütemtervét, típusát és sorrendjét; az alkalmazni kívánt hulladékgazdálkodási stratégiát, ideértve a szabályozás alóli kivonást is; a javasolt végső állapotot; a leszerelés során keletkező hulladék tárolását és végleges elhelyezését; a leszerelés időkeretét; a leszerelés teljes megvalósításához szükséges költségbecsléseket; és a célkitűzéseket, a várt eredményeket, a mérföldköveket, ezek céldátumát, valamint a megfelelő fő teljesítménymutatókat, köztük a keletkezett értéken alapuló mutatókat. A tervet a nukleáris létesítmény engedélyének jogosultja készíti el, és megjelenik a többéves munkaprogramban is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

„leszerelési terv”: a tervezett leszerelésről részletes információkat tartalmazó dokumentum, amely lefedi a következőket: a választott leszerelési stratégiát; a leszerelési intézkedések ütemtervét, típusát és sorrendjét; az alkalmazni kívánt hulladékgazdálkodási stratégiát, ideértve a szabályozás alóli kivonást is; a javasolt végső állapotot; a leszerelés során keletkező hulladék tárolását és végleges elhelyezését; a leszerelés időkeretét; a leszerelés teljes megvalósításához szükséges költségbecsléseket; és a célkitűzéseket, a várt eredményeket, a mérföldköveket, ezek céldátumát, valamint a megfelelő fő teljesítménymutatókat, köztük a keletkezett értéken alapuló mutatókat. A tervet a nukleáris létesítmény engedélyének jogosultja készíti el, és megjelenik a többéves munkaprogramban is;

| 2. | „leszerelési terv”: a tervezett leszerelésről részletes információkat tartalmazó dokumentum, amely lefedi a következőket: a választott leszerelési stratégiát; a leszerelési intézkedések ütemtervét, típusát és sorrendjét; az alkalmazni kívánt hulladékgazdálkodási stratégiát, ideértve a szabályozás alóli kivonást
  és a munkavállalók védelmét szolgáló programot
  is; a javasolt végső állapotot; a leszerelés során keletkező hulladék tárolását és végleges elhelyezését; a leszerelés időkeretét; a leszerelés teljes megvalósításához szükséges költségbecsléseket; és a célkitűzéseket, a várt eredményeket, a mérföldköveket, ezek céldátumát, valamint a megfelelő fő teljesítménymutatókat, köztük a keletkezett értéken alapuló mutatókat. A tervet a nukleáris létesítmény engedélyének jogosultja készíti el, és megjelenik a többéves munkaprogramban is; |
| --- | --- |

2.

„leszerelési terv”: a tervezett leszerelésről részletes információkat tartalmazó dokumentum, amely lefedi a következőket: a választott leszerelési stratégiát; a leszerelési intézkedések ütemtervét, típusát és sorrendjét; az alkalmazni kívánt hulladékgazdálkodási stratégiát, ideértve a szabályozás alóli kivonást
  és a munkavállalók védelmét szolgáló programot
  is; a javasolt végső állapotot; a leszerelés során keletkező hulladék tárolását és végleges elhelyezését; a leszerelés időkeretét; a leszerelés teljes megvalósításához szükséges költségbecsléseket; és a célkitűzéseket, a várt eredményeket, a mérföldköveket, ezek céldátumát, valamint a megfelelő fő teljesítménymutatókat, köztük a keletkezett értéken alapuló mutatókat. A tervet a nukleáris létesítmény engedélyének jogosultja készíti el, és megjelenik a többéves munkaprogramban is;

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagállama az Uniónak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2021–2027-es időszakra vonatkozó aktuális igények alapján a program célja különösen Bulgária és Szlovákia támogatása a kozloduji leszerelési program illetve a bohunicei leszerelési program végrehajtásában, különös tekintettel azok sugárbiztonsággal kapcsolatos kihívásainak leküzdésére, valamint a JRC leszerelési és hulladékgazdálkodási programjának támogatása, továbbá a nukleáris leszerelésről szerzett ismeretek széles körű
  elterjedésének
  biztosítása
  az összes tagállamban
  . | A 2021–2027-es időszakra vonatkozó aktuális igények alapján a program célja különösen Bulgária és Szlovákia támogatása a kozloduji leszerelési program illetve a bohunicei leszerelési program végrehajtásában, különös tekintettel azok sugárbiztonsággal kapcsolatos kihívásainak leküzdésére, valamint a JRC leszerelési és hulladékgazdálkodási programjának támogatása, továbbá
  az ennek révén
  a nukleáris leszerelésről
  és a radioaktív hulladék kezeléséről
  szerzett ismeretek
  és bevált gyakorlatok
  széles körű
  terjesztésének és megosztásának
  biztosítása
  a tagállamokban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó aktuális igények alapján a program célja különösen Bulgária és Szlovákia támogatása a kozloduji leszerelési program illetve a bohunicei leszerelési program végrehajtásában, különös tekintettel azok sugárbiztonsággal kapcsolatos kihívásainak leküzdésére, valamint a JRC leszerelési és hulladékgazdálkodási programjának támogatása, továbbá a nukleáris leszerelésről szerzett ismeretek széles körű
  elterjedésének
  biztosítása
  az összes tagállamban
  .

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó aktuális igények alapján a program célja különösen Bulgária és Szlovákia támogatása a kozloduji leszerelési program illetve a bohunicei leszerelési program végrehajtásában, különös tekintettel azok sugárbiztonsággal kapcsolatos kihívásainak leküzdésére, valamint a JRC leszerelési és hulladékgazdálkodási programjának támogatása, továbbá
  az ennek révén
  a nukleáris leszerelésről
  és a radioaktív hulladék kezeléséről
  szerzett ismeretek
  és bevált gyakorlatok
  széles körű
  terjesztésének és megosztásának
  biztosítása
  a tagállamokban
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kapcsolatok és információcsere kialakítása az uniós érdekelt felek között a nukleáris
  leszerelés
  területén potenciális uniós szinergiák létrehozása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

kapcsolatok és információcsere kialakítása az uniós érdekelt felek között a nukleáris
  leszerelés
  területén potenciális uniós szinergiák létrehozása céljából.

| c) | kapcsolatok és információcsere kialakítása az uniós érdekelt felek között
  – különösen az iparág bevonásával –
  a nukleáris
  leszerelésről és a radioaktív hulladék kezeléséről és elhelyezéséről az ismeretek terjesztésének és a tapasztalatok cseréjének biztosítása érdekében minden releváns területen, így például az innováció, a szabályozás, a képzés
  területén
  , valamint
  potenciális uniós szinergiák létrehozása céljából. |
| --- | --- |

c)

kapcsolatok és információcsere kialakítása az uniós érdekelt felek között
  – különösen az iparág bevonásával –
  a nukleáris
  leszerelésről és a radioaktív hulladék kezeléséről és elhelyezéséről az ismeretek terjesztésének és a tapasztalatok cseréjének biztosítása érdekében minden releváns területen, így például az innováció, a szabályozás, a képzés
  területén
  , valamint
  potenciális uniós szinergiák létrehozása céljából.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő: | (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg felosztása a következő: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg felosztása a következő:

Módosítás 13

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program az I. és a II. mellékletben meghatározott
  maximális arányban
  biztosíthat finanszírozást
  a tevékenységek támogatható költségeihez
  . A Kozloduj- és a Bohunice-programban a 
  maximális
  uniós társfinanszírozási arány nem
  haladhatja meg az
  50
  %-ot
  . A fennmaradó társfinanszírozási összeget Bulgáriának és Szlovákiának kell biztosítania. | A program
  valamely fellépésnek
  az I. és a II. mellékletben meghatározott
  támogatható költségeihez
  biztosíthat finanszírozást. A Kozloduj- és a Bohunice-programban a 
  minimális
  uniós társfinanszírozási arány nem
  lehet kevesebb
  50
  %-nál
  . A fennmaradó társfinanszírozási összeget Bulgáriának és Szlovákiának kell biztosítania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A program az I. és a II. mellékletben meghatározott
  maximális arányban
  biztosíthat finanszírozást
  a tevékenységek támogatható költségeihez
  . A Kozloduj- és a Bohunice-programban a 
  maximális
  uniós társfinanszírozási arány nem
  haladhatja meg az
  50
  %-ot
  . A fennmaradó társfinanszírozási összeget Bulgáriának és Szlovákiának kell biztosítania.

maximális arányban

a tevékenységek támogatható költségeihez

maximális

haladhatja meg az

%-ot

A program
  valamely fellépésnek
  az I. és a II. mellékletben meghatározott
  támogatható költségeihez
  biztosíthat finanszírozást. A Kozloduj- és a Bohunice-programban a 
  minimális
  uniós társfinanszírozási arány nem
  lehet kevesebb
  50
  %-nál
  . A fennmaradó társfinanszírozási összeget Bulgáriának és Szlovákiának kell biztosítania.

valamely fellépésnek

támogatható költségeihez

minimális

lehet kevesebb

%-nál

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont

I melléklet – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  maximális
  aránya
  nem haladhatja meg az
  50
  %-ot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  maximális
  aránya
  nem haladhatja meg az
  50
  %-ot
  .

maximális

nem haladhatja meg az

%-ot

| 2. | A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  minimális
  aránya 50 %. |
| --- | --- |

2.

A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  minimális
  aránya 50 %.

minimális

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 pont

II melléklet – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  maximális
  aránya
  nem haladhatja meg az
  50
  %-ot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  maximális
  aránya
  nem haladhatja meg az
  50
  %-ot
  .

maximális

nem haladhatja meg az

%-ot

| 2. | A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  minimális
  aránya 50 %. |
| --- | --- |

2.

A 2021 és 2027 közötti időszakban finanszírozott projektek és tevékenységek esetében az uniós társfinanszírozás
  minimális
  aránya 50 %.

minimális

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/500 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/500

---

P8_TA(2019)0026

Az InvestEU program létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 16-án elfogadott módosításai az InvestEU program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/45)

[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az InvestEU program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikkére, valamint 175. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (-1) | Az Európai Stratégiai Beruházási Alap értékes eszköznek bizonyult a magánbefektetéseknek az uniós garancia és az EBB-csoport saját forrásai felhasználásával történő mobilizálásához. |
| --- | --- |

(-1)

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap értékes eszköznek bizonyult a magánbefektetéseknek az uniós garancia és az EBB-csoport saját forrásai felhasználásával történő mobilizálásához.

| (1) | Az infrastrukturális beruházási tevékenységek a 2009. évi GDP-arányosan 2,2 %-os szintről 2016-ra 1,8 %-ra csökkentek az Unióban, amely 20 %-kal alacsonyabb a globális pénzügyi válság előtti beruházási rátáknál. A beruházások GDP-hez viszonyított aránya ma már javul az Unióban, de még mindig elmarad a gazdasági fellendülés időszakában elvárhatótól, és nem tudja ellensúlyozni a több éven át tartó beruházási hiányt. Ennél is fontosabb, hogy a jelenlegi
  állami és magánberuházási
  szintek és beruházási előrejelzések a technológiai változás és a globális versenyképesség fényében nem felelnek meg az Unió – többek között az innovációra, a készségfejlesztésre, az infrastruktúrára és a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) irányuló –
  hosszú távú növekedés fenntartásához szükséges
  strukturális beruházási igényeinek, és nem elegendők az olyan kulcsfontosságú társadalmi kihívások kezeléséhez, mint a fenntarthatóság vagy a népesség elöregedése. Következésképpen a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezeléséhez további támogatásra van szükség annak érdekében, hogy a célágazatokban csökkenjen a beruházási hiány és megvalósíthatók legyenek az Unió szakpolitikai célkitűzései. |
| --- | --- |

(1)

Az infrastrukturális beruházási tevékenységek a 2009. évi GDP-arányosan 2,2 %-os szintről 2016-ra 1,8 %-ra csökkentek az Unióban, amely 20 %-kal alacsonyabb a globális pénzügyi válság előtti beruházási rátáknál. A beruházások GDP-hez viszonyított aránya ma már javul az Unióban, de még mindig elmarad a gazdasági fellendülés időszakában elvárhatótól, és nem tudja ellensúlyozni a több éven át tartó beruházási hiányt. Ennél is fontosabb, hogy a jelenlegi
  állami és magánberuházási
  szintek és beruházási előrejelzések a technológiai változás és a globális versenyképesség fényében nem felelnek meg az Unió – többek között az innovációra, a készségfejlesztésre, az infrastruktúrára és a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) irányuló –
  hosszú távú növekedés fenntartásához szükséges
  strukturális beruházási igényeinek, és nem elegendők az olyan kulcsfontosságú társadalmi kihívások kezeléséhez, mint a fenntarthatóság vagy a népesség elöregedése. Következésképpen a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezeléséhez további támogatásra van szükség annak érdekében, hogy a célágazatokban csökkenjen a beruházási hiány és megvalósíthatók legyenek az Unió szakpolitikai célkitűzései.

| (2) | Az értékelések kiemelték, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó finanszírozási eszközök sokfélesége átfedéseket eredményezett. Ez a közvetítők és a végső kedvezményezettek számára is összetett helyzeteket teremtett azáltal, hogy különböző támogathatósági és jelentéstételi szabályoknak kellett megfelelniük. A szabályok összehangolatlansága megakadályozta a különböző uniós források ötvözését is, pedig ez észszerű lett volna a különböző finanszírozási formákat igénylő projektek támogatásához. Ezért van szükség egyetlen alap – az InvestEU Alap – létrehozására, amelyen keresztül a finanszírozási lehetőségek egyetlen költségvetési garanciamechanizmusba történő integrálása és egyszerűsítése révén a végső kedvezményezettek számára hatékonyabban működő támogatást lehet biztosítani, ezáltal fokozva az uniós beavatkozás hatását az uniós költségvetésre háruló költségek csökkentése mellett. |
| --- | --- |

(2)

Az értékelések kiemelték, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó finanszírozási eszközök sokfélesége átfedéseket eredményezett. Ez a közvetítők és a végső kedvezményezettek számára is összetett helyzeteket teremtett azáltal, hogy különböző támogathatósági és jelentéstételi szabályoknak kellett megfelelniük. A szabályok összehangolatlansága megakadályozta a különböző uniós források ötvözését is, pedig ez észszerű lett volna a különböző finanszírozási formákat igénylő projektek támogatásához. Ezért van szükség egyetlen alap – az InvestEU Alap – létrehozására, amelyen keresztül a finanszírozási lehetőségek egyetlen költségvetési garanciamechanizmusba történő integrálása és egyszerűsítése révén a végső kedvezményezettek számára hatékonyabban működő támogatást lehet biztosítani, ezáltal fokozva az uniós beavatkozás hatását az uniós költségvetésre háruló költségek csökkentése mellett.

| (3) | Az elmúlt években az Unió ambiciózus stratégiákat fogadott el az egységes piac kiteljesítése, valamint a fenntartható
  és inkluzív
  növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése céljából: ilyen
  az Európa 2020 stratégia,
  a tőkepiaci unió, a digitális egységes piaci stratégia,
  az európai kulturális menetrend,
  a „Tiszta energia minden európainak” kezdeményezéscsomag, a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv, az alacsony kibocsátású mobilitás stratégiája, ▌az európai űrstratégia
  és a szociális jogok európai pillére
  . . Az InvestEU Alap a beruházások és a finanszírozáshoz jutás támogatásával várhatóan kiaknázza és fokozza az említett egymást is erősítő stratégiák közötti szinergiákat. |
| --- | --- |

(3)

Az elmúlt években az Unió ambiciózus stratégiákat fogadott el az egységes piac kiteljesítése, valamint a fenntartható
  és inkluzív
  növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése céljából: ilyen
  az Európa 2020 stratégia,
  a tőkepiaci unió, a digitális egységes piaci stratégia,
  az európai kulturális menetrend,
  a „Tiszta energia minden európainak” kezdeményezéscsomag, a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv, az alacsony kibocsátású mobilitás stratégiája, ▌az európai űrstratégia
  és a szociális jogok európai pillére
  . . Az InvestEU Alap a beruházások és a finanszírozáshoz jutás támogatásával várhatóan kiaknázza és fokozza az említett egymást is erősítő stratégiák közötti szinergiákat.

| (4) | Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere szolgál a kiemelt reformok meghatározásának és a reformvégrehajtás nyomon követésének kereteként. Az említett reformprioritások támogatása érdekében a tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben
  kidolgozzák saját többéves nemzeti beruházási stratégiáikat. A stratégiákat az éves nemzeti reformprogramokkal együtt kell bemutatni a nemzeti és/vagy uniós finanszírozásban részesülő kiemelt beruházási projektek ismertetése és koordinálása céljából. A stratégiák emellett azt a célt is szolgálják, hogy az uniós finanszírozást koherens módon és a kapott pénzügyi támogatás hozzáadott értékét maximalizálva használják fel, különösen az európai strukturális és beruházási alapok, az európai beruházásstabilizáló funkció vagy adott esetben az InvestEU Alap keretében támogatott programokból származó pénzügyi támogatás esetében. |
| --- | --- |

(4)

Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere szolgál a kiemelt reformok meghatározásának és a reformvégrehajtás nyomon követésének kereteként. Az említett reformprioritások támogatása érdekében a tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben
  kidolgozzák saját többéves nemzeti beruházási stratégiáikat. A stratégiákat az éves nemzeti reformprogramokkal együtt kell bemutatni a nemzeti és/vagy uniós finanszírozásban részesülő kiemelt beruházási projektek ismertetése és koordinálása céljából. A stratégiák emellett azt a célt is szolgálják, hogy az uniós finanszírozást koherens módon és a kapott pénzügyi támogatás hozzáadott értékét maximalizálva használják fel, különösen az európai strukturális és beruházási alapok, az európai beruházásstabilizáló funkció vagy adott esetben az InvestEU Alap keretében támogatott programokból származó pénzügyi támogatás esetében.

| (5) | Az InvestEU Alapnak hozzá kell járulnia az Unió versenyképességének
  és társadalmi-gazdasági konvergenciájának
  javításához, többek között az innováció, a digitalizáció
  és az erőforrásoknak a körforgásos gazdasággal összhangban történő hatékony felhasználása
  területén, az uniós gazdasági növekedés fenntarthatóságához
  és inkluzivitásához
  ,
  valamint
  a társadalom ellenálló képességéhez ▌és az uniós tőkepiacok integrációjához, beleértve a széttagoltságuk kezelését és az uniós vállalkozások finanszírozási forrásainak diverzifikálását célzó megoldásokat.
  Ez ellenállóbbá tenné az Unió gazdaságát és a pénzügyi rendszert, továbbá növelné a ciklikus visszaesésekre való reagálási képességét.
  Ennek érdekében
  az InvestEU Alapnak
  technikai ▌,gazdasági
  és társadalmi
  szempontból életképes projekteket kell támogatnia egy olyan keret létrehozásával, amely lehetővé teszi a hitelviszonyt megtestesítő, kockázatmegosztási és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok használatát az uniós költségvetésből biztosított garancia mellett és
  adott esetben
  a végrehajtó partnerektől származó
  pénzügyi
  hozzájárulásokkal. Az InvestEU Alapból nyújtott támogatásnak a felmerülő igényekhez kell igazodnia, ugyanakkor
  arra
  kell összpontosítania
  , hogy stratégiai, hosszú távú előnyöket biztosítson az egyébként nem finanszírozott vagy nem kellőképpen finanszírozott főbb uniós szakpolitikai területeken, ily módon hozzájárulva az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek eléréséhez
  . |
| --- | --- |

(5)

Az InvestEU Alapnak hozzá kell járulnia az Unió versenyképességének
  és társadalmi-gazdasági konvergenciájának
  javításához, többek között az innováció, a digitalizáció
  és az erőforrásoknak a körforgásos gazdasággal összhangban történő hatékony felhasználása
  területén, az uniós gazdasági növekedés fenntarthatóságához
  és inkluzivitásához
  ,
  valamint
  a társadalom ellenálló képességéhez ▌és az uniós tőkepiacok integrációjához, beleértve a széttagoltságuk kezelését és az uniós vállalkozások finanszírozási forrásainak diverzifikálását célzó megoldásokat.
  Ez ellenállóbbá tenné az Unió gazdaságát és a pénzügyi rendszert, továbbá növelné a ciklikus visszaesésekre való reagálási képességét.
  Ennek érdekében
  az InvestEU Alapnak
  technikai ▌,gazdasági
  és társadalmi
  szempontból életképes projekteket kell támogatnia egy olyan keret létrehozásával, amely lehetővé teszi a hitelviszonyt megtestesítő, kockázatmegosztási és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok használatát az uniós költségvetésből biztosított garancia mellett és
  adott esetben
  a végrehajtó partnerektől származó
  pénzügyi
  hozzájárulásokkal. Az InvestEU Alapból nyújtott támogatásnak a felmerülő igényekhez kell igazodnia, ugyanakkor
  arra
  kell összpontosítania
  , hogy stratégiai, hosszú távú előnyöket biztosítson az egyébként nem finanszírozott vagy nem kellőképpen finanszírozott főbb uniós szakpolitikai területeken, ily módon hozzájárulva az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek eléréséhez
  .

| (5a) | A Bizottságnak és a végrehajtó partnereknek biztosítaniuk kell, hogy az InvestEU program az általa támogatott szakpolitikai területeken, más uniós programok – úgy mint az Európai horizont, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a Digitális Európa program, az egységes piac program, az európai űrprogram, az Európai Szociális Alap+, a Kreatív Európa és a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) – célkitűzéseivel összhangban kiaknázza a vissza nem térítendő támogatásokkal való finanszírozással és egyéb fellépésekkel kapcsolatban fennálló kiegészítő jelleget és szinergiákat. |
| --- | --- |

(5a)

A Bizottságnak és a végrehajtó partnereknek biztosítaniuk kell, hogy az InvestEU program az általa támogatott szakpolitikai területeken, más uniós programok – úgy mint az Európai horizont, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a Digitális Európa program, az egységes piac program, az európai űrprogram, az Európai Szociális Alap+, a Kreatív Európa és a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) – célkitűzéseivel összhangban kiaknázza a vissza nem térítendő támogatásokkal való finanszírozással és egyéb fellépésekkel kapcsolatban fennálló kiegészítő jelleget és szinergiákat.

| (5b) | A kulturális és kreatív ágazat az európai gazdaság rugalmas és gyorsan növekvő ágazatai, amelyek szellemi tulajdonból és az egyéni kreativitásból hoznak létre gazdasági és kulturális értéket. Ezen ágazatokat immateriális javak jellemzik, ami viszont korlátozza hozzáférésüket a beruházásokhoz, a növekedéshez és a nemzetközi szintű versenyhez elengedhetetlenül szükséges magánfinanszírozáshoz. A Kreatív Európa keretében létrehozott célzott garanciaeszköz sikeresen megszilárdította a kulturális és kreatív ágazatban működő vállalkozások pénzügyi kapacitását és versenyképességét. Az InvestEU programnak ezért továbbra is meg kell könnyítenie a kulturális és kreatív ágazaton belül működő kkv-k és szervezetek forráshoz jutását. |
| --- | --- |

(5b)

A kulturális és kreatív ágazat az európai gazdaság rugalmas és gyorsan növekvő ágazatai, amelyek szellemi tulajdonból és az egyéni kreativitásból hoznak létre gazdasági és kulturális értéket. Ezen ágazatokat immateriális javak jellemzik, ami viszont korlátozza hozzáférésüket a beruházásokhoz, a növekedéshez és a nemzetközi szintű versenyhez elengedhetetlenül szükséges magánfinanszírozáshoz. A Kreatív Európa keretében létrehozott célzott garanciaeszköz sikeresen megszilárdította a kulturális és kreatív ágazatban működő vállalkozások pénzügyi kapacitását és versenyképességét. Az InvestEU programnak ezért továbbra is meg kell könnyítenie a kulturális és kreatív ágazaton belül működő kkv-k és szervezetek forráshoz jutását.

| (6) | Az InvestEU Alap keretében tárgyi eszközökre és immateriális javakra
  – beleértve a kulturális örökséget –
  irányuló beruházásokat kell támogatni a 
  fenntartható és inkluzív
  növekedés, a beruházások és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében, ezáltal hozzájárulva a jólét fokozásához, a méltányosabb jövedelemelosztáshoz
  és a nagyobb gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz
  az Unióban.
  Az InvestEU Alapból támogatott projekteknek meg kell felelniük az olyan uniós társadalmi és környezeti normáknak, mint a munkavállalói jogok tiszteletben tartása, továbbá az éghajlatbarát energiafelhasználás és hulladékgazdálkodás.
  Az InvestEU Alapon keresztül végrehajtott beavatkozásnak ki kell egészítenie a vissza nem térítendő támogatás útján biztosított uniós támogatást. |
| --- | --- |

(6)

Az InvestEU Alap keretében tárgyi eszközökre és immateriális javakra
  – beleértve a kulturális örökséget –
  irányuló beruházásokat kell támogatni a 
  fenntartható és inkluzív
  növekedés, a beruházások és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében, ezáltal hozzájárulva a jólét fokozásához, a méltányosabb jövedelemelosztáshoz
  és a nagyobb gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz
  az Unióban.
  Az InvestEU Alapból támogatott projekteknek meg kell felelniük az olyan uniós társadalmi és környezeti normáknak, mint a munkavállalói jogok tiszteletben tartása, továbbá az éghajlatbarát energiafelhasználás és hulladékgazdálkodás.
  Az InvestEU Alapon keresztül végrehajtott beavatkozásnak ki kell egészítenie a vissza nem térítendő támogatás útján biztosított uniós támogatást.

| (7) | Az Unió jóváhagyta az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjében meghatározott célokat és fenntartható fejlesztési céljait, valamint a 2015. évi Párizsi Megállapodást és a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretet. Az elfogadott célkitűzések – többek között az Unió környezetvédelmi szakpolitikáiba ágyazott célok – elérése érdekében jelentősen meg kell erősíteni a fenntartható fejlődésre irányuló intézkedéseket. Ezért
  az InvestEU Alap kialakítása során
  a fenntartható fejlődés
  és a biztonság elveit kell alapul venni, és nem szabad támogatni a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos beruházásokat, kivéve olyan kellően indokolt esetekben, amikor a beruházás hozzájárul az energiaunió célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(7)

Az Unió jóváhagyta az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjében meghatározott célokat és fenntartható fejlesztési céljait, valamint a 2015. évi Párizsi Megállapodást és a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretet. Az elfogadott célkitűzések – többek között az Unió környezetvédelmi szakpolitikáiba ágyazott célok – elérése érdekében jelentősen meg kell erősíteni a fenntartható fejlődésre irányuló intézkedéseket. Ezért
  az InvestEU Alap kialakítása során
  a fenntartható fejlődés
  és a biztonság elveit kell alapul venni, és nem szabad támogatni a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos beruházásokat, kivéve olyan kellően indokolt esetekben, amikor a beruházás hozzájárul az energiaunió célkitűzéseihez.

| (8) | Az InvestEU programnak hozzá kell járulnia egy olyan fenntartható uniós pénzügyi rendszer kiépítéséhez, amely – a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló bizottsági cselekvési tervben (4) meghatározott célkitűzésekkel összhangban – támogatja a magántőke átirányítását a 
  szociális és
  fenntartható beruházások felé. |
| --- | --- |

(8)

Az InvestEU programnak hozzá kell járulnia egy olyan fenntartható uniós pénzügyi rendszer kiépítéséhez, amely – a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló bizottsági cselekvési tervben (4) meghatározott célkitűzésekkel összhangban – támogatja a magántőke átirányítását a 
  szociális és
  fenntartható beruházások felé.

| (8a) | A hosszú távú finanszírozás és a fenntartható növekedés előmozdításának szellemében a biztosítók hosszú távú befektetési stratégiáit ösztönözni kell azzal, hogy felülvizsgálat tárgyává teszik az uniós garanciával fedezett beruházási projektek finanszírozására az InvestEU program keretén belül nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket. A biztosítókat célzó ösztönzőknek a hosszú távon fenntartható növekedésre irányuló uniós célkitűzés elérése érdekében történő kiigazítása, és az InvestEU program keretében végrehajtott beruházások előtti akadályok felszámolása érdekében a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (1a)

  77f. cikkének (3) bekezdésében említett felülvizsgálat részeként elvégezze az említett felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(8a)

A hosszú távú finanszírozás és a fenntartható növekedés előmozdításának szellemében a biztosítók hosszú távú befektetési stratégiáit ösztönözni kell azzal, hogy felülvizsgálat tárgyává teszik az uniós garanciával fedezett beruházási projektek finanszírozására az InvestEU program keretén belül nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket. A biztosítókat célzó ösztönzőknek a hosszú távon fenntartható növekedésre irányuló uniós célkitűzés elérése érdekében történő kiigazítása, és az InvestEU program keretében végrehajtott beruházások előtti akadályok felszámolása érdekében a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (1a)

  77f. cikkének (3) bekezdésében említett felülvizsgálat részeként elvégezze az említett felülvizsgálatot.

| (9) | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása érdekében vállalt kötelezettségekkel,
  az InvestEU program
  hozzá fog járulni az éghajlati intézkedések uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy
  a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-át
  és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. Az InvestEU program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan a program teljes pénzügyi keretösszegének
  legalább 40 %-át
  fordítják éghajlat-politikai célkitűzésekre. A megfelelő intézkedések az InvestEU program előkészítése és végrehajtása során kerülnek meghatározásra, majd ezeket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálatok során újból megvizsgálják. |
| --- | --- |

(9)

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása érdekében vállalt kötelezettségekkel,
  az InvestEU program
  hozzá fog járulni az éghajlati intézkedések uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy
  a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-át
  és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. Az InvestEU program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan a program teljes pénzügyi keretösszegének
  legalább 40 %-át
  fordítják éghajlat-politikai célkitűzésekre. A megfelelő intézkedések az InvestEU program előkészítése és végrehajtása során kerülnek meghatározásra, majd ezeket a kapcsolódó értékelések és felülvizsgálatok során újból megvizsgálják.

| (10) | Az InvestEU Alap éghajlat-politikai célok
  , valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretben foglalt ágazati célok
  eléréséhez való hozzájárulásának nyomon követése a Bizottság által a végrehajtó partnerekkel együttműködésben kidolgozott uniós éghajlat-politikai teljesítménykövetési rendszeren keresztül történik majd, megfelelő módon felhasználva az [a fenntartható beruházást elősegítő keret létrehozásáról szóló rendelet] (5) által előírt kritériumokat annak meghatározására, hogy egy gazdasági tevékenység környezeti szempontból fenntartható-e.
  Az InvestEU programnak a fenntartható fejlesztési célok más dimenzióinak végrehajtásához is hozzá kell járulnia. |
| --- | --- |

(10)

Az InvestEU Alap éghajlat-politikai célok
  , valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretben foglalt ágazati célok
  eléréséhez való hozzájárulásának nyomon követése a Bizottság által a végrehajtó partnerekkel együttműködésben kidolgozott uniós éghajlat-politikai teljesítménykövetési rendszeren keresztül történik majd, megfelelő módon felhasználva az [a fenntartható beruházást elősegítő keret létrehozásáról szóló rendelet] (5) által előírt kritériumokat annak meghatározására, hogy egy gazdasági tevékenység környezeti szempontból fenntartható-e.
  Az InvestEU programnak a fenntartható fejlesztési célok más dimenzióinak végrehajtásához is hozzá kell járulnia.

| (11) | A Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2018. évi jelentése szerint a világgazdaságot fenyegető tíz legfontosabb kockázat fele a környezethez kapcsolódik. E kockázatok közé tartozik a levegő, a talaj,
  a szárazföldi vizek és az óceánok szennyezése,
  a szélsőséges időjárási események, a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás mérséklésének és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak a hiányosságai. A környezetvédelmi elvek szorosan beágyazódnak a Szerződésekbe és számos uniós szakpolitikába. Ezért az InvestEU Alaphoz kapcsolódó műveletek során elő kell mozdítani a környezetvédelmi célkitűzések érvényesítését. A környezetvédelmet és a kapcsolódó kockázatmegelőzést és -kezelést be kell építeni a beruházások előkészítésébe és végrehajtásába. Az EU-nak nyomon kell követnie továbbá a biológiai sokféleséggel és a légszennyezés ellenőrzésével kapcsolatos kiadásait a biológiai sokféleségről szóló egyezmény és az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti jelentéstételi kötelezettségek betartása érdekében. Következésképpen a környezetvédelmi fenntarthatóság célkitűzéséhez kapcsolódó beruházások nyomon követését olyan egységes módszertan alapján kell végrehajtani, amely összhangban van más uniós programok keretében kidolgozott, az éghajlat, a biológiai sokféleség és a légszennyezés kezelésére alkalmazott módszerekkel, hogy lehetővé tegye a beruházások által a természeti tőke alapvető elemeire, többek között a levegőre, a vízre, a talajra és a biológiai sokféleségre gyakorolt egyedi és együttes hatások értékelését. |
| --- | --- |

(11)

A Világgazdasági Fórum globális kockázatokról szóló 2018. évi jelentése szerint a világgazdaságot fenyegető tíz legfontosabb kockázat fele a környezethez kapcsolódik. E kockázatok közé tartozik a levegő, a talaj,
  a szárazföldi vizek és az óceánok szennyezése,
  a szélsőséges időjárási események, a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás mérséklésének és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak a hiányosságai. A környezetvédelmi elvek szorosan beágyazódnak a Szerződésekbe és számos uniós szakpolitikába. Ezért az InvestEU Alaphoz kapcsolódó műveletek során elő kell mozdítani a környezetvédelmi célkitűzések érvényesítését. A környezetvédelmet és a kapcsolódó kockázatmegelőzést és -kezelést be kell építeni a beruházások előkészítésébe és végrehajtásába. Az EU-nak nyomon kell követnie továbbá a biológiai sokféleséggel és a légszennyezés ellenőrzésével kapcsolatos kiadásait a biológiai sokféleségről szóló egyezmény és az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti jelentéstételi kötelezettségek betartása érdekében. Következésképpen a környezetvédelmi fenntarthatóság célkitűzéséhez kapcsolódó beruházások nyomon követését olyan egységes módszertan alapján kell végrehajtani, amely összhangban van más uniós programok keretében kidolgozott, az éghajlat, a biológiai sokféleség és a légszennyezés kezelésére alkalmazott módszerekkel, hogy lehetővé tegye a beruházások által a természeti tőke alapvető elemeire, többek között a levegőre, a vízre, a talajra és a biológiai sokféleségre gyakorolt egyedi és együttes hatások értékelését.

| (12) | A jelentős uniós támogatásban részesülő, mindenekelőtt az infrastruktúrára irányuló beruházási projekteket fenntarthatósági vizsgálatnak kell alávetni egy olyan iránymutatás alapján, amelyet a Bizottságnak az InvestEU program keretében a végrehajtó partnerekkel
  szoros
  együttműködésben kell kidolgoznia
  nyilvános konzultáció lefolytatását követően
  , és amely megfelelő módon felhasználja a [a fenntartható beruházást elősegítő keret létrehozásáról szóló rendelet] által megállapított kritériumokat annak meghatározásához, hogy a gazdasági tevékenység környezeti szempontból fenntartható-e, továbbá összeegyeztethető-e a más uniós programokhoz kidolgozott iránymutatásokkal. Ennek az iránymutatásnak
  az arányosság elvével összhangban
  megfelelő rendelkezéseket kell tartalmaznia az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülésére
  , és az iránymutatásban meghatározott bizonyos nagyságrend alatti projekteket ki kell zárni a fenntarthatósági vizsgálatból
  . |
| --- | --- |

(12)

A jelentős uniós támogatásban részesülő, mindenekelőtt az infrastruktúrára irányuló beruházási projekteket fenntarthatósági vizsgálatnak kell alávetni egy olyan iránymutatás alapján, amelyet a Bizottságnak az InvestEU program keretében a végrehajtó partnerekkel
  szoros
  együttműködésben kell kidolgoznia
  nyilvános konzultáció lefolytatását követően
  , és amely megfelelő módon felhasználja a [a fenntartható beruházást elősegítő keret létrehozásáról szóló rendelet] által megállapított kritériumokat annak meghatározásához, hogy a gazdasági tevékenység környezeti szempontból fenntartható-e, továbbá összeegyeztethető-e a más uniós programokhoz kidolgozott iránymutatásokkal. Ennek az iránymutatásnak
  az arányosság elvével összhangban
  megfelelő rendelkezéseket kell tartalmaznia az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülésére
  , és az iránymutatásban meghatározott bizonyos nagyságrend alatti projekteket ki kell zárni a fenntarthatósági vizsgálatból
  .

| (13) | A pénzügyi válság időszakában visszaesett az infrastrukturális beruházások szintje, ami meggyengítette az Unió képességét a fenntartható növekedés, a versenyképesség és a konvergencia fellendítésére. Az európai infrastruktúrára fordított jelentős beruházások
  , különösen az összeköttetések és az energiahatékonyság, valamint az egységes európai közlekedési térség kialakítása tekintetében,
  elengedhetetlenek az Unió fenntarthatósági céljai, többek között
  a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások, valamint
  a 2030-ra elérendő energiaügyi és éghajlat-politikai
  célok
  teljesítéséhez. Ennek megfelelően az InvestEU Alapból nyújtott támogatásnak a közlekedésre, az energiaügyre, többek között az energiahatékonyságra és a megújuló energiára, környezetvédelmi, éghajlat-politikai intézkedésekre, valamint a tengeri és a digitális infrastruktúrára irányuló beruházásokat kell megcéloznia
  , támogatva például az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztését és megvalósítását
  .
  Az InvestEU program keretében prioritásként kell kezelni a beruházásokat leginkább nélkülöző, valamint a kiegészítő beruházásokra szoruló területeket, beleértve a fenntartható mobilitást, az energiahatékonyságot, valamint a 2030-as és a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez hozzájáruló fellépéseket.
  Az uniós finanszírozási támogatás hatásának és hozzáadott értékének maximalizálása érdekében helyénvaló egy olyan egyszerűsített beruházási eljárást bevezetni, amely lehetővé teszi a beruházási projektportfólió-tervek láthatóságát és a vonatkozó uniós programokkal való
  szinergiájának maximalizálását olyan területeken mint a közlekedés, energetika és digitalizálás
  . A biztonsági fenyegetésekre tekintettel az uniós támogatásban részesülő beruházási projekteknek figyelembe kell venniük a polgárok közterületeken történő védelmére vonatkozó elveket. Ennek ki kell egészítenie azokat az erőfeszítéseket, amelyek más uniós alapokból, például az Európai Regionális Fejlesztési Alapból a közterületekre, közlekedésre, energiára és más kritikus infrastruktúrára irányuló beruházások biztonsági elemeihez nyújtanak támogatást. |
| --- | --- |

(13)

A pénzügyi válság időszakában visszaesett az infrastrukturális beruházások szintje, ami meggyengítette az Unió képességét a fenntartható növekedés, a versenyképesség és a konvergencia fellendítésére. Az európai infrastruktúrára fordított jelentős beruházások
  , különösen az összeköttetések és az energiahatékonyság, valamint az egységes európai közlekedési térség kialakítása tekintetében,
  elengedhetetlenek az Unió fenntarthatósági céljai, többek között
  a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások, valamint
  a 2030-ra elérendő energiaügyi és éghajlat-politikai
  célok
  teljesítéséhez. Ennek megfelelően az InvestEU Alapból nyújtott támogatásnak a közlekedésre, az energiaügyre, többek között az energiahatékonyságra és a megújuló energiára, környezetvédelmi, éghajlat-politikai intézkedésekre, valamint a tengeri és a digitális infrastruktúrára irányuló beruházásokat kell megcéloznia
  , támogatva például az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztését és megvalósítását
  .
  Az InvestEU program keretében prioritásként kell kezelni a beruházásokat leginkább nélkülöző, valamint a kiegészítő beruházásokra szoruló területeket, beleértve a fenntartható mobilitást, az energiahatékonyságot, valamint a 2030-as és a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez hozzájáruló fellépéseket.
  Az uniós finanszírozási támogatás hatásának és hozzáadott értékének maximalizálása érdekében helyénvaló egy olyan egyszerűsített beruházási eljárást bevezetni, amely lehetővé teszi a beruházási projektportfólió-tervek láthatóságát és a vonatkozó uniós programokkal való
  szinergiájának maximalizálását olyan területeken mint a közlekedés, energetika és digitalizálás
  . A biztonsági fenyegetésekre tekintettel az uniós támogatásban részesülő beruházási projekteknek figyelembe kell venniük a polgárok közterületeken történő védelmére vonatkozó elveket. Ennek ki kell egészítenie azokat az erőfeszítéseket, amelyek más uniós alapokból, például az Európai Regionális Fejlesztési Alapból a közterületekre, közlekedésre, energiára és más kritikus infrastruktúrára irányuló beruházások biztonsági elemeihez nyújtanak támogatást.

| (13a) | Az InvestEU programnak lehetőségeket kell biztosítania azoknak a polgároknak és közösségeknek, akik és amelyek egy fenntarthatóbb, dekarbonizált társadalomban kívánnak befektetni, ideértve az energetikai átállást is. Mivel a [megújuló energiaforrásokról szóló felülvizsgált irányelv] és [a villamos energiáról szóló felülvizsgált irányelv] immár elismeri és támogatja a megújuló és a polgárok által létrehozott energiaközösségeket, valamint a saját megújulóenergia-fogyasztókat, mint az Unió energetikai átállásának alapvető szereplőit, az InvestEU-nak elő kell segítenie e szereplők piaci részvételét. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(13a)

Az InvestEU programnak lehetőségeket kell biztosítania azoknak a polgároknak és közösségeknek, akik és amelyek egy fenntarthatóbb, dekarbonizált társadalomban kívánnak befektetni, ideértve az energetikai átállást is. Mivel a [megújuló energiaforrásokról szóló felülvizsgált irányelv] és [a villamos energiáról szóló felülvizsgált irányelv] immár elismeri és támogatja a megújuló és a polgárok által létrehozott energiaközösségeket, valamint a saját megújulóenergia-fogyasztókat, mint az Unió energetikai átállásának alapvető szereplőit, az InvestEU-nak elő kell segítenie e szereplők piaci részvételét. [Mód. 3]

| (13b) | Az InvestEU programnak adott esetben hozzá kell járulnia a [felülvizsgált megújulóenergia-irányelv] és az [irányítási rendelet] célkitűzéseihez, valamint elő kell mozdítania az energiahatékonyság szempontját a beruházási döntések során. Hozzá kell járulnia továbbá azon hosszú távú épületfelújítási stratégiához, amelyet a tagállamoknak az [épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv] értelmében kell kidolgozniuk. A programnak meg kell erősítenie a digitális egységes piacot, és hozzá kell járulnia a digitális szakadék csökkentéséhez a lefedettség és a konnektivitás növelése mellett Unió-szerte. |
| --- | --- |

(13b)

Az InvestEU programnak adott esetben hozzá kell járulnia a [felülvizsgált megújulóenergia-irányelv] és az [irányítási rendelet] célkitűzéseihez, valamint elő kell mozdítania az energiahatékonyság szempontját a beruházási döntések során. Hozzá kell járulnia továbbá azon hosszú távú épületfelújítási stratégiához, amelyet a tagállamoknak az [épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv] értelmében kell kidolgozniuk. A programnak meg kell erősítenie a digitális egységes piacot, és hozzá kell járulnia a digitális szakadék csökkentéséhez a lefedettség és a konnektivitás növelése mellett Unió-szerte.

| (13c) | A közúti közlekedésben részt vevők biztonságának biztosítása nagy kihívást jelent a közlekedési ágazat fejlődése szempontjából, és a megtett intézkedések és beruházások csak korlátozott mértékben járulnak hozzá ahhoz, hogy csökkentsék azoknak a számát, akik életüket veszítik vagy súlyos sérüléseket szenvednek az utakon. Az InvestEU program várhatóan segíteni fogja az olyan technológiák tervezésére és alkalmazására irányuló erőfeszítéseknek a fokozását, amelyek hozzájárulnak a járművek és a közúti infrastruktúra biztonságának javításához. |
| --- | --- |

(13c)

A közúti közlekedésben részt vevők biztonságának biztosítása nagy kihívást jelent a közlekedési ágazat fejlődése szempontjából, és a megtett intézkedések és beruházások csak korlátozott mértékben járulnak hozzá ahhoz, hogy csökkentsék azoknak a számát, akik életüket veszítik vagy súlyos sérüléseket szenvednek az utakon. Az InvestEU program várhatóan segíteni fogja az olyan technológiák tervezésére és alkalmazására irányuló erőfeszítéseknek a fokozását, amelyek hozzájárulnak a járművek és a közúti infrastruktúra biztonságának javításához.

| (13d) | A valódi multimodalitás lehetőséget nyújt egy hatékony és környezetbarát közlekedési hálózat létrehozására, amely teljes mértékben kihasználja valamennyi közlekedési mód előnyeit és szinergiát alakít ki közöttük. Az InvestEU program fontos eszköz lehet a multimodális közlekedési csomópontokba való beruházás támogatásához, amelyek – a bennük rejlő jelentős gazdasági lehetőségek és üzleti célok ellenére – jelentős kockázatot jelentenek a magánbefektetők számára. |
| --- | --- |

(13d)

A valódi multimodalitás lehetőséget nyújt egy hatékony és környezetbarát közlekedési hálózat létrehozására, amely teljes mértékben kihasználja valamennyi közlekedési mód előnyeit és szinergiát alakít ki közöttük. Az InvestEU program fontos eszköz lehet a multimodális közlekedési csomópontokba való beruházás támogatásához, amelyek – a bennük rejlő jelentős gazdasági lehetőségek és üzleti célok ellenére – jelentős kockázatot jelentenek a magánbefektetők számára.

| (14) | Miközben a beruházások szintje összességében emelkedőben van az Unióban, a magasabb kockázattal járó tevékenységekbe, például a kutatásba és innovációba való beruházás még mindig elégtelen.
  Tekintettel arra, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek közfinanszírozása ösztönzi a termelékenység növekedését és kulcsfontosságú a kutatási és innovációs magántevékenységek előmozdítása szempontjából,
  az ebből eredő beruházási hiány a kutatás és innováció terén káros hatással van az Unió ágazati és gazdasági versenyképességére, valamint polgárai életminőségére. Az InvestEU Alapnak megfelelő pénzügyi termékeket kell biztosítania az innovációs ciklus különböző szakaszaiban és az érdekeltek széles köre számára, és lehetővé kell tennie mindenekelőtt az ilyen megoldások kereskedelmi léptékű bevezetését és elterjesztését az uniós piacon annak érdekében, hogy azok a világpiacon is versenyképessé váljanak
  , valamint hogy globális szinten elő lehessen mozdítani az Unió kiválóságát a fenntartható technológiák területén
  .
  A magasabb kockázattal járó tevékenységekbe – például a kutatásba és az innovációba – történő beruházás támogatásának szükségessége miatt elengedhetetlen, hogy az Európai horizont – és különösen az Európai Innovációs Tanács (EIC) – az InvestEU program keretein belül bevezetendő pénzügyi termékekkel szinergiában működjön. Emellett az innovatív kkv-k és induló vállalkozások nehezen férnek hozzá a finanszírozáshoz – különösen az immateriális javakkal kapcsolatos finanszírozáshoz –, és ezért arra van szükség, hogy az EIC és az InvestEU program célzott pénzügyi termékei szorosan egymást kiegészítve működjenek, biztosítva ezzel az érintett kkv-knak nyújtott támogatás folytonosságát. Ennek kapcsán a Horizont 2020 keretében alkalmazott pénzügyi eszközökről – például az InnovFinről és a kkv-k részére a COSME keretében nyújtott hitelgaranciáról – gyűjtött tapasztalatoknak szilárd alapul kell majd szolgálniuk e célzott támogatás végrehajtásához. |
| --- | --- |

(14)

Miközben a beruházások szintje összességében emelkedőben van az Unióban, a magasabb kockázattal járó tevékenységekbe, például a kutatásba és innovációba való beruházás még mindig elégtelen.
  Tekintettel arra, hogy a kutatási és innovációs tevékenységek közfinanszírozása ösztönzi a termelékenység növekedését és kulcsfontosságú a kutatási és innovációs magántevékenységek előmozdítása szempontjából,
  az ebből eredő beruházási hiány a kutatás és innováció terén káros hatással van az Unió ágazati és gazdasági versenyképességére, valamint polgárai életminőségére. Az InvestEU Alapnak megfelelő pénzügyi termékeket kell biztosítania az innovációs ciklus különböző szakaszaiban és az érdekeltek széles köre számára, és lehetővé kell tennie mindenekelőtt az ilyen megoldások kereskedelmi léptékű bevezetését és elterjesztését az uniós piacon annak érdekében, hogy azok a világpiacon is versenyképessé váljanak
  , valamint hogy globális szinten elő lehessen mozdítani az Unió kiválóságát a fenntartható technológiák területén
  .
  A magasabb kockázattal járó tevékenységekbe – például a kutatásba és az innovációba – történő beruházás támogatásának szükségessége miatt elengedhetetlen, hogy az Európai horizont – és különösen az Európai Innovációs Tanács (EIC) – az InvestEU program keretein belül bevezetendő pénzügyi termékekkel szinergiában működjön. Emellett az innovatív kkv-k és induló vállalkozások nehezen férnek hozzá a finanszírozáshoz – különösen az immateriális javakkal kapcsolatos finanszírozáshoz –, és ezért arra van szükség, hogy az EIC és az InvestEU program célzott pénzügyi termékei szorosan egymást kiegészítve működjenek, biztosítva ezzel az érintett kkv-knak nyújtott támogatás folytonosságát. Ennek kapcsán a Horizont 2020 keretében alkalmazott pénzügyi eszközökről – például az InnovFinről és a kkv-k részére a COSME keretében nyújtott hitelgaranciáról – gyűjtött tapasztalatoknak szilárd alapul kell majd szolgálniuk e célzott támogatás végrehajtásához.

| (14a) | A turizmus az uniós gazdaság fontos ágazata, és az InvestEU-nak hozzá kell járulnia az ágazat hosszú távú versenyképességének megerősítéséhez azáltal, hogy támogatja a fenntartható, innovatív és digitális turizmusra való áttérést. |
| --- | --- |

(14a)

A turizmus az uniós gazdaság fontos ágazata, és az InvestEU-nak hozzá kell járulnia az ágazat hosszú távú versenyképességének megerősítéséhez azáltal, hogy támogatja a fenntartható, innovatív és digitális turizmusra való áttérést.

| (15) | Mihamarabb jelentős erőfeszítésekre van szükség a digitális transzformációba történő beruházások,
  valamint e transzformáció fellendítése tekintetében,
  amelynek előnyeit minden uniós polgár és vállalkozás számára elérhetővé kell tenni
  a városi és vidéki térségekben
  . A digitális egységes piaci stratégia szilárd szakpolitikai keretéhez most hasonlóan ambiciózus beruházásokat kell biztosítani, többek között a mesterséges intelligencia terén
  , a Digitális Európa programmal összhangban, különös tekintettel az etikára, a gépi tanulásra, a dolgok internetére, a biotechnológiára és a pénzügyi technológiára, melyek növelhetik a vállalkozások számára a tőke mobilizációjának hatékonyságát
  . |
| --- | --- |

(15)

Mihamarabb jelentős erőfeszítésekre van szükség a digitális transzformációba történő beruházások,
  valamint e transzformáció fellendítése tekintetében,
  amelynek előnyeit minden uniós polgár és vállalkozás számára elérhetővé kell tenni
  a városi és vidéki térségekben
  . A digitális egységes piaci stratégia szilárd szakpolitikai keretéhez most hasonlóan ambiciózus beruházásokat kell biztosítani, többek között a mesterséges intelligencia terén
  , a Digitális Európa programmal összhangban, különös tekintettel az etikára, a gépi tanulásra, a dolgok internetére, a biotechnológiára és a pénzügyi technológiára, melyek növelhetik a vállalkozások számára a tőke mobilizációjának hatékonyságát
  .

| (16) | A ▌kkv-k
  teszik ki az Unióban a vállalkozások több mint 99 %-át, gazdasági értékük jelentős és alapvető fontosságú
  . Nehezen jutnak azonban finanszírozáshoz a befektetők által feltételezett nagy kockázat vagy a megfelelő biztosíték hiánya miatt. További kihívást jelent, hogy a kkv-knak
  és a szociális vállalkozásoknak
  versenyképesnek kell maradniuk és ennek érdekében intézkedéseket kell tenniük a digitalizálás,
  a körforgásos gazdaság logikájának megfelelő átalakulás,
  a nemzetköziesedés, a marketing és az innováció terén, és fokozniuk kell alkalmazottaik készségszintjét. Emellett a nagyobb vállalkozásokkal összehasonlítva finanszírozási források szűkebb köréhez férnek hozzá: jellemzően nem bocsátanak ki kötvényeket, és csak korlátozottan férnek hozzá a tőzsdékhez vagy a nagy intézményi befektetőkhöz.
  A kkv-k tőkéhez való hozzáférésének hiányát tovább fokozza az uniós magántőke- és kockázatitőke-ágazat viszonylagos gyengesége.
  Azon kkv-k esetében, amelyek tevékenysége immateriális javakra összpontosul, még nagyobb problémát jelent a finanszírozáshoz jutás. Az uniós kkv-k nagymértékben támaszkodnak a bankokra és a folyószámlahitelek, banki hitelek vagy lízing formáját öltő adósságfinanszírozásra. A fenti kihívásokkal szembesülő kkv-k
  – finanszírozáshoz való hozzáférésük egyszerűsítése révén történő –
  támogatására és diverzifikáltabb finanszírozási források biztosítására van szükség ahhoz, hogy a kkv-k finanszírozni tudják a vállalkozás létrehozásával, növekedésével
  , az innovációval és a fenntartható fejlődéssel
  kapcsolatos költségeket,
  biztosítani tudják versenyképességüket,
  talpon tudjanak maradni gazdasági visszaesés esetén, továbbá így biztosítható, hogy a gazdaság és a pénzügyi rendszer recesszió vagy sokkhatások esetén rugalmasabb legyen
  , és képes legyen munkahelyek és a társadalmi jólét megteremtésére
  . Ez kiegészíti a tőkepiaci unió keretében már elindított kezdeményezéseket is.
  A kkv-k számára fontosak a COSME-hoz hasonló programok, mivel a kkv-k életciklusának minden szakaszában elősegítették a forráshoz jutást, és ehhez hozzájárult az ESBA is, amelyet a kkv-k gyorsan igénybe vettek. Az InvestEU Alapnak tehát e sikerekre kell építenie, és működő tőkét és beruházásokat kell biztosítania a vállalat számára teljes életciklusa során, biztosítania kell a lízing tranzakciók finanszírozását és
  lehetőséget kell biztosítania a konkrét, célzottabb pénzügyi termékekre való összpontosításra. |
| --- | --- |

(16)

A ▌kkv-k
  teszik ki az Unióban a vállalkozások több mint 99 %-át, gazdasági értékük jelentős és alapvető fontosságú
  . Nehezen jutnak azonban finanszírozáshoz a befektetők által feltételezett nagy kockázat vagy a megfelelő biztosíték hiánya miatt. További kihívást jelent, hogy a kkv-knak
  és a szociális vállalkozásoknak
  versenyképesnek kell maradniuk és ennek érdekében intézkedéseket kell tenniük a digitalizálás,
  a körforgásos gazdaság logikájának megfelelő átalakulás,
  a nemzetköziesedés, a marketing és az innováció terén, és fokozniuk kell alkalmazottaik készségszintjét. Emellett a nagyobb vállalkozásokkal összehasonlítva finanszírozási források szűkebb köréhez férnek hozzá: jellemzően nem bocsátanak ki kötvényeket, és csak korlátozottan férnek hozzá a tőzsdékhez vagy a nagy intézményi befektetőkhöz.
  A kkv-k tőkéhez való hozzáférésének hiányát tovább fokozza az uniós magántőke- és kockázatitőke-ágazat viszonylagos gyengesége.
  Azon kkv-k esetében, amelyek tevékenysége immateriális javakra összpontosul, még nagyobb problémát jelent a finanszírozáshoz jutás. Az uniós kkv-k nagymértékben támaszkodnak a bankokra és a folyószámlahitelek, banki hitelek vagy lízing formáját öltő adósságfinanszírozásra. A fenti kihívásokkal szembesülő kkv-k
  – finanszírozáshoz való hozzáférésük egyszerűsítése révén történő –
  támogatására és diverzifikáltabb finanszírozási források biztosítására van szükség ahhoz, hogy a kkv-k finanszírozni tudják a vállalkozás létrehozásával, növekedésével
  , az innovációval és a fenntartható fejlődéssel
  kapcsolatos költségeket,
  biztosítani tudják versenyképességüket,
  talpon tudjanak maradni gazdasági visszaesés esetén, továbbá így biztosítható, hogy a gazdaság és a pénzügyi rendszer recesszió vagy sokkhatások esetén rugalmasabb legyen
  , és képes legyen munkahelyek és a társadalmi jólét megteremtésére
  . Ez kiegészíti a tőkepiaci unió keretében már elindított kezdeményezéseket is.
  A kkv-k számára fontosak a COSME-hoz hasonló programok, mivel a kkv-k életciklusának minden szakaszában elősegítették a forráshoz jutást, és ehhez hozzájárult az ESBA is, amelyet a kkv-k gyorsan igénybe vettek. Az InvestEU Alapnak tehát e sikerekre kell építenie, és működő tőkét és beruházásokat kell biztosítania a vállalat számára teljes életciklusa során, biztosítania kell a lízing tranzakciók finanszírozását és
  lehetőséget kell biztosítania a konkrét, célzottabb pénzügyi termékekre való összpontosításra.

| (16a) | Az általános érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások alapvető és stratégiai szerepet játszanak a nagy hálózatokat működtető iparágak kulcsfontosságú ágazataiban (az energia-, a vízügyi, a hulladék- és a környezetvédelmi ágazatban, a postai szolgáltatásokban, a közlekedésben és a távközlési ágazatban), valamint az egészségügyi, oktatási és szociális szolgáltatások területén. Ezeknek a vállalkozásoknak a támogatásával az Unió gondoskodik a polgárai jóllétéről, és demokratikus választási lehetőségeket biztosít, többek között a szolgáltatások minősége tekintetében. |
| --- | --- |

(16a)

Az általános érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások alapvető és stratégiai szerepet játszanak a nagy hálózatokat működtető iparágak kulcsfontosságú ágazataiban (az energia-, a vízügyi, a hulladék- és a környezetvédelmi ágazatban, a postai szolgáltatásokban, a közlekedésben és a távközlési ágazatban), valamint az egészségügyi, oktatási és szociális szolgáltatások területén. Ezeknek a vállalkozásoknak a támogatásával az Unió gondoskodik a polgárai jóllétéről, és demokratikus választási lehetőségeket biztosít, többek között a szolgáltatások minősége tekintetében.

| (17) | Ahogy az az Európa szociális dimenziójáról (7), valamint a szociális jogok európai pilléréről (8)

  és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény uniós keretéről
  szóló vitaanyagban megállapításra került, a befogadóbb és méltányosabb Unió létrehozását kiemelt feladatként kell kezelni, hogy Európában meg lehessen szüntetni az egyenlőtlenséget és elő lehessen mozdítani a társadalmi befogadásra irányuló szakpolitikákat. Az esélyegyenlőtlenség mindenekelőtt az oktatáshoz, képzéshez,
  kultúrához, foglalkoztatáshoz,
  egészségügyi ellátáshoz
  és a szociális szolgáltatásokhoz
  való hozzáférést érinti. A társadalmi tőkére, készségekre és humántőkére épülő gazdaságra, valamint a kiszolgáltatott csoportok társadalomba való integrálására irányuló beruházások – különösen ha uniós szinten összehangoltak – megerősíthetik a gazdasági lehetőségeket. Az InvestEU Alapot fel kell használni az oktatásba és képzésbe való beruházások támogatására
  – beleértve a munkavállalók átképzését és továbbképzését is, többek között a nagy szén-dioxid-kibocsátású gazdaságtól függő régiókban, valamint a karbonszegény gazdaságra való strukturális átállás által érintett régiókban –
  , a foglalkoztatás növelésére – különösen a szakképzetlen és tartósan munkanélküli személyek körében –, valamint a helyzet javítására
  a nemek közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség,
  a nemzedékek közötti szolidaritás, az egészségügyi
  és a szociális szolgáltatási
  ágazat,
  a szociális lakások,
  a hajléktalanság, a digitális inkluzivitás, a közösségfejlesztés, a fiatalok társadalmi szerepe és helye, valamint a kiszolgáltatott személyek, köztük a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében. Az InvestEU programnak hozzá kell járulnia az európai kultúra és kreativitás támogatásához is. Az uniós társadalmak és a munkaerőpiac következő évtizedben várható mélyreható átalakulásának figyelembevétele érdekében szükség van a humán tőkébe,
  a szociális infrastruktúrába, a fenntartható és szociális finanszírozásba,
  a mikrofinanszírozásba, a szociális vállalkozások finanszírozásába és új szociális gazdasági üzleti modellekbe való beruházásokra, beleértve a szociális hatású beruházásokat és az eredményorientált szociális közbeszerzést. Az InvestEU programnak meg kell erősítenie a kialakulóban lévő szociális piaci ökoszisztémát, és a leginkább rászorulók finanszírozási szükségletének kielégítése érdekében növelnie kell a mikro- és szociális vállalkozások
  és a szolidaritási célú szociális intézmények
  rendelkezésére álló források kínálatát. Az európai szociális infrastruktúrára irányuló beruházásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése (9) rávilágított a szociális infrastruktúra és szolgáltatások, többek között az oktatás, a képzés, az egészségügy és a lakhatás terén jellemző
  összesen legalább 1,5 billió eurónyi
  beruházási hiányra
  a 2018 és 2030 közötti időszakban
  , és megállapította, hogy támogatásra van szükség, többek között uniós szinten is. Ezért ki kell aknázni az állami, vállalati és karitatív tőke együttes potenciálját, valamint
  az alternatív típusú pénzügyi szolgáltatóktól, például az etikus, a szociális és fenntartható szereplőktől, valamint
  az alapítványoktól származó támogatást a szociális piaci értéklánc fejlesztésének és az Unió ellenálló képességének előmozdításához. |
| --- | --- |

(17)

Ahogy az az Európa szociális dimenziójáról (7), valamint a szociális jogok európai pilléréről (8)

  és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény uniós keretéről
  szóló vitaanyagban megállapításra került, a befogadóbb és méltányosabb Unió létrehozását kiemelt feladatként kell kezelni, hogy Európában meg lehessen szüntetni az egyenlőtlenséget és elő lehessen mozdítani a társadalmi befogadásra irányuló szakpolitikákat. Az esélyegyenlőtlenség mindenekelőtt az oktatáshoz, képzéshez,
  kultúrához, foglalkoztatáshoz,
  egészségügyi ellátáshoz
  és a szociális szolgáltatásokhoz
  való hozzáférést érinti. A társadalmi tőkére, készségekre és humántőkére épülő gazdaságra, valamint a kiszolgáltatott csoportok társadalomba való integrálására irányuló beruházások – különösen ha uniós szinten összehangoltak – megerősíthetik a gazdasági lehetőségeket. Az InvestEU Alapot fel kell használni az oktatásba és képzésbe való beruházások támogatására
  – beleértve a munkavállalók átképzését és továbbképzését is, többek között a nagy szén-dioxid-kibocsátású gazdaságtól függő régiókban, valamint a karbonszegény gazdaságra való strukturális átállás által érintett régiókban –
  , a foglalkoztatás növelésére – különösen a szakképzetlen és tartósan munkanélküli személyek körében –, valamint a helyzet javítására
  a nemek közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség,
  a nemzedékek közötti szolidaritás, az egészségügyi
  és a szociális szolgáltatási
  ágazat,
  a szociális lakások,
  a hajléktalanság, a digitális inkluzivitás, a közösségfejlesztés, a fiatalok társadalmi szerepe és helye, valamint a kiszolgáltatott személyek, köztük a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében. Az InvestEU programnak hozzá kell járulnia az európai kultúra és kreativitás támogatásához is. Az uniós társadalmak és a munkaerőpiac következő évtizedben várható mélyreható átalakulásának figyelembevétele érdekében szükség van a humán tőkébe,
  a szociális infrastruktúrába, a fenntartható és szociális finanszírozásba,
  a mikrofinanszírozásba, a szociális vállalkozások finanszírozásába és új szociális gazdasági üzleti modellekbe való beruházásokra, beleértve a szociális hatású beruházásokat és az eredményorientált szociális közbeszerzést. Az InvestEU programnak meg kell erősítenie a kialakulóban lévő szociális piaci ökoszisztémát, és a leginkább rászorulók finanszírozási szükségletének kielégítése érdekében növelnie kell a mikro- és szociális vállalkozások
  és a szolidaritási célú szociális intézmények
  rendelkezésére álló források kínálatát. Az európai szociális infrastruktúrára irányuló beruházásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése (9) rávilágított a szociális infrastruktúra és szolgáltatások, többek között az oktatás, a képzés, az egészségügy és a lakhatás terén jellemző
  összesen legalább 1,5 billió eurónyi
  beruházási hiányra
  a 2018 és 2030 közötti időszakban
  , és megállapította, hogy támogatásra van szükség, többek között uniós szinten is. Ezért ki kell aknázni az állami, vállalati és karitatív tőke együttes potenciálját, valamint
  az alternatív típusú pénzügyi szolgáltatóktól, például az etikus, a szociális és fenntartható szereplőktől, valamint
  az alapítványoktól származó támogatást a szociális piaci értéklánc fejlesztésének és az Unió ellenálló képességének előmozdításához.

| (18) | Az InvestEU Alap négy szakpolitikai keret alapján működik majd, amelyek megfelelnek a kulcsfontosságú uniós szakpolitikai prioritásoknak, ezek: a fenntartható infrastruktúra, a kutatás, innováció és digitalizáció, valamint a szociális beruházás és készségfejlesztés. |
| --- | --- |

(18)

Az InvestEU Alap négy szakpolitikai keret alapján működik majd, amelyek megfelelnek a kulcsfontosságú uniós szakpolitikai prioritásoknak, ezek: a fenntartható infrastruktúra, a kutatás, innováció és digitalizáció, valamint a szociális beruházás és készségfejlesztés.

| (19) | Az egyes szakpolitikai keretekhez két komponens kapcsolódik: az uniós komponens és a tagállami komponens. Az uniós komponens az egész Unióra
  vagy egy tagállamra kiterjedő piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó – többek között az uniós politikai célkitűzésekkel kapcsolatos – beruházási helyzetek kezelésére szolgál
  .
  A tagállami komponens az egy vagy több tagállamban felmerülő piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére szolgál. Emellett lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy garanciák vagy készpénz formájában hozzájárulhassanak a tagállami komponenshez. Az uniós és tagállami komponenseket adott esetben egymást kiegészítve kell felhasználni finanszírozási vagy beruházási művelet támogatására, beleértve a mindkét komponensből származó támogatások kombinálását. A regionális hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamokon keresztül az InvestEU Alapba utalják át a megosztott irányítás alá tartozó, általuk kezelt források egy részét, amelyet az ugyanazon régión belüli InvestEU projektekre különítenének el.
  Az InvestEU Alap uniós vagy tagállami komponenséből nyújtott támogatásnak el kell kerülnie a magánfinanszírozás megkettőzését, illetve annak kiszorítását, valamint a versenytorzítást a belső piacon. |
| --- | --- |

(19)

Az egyes szakpolitikai keretekhez két komponens kapcsolódik: az uniós komponens és a tagállami komponens. Az uniós komponens az egész Unióra
  vagy egy tagállamra kiterjedő piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó – többek között az uniós politikai célkitűzésekkel kapcsolatos – beruházási helyzetek kezelésére szolgál
  .
  A tagállami komponens az egy vagy több tagállamban felmerülő piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére szolgál. Emellett lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy garanciák vagy készpénz formájában hozzájárulhassanak a tagállami komponenshez. Az uniós és tagállami komponenseket adott esetben egymást kiegészítve kell felhasználni finanszírozási vagy beruházási művelet támogatására, beleértve a mindkét komponensből származó támogatások kombinálását. A regionális hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamokon keresztül az InvestEU Alapba utalják át a megosztott irányítás alá tartozó, általuk kezelt források egy részét, amelyet az ugyanazon régión belüli InvestEU projektekre különítenének el.
  Az InvestEU Alap uniós vagy tagállami komponenséből nyújtott támogatásnak el kell kerülnie a magánfinanszírozás megkettőzését, illetve annak kiszorítását, valamint a versenytorzítást a belső piacon.

| (20) | A tagállami komponenst kifejezetten úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye a megosztott irányítás alá tartozó alapok felhasználását az Unió által biztosított garancia feltöltéséhez.
  Ez a lehetőség növelné az Unió által támogatott költségvetési garancia hozzáadott értékét azáltal, hogy azt a pénzügyi kedvezményezettek és projektek szélesebb köre számára biztosítaná, valamint diverzifikálná a megosztott irányítás alá tartozó alapok célkitűzéseinek elérését szolgáló eszközöket
  , miközben biztosítja a függő kötelezettségek következetes kockázatkezelését azáltal, hogy a Bizottság által nyújtott garanciát közvetett irányítás mellett használja fel. Az Uniónak garanciát kell nyújtania a Bizottság és a végrehajtó partnerek között a tagállami komponens keretében kötött garanciamegállapodásokban előirányzott finanszírozási és beruházási műveletekre, a garancia feltöltését a megosztott irányítás alá tartozó alapoknak kell biztosítaniuk a Bizottság által a műveletek jellege és az ebből eredő várható veszteségek alapján
  – a tagállammal egyetértésben –
  meghatározott feltöltési rátának megfelelően, a tagállamnak
  és/vagy a végrehajtó partnereknek vagy magánbefektetőknek
  pedig a várható veszteségeket meghaladó veszteségre back-to-back garanciát kell vállalnia az Unió javára. Ezeket a követelményeket az egyes – a lehetőséget önként választó – tagállamokkal kötött átfogó hozzájárulási megállapodásban kell meghatározni. A hozzájárulási megállapodásnak tartalmaznia kell az érintett tagállamban végrehajtandó összes – egy vagy több – egyedi garanciamegállapodást. A feltöltési ráta eseti alapon történő meghatározásához szükség van az XXXX (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) [211. cikkének (1) bekezdésétől] való eltérésre. Ez a megoldás továbbá olyan egységes szabályrendszert biztosít a központilag irányított alapokból vagy megosztott irányítás alá tartozó alapokból támogatott költségvetési garanciákra, ami megkönnyíti kombinációjukat. |
| --- | --- |

(20)

A tagállami komponenst kifejezetten úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye a megosztott irányítás alá tartozó alapok felhasználását az Unió által biztosított garancia feltöltéséhez.
  Ez a lehetőség növelné az Unió által támogatott költségvetési garancia hozzáadott értékét azáltal, hogy azt a pénzügyi kedvezményezettek és projektek szélesebb köre számára biztosítaná, valamint diverzifikálná a megosztott irányítás alá tartozó alapok célkitűzéseinek elérését szolgáló eszközöket
  , miközben biztosítja a függő kötelezettségek következetes kockázatkezelését azáltal, hogy a Bizottság által nyújtott garanciát közvetett irányítás mellett használja fel. Az Uniónak garanciát kell nyújtania a Bizottság és a végrehajtó partnerek között a tagállami komponens keretében kötött garanciamegállapodásokban előirányzott finanszírozási és beruházási műveletekre, a garancia feltöltését a megosztott irányítás alá tartozó alapoknak kell biztosítaniuk a Bizottság által a műveletek jellege és az ebből eredő várható veszteségek alapján
  – a tagállammal egyetértésben –
  meghatározott feltöltési rátának megfelelően, a tagállamnak
  és/vagy a végrehajtó partnereknek vagy magánbefektetőknek
  pedig a várható veszteségeket meghaladó veszteségre back-to-back garanciát kell vállalnia az Unió javára. Ezeket a követelményeket az egyes – a lehetőséget önként választó – tagállamokkal kötött átfogó hozzájárulási megállapodásban kell meghatározni. A hozzájárulási megállapodásnak tartalmaznia kell az érintett tagállamban végrehajtandó összes – egy vagy több – egyedi garanciamegállapodást. A feltöltési ráta eseti alapon történő meghatározásához szükség van az XXXX (EU, Euratom) rendelet (a költségvetési rendelet) [211. cikkének (1) bekezdésétől] való eltérésre. Ez a megoldás továbbá olyan egységes szabályrendszert biztosít a központilag irányított alapokból vagy megosztott irányítás alá tartozó alapokból támogatott költségvetési garanciákra, ami megkönnyíti kombinációjukat.

| (21) | Az InvestEU Alapnak nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulásban részes harmadik országok, a csatlakozó országok, a tagjelöltek és potenciális tagjelöltek, az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok és más országok hozzájárulása előtt, az Unió és ezen országok által megállapított feltételek mellett. Ennek adott esetben lehetővé kell tennie az együttműködés folytatását az érintett országokkal, különösen a kutatás és innováció, valamint a kkv-k terén. |
| --- | --- |

(21)

Az InvestEU Alapnak nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulásban részes harmadik országok, a csatlakozó országok, a tagjelöltek és potenciális tagjelöltek, az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok és más országok hozzájárulása előtt, az Unió és ezen országok által megállapított feltételek mellett. Ennek adott esetben lehetővé kell tennie az együttműködés folytatását az érintett országokkal, különösen a kutatás és innováció, valamint a kkv-k terén.

| (22) | Ez a rendelet meghatározza az InvestEU programnak az uniós garancia feltöltésére nem vonatkozó pénzügyi keretösszegét, amely [a hivatkozás szükség szerint frissítendő az új intézményközi megállapodásnak megfelelően: a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (10) 17. pontja értelmében] az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet meghatározza az InvestEU programnak az uniós garancia feltöltésére nem vonatkozó pénzügyi keretösszegét, amely [a hivatkozás szükség szerint frissítendő az új intézményközi megállapodásnak megfelelően: a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (10) 17. pontja értelmében] az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (23) | A (folyó áron)
  40 817 500 000
  EUR összegű uniós garancia várhatóan több mint
  698 194 079 000
   EUR összegű további beruházást mozgósít uniós szinten, és ▌felosztásra kerül a szakpolitikai keretek között. |
| --- | --- |

(23)

A (folyó áron)
  40 817 500 000
  EUR összegű uniós garancia várhatóan több mint
  698 194 079 000
   EUR összegű további beruházást mozgósít uniós szinten, és ▌felosztásra kerül a szakpolitikai keretek között.

| (23a) | A tagállamok garanciák vagy készpénz formájában hozzájárulhatnak a tagállami komponenshez. A Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása tekintetében fennálló előjogainak sérelme nélkül, a tagállamoknak a tagállami komponenshez való, garanciák vagy készpénz formájában nyújtott egyszeri hozzájárulásai, vagy egy tagállam vagy az államháztartási szektorba sorolt vagy valamely tagállam nevében eljáró nemzeti fejlesztési bank befektetési platformokhoz való hozzájárulásai elvben az 1466/97/EK tanácsi rendelet
   (1a)

  5. cikke és az 1467/97/EK tanácsi rendelet
   (1b)

  3. cikke értelmében egyszeri intézkedéseknek minősülnek. |
| --- | --- |

(23a)

A tagállamok garanciák vagy készpénz formájában hozzájárulhatnak a tagállami komponenshez. A Tanácsnak a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása tekintetében fennálló előjogainak sérelme nélkül, a tagállamoknak a tagállami komponenshez való, garanciák vagy készpénz formájában nyújtott egyszeri hozzájárulásai, vagy egy tagállam vagy az államháztartási szektorba sorolt vagy valamely tagállam nevében eljáró nemzeti fejlesztési bank befektetési platformokhoz való hozzájárulásai elvben az 1466/97/EK tanácsi rendelet
   (1a)

  5. cikke és az 1467/97/EK tanácsi rendelet
   (1b)

  3. cikke értelmében egyszeri intézkedéseknek minősülnek.

| (24) | Az InvestEU Alapot alátámasztó uniós garanciát a Bizottságnak közvetett módon, a végső
  közvetítőket és adott esetben a végső
  kedvezményezetteket elérő végrehajtó partnerekre támaszkodva kell végrehajtania.
  A végrehajtó partnereket átlátható és összeférhetetlenségtől mentes módon kell kiválasztani.
   A Bizottságnak minden egyes végrehajtó partnerrel garanciamegállapodást kell kötnie, amelyben meghatározza az InvestEU Alapból biztosított garancia összegét, a végrehajtó partner által végrehajtott – az InvestEU Alap célkitűzéseinek és a támogathatósági kritériumoknak megfelelő – finanszírozási és beruházási műveletek támogatásához.
  A garanciával kapcsolatos kockázatkezelés nem akadályozhatja a végrehajtó partnereknek a garanciához való közvetlen hozzáférését. Amint sor kerül a garancia nyújtására a végrehajtó partnerek számára az uniós komponens keretében, teljes felelősséget kell vállalniuk a teljes befektetési folyamatért és a finanszírozási vagy beruházási műveletek átvilágításáért. Az InvestEU Alapnak olyan projekteket kell támogatnia, amelyek kockázati profilja tipikusan magasabb mint a végrehajtó partnerek rendes működése körében támogatott projekteké, és amelyek lebonyolítása nem, vagy nem ugyanolyan mértékben lett volna lehetséges a végrehajtó partnerek számára az InvestEU támogatása nélkül abban az időszakban, amelyben az uniós garancia felhasználható. |
| --- | --- |

(24)

Az InvestEU Alapot alátámasztó uniós garanciát a Bizottságnak közvetett módon, a végső
  közvetítőket és adott esetben a végső
  kedvezményezetteket elérő végrehajtó partnerekre támaszkodva kell végrehajtania.
  A végrehajtó partnereket átlátható és összeférhetetlenségtől mentes módon kell kiválasztani.
   A Bizottságnak minden egyes végrehajtó partnerrel garanciamegállapodást kell kötnie, amelyben meghatározza az InvestEU Alapból biztosított garancia összegét, a végrehajtó partner által végrehajtott – az InvestEU Alap célkitűzéseinek és a támogathatósági kritériumoknak megfelelő – finanszírozási és beruházási műveletek támogatásához.
  A garanciával kapcsolatos kockázatkezelés nem akadályozhatja a végrehajtó partnereknek a garanciához való közvetlen hozzáférését. Amint sor kerül a garancia nyújtására a végrehajtó partnerek számára az uniós komponens keretében, teljes felelősséget kell vállalniuk a teljes befektetési folyamatért és a finanszírozási vagy beruházási műveletek átvilágításáért. Az InvestEU Alapnak olyan projekteket kell támogatnia, amelyek kockázati profilja tipikusan magasabb mint a végrehajtó partnerek rendes működése körében támogatott projekteké, és amelyek lebonyolítása nem, vagy nem ugyanolyan mértékben lett volna lehetséges a végrehajtó partnerek számára az InvestEU támogatása nélkül abban az időszakban, amelyben az uniós garancia felhasználható.

| (24a) | Az InvestEU Alapnak megfelelő irányítási struktúrával kell rendelkeznie, amely funkciójának arányban kell állnia azzal a kizárólagos céljával, hogy biztosítsa az uniós garancia megfelelő felhasználását, összhangban a beruházási döntések politikai függetlenségének biztosításával és adott esetben az InvestEU Alap piacvezérelt jellegének elvével. Az irányítási struktúra elemei az irányítóbizottság, a tanácsadó testület és egy teljes mértékben független beruházási bizottság. A Bizottságnak értékelnie kell a végrehajtó partnerek által javasolt beruházási és finanszírozási műveleteknek az uniós joggal és szakpolitikákkal való összeegyeztethetőségét, a finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó döntéseket pedig végső soron a végrehajtó partnernek kell meghoznia. Az irányítási struktúra összetételében összességében biztosítani kell a nemek közötti egyensúlyt. |
| --- | --- |

(24a)

Az InvestEU Alapnak megfelelő irányítási struktúrával kell rendelkeznie, amely funkciójának arányban kell állnia azzal a kizárólagos céljával, hogy biztosítsa az uniós garancia megfelelő felhasználását, összhangban a beruházási döntések politikai függetlenségének biztosításával és adott esetben az InvestEU Alap piacvezérelt jellegének elvével. Az irányítási struktúra elemei az irányítóbizottság, a tanácsadó testület és egy teljes mértékben független beruházási bizottság. A Bizottságnak értékelnie kell a végrehajtó partnerek által javasolt beruházási és finanszírozási műveleteknek az uniós joggal és szakpolitikákkal való összeegyeztethetőségét, a finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó döntéseket pedig végső soron a végrehajtó partnernek kell meghoznia. Az irányítási struktúra összetételében összességében biztosítani kell a nemek közötti egyensúlyt.

| (25) | Létre kell hozni egy
  a Bizottság, az Európai Beruházási Bank (EBB) Csoport,
  a végrehajtó partnerek és a tagállamok képviselőiből
  , valamint a négy szakpolitikai keretnek az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által kijelölt egy-egy szakértőjéből és a Régiók Bizottsága által kijelölt egy szakértőből
  álló tanácsadó testületet, amelynek célja az InvestEU Alap keretében bevezetett pénzügyi termékek igénybevételére vonatkozó információ- és adatcsere, valamint a felmerülő új igények és termékek megvitatása, beleértve az egyes területeken jelentkező konkrét piaci hiányosságokat. |
| --- | --- |

(25)

Létre kell hozni egy
  a Bizottság, az Európai Beruházási Bank (EBB) Csoport,
  a végrehajtó partnerek és a tagállamok képviselőiből
  , valamint a négy szakpolitikai keretnek az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által kijelölt egy-egy szakértőjéből és a Régiók Bizottsága által kijelölt egy szakértőből
  álló tanácsadó testületet, amelynek célja az InvestEU Alap keretében bevezetett pénzügyi termékek igénybevételére vonatkozó információ- és adatcsere, valamint a felmerülő új igények és termékek megvitatása, beleértve az egyes területeken jelentkező konkrét piaci hiányosságokat.

| (26) | Az irányítóbizottságnak meg kell határoznia az InvestEU Alap stratégiai irányvonalait és a működéséhez szükséges, valamint a beruházási platformokkal kapcsolatos műveletekre vonatkozó szabályokat. Az irányítóbizottság hat tagból áll, az alábbiak szerint: három tagot a Bizottság nevez ki, egy tagot az Európai Beruházási Bank nevez ki, egy tagot a tanácsadó testület nevez ki a végrehajtó partnerek képviselői közül, aki nem lehet az EBB csoport képviselője, egy szakértőt pedig az Európai Parlament nevez ki, aki nem kérhet, és nem fogadhat el utasításokat az uniós intézményektől, szervektől vagy hivataloktól, bármely tagállami kormányzattól vagy bármely más köz- vagy magánszervezettől, és teljesen függetlenül kell eljárnia. A szakértőnek feladatait pártatlanul és az InvestEU Alap érdekeit szem előtt tartva kell ellátnia. Az irányítóbizottság üléseinek részletes jegyzőkönyveit az irányítóbizottság általi jóváhagyásukat követően haladéktalanul közzé kell tenni, és a jegyzőkönyvek közzétételéről az Európai Parlamentet haladéktalanul értesíteni kell. |
| --- | --- |

(26)

Az irányítóbizottságnak meg kell határoznia az InvestEU Alap stratégiai irányvonalait és a működéséhez szükséges, valamint a beruházási platformokkal kapcsolatos műveletekre vonatkozó szabályokat. Az irányítóbizottság hat tagból áll, az alábbiak szerint: három tagot a Bizottság nevez ki, egy tagot az Európai Beruházási Bank nevez ki, egy tagot a tanácsadó testület nevez ki a végrehajtó partnerek képviselői közül, aki nem lehet az EBB csoport képviselője, egy szakértőt pedig az Európai Parlament nevez ki, aki nem kérhet, és nem fogadhat el utasításokat az uniós intézményektől, szervektől vagy hivataloktól, bármely tagállami kormányzattól vagy bármely más köz- vagy magánszervezettől, és teljesen függetlenül kell eljárnia. A szakértőnek feladatait pártatlanul és az InvestEU Alap érdekeit szem előtt tartva kell ellátnia. Az irányítóbizottság üléseinek részletes jegyzőkönyveit az irányítóbizottság általi jóváhagyásukat követően haladéktalanul közzé kell tenni, és a jegyzőkönyvek közzétételéről az Európai Parlamentet haladéktalanul értesíteni kell.

| (27) | A projekteknek a beruházási bizottság elé terjesztése előtt egy, a Bizottság által működtetett titkárság, amely a beruházási bizottság elnökének tartozik elszámolással, ellenőrzi a végrehajtó partnerek által benyújtott dokumentáció teljességét, és segíti a Bizottságot a beruházási és finanszírozási műveletek uniós joggal és szakpolitikákkal való összeegyeztethetőségének értékelésében. A titkárság az irányítóbizottság számára is segítséget nyújt. |
| --- | --- |

(27)

A projekteknek a beruházási bizottság elé terjesztése előtt egy, a Bizottság által működtetett titkárság, amely a beruházási bizottság elnökének tartozik elszámolással, ellenőrzi a végrehajtó partnerek által benyújtott dokumentáció teljességét, és segíti a Bizottságot a beruházási és finanszírozási műveletek uniós joggal és szakpolitikákkal való összeegyeztethetőségének értékelésében. A titkárság az irányítóbizottság számára is segítséget nyújt.

| (28) | A támogathatósági kritériumoknak megfelelő finanszírozási és beruházási műveletekhez az uniós garancia keretében nyújtandó támogatásról a független szakértőkből álló beruházási bizottságnak kell döntenie, ezáltal külső szakértelmet biztosítva a projektek beruházási értékeléséhez. A különböző szakpolitikai területek és az ágazatok lehető legteljesebb figyelembevétele érdekében a beruházási bizottságnak különböző formációkban kell üléseznie. |
| --- | --- |

(28)

A támogathatósági kritériumoknak megfelelő finanszírozási és beruházási műveletekhez az uniós garancia keretében nyújtandó támogatásról a független szakértőkből álló beruházási bizottságnak kell döntenie, ezáltal külső szakértelmet biztosítva a projektek beruházási értékeléséhez. A különböző szakpolitikai területek és az ágazatok lehető legteljesebb figyelembevétele érdekében a beruházási bizottságnak különböző formációkban kell üléseznie.

| (29) | A Bizottságnak az InvestEU Alap végrehajtó partnereinek kiválasztásakor figyelembe kell vennie, hogy a partnerek milyen mértékben képesek hozzájárulni az InvestEU Alap célkitűzéseihez és e célból
  ahhoz hozzájárulni
  a megfelelő földrajzi lefedettség és diverzifikáció biztosítása, a magánbefektetők bevonása és a kockázatok megfelelő diverzifikálása, valamint a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére szolgáló új megoldások kialakítása
  , valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása
  érdekében. Tekintettel a Szerződésekben meghatározott szerepére, tagállamokon átívelő működésére, valamint a jelenlegi finanszírozási eszközökről és az ESBA-ról szerzett tapasztalataira, indokolt, hogy az InvestEU uniós komponense keretében továbbra is az
  EBB csoport
  maradjon a Bizottság fő végrehajtó partnere. Az EBB csoport mellett a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények számára célszerű lehetővé tenni, hogy kiegészítő pénzügyi termékeket kínáljanak, mivel a regionális szinten szerzett tapasztalataik és képességeik jól felhasználhatók a közszektorbeli források által az Unió
  teljes
  területén gyakorolt hatás maximalizálásához,
  biztosítva továbbá a projektek földrajzi egyensúlyát, hozzájárulva ezáltal a regionális különbségek csökkentéséhez
  .
  A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények InvestEU programban való részvételére vonatkozó szabályoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét az érintett végrehajtó partnerek összetettsége, mérete és kockázata tekintetében annak érdekében, hogy a kisebb és fiatalabb fejlesztési bankok vagy intézmények számára egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek.
  Emellett lehetővé kell tenni más nemzetközi pénzügyi intézmények végrehajtó partnerként való bevonását különösen akkor, ha szakértelem és tapasztalat tekintetében egyes tagállamokban komparatív előnyt jelentenek. Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a költségvetési rendeletben meghatározott feltételeket teljesítő egyéb szervezetek végrehajtó partnerként járjanak el. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottságnak az InvestEU Alap végrehajtó partnereinek kiválasztásakor figyelembe kell vennie, hogy a partnerek milyen mértékben képesek hozzájárulni az InvestEU Alap célkitűzéseihez és e célból
  ahhoz hozzájárulni
  a megfelelő földrajzi lefedettség és diverzifikáció biztosítása, a magánbefektetők bevonása és a kockázatok megfelelő diverzifikálása, valamint a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére szolgáló új megoldások kialakítása
  , valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása
  érdekében. Tekintettel a Szerződésekben meghatározott szerepére, tagállamokon átívelő működésére, valamint a jelenlegi finanszírozási eszközökről és az ESBA-ról szerzett tapasztalataira, indokolt, hogy az InvestEU uniós komponense keretében továbbra is az
  EBB csoport
  maradjon a Bizottság fő végrehajtó partnere. Az EBB csoport mellett a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények számára célszerű lehetővé tenni, hogy kiegészítő pénzügyi termékeket kínáljanak, mivel a regionális szinten szerzett tapasztalataik és képességeik jól felhasználhatók a közszektorbeli források által az Unió
  teljes
  területén gyakorolt hatás maximalizálásához,
  biztosítva továbbá a projektek földrajzi egyensúlyát, hozzájárulva ezáltal a regionális különbségek csökkentéséhez
  .
  A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények InvestEU programban való részvételére vonatkozó szabályoknak figyelembe kell venniük az arányosság elvét az érintett végrehajtó partnerek összetettsége, mérete és kockázata tekintetében annak érdekében, hogy a kisebb és fiatalabb fejlesztési bankok vagy intézmények számára egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek.
  Emellett lehetővé kell tenni más nemzetközi pénzügyi intézmények végrehajtó partnerként való bevonását különösen akkor, ha szakértelem és tapasztalat tekintetében egyes tagállamokban komparatív előnyt jelentenek. Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a költségvetési rendeletben meghatározott feltételeket teljesítő egyéb szervezetek végrehajtó partnerként járjanak el.

| (29a) | Adott esetben a beruházási platformoknak uniós, nemzeti és regionális szinten össze kell fogniuk a társberuházókat, a hatóságokat, a szakértőket, az oktatási, képzési és kutatási intézményeket, az érintett szociális partnereket és a civil társadalom képviselőit, valamint a többi érintett szereplőt. |
| --- | --- |

(29a)

Adott esetben a beruházási platformoknak uniós, nemzeti és regionális szinten össze kell fogniuk a társberuházókat, a hatóságokat, a szakértőket, az oktatási, képzési és kutatási intézményeket, az érintett szociális partnereket és a civil társadalom képviselőit, valamint a többi érintett szereplőt.

| (30) | Annak biztosítása érdekében, hogy az InvestEU Alap uniós komponense keretében végrehajtott beavatkozások az uniós szinten jelentkező piaci hiányosságokra és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekre összpontosuljanak, ugyanakkor azonban megfeleljenek a lehető legszélesebb földrajzi hatókör célkitűzésének, az uniós garanciát olyan végrehajtó partnereknek kell allokálni, amelyek – önmagukban vagy más végrehajtó partnerekkel együtt –
  egy vagy több
  tagállamot le tudnak fedni.
  Utóbbi esetben a végrehajtó partnerek szerződéses felelősségét az egyes végrehajtó partnerek nemzeti megbízatásai korlátozzák. A fokozott földrajzi diverzifikáció előmozdítása érdekében a tagállamok érdekelt csoportjaira összpontosító, célzott regionális beruházási platformok hozhatók létre, amelyek kombinálják a pillérértékelésnek alávetett pénzügyi intézmények és a pénzügyi instrumentumok felhasználása terén korlátozott tapasztalattal rendelkező nemzeti fejlesztési bankok erőfeszítéseit és szakértelmét. Az ilyen struktúrákat ösztönözni kell, többek között az InvestEU Tanácsadó Platform keretében rendelkezésre álló támogatás révén. Az uniós komponenshez kapcsolódó uniós garancia legalább 75 %-ának az EBB csoporthoz kell kerülnie. Az EBB csoport rendelkezésére bocsáthatók az uniós garancia 75 %-át meghaladó összegek is, amennyiben a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények a garancia fennmaradó részét nem tudják teljes mértékben felhasználni. Hasonló módon, amennyiben az EBB csoport a garancia rá eső részét nem tudja teljes mértékben felhasználni, az uniós garancia 25 %-át meghaladó összegek egyéb végrehajtó partnerek rendelkezésére bocsáthatók. A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények akkor is teljes mértékben kihasználhatják az uniós garanciát, ha ahhoz az EBB csoporton vagy az Európai Beruházási Alapon keresztül kívánnak hozzáférni. |
| --- | --- |

(30)

Annak biztosítása érdekében, hogy az InvestEU Alap uniós komponense keretében végrehajtott beavatkozások az uniós szinten jelentkező piaci hiányosságokra és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekre összpontosuljanak, ugyanakkor azonban megfeleljenek a lehető legszélesebb földrajzi hatókör célkitűzésének, az uniós garanciát olyan végrehajtó partnereknek kell allokálni, amelyek – önmagukban vagy más végrehajtó partnerekkel együtt –
  egy vagy több
  tagállamot le tudnak fedni.
  Utóbbi esetben a végrehajtó partnerek szerződéses felelősségét az egyes végrehajtó partnerek nemzeti megbízatásai korlátozzák. A fokozott földrajzi diverzifikáció előmozdítása érdekében a tagállamok érdekelt csoportjaira összpontosító, célzott regionális beruházási platformok hozhatók létre, amelyek kombinálják a pillérértékelésnek alávetett pénzügyi intézmények és a pénzügyi instrumentumok felhasználása terén korlátozott tapasztalattal rendelkező nemzeti fejlesztési bankok erőfeszítéseit és szakértelmét. Az ilyen struktúrákat ösztönözni kell, többek között az InvestEU Tanácsadó Platform keretében rendelkezésre álló támogatás révén. Az uniós komponenshez kapcsolódó uniós garancia legalább 75 %-ának az EBB csoporthoz kell kerülnie. Az EBB csoport rendelkezésére bocsáthatók az uniós garancia 75 %-át meghaladó összegek is, amennyiben a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények a garancia fennmaradó részét nem tudják teljes mértékben felhasználni. Hasonló módon, amennyiben az EBB csoport a garancia rá eső részét nem tudja teljes mértékben felhasználni, az uniós garancia 25 %-át meghaladó összegek egyéb végrehajtó partnerek rendelkezésére bocsáthatók. A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények akkor is teljes mértékben kihasználhatják az uniós garanciát, ha ahhoz az EBB csoporton vagy az Európai Beruházási Alapon keresztül kívánnak hozzáférni.

| (31) | A tagállami komponenshez tartozó uniós garanciát olyan végrehajtó partnerekhez kell allokálni, amelyek a [költségvetési rendelet] [62. cikke (1) bekezdésének c) pontja] értelmében támogathatók, beleértve a nemzeti vagy regionális fejlesztési bankokat vagy intézményeket, az EBB-t, az Európai Beruházási Alapot és más multilaterális fejlesztési bankokat. A tagállami komponenshez kapcsolódó végrehajtó partnerek kiválasztásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az egyes tagállamok javaslatait. A [költségvetési rendelet] [154. cikkének] megfelelően a Bizottságnak el kell végeznie a végrehajtó partner szabályainak és eljárásainak értékelését annak megállapítása érdekében, hogy azok biztosítják-e az Unió pénzügyi érdekeinek a Bizottság által nyújtottal egyenértékű védelmét. |
| --- | --- |

(31)

A tagállami komponenshez tartozó uniós garanciát olyan végrehajtó partnerekhez kell allokálni, amelyek a [költségvetési rendelet] [62. cikke (1) bekezdésének c) pontja] értelmében támogathatók, beleértve a nemzeti vagy regionális fejlesztési bankokat vagy intézményeket, az EBB-t, az Európai Beruházási Alapot és más multilaterális fejlesztési bankokat. A tagállami komponenshez kapcsolódó végrehajtó partnerek kiválasztásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az egyes tagállamok javaslatait. A [költségvetési rendelet] [154. cikkének] megfelelően a Bizottságnak el kell végeznie a végrehajtó partner szabályainak és eljárásainak értékelését annak megállapítása érdekében, hogy azok biztosítják-e az Unió pénzügyi érdekeinek a Bizottság által nyújtottal egyenértékű védelmét.

| (32) | A finanszírozási és beruházási műveletekről végső soron a végrehajtó partner dönt saját nevében, és azokat saját belső szabályainak és eljárásainak megfelelően hajtja végre és saját pénzügyi kimutatásaiban számolja el. Következésképpen a Bizottság kizárólag az uniós garanciából eredő pénzügyi kötelezettségeket mutatja ki és a garancia maximális összegét hozza nyilvánosságra, beleértve a nyújtott garanciával kapcsolatos valamennyi lényeges információt. |
| --- | --- |

(32)

A finanszírozási és beruházási műveletekről végső soron a végrehajtó partner dönt saját nevében, és azokat saját belső szabályainak és eljárásainak megfelelően hajtja végre és saját pénzügyi kimutatásaiban számolja el. Következésképpen a Bizottság kizárólag az uniós garanciából eredő pénzügyi kötelezettségeket mutatja ki és a garancia maximális összegét hozza nyilvánosságra, beleértve a nyújtott garanciával kapcsolatos valamennyi lényeges információt.

| (33) | Az InvestEU Alapnak adott esetben lehetővé kell tennie e garanciának az uniós költségvetésből vagy
  más alapokból, például
  az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapjából finanszírozott vissza nem térítendő támogatásokkal és/vagy finanszírozási eszközökkel való zökkenőmentes és hatékony ötvözését, amennyiben meghatározott piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére irányuló beruházások megerősítéséhez arra szükség van. |
| --- | --- |

(33)

Az InvestEU Alapnak adott esetben lehetővé kell tennie e garanciának az uniós költségvetésből vagy
  más alapokból, például
  az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapjából finanszírozott vissza nem térítendő támogatásokkal és/vagy finanszírozási eszközökkel való zökkenőmentes és hatékony ötvözését, amennyiben meghatározott piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére irányuló beruházások megerősítéséhez arra szükség van.

| (34) | A végrehajtó partnerek által az InvestEU Alapból nyújtott támogatás igénylése céljából benyújtott olyan projekteknek, amelyek más uniós programokból származó támogatás ötvözésével valósulnának meg, teljességükben meg kell felelniük a releváns uniós programok célkitűzéseinek és támogathatósági kritériumainak. Az uniós garancia igénybevételéről az InvestEU program szabályai szerint kell döntést hozni. |
| --- | --- |

(34)

A végrehajtó partnerek által az InvestEU Alapból nyújtott támogatás igénylése céljából benyújtott olyan projekteknek, amelyek más uniós programokból származó támogatás ötvözésével valósulnának meg, teljességükben meg kell felelniük a releváns uniós programok célkitűzéseinek és támogathatósági kritériumainak. Az uniós garancia igénybevételéről az InvestEU program szabályai szerint kell döntést hozni.

| (35) | Az InvestEU Tanácsadó Platform célja, hogy segítse az egyes szakpolitikai keretekhez kapcsolódóan stabil beruházási projektportfólió-tervek kialakítását
  , gondoskodva a földrajzi diverzifikáció hatékony megvalósításáról azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozó uniós célkitűzéshez és a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez. A Tanácsadó Platformnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy a kis projekteket nagyobb portfóliókba kell összevonni. A Bizottságnak megállapodásokat kell aláírnia az EBB-csoporttal és más végrehajtó partnerekkel, hogy a Tanácsadó Platformban partnerként vegyenek részt. A Bizottságnak, az EBB-csoportnak és a többi végrehajtó partnernek szorosan együtt kell működnie annak érdekében, hogy az egész Unióban biztosítsák a támogatás hatékonyságát, a szinergiákat és a kellő földrajzi lefedettséget, figyelembe véve a helyi végrehajtó partnerek szakértelmét és helyi kapacitásait, valamint a meglévő struktúrákat, például az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot
  . Emellett az InvestEU program keretében ágazatközi funkciójának létrehozásával egyablakos ügyintézési pontot és a szakpolitikákon átívelő projektfejlesztési tanácsadást kell biztosítani a központi irányítású uniós programokhoz biztosítandó. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(35)

Az InvestEU Tanácsadó Platform célja, hogy segítse az egyes szakpolitikai keretekhez kapcsolódóan stabil beruházási projektportfólió-tervek kialakítását
  , gondoskodva a földrajzi diverzifikáció hatékony megvalósításáról azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra vonatkozó uniós célkitűzéshez és a regionális egyenlőtlenségek csökkentéséhez. A Tanácsadó Platformnak különös figyelmet kell fordítania arra, hogy a kis projekteket nagyobb portfóliókba kell összevonni. A Bizottságnak megállapodásokat kell aláírnia az EBB-csoporttal és más végrehajtó partnerekkel, hogy a Tanácsadó Platformban partnerként vegyenek részt. A Bizottságnak, az EBB-csoportnak és a többi végrehajtó partnernek szorosan együtt kell működnie annak érdekében, hogy az egész Unióban biztosítsák a támogatás hatékonyságát, a szinergiákat és a kellő földrajzi lefedettséget, figyelembe véve a helyi végrehajtó partnerek szakértelmét és helyi kapacitásait, valamint a meglévő struktúrákat, például az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot
  . Emellett az InvestEU program keretében ágazatközi funkciójának létrehozásával egyablakos ügyintézési pontot és a szakpolitikákon átívelő projektfejlesztési tanácsadást kell biztosítani a központi irányítású uniós programokhoz biztosítandó. [Mód. 5]

| (36) | Annak biztosításához, hogy a tanácsadási szolgáltatások földrajzi kiterjesztése minél szélesebb legyen az Unión belül, valamint az InvestEU Alappal kapcsolatos helyi ismereteket sikeresen ki lehessen aknázni,
  a meglévő támogatási rendszerek kiegészítésével és a helyi partnerek jelenlétével
  szükség szerint biztosítani kell az InvestEU Tanácsadó Platform helyi jelenlétét abból a célból, hogy kézzelfogható, proaktív és testre szabott helyszíni támogatást lehessen nyújtani.
  A helyi tanácsadói támogatás nyújtásának megkönnyítése és az uniós szintű hatékonyság, szinergiák és kellő földrajzi lefedettség biztosítása érdekében az InvestEU Tanácsadó Platformnak együtt kell működnie a nemzeti fejlesztési bankokkal vagy intézményekkel, valamint az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságaival annak érdekében, hogy kihasználhassák szakértelmüket és élvezhessék annak előnyeit. Azokban a tagállamokban, ahol nem léteznek fejlesztési bankok vagy intézmények, az InvestEU Tanácsadó Platformnak – adott esetben és az érintett tagállam kérésére – proaktív tanácsadási támogatást kell nyújtania létrehozásukhoz. |
| --- | --- |

(36)

Annak biztosításához, hogy a tanácsadási szolgáltatások földrajzi kiterjesztése minél szélesebb legyen az Unión belül, valamint az InvestEU Alappal kapcsolatos helyi ismereteket sikeresen ki lehessen aknázni,
  a meglévő támogatási rendszerek kiegészítésével és a helyi partnerek jelenlétével
  szükség szerint biztosítani kell az InvestEU Tanácsadó Platform helyi jelenlétét abból a célból, hogy kézzelfogható, proaktív és testre szabott helyszíni támogatást lehessen nyújtani.
  A helyi tanácsadói támogatás nyújtásának megkönnyítése és az uniós szintű hatékonyság, szinergiák és kellő földrajzi lefedettség biztosítása érdekében az InvestEU Tanácsadó Platformnak együtt kell működnie a nemzeti fejlesztési bankokkal vagy intézményekkel, valamint az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságaival annak érdekében, hogy kihasználhassák szakértelmüket és élvezhessék annak előnyeit. Azokban a tagállamokban, ahol nem léteznek fejlesztési bankok vagy intézmények, az InvestEU Tanácsadó Platformnak – adott esetben és az érintett tagállam kérésére – proaktív tanácsadási támogatást kell nyújtania létrehozásukhoz.

| (36a) | Az InvestEU Tanácsadó Platformnak kisebb projekteknek és induló vállalkozások projektjeinek tanácsadói támogatást kell nyújtania, különösen abban az esetben, ha az induló vállalkozások kutatási és innovációs beruházásaikat szellemitulajdonjog-címekkel, például szabadalmak megszerzésével kívánják megvédeni. |
| --- | --- |

(36a)

Az InvestEU Tanácsadó Platformnak kisebb projekteknek és induló vállalkozások projektjeinek tanácsadói támogatást kell nyújtania, különösen abban az esetben, ha az induló vállalkozások kutatási és innovációs beruházásaikat szellemitulajdonjog-címekkel, például szabadalmak megszerzésével kívánják megvédeni.

| (37) | Az InvestEU Alapból nyújtott
  projektfejlesztési és
  kapacitásépítési támogatásnak hozzá kell járulnia a minőségi projektek kezdeményezéséhez szükséges szervezeti kapacitás és árjegyzési tevékenységek kialakításához. További cél olyan feltételek megteremtése, amelyek segítik a támogatható kedvezményezettek potenciális számának növelését a kialakulóban lévő piaci
  és helyi
  szegmensekben, különösen abban az esetben, ha egyes projektek kis mérete miatt jelentős ügyleti többletköltségekkel kellene számolni, mint például a szociális finanszírozási ökoszisztéma esetében. A kapacitásépítési támogatásnak ezért ki kell egészítenie a konkrét szakpolitikai területre irányuló más uniós programok keretében végrehajtott intézkedéseket.
  Erőfeszítést kell tenni az esetleges projektgazdák, különösen a helyi szolgáltatói szervezetek és hatóságok kapacitásbővítésének támogatására. |
| --- | --- |

(37)

Az InvestEU Alapból nyújtott
  projektfejlesztési és
  kapacitásépítési támogatásnak hozzá kell járulnia a minőségi projektek kezdeményezéséhez szükséges szervezeti kapacitás és árjegyzési tevékenységek kialakításához. További cél olyan feltételek megteremtése, amelyek segítik a támogatható kedvezményezettek potenciális számának növelését a kialakulóban lévő piaci
  és helyi
  szegmensekben, különösen abban az esetben, ha egyes projektek kis mérete miatt jelentős ügyleti többletköltségekkel kellene számolni, mint például a szociális finanszírozási ökoszisztéma esetében. A kapacitásépítési támogatásnak ezért ki kell egészítenie a konkrét szakpolitikai területre irányuló más uniós programok keretében végrehajtott intézkedéseket.
  Erőfeszítést kell tenni az esetleges projektgazdák, különösen a helyi szolgáltatói szervezetek és hatóságok kapacitásbővítésének támogatására.

| (38) | Az InvestEU Portál létrehozásával könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát projektadatbázist kell biztosítani a végrehajtó partnerek számára, ezzel növelve a finanszírozási lehetőségeket kereső beruházási projektek láthatóságát, és fokozottan elősegítve az uniós joggal és szakpolitikákkal összhangban levő lehetséges beruházási projektportfólió-tervek kialakítását. |
| --- | --- |

(38)

Az InvestEU Portál létrehozásával könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát projektadatbázist kell biztosítani a végrehajtó partnerek számára, ezzel növelve a finanszírozási lehetőségeket kereső beruházási projektek láthatóságát, és fokozottan elősegítve az uniós joggal és szakpolitikákkal összhangban levő lehetséges beruházási projektportfólió-tervek kialakítását.

| (39) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (11) (22) és (23) bekezdésének megfelelően az InvestEU programot konkrét nyomonkövetési követelmények révén gyűjtött információk alapján kell értékelni, elkerülve ugyanakkor a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, különösen a tagállamok tekintetében. Ezek a követelmények adott esetben – az InvestEU program gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak. |
| --- | --- |

(39)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (11) (22) és (23) bekezdésének megfelelően az InvestEU programot konkrét nyomonkövetési követelmények révén gyűjtött információk alapján kell értékelni, elkerülve ugyanakkor a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, különösen a tagállamok tekintetében. Ezek a követelmények adott esetben – az InvestEU program gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak.

| (40) | Az uniós célkitűzések megvalósítása terén elért haladás nyomon követése érdekében teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatókon alapuló stabil nyomonkövetési keretrendszert kell alkalmazni. Az európai polgárok felé történő elszámoltathatóságot biztosítandó a Bizottságnak
  és az irányítóbizottságnak
  évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az InvestEU program terén elért haladásról, annak hatásairól és műveleteiről. |
| --- | --- |

(40)

Az uniós célkitűzések megvalósítása terén elért haladás nyomon követése érdekében teljesítmény-, eredmény- és hatásmutatókon alapuló stabil nyomonkövetési keretrendszert kell alkalmazni. Az európai polgárok felé történő elszámoltathatóságot biztosítandó a Bizottságnak
  és az irányítóbizottságnak
  évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az InvestEU program terén elért haladásról, annak hatásairól és műveleteiről.

| (41) | A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. |
| --- | --- |

(41)

A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.

| (42) | Az InvestEU programra az (EU, Euratom)...rendelet [az új költségvetési rendelet] alkalmazandó. A rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(42)

Az InvestEU programra az (EU, Euratom)...rendelet [az új költségvetési rendelet] alkalmazandó. A rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat.

| (43) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (13), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (14) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (15) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket (16). A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(43)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (13), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (14) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (15) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket (16). A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (44) | Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok részvételére más jogi eszközök alapján is lehetőség van. E rendeletbe külön rendelkezést kell bevezetni
  az offshore vállalatok és a „nem együttműködő” országokban székhellyel rendelkező vállalatok kizárása, valamint annak érdekében,
  hogy biztosítva legyenek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés,
  továbbá amely garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

(44)

Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok részvételére más jogi eszközök alapján is lehetőség van. E rendeletbe külön rendelkezést kell bevezetni
  az offshore vállalatok és a „nem együttműködő” országokban székhellyel rendelkező vállalatok kizárása, valamint annak érdekében,
  hogy biztosítva legyenek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés,
  továbbá amely garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

| (45) | [A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az InvestEU program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(45)

[A hivatkozást adott esetben a TOT-okról szóló új határozatnak megfelelően naprakésszé kell tenni: A 2013/755/EU tanácsi határozat 88. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT) letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel az InvestEU program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (46) | E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek olyan beruházási iránymutatással való kiegészítése céljából,
  amelyet a Bizottságnak a végrehajtó partnerekkel szoros együttműködésben kell kidolgoznia konzultációk lefolytatását követően
  , és amelynek a finanszírozási és beruházási műveleteknek meg kell felelniük, a teljesítménymutatók haladéktalan és rugalmas kiigazítása, valamint a feltöltési ráta módosítása céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a különböző szakpolitikai keretekhez tartozó finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó beruházási iránymutatás kidolgozása, e rendelet III. mellékletének a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából történő módosítása és a feltöltési ráta kiigazítása céljából.
  Az arányosság elvével összhangban ezeknek a beruházási iránymutatásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülésére.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(46)

E rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek olyan beruházási iránymutatással való kiegészítése céljából,
  amelyet a Bizottságnak a végrehajtó partnerekkel szoros együttműködésben kell kidolgoznia konzultációk lefolytatását követően
  , és amelynek a finanszírozási és beruházási műveleteknek meg kell felelniük, a teljesítménymutatók haladéktalan és rugalmas kiigazítása, valamint a feltöltési ráta módosítása céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a különböző szakpolitikai keretekhez tartozó finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó beruházási iránymutatás kidolgozása, e rendelet III. mellékletének a mutatók felülvizsgálata vagy kiegészítése céljából történő módosítása és a feltöltési ráta kiigazítása céljából.
  Az arányosság elvével összhangban ezeknek a beruházási iránymutatásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülésére.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (47) | Az InvestEU programnak
  uniós szintű és/vagy tagállam-specifikus
  piaci hiányosságokat vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket kell kezelnie, és biztosítania kell – új vagy összetett piaci hiányosságokra irányuló – innovatív pénzügyi termékek uniós piacokon történő tesztelését, valamint az elterjesztésüket lehetővé tevő rendszert. Következésképpen uniós szintű intézkedésre van szükség, |
| --- | --- |

(47)

Az InvestEU programnak
  uniós szintű és/vagy tagállam-specifikus
  piaci hiányosságokat vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket kell kezelnie, és biztosítania kell – új vagy összetett piaci hiányosságokra irányuló – innovatív pénzügyi termékek uniós piacokon történő tesztelését, valamint az elterjesztésüket lehetővé tevő rendszert. Következésképpen uniós szintű intézkedésre van szükség,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az InvestEU Alapot, amely uniós garanciát nyújt a végrehajtó partnerek által – az Unió belső politikáinak támogatása céljából – végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletekhez.

A rendelet létrehoz továbbá egy tanácsadói támogatási mechanizmust a befektetésre alkalmas és
  fenntartható
  projektek fejlesztésének, a finanszírozáshoz való hozzáférésnek, valamint a kapcsolódó kapacitásépítésnek a támogatásához (a továbbiakban: InvestEU Tanácsadó Platform). Emellett létrehoz egy olyan adatbázist, amely biztosítja azoknak a projekteknek a láthatóságát, amelyekhez a projektgazdák finanszírozást keresnek, és amely tájékoztatást nyújt a befektetőknek a befektetési lehetőségekről (InvestEU Portál).

A rendelet megállapítja az InvestEU program célkitűzéseit, az uniós garancia forrásait és összegét a 2021 és 2027 közötti időszakra, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| -1. | „addicionalitás”: az e rendelet 7a. cikkében meghatározott és a költségvetési rendelet 209. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett addicionalitás; |
| --- | --- |

-1.

„addicionalitás”: az e rendelet 7a. cikkében meghatározott és a költségvetési rendelet 209. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett addicionalitás;

| -1a. | „Tanácsadó Platform partner”: jogosult partner, akivel a Bizottság az InvestEU Tanácsadó Platform által nyújtott szolgáltatás végrehajtására vonatkozó megállapodást ír alá; |
| --- | --- |

-1a.

„Tanácsadó Platform partner”: jogosult partner, akivel a Bizottság az InvestEU Tanácsadó Platform által nyújtott szolgáltatás végrehajtására vonatkozó megállapodást ír alá;

| 1. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy visszafizetendő támogatásokat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; e fogalommeghatározás alkalmazásában az uniós költségvetésen kívüli forrásokból – például az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapjából –finanszírozott uniós programok megfeleltethetők az uniós költségvetésből finanszírozott uniós programoknak. |
| --- | --- |

1.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy visszafizetendő támogatásokat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; e fogalommeghatározás alkalmazásában az uniós költségvetésen kívüli forrásokból – például az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapjából –finanszírozott uniós programok megfeleltethetők az uniós költségvetésből finanszírozott uniós programoknak.

| 1a. | „hozzájárulásról szóló megállapodás”: jogi eszköz, amely alapján a Bizottság és a tagállamok a 9. cikkben meghatározott feltételek szerint meghatározzák az uniós garancia feltételeit a tagállami komponensben; |
| --- | --- |

1a.

„hozzájárulásról szóló megállapodás”: jogi eszköz, amely alapján a Bizottság és a tagállamok a 9. cikkben meghatározott feltételek szerint meghatározzák az uniós garancia feltételeit a tagállami komponensben;

| 1b. | „EBB csoport”: az Európai Beruházási Bank és leányvállalatai; |
| --- | --- |

1b.

„EBB csoport”: az Európai Beruházási Bank és leányvállalatai;

| 2. | „uniós garancia”: az uniós költségvetés által nyújtott olyan általános garancia, amelynek keretében a [költségvetési rendelet] [219. cikkének (1) bekezdése] szerinti költségvetési garanciák a végrehajtó partnerekkel kötött egyedi garanciamegállapodások aláírása révén lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

„uniós garancia”: az uniós költségvetés által nyújtott olyan általános garancia, amelynek keretében a [költségvetési rendelet] [219. cikkének (1) bekezdése] szerinti költségvetési garanciák a végrehajtó partnerekkel kötött egyedi garanciamegállapodások aláírása révén lépnek hatályba;

| 2a. | „pénzügyi hozzájárulás”: a végrehajtó partner hozzájárulása saját kockázatvállalási kapacitásának formájában és/vagy az e rendelet hatálya alá tartozó művelethez történő pénzügyi hozzájárulás; |
| --- | --- |

2a.

„pénzügyi hozzájárulás”: a végrehajtó partner hozzájárulása saját kockázatvállalási kapacitásának formájában és/vagy az e rendelet hatálya alá tartozó művelethez történő pénzügyi hozzájárulás;

| 3. | „pénzügyi termék”: a Bizottság és a végrehajtó partner közötti olyan finanszírozási mechanizmus vagy megállapodás, amelynek értelmében a végrehajtó partner a 13. cikk szerinti bármely formában közvetlen vagy közvetített finanszírozást nyújt végső kedvezményezetteknek; |
| --- | --- |

3.

„pénzügyi termék”: a Bizottság és a végrehajtó partner közötti olyan finanszírozási mechanizmus vagy megállapodás, amelynek értelmében a végrehajtó partner a 13. cikk szerinti bármely formában közvetlen vagy közvetített finanszírozást nyújt végső kedvezményezetteknek;

| 4. | „finanszírozási és/vagy beruházási műveletek”: a végső kedvezményezetteknek pénzügyi termékek formájában közvetlenül vagy közvetve finanszírozást biztosító műveletek, amelyeket a végrehajtó partnerek saját nevükben, saját belső szabályaiknak megfelelően hajtanak végre, és saját pénzügyi kimutatásaikban számolnak el; |
| --- | --- |

4.

„finanszírozási és/vagy beruházási műveletek”: a végső kedvezményezetteknek pénzügyi termékek formájában közvetlenül vagy közvetve finanszírozást biztosító műveletek, amelyeket a végrehajtó partnerek saját nevükben, saját belső szabályaiknak megfelelően hajtanak végre, és saját pénzügyi kimutatásaikban számolnak el;

| 5. | „megosztott irányítás alatt álló alapok”: azok az alapok, amelyekből meghatározott összeg a költségvetési garancia feltöltésére fordítható az InvestEU Alap tagállami komponenséhez kapcsolódóan, nevezetesen az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap+ (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA); |
| --- | --- |

5.

„megosztott irányítás alatt álló alapok”: azok az alapok, amelyekből meghatározott összeg a költségvetési garancia feltöltésére fordítható az InvestEU Alap tagállami komponenséhez kapcsolódóan, nevezetesen az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap+ (ESZA+), a Kohéziós Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA);

| 6. | „garanciamegállapodás”: olyan jogi eszköz, amelyben a Bizottság és egy végrehajtó partner meghatározza a finanszírozási vagy beruházási műveletek uniós garanciával való fedezés céljából történő előterjesztésének, a szóban forgó műveletekre vonatkozó költségvetési garancia nyújtásának, valamint a műveletek e rendelet rendelkezései szerinti végrehajtásának feltételeit; |
| --- | --- |

6.

„garanciamegállapodás”: olyan jogi eszköz, amelyben a Bizottság és egy végrehajtó partner meghatározza a finanszírozási vagy beruházási műveletek uniós garanciával való fedezés céljából történő előterjesztésének, a szóban forgó műveletekre vonatkozó költségvetési garancia nyújtásának, valamint a műveletek e rendelet rendelkezései szerinti végrehajtásának feltételeit;

| 7. | „végrehajtó partner”: olyan támogatható partner, például pénzügyi intézmény vagy más közvetítő, amellyel a Bizottság garanciamegállapodást ír alá ▌; |
| --- | --- |

7.

„végrehajtó partner”: olyan támogatható partner, például pénzügyi intézmény vagy más közvetítő, amellyel a Bizottság garanciamegállapodást ír alá ▌;

| 8. | „InvestEU Tanácsadó Platform” a 20. cikkben meghatározott technikai segítségnyújtást végző platform; |
| --- | --- |

8.

„InvestEU Tanácsadó Platform” a 20. cikkben meghatározott technikai segítségnyújtást végző platform;

| 9. | „InvestEU Portál”: a 21. cikkben meghatározott adatbázis; |
| --- | --- |

9.

„InvestEU Portál”: a 21. cikkben meghatározott adatbázis;

| 10. | „InvestEU program”: az InvestEU Alap, az InvestEU Tanácsadó Platform, az InvestEU Portál és a vegyesfinanszírozási műveletek együttesen; |
| --- | --- |

10.

„InvestEU program”: az InvestEU Alap, az InvestEU Tanácsadó Platform, az InvestEU Portál és a vegyesfinanszírozási műveletek együttesen;

| 10a. | „beruházási iránymutatások”: az e rendeletben az általános célkitűzések, a támogathatósági kritérium és az elismerhető instrumentumok tekintetében megállapított elveken alapuló kritériumok, amelyeket a beruházási bizottság az uniós garancia felhasználására átláthatóan és függetlenül használ fel; |
| --- | --- |

10a.

„beruházási iránymutatások”: az e rendeletben az általános célkitűzések, a támogathatósági kritérium és az elismerhető instrumentumok tekintetében megállapított elveken alapuló kritériumok, amelyeket a beruházási bizottság az uniós garancia felhasználására átláthatóan és függetlenül használ fel;

| 10b. | „beruházási platformok”: különleges célú gazdasági egységek, kezelt számlák, szerződésen alapuló társfinanszírozási vagy kockázatmegosztási mechanizmusok, vagy bármilyen más módon létrehozott mechanizmusok, amelyeken keresztül szervezetek pénzügyi hozzájárulást nyújtanak több beruházási projekt finanszírozása céljából, és amelyek magukba foglalhatják az alábbiakat:










  a) | nemzeti vagy nemzetinél alacsonyabb szintű platformok, amelyek egy adott tagállam területén végrehajtott több beruházási projektet fognak össze; |
| --- | --- | --- |

10b.

„beruházási platformok”: különleges célú gazdasági egységek, kezelt számlák, szerződésen alapuló társfinanszírozási vagy kockázatmegosztási mechanizmusok, vagy bármilyen más módon létrehozott mechanizmusok, amelyeken keresztül szervezetek pénzügyi hozzájárulást nyújtanak több beruházási projekt finanszírozása céljából, és amelyek magukba foglalhatják az alábbiakat:

a)

nemzeti vagy nemzetinél alacsonyabb szintű platformok, amelyek egy adott tagállam területén végrehajtott több beruházási projektet fognak össze;

| b) | több országot érintő vagy regionális platformok, amelyek egy adott földrajzi térségben végrehajtott projektekben érdekelt több tagállamból vagy harmadik országból származó partnereket fognak össze; |
| --- | --- |

b)

több országot érintő vagy regionális platformok, amelyek egy adott földrajzi térségben végrehajtott projektekben érdekelt több tagállamból vagy harmadik országból származó partnereket fognak össze;

| c) | tematikus platformok, amelyek egy adott ágazat beruházási projektjeit fogják össze; |
| --- | --- |

c)

tematikus platformok, amelyek egy adott ágazat beruházási projektjeit fogják össze;

| 11. | „mikrofinanszírozás”: az [[ESZA+] rendelet száma] rendeletben meghatározott mikrofinanszírozás; |
| --- | --- |

11.

„mikrofinanszírozás”: az [[ESZA+] rendelet száma] rendeletben meghatározott mikrofinanszírozás;

| 12. | „közepes piaci tőkeértékű vállalatok”: olyan, legfeljebb 3 000 alkalmazottat foglalkoztató szervezetek, amelyek nem kkv-k, és nem kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok; |
| --- | --- |

12.

„közepes piaci tőkeértékű vállalatok”: olyan, legfeljebb 3 000 alkalmazottat foglalkoztató szervezetek, amelyek nem kkv-k, és nem kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok;

| 13. | „nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények”: hivatásos alapon pénzügyi tevékenységeket folytató jogi személyek, amelyek valamely tagállamtól vagy valamely központi, regionális vagy helyi szintű szervezettől megbízást kapnak arra, hogy fejlesztési tevékenységeket végezzenek; |
| --- | --- |

13.

„nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények”: hivatásos alapon pénzügyi tevékenységeket folytató jogi személyek, amelyek valamely tagállamtól vagy valamely központi, regionális vagy helyi szintű szervezettől megbízást kapnak arra, hogy fejlesztési tevékenységeket végezzenek;

| 14. | „kis- és középvállalkozások (kkv-k)”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlás mellékletében meghatározottak szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások (17); |
| --- | --- |

14.

„kis- és középvállalkozások (kkv-k)”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlás mellékletében meghatározottak szerinti mikro-, kis- és középvállalkozások (17);

| 15. | „kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok”: olyan, legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató szervezetek, amelyek nem kkv-k; |
| --- | --- |

15.

„kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok”: olyan, legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató szervezetek, amelyek nem kkv-k;

| 16. | „szociális vállalkozás”: az [szám] [[ESZA+] rendelet] rendeletben meghatározott szociális vállalkozás; |
| --- | --- |

16.

„szociális vállalkozás”: az [szám] [[ESZA+] rendelet] rendeletben meghatározott szociális vállalkozás;

| 16a. | „fenntartható finanszírozás”: a környezeti és szociális megfontolások befektetési döntéshozatalban való kellő figyelembevételének folyamata, amely a hosszabb távú és fenntartható tevékenységekbe történő beruházások növekedéséhez vezet; |
| --- | --- |

16a.

„fenntartható finanszírozás”: a környezeti és szociális megfontolások befektetési döntéshozatalban való kellő figyelembevételének folyamata, amely a hosszabb távú és fenntartható tevékenységekbe történő beruházások növekedéséhez vezet;

| 17. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak. |
| --- | --- |

17.

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak.

3. cikk

Az InvestEU program célkitűzései

(1)   Az InvestEU program általános célkitűzése az Unió szakpolitikai céljainak támogatása olyan finanszírozási és beruházási műveletek révén, amelyek hozzájárulnak:

| a) | az Unió versenyképességéhez, ideértve
  a kutatást
  , az innovációt és a digitalizálást; |
| --- | --- |

a)

az Unió versenyképességéhez, ideértve
  a kutatást
  , az innovációt és a digitalizálást;

| aa) | az uniós foglalkoztatási ráta növeléséhez és magas színvonalú munkahelyek teremtéséhez az Unióban; |
| --- | --- |

aa)

az uniós foglalkoztatási ráta növeléséhez és magas színvonalú munkahelyek teremtéséhez az Unióban;

| b) | az Unió gazdaságának
  növekedéséhez és fenntarthatóságához
  ,
  lehetővé téve az Unió számára, hogy elérje a fenntartható fejlesztési célokat és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás célkitűzéseit
  ; |
| --- | --- |

b)

az Unió gazdaságának
  növekedéséhez és fenntarthatóságához
  ,
  lehetővé téve az Unió számára, hogy elérje a fenntartható fejlesztési célokat és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás célkitűzéseit
  ;

| c) | az Unió társadalmi
  innovációjához
  , ellenálló képességéhez és inkluzivitásához; |
| --- | --- |

c)

az Unió társadalmi
  innovációjához
  , ellenálló képességéhez és inkluzivitásához;

| ca) | a tudományos és technológiai fejlődés, a kultúra, az oktatás és a képzés előmozdításához; |
| --- | --- |

ca)

a tudományos és technológiai fejlődés, a kultúra, az oktatás és a képzés előmozdításához;

| cb) | a gazdasági, területi és társadalmi kohézióhoz; |
| --- | --- |

cb)

a gazdasági, területi és társadalmi kohézióhoz;

| d) | az uniós tőkepiacok integrációjához és az egységes piac megerősítéséhez, beleértve az uniós tőkepiacok széttagoltságának kezelését, az uniós vállalkozásokra irányuló finanszírozási források diverzifikálását és a fenntartható finanszírozás előmozdítását célzó megoldásokat. |
| --- | --- |

d)

az uniós tőkepiacok integrációjához és az egységes piac megerősítéséhez, beleértve az uniós tőkepiacok széttagoltságának kezelését, az uniós vállalkozásokra irányuló finanszírozási források diverzifikálását és a fenntartható finanszírozás előmozdítását célzó megoldásokat.

(2)   Az InvestEU program egyedi célkitűzései a következők:

| a) | a fenntartható infrastruktúrára irányuló finanszírozási és beruházási műveletek támogatása a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott területeken; |
| --- | --- |

a)

a fenntartható infrastruktúrára irányuló finanszírozási és beruházási műveletek támogatása a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott területeken;

| b) | finanszírozási és beruházási műveletek támogatása a kutatás, innováció és digitalizáció terén
  valamennyi szakpolitikai keretben, ideértve az innovatív vállalkozások növekedésének, valamint a technológiák piacra juttatásának támogatását is; |
| --- | --- |

b)

finanszírozási és beruházási műveletek támogatása a kutatás, innováció és digitalizáció terén
  valamennyi szakpolitikai keretben, ideértve az innovatív vállalkozások növekedésének, valamint a technológiák piacra juttatásának támogatását is;

| c) | az innovatív induló vállalkozások, a kkv-k,
  azokon belül a mikrovállalkozások
  , valamint – kellően indokolt esetekben – a kis méretű közepes piaci tőkeértékű vállalatok finanszírozáshoz jutásának és a finanszírozás rendelkezésre állásának bővítése
  és egyszerűsítése, valamint globális versenyképességük javítása; |
| --- | --- |

c)

az innovatív induló vállalkozások, a kkv-k,
  azokon belül a mikrovállalkozások
  , valamint – kellően indokolt esetekben – a kis méretű közepes piaci tőkeértékű vállalatok finanszírozáshoz jutásának és a finanszírozás rendelkezésre állásának bővítése
  és egyszerűsítése, valamint globális versenyképességük javítása;

| d) | a mikrofinanszírozáshoz és finanszírozáshoz jutásnak, illetve a mikrofinanszírozás és a finanszírozás rendelkezésre állásának bővítése
  a kkv-k,
  a szociális vállalkozások,
  a kulturális, kreatív és oktatási ágazatok
  esetében, a szociális beruházásokra,
  kompetenciákra
  és készségfejlesztésre irányuló finanszírozási és beruházási műveletek támogatása, valamint a szociális beruházási piacok fejlesztése és konszolidálása a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett területeken. |
| --- | --- |

d)

a mikrofinanszírozáshoz és finanszírozáshoz jutásnak, illetve a mikrofinanszírozás és a finanszírozás rendelkezésre állásának bővítése
  a kkv-k,
  a szociális vállalkozások,
  a kulturális, kreatív és oktatási ágazatok
  esetében, a szociális beruházásokra,
  kompetenciákra
  és készségfejlesztésre irányuló finanszírozási és beruházási műveletek támogatása, valamint a szociális beruházási piacok fejlesztése és konszolidálása a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett területeken.

4. cikk

Az uniós garancia költségvetése és összege

(1)   A 8. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett uniós komponens céljára biztosított uniós garancia összege (folyó áron)
  40 817 500 000
  EUR. Az uniós garancia feltöltési rátája 40 %.

A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti tagállami komponens céljára az érintett összegek tekintetében további uniós garancia biztosítható, amennyiben az egyes tagállamok allokálják a megfelelő összegeket az [[szám] CPR rendelet] [10. cikkének (1) bekezdése] és az [[szám] KAP-tervre vonatkozó rendelet] [75. cikkének (1) bekezdése] szerint.

A (2) bekezdésben említett hozzájárulás mellett a tagállamok garanciák vagy készpénz formájában hozzájárulhatnak a tagállami komponenshez.

Az első albekezdésben említett uniós garancia összege növelhető az 5. cikkben említett harmadik országoktól származó hozzájárulásokkal is, azok teljes pénzösszegét feltöltve a [költségvetési rendelet] [218. cikke (2) bekezdésének] megfelelően.

(2)   Az
  e cikk (1)
  bekezdésének első albekezdésében említett összeg ▌felosztását az I. melléklet tartalmazza.
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el abból a célból, hogy kiegészítse ezt a rendeletet – adott esetben – az ▌ I. mellékletben meghatározott összegek szakpolitikai keretenként legfeljebb 15 %-os
  módosításáva
  l.

(3)   Az V. és a VI. fejezetben előírt intézkedések végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg (folyó árakon) 525 000 000 EUR.

(4)   A (3) bekezdésben említett összeg felhasználható továbbá az InvestEU program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre, ideértve az intézményi információtechnológiai rendszereket is.

5. cikk

Az InvestEU Alaphoz társult harmadik országok

A következő harmadik országok egyes pénzügyi termékekben való részvétel céljából hozzájárulhatnak az InvestEU Alap 8. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett uniós komponenshez, valamint a 7. cikk (1) bekezdésében említett egyes szakpolitikai keretekhez a [költségvetési rendelet] [218. cikke (2) bekezdésének] értelmében:

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| d) | harmadik országok, a harmadik ország uniós programokban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:






  i. | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében; |
| --- | --- | --- |

d)

harmadik országok, a harmadik ország uniós programokban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:

i.

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

| ii. | meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a [költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek, |
| --- | --- |

ii.

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a [költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételnek minősülnek,

| iii. | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan, |
| --- | --- |

iii.

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan,

| iv. | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

iv.

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

6. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

(1)   Az uniós garancia nyújtása közvetett irányítással történik a [költségvetési rendelet] [62. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii–vii. alpontjában] említett szervekkel. Az e rendelet szerinti uniós finanszírozás egyéb formáit közvetlen vagy közvetett irányítással kell végrehajtani a [költségvetési rendeletnek] megfelelően, ideértve a rendelet [VIII. címével] összhangban nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat.

(2)   Az uniós garancia által fedezett olyan finanszírozási és beruházási műveletek, amelyek az e rendelet szerinti támogatásokat egy vagy több más uniós program keretében nyújtott támogatással vagy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer innovációs alapja által nyújtott támogatásokkal ötvöző vegyesfinanszírozási műveletek:

| a) | összhangban vannak a szakpolitikai célkitűzésekkel és megfelelnek azon uniós program vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseinek és támogathatósági kritériumainak, amelynek keretében a támogatást nyújtják; |
| --- | --- |

a)

összhangban vannak a szakpolitikai célkitűzésekkel és megfelelnek azon uniós program vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseinek és támogathatósági kritériumainak, amelynek keretében a támogatást nyújtják;

| b) | megfelelnek ennek a rendeletnek. |
| --- | --- |

b)

megfelelnek ennek a rendeletnek.

(2a)
     
  Az e rendelet alapján a támogatásokat ötvöző vegyesfinanszírozási műveleteket a lehető legzökkenőmentesebben kell lebonyolítani.

(3)   Az olyan vegyesfinanszírozási műveleteknek, amelyek teljes mértékben más uniós program vagy az ETS innovációs alap által finanszírozott, az e rendelet szerinti uniós garancia által nem fedezett finanszírozási eszközt tartalmaznak, meg kell felelniük azon uniós program vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseinek és támogathatósági kritériumainak, amelynek keretében a támogatást nyújtják.

(4)   A 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően a (2) és (3) bekezdés szerinti vegyesfinanszírozási művelet részét képező, az uniós költségvetésből nyújtott, nem visszafizetendő támogatási formákról és/vagy finanszírozási eszközökről a megfelelő uniós program szabályai szerint kell döntést hozni, és azokat a vegyesfinanszírozási művelet keretében e rendelettel és a [a költségvetési rendelet] [X. címével] összhangban kell végrehajtani.

A jelentéstételnek ki kell terjednie az azon uniós program szakpolitikai célkitűzéseivel és támogathatósági kritériumaival való összhangra, amelynek keretében a támogatást odaítélik, valamint az e rendeletnek való megfelelésre is.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

Az InvestEU Alap

Az InvestEU Alap

7. cikk

Szakpolitikai keretek

(1)   Az InvestEU Alap a következő négy szakpolitikai keret alapján működik, amelyek meghatározott hatókörén belül kezelni kell a piaci hiányosságokat
  és/vagy
  az optimálistól eltérő beruházási helyzeteket:

| a) | a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja a közlekedés,
  azon belül a multimodális közlekedés, a közúti biztonság, a vasúti és közúti infrastruktúra felújítása és karbantartása, az idegenforgalom,
  az energiaügy –
  különösen a megújuló energia nagyobb mértékű alkalmazása –, a 2030-ra és 2050-re vonatkozó energiapolitikai keretprogramokkal összhangban az energiahatékonyság
  ,
  az energiamegtakarítást és az épületek összekapcsolt energiaellátási, -tárolási, digitális és közlekedési rendszerekbe való integrálását célzó épületfelújítási projektek, az összekapcsolási szint javítása,
  a digitális összekapcsoltság
  és különösen a vidéki térségekben megvalósuló hozzáférés
  , a nyersanyagellátás és -feldolgozás, a világűr, az óceánok, a 
  belvizek
  , a hulladékkeletkezés
  megelőzése és a körforgásos gazdaság
  , a természeti és más környezetvédelmi infrastruktúra, a berendezések, továbbá a mobil eszközök területére és az Unió környezetvédelmi és/vagy társadalmi fenntarthatósági célkitűzéseihez hozzájáruló,
  valamint
  a környezetvédelmi vagy társadalmi fenntarthatósági előírásainak megfelelő innovatív technológiák telepítésére irányuló fenntartható beruházásokat; |
| --- | --- |

a)

a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja a közlekedés,
  azon belül a multimodális közlekedés, a közúti biztonság, a vasúti és közúti infrastruktúra felújítása és karbantartása, az idegenforgalom,
  az energiaügy –
  különösen a megújuló energia nagyobb mértékű alkalmazása –, a 2030-ra és 2050-re vonatkozó energiapolitikai keretprogramokkal összhangban az energiahatékonyság
  ,
  az energiamegtakarítást és az épületek összekapcsolt energiaellátási, -tárolási, digitális és közlekedési rendszerekbe való integrálását célzó épületfelújítási projektek, az összekapcsolási szint javítása,
  a digitális összekapcsoltság
  és különösen a vidéki térségekben megvalósuló hozzáférés
  , a nyersanyagellátás és -feldolgozás, a világűr, az óceánok, a 
  belvizek
  , a hulladékkeletkezés
  megelőzése és a körforgásos gazdaság
  , a természeti és más környezetvédelmi infrastruktúra, a berendezések, továbbá a mobil eszközök területére és az Unió környezetvédelmi és/vagy társadalmi fenntarthatósági célkitűzéseihez hozzájáruló,
  valamint
  a környezetvédelmi vagy társadalmi fenntarthatósági előírásainak megfelelő innovatív technológiák telepítésére irányuló fenntartható beruházásokat;

| b) | a kutatásra, innovációra és digitalizációra vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja a kutatási,
  termékfejlesztési
  és innovációs tevékenységeket,
  a technológiák és
  kutatási eredmények piaci hasznosítását,
  a piaci kulcsszereplők támogatását és a vállalkozások közötti együttműködés előmozdítását
  , az innovatív megoldások bemutatását és bevezetését, valamint
  az induló vállalkozásokat és
  a kkv-kat is
  magában foglaló
  innovatív vállalkozások növekedéséhez nyújtott támogatást, továbbá az uniós gazdasági ágazat digitalizálását,
  különösen az InnovFin kapcsán gyűjtött tapasztalatok alapján
  ; |
| --- | --- |

b)

a kutatásra, innovációra és digitalizációra vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja a kutatási,
  termékfejlesztési
  és innovációs tevékenységeket,
  a technológiák és
  kutatási eredmények piaci hasznosítását,
  a piaci kulcsszereplők támogatását és a vállalkozások közötti együttműködés előmozdítását
  , az innovatív megoldások bemutatását és bevezetését, valamint
  az induló vállalkozásokat és
  a kkv-kat is
  magában foglaló
  innovatív vállalkozások növekedéséhez nyújtott támogatást, továbbá az uniós gazdasági ágazat digitalizálását,
  különösen az InnovFin kapcsán gyűjtött tapasztalatok alapján
  ;

| c) | a kkv-kra vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja
  az induló vállalkozások
  , a kkv-k,
  köztük az innovatív vállalkozások
  és – kellően indokolt esetekben – a kis méretű közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára biztosított finanszírozáshoz való
  egyszerűsített
  hozzáférést és e finanszírozás rendelkezésre állását,
  elsősorban a globális versenyképesség, az innováció, a digitalizáció és a fenntarthatóság fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

c)

a kkv-kra vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja
  az induló vállalkozások
  , a kkv-k,
  köztük az innovatív vállalkozások
  és – kellően indokolt esetekben – a kis méretű közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára biztosított finanszírozáshoz való
  egyszerűsített
  hozzáférést és e finanszírozás rendelkezésre állását,
  elsősorban a globális versenyképesség, az innováció, a digitalizáció és a fenntarthatóság fejlesztése érdekében;

| d) | a szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja
  az etikus és fenntartható finanszírozást,
  a mikrofinanszírozást,
  a munkavállalói kivásárlást,
  a szociális vállalkozások finanszírozását és a szociális gazdaságot,
  továbbá a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és kiszolgáltatott csoportok aktív részvételét támogató intézkedéseket
  ; a készségfejlesztést, oktatást, képzést és a kapcsolódó szolgáltatásokat, a szociális infrastruktúrát (többek között a szociális lakásokat és a diákszállásokat), a szociális innovációt, az egészségügyet és a tartós ápolás-gondozást a befogadást és hozzáférhetőséget, a társadalmi célú kulturális tevékenységek;
  a kultúrák közötti párbeszédet folytató, társadalmi kohéziós célokkal rendelkező kulturális és kreatív ágazatokat;
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek, többek között a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedését. |
| --- | --- |

d)

a szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó szakpolitikai keret: magában foglalja
  az etikus és fenntartható finanszírozást,
  a mikrofinanszírozást,
  a munkavállalói kivásárlást,
  a szociális vállalkozások finanszírozását és a szociális gazdaságot,
  továbbá a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és kiszolgáltatott csoportok aktív részvételét támogató intézkedéseket
  ; a készségfejlesztést, oktatást, képzést és a kapcsolódó szolgáltatásokat, a szociális infrastruktúrát (többek között a szociális lakásokat és a diákszállásokat), a szociális innovációt, az egészségügyet és a tartós ápolás-gondozást a befogadást és hozzáférhetőséget, a társadalmi célú kulturális tevékenységek;
  a kultúrák közötti párbeszédet folytató, társadalmi kohéziós célokkal rendelkező kulturális és kreatív ágazatokat;
  a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek, többek között a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedését.

(2)   Amennyiben a 19. cikkben említett beruházási bizottságnak előterjesztett finanszírozási vagy beruházási művelet egynél több szakpolitikai kerethez tartozik, azt fő célkitűzése, illetőleg alprojektjei többségének fő célkitűzése alapján kell a megfelelő kerethez rendelni, kivéve, ha a beruházási iránymutatás másként rendelkezik.

(3)   Az (1) bekezdésben ▌említett ▌szakpolitikai keretekhez tartozó finanszírozási és beruházási műveleteket
  adott esetben
  éghajlat-politikai, környezetvédelmi és társadalmi fenntarthatósági vizsgálatnak kell alávetni a káros hatások minimalizálása és az éghajlat-politikai, környezetvédelmi és szociális vonatkozású előnyök maximalizálása érdekében. E célból a támogatást igénylő projektgazdáknak megfelelő tájékoztatást kell nyújtaniuk a Bizottság iránymutatása alapján, melyet a Bizottságnak
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus formájában, a [fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló EU/.../... rendelet (COM(2018)0353)] által előírt, a gazdasági tevékenység környezeti szempontú fenntarthatóságának meghatározására szolgáló kritériumok figyelembevételével kell kidolgoznia.
  Az iránymutatásban meghatározott méretkorlát alatti projekteket adott esetben fel lehet menteni a vizsgálat alól.

A Bizottság iránymutatásának lehetővé kell tennie a következőket:

| a) | az alkalmazkodást illetően: az éghajlatváltozás esetleges kedvezőtlen hatásaival szembeni ellenálló képességnek az éghajlattal szembeni kiszolgáltatottság értékelése és az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok értékelése révén való biztosítása, többek között releváns alkalmazkodási intézkedések végrehajtásával; az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését illetően: az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költségeinek és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedések kedvező hatásának figyelembevétele a költség-haszon elemzésben
  és az uniós környezetvédelmi célkitűzéseknek és szabványoknak való megfelelés biztosítása; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazkodást illetően: az éghajlatváltozás esetleges kedvezőtlen hatásaival szembeni ellenálló képességnek az éghajlattal szembeni kiszolgáltatottság értékelése és az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok értékelése révén való biztosítása, többek között releváns alkalmazkodási intézkedések végrehajtásával; az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését illetően: az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költségeinek és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló intézkedések kedvező hatásának figyelembevétele a költség-haszon elemzésben
  és az uniós környezetvédelmi célkitűzéseknek és szabványoknak való megfelelés biztosítása;

| b) | a projekt által a természeti tőke alapvető elemeire, a levegőre, vízre, talajra és a biológiai sokféleségre gyakorolt összhatás figyelembevétele; |
| --- | --- |

b)

a projekt által a természeti tőke alapvető elemeire, a levegőre, vízre, talajra és a biológiai sokféleségre gyakorolt összhatás figyelembevétele;

| ba) | a foglalkoztatásra és a minőségi munkahelyek teremtésére gyakorolt hatásokkal kapcsolatos becslések végzése; |
| --- | --- |

ba)

a foglalkoztatásra és a minőségi munkahelyek teremtésére gyakorolt hatásokkal kapcsolatos becslések végzése;

| c) | a társadalmi befogadásra gyakorolt hatás felmérése egyes területek vagy népességcsoportok esetében. |
| --- | --- |

c)

a társadalmi befogadásra gyakorolt hatás felmérése egyes területek vagy népességcsoportok esetében.

(4)   A végrehajtó partnerek rendelkezésre bocsátják az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló beruházások nyomon követéséhez szükséges információkat a Bizottság által adott iránymutatás alapján,
  és adott esetben értékelik, hogy a műveletek megfelelnek-e a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló EU/.../... rendeletnek;

(4a)
     
  A kkv-kra vonatkozó szakpolitikai keret az InvestEU keretében összevont különböző uniós garanciaeszközök, különösen a Kreatív Európa program kulturális és kreatív ágazati garanciaeszköze révén támogatott kedvezményezettek számára is támogatást nyújt.

(5)   A végrehajtó partnereknek az alábbiakra kell törekedniük:

| a) | a Párizsi Megállapodással összhangban
  a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai kereten belüli beruházások legalább
  65 %-a
  az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzéseinek eléréséhez járuljon hozzá
  jelentős mértékben
  ; |
| --- | --- |

a)

a Párizsi Megállapodással összhangban
  a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai kereten belüli beruházások legalább
  65 %-a
  az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzéseinek eléréséhez járuljon hozzá
  jelentős mértékben
  ;

| b) | a közlekedés területén a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai keret alá tartozó beruházások legalább 10 % -a hozzájárul a halálos kimenetelű közúti balesetek és súlyos sérülések 2050-ig történő felszámolására, valamint a vasúti és közúti hidak és alagutak biztonsági felújítására irányuló uniós célkitűzés teljesítéséhez; |
| --- | --- |

b)

a közlekedés területén a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai keret alá tartozó beruházások legalább 10 % -a hozzájárul a halálos kimenetelű közúti balesetek és súlyos sérülések 2050-ig történő felszámolására, valamint a vasúti és közúti hidak és alagutak biztonsági felújítására irányuló uniós célkitűzés teljesítéséhez;

| c) | a kutatásra, innovációra és digitalizációra vonatkozó szakpolitikai kereten belüli beruházások legalább 35 %-a a Horizont Európa célkitűzéseinek eléréséhez járuljon hozzá; |
| --- | --- |

c)

a kutatásra, innovációra és digitalizációra vonatkozó szakpolitikai kereten belüli beruházások legalább 35 %-a a Horizont Európa célkitűzéseinek eléréséhez járuljon hozzá;

| d) | a kkv-kra irányuló szakpolitikai keretbe tartozó, kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalkozások részére kínált garanciák jelentős része az innovatív kkv-kat támogatja. |
| --- | --- |

d)

a kkv-kra irányuló szakpolitikai keretbe tartozó, kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalkozások részére kínált garanciák jelentős része az innovatív kkv-kat támogatja.

A Bizottság a végrehajtó partnerekkel együtt arra törekszik, hogy a költségvetési garancia a fenntartható befektetésekre fordított részének elosztása során ügyeljenek a különböző területekre vonatkozó intézkedések közötti egyensúly megteremtésére.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az egyes szakpolitikai keretekre vonatkozó beruházási iránymutatás meghatározásához.

(6a)
     
  Amennyiben a Bizottság tájékoztatást ad a beruházási iránymutatások értelmezéséről, ezt az információt hozzáférhetővé teszi a végrehajtó partnerek, a beruházási bizottság és az InvestEU Tanácsadó Platform számára.

7a. cikk

Addicionalitás

E rendelet alkalmazásában az „addicionalitás” jelentése: az InvestEU Alap által olyan uniós szintű és/vagy tagállam-specifikus műveletekhez nyújtott támogatás, amelyek piaci hiányosságok vagy nem optimális beruházási feltételek kezelésére irányulnak, és amelyeket a végrehajtó partnerek az InvestEU Alap nyújtotta támogatás nélkül nem tudtak volna végrehajtani azon időszak alatt, amely alatt az uniós garancia igénybe vehető, vagy nem tudtak volna ugyanolyan mértékben végrehajtani.

8. cikk

Komponensek

(1)   A 7. cikk (1) bekezdése szerinti szakpolitikai
  keretek
  két komponensből állnak, amelyekkel ▌piaci hiányosságokat vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket kell kezelni az alábbiak szerint:

| a) | Az uniós komponens intézkedései a következő helyzetekre irányulnak:






  i. | az uniós szakpolitikai prioritásokhoz kapcsolódó piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek ▌; |
| --- | --- | --- |

a)

Az uniós komponens intézkedései a következő helyzetekre irányulnak:

i.

az uniós szakpolitikai prioritásokhoz kapcsolódó piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek ▌;

| ii. | az egész Unióra
  és/vagy egy tagállamra
  kiterjedő piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek; vagy |
| --- | --- |

ii.

az egész Unióra
  és/vagy egy tagállamra
  kiterjedő piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek; vagy

| iii. | olyan új vagy összetett piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek, amelyekhez új pénzügyi megoldások és piaci struktúrák kidolgozására van szükség; |
| --- | --- |

iii.

olyan új vagy összetett piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek, amelyekhez új pénzügyi megoldások és piaci struktúrák kidolgozására van szükség;

| b) | a tagállami komponens intézkedései egy vagy több tagállamban felmerülő konkrét piaci hiányosságokra vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekre irányulnak, és céljuk a megosztott irányítás alá tartozó, a támogatásba bevont alapok célkitűzéseinek megvalósítása. |
| --- | --- |

b)

a tagállami komponens intézkedései egy vagy több tagállamban felmerülő konkrét piaci hiányosságokra vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekre irányulnak, és céljuk a megosztott irányítás alá tartozó, a támogatásba bevont alapok célkitűzéseinek megvalósítása.

(2)   Az (1) bekezdésben említett komponensek
  adott esetben
  egymást kiegészítve is használandók egy finanszírozási vagy beruházási művelet támogatására, beleértve a két komponenshez kapcsolódó támogatás kombinálását.

9. cikk

A tagállami komponensre alkalmazandó egyedi rendelkezések

(1)   Az egyes tagállamok által az [szám] [CPR] rendelet [10. cikkének (1) bekezdése] szerint vagy az [szám] [KAP-tervre vonatkozó] rendelet [75. cikkének (1) bekezdése] szerint allokált összegeket a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia azon részének feltöltésére kell felhasználni, amely az érintett tagállamban végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletek fedezésére szolgál.

(1a)
     
  A tagállamok garanciák vagy készpénz formájában is hozzájárulhatnak a tagállami komponenshez. Ezek a hozzájárulások csak a 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerinti finanszírozást követő garancialehívások kifizetésére igényelhetők.

(2)   A tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott részének létrehozásához a tagállam és a Bizottság közötti hozzájárulási megállapodásra van szükség.

▌

Két vagy több tagállam közös hozzájárulási megállapodást köthet a Bizottsággal.

A [költségvetési rendelet] [211. cikkének (1) bekezdésétől] eltérve, a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia feltöltési rátáját 40 %-ban kell meghatározni, és az a felhasználandó pénzügyi termékek kockázatainak figyelembevétele céljából az egyes hozzájárulási megállapodásokban lefelé vagy felfelé módosítható.

(3)   A hozzájárulási megállapodás legalább a következő elemeket tartalmazza:

| a) | a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott tagállamra vonatkozó részének teljes összege, a garanciarész feltöltési rátája, a megosztott irányítás alá tartozó alapokból származó hozzájárulás összege, a feltöltési szakasz időtartama az éves pénzügyi tervnek megfelelően, valamint az ebből eredő függő kötelezettség összege, amelyet az érintett tagállam által biztosított back-to-back garanciával
  és/vagy végrehajtó partnerekkel vagy magánbefektetőkkel kell fedezni; |
| --- | --- |

a)

a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott tagállamra vonatkozó részének teljes összege, a garanciarész feltöltési rátája, a megosztott irányítás alá tartozó alapokból származó hozzájárulás összege, a feltöltési szakasz időtartama az éves pénzügyi tervnek megfelelően, valamint az ebből eredő függő kötelezettség összege, amelyet az érintett tagállam által biztosított back-to-back garanciával
  és/vagy végrehajtó partnerekkel vagy magánbefektetőkkel kell fedezni;

| b) | a pénzügyi termékeket és azok minimális multiplikátorhatását, a földrajzi lefedettséget, a beruházási időszakot és adott esetben a végső kedvezményezettek és a támogatható közvetítők kategóriáit tartalmazó stratégia; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi termékeket és azok minimális multiplikátorhatását, a földrajzi lefedettséget, a beruházási időszakot és adott esetben a végső kedvezményezettek és a támogatható közvetítők kategóriáit tartalmazó stratégia;

| c) | a tagállamokkal egyetértésben
  kiválasztott végrehajtó partner(ek); |
| --- | --- |

c)

a tagállamokkal egyetértésben
  kiválasztott végrehajtó partner(ek);

| d) | a megosztott irányítás alá tartozó alapokból
  a beruházási platformoknak és
  az InvestEU Tanácsadó Platformhoz nyújtott esetleges hozzájárulás; |
| --- | --- |

d)

a megosztott irányítás alá tartozó alapokból
  a beruházási platformoknak és
  az InvestEU Tanácsadó Platformhoz nyújtott esetleges hozzájárulás;

| e) | a tagállammal szemben fennálló éves jelentéstételi kötelezettségek, beleértve a hozzájárulási megállapodásban meghatározott mutatókat tartalmazó jelentést; |
| --- | --- |

e)

a tagállammal szemben fennálló éves jelentéstételi kötelezettségek, beleértve a hozzájárulási megállapodásban meghatározott mutatókat tartalmazó jelentést;

| f) | a tagállami komponenshez tartozó uniós garanciarészhez kapcsolódó díjazásra vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

f)

a tagállami komponenshez tartozó uniós garanciarészhez kapcsolódó díjazásra vonatkozó rendelkezések;

| g) | az uniós komponenshez tartozó forrásokkal való lehetséges ötvözés a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően, ideértve egy többrétegű struktúra kialakítását a kockázatok jobb fedezése érdekében. |
| --- | --- |

g)

az uniós komponenshez tartozó forrásokkal való lehetséges ötvözés a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően, ideértve egy többrétegű struktúra kialakítását a kockázatok jobb fedezése érdekében.

A megosztott irányítás alá tartozó alapokból származó hozzájárulások a tagállamok döntése alapján a végrehajtó partnerekkel egyetértésben felhasználhatók a strukturált pénzügyi eszközök minden ügyletrészsorozatának garantálásához.

(4)   A hozzájárulási megállapodásokat a Bizottság hajtja végre a végrehajtó partnerekkel aláírt, 14. cikk szerinti garanciamegállapodások útján.

Amennyiben a hozzájárulási megállapodás aláírásától számított kilenc hónapon belül nem kerül sor garanciamegállapodás megkötésére, vagy a hozzájárulási megállapodás szerinti összeget nem kötik le teljes mértékben egy vagy több garanciamegállapodás keretében, az első esetben a hozzájárulási megállapodást meg kell szüntetni, illetőleg a második esetben megfelelően módosítani kell, és a feltöltés fel nem használt összegét újra fel kell használni az [szám] [CPR-rendelet] rendelet [10. cikkének (5) bekezdése] és az [szám] [KAP-terv] rendelet] [75. cikkének (5) bekezdése] szerint.

Amennyiben a garanciamegállapodás az [szám] [CPR-rendelet] rendelet [10. cikkének (6) bekezdésében] vagy az [szám] [KAP-terv] rendelet] [75. cikkének (6) bekezdésében] meghatározott időtartamon belül nem kerül végrehajtásra, a hozzájárulási megállapodást módosítani kell, és a feltöltés fel nem használt összegét újra fel kell használni az [szám] [CPR-rendelet] rendelet [10. cikke (6) bekezdésének] vagy az [szám] [KAP-terv] rendelet] [75. cikke (6) bekezdésének] megfelelően.

(5)   A tagállami komponenshez tartozó uniós garancia hozzájárulási megállapodásban meghatározott részének feltöltésére a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | Az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett feltöltési szakaszt követően a feltöltés adott évben fennmaradó többletét (amelynek kiszámítása a feltöltési rátának megfelelő összeg és a tényleges feltöltés összegének összehasonlításával történik) újra fel kell használni az [CPR-rendelet] rendelet [10. cikke (6) bekezdésének] vagy az [szám] [KAP-terv] rendelet [75. cikke (6) bekezdésének] megfelelően; |
| --- | --- |

a)

Az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett feltöltési szakaszt követően a feltöltés adott évben fennmaradó többletét (amelynek kiszámítása a feltöltési rátának megfelelő összeg és a tényleges feltöltés összegének összehasonlításával történik) újra fel kell használni az [CPR-rendelet] rendelet [10. cikke (6) bekezdésének] vagy az [szám] [KAP-terv] rendelet [75. cikke (6) bekezdésének] megfelelően;

| b) | a [költségvetési rendelet] [213. cikkének (4) bekezdésétől] eltérve, az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett feltöltési szakaszt követően a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott részének rendelkezésre állása során nem kerül sor évente feltöltésre; |
| --- | --- |

b)

a [költségvetési rendelet] [213. cikkének (4) bekezdésétől] eltérve, az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett feltöltési szakaszt követően a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott részének rendelkezésre állása során nem kerül sor évente feltöltésre;

| c) | a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamot, amennyiben a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott részére vonatkozó lehívások eredményeként az e részhez kapcsolódó feltöltés szintje az eredeti feltöltés 20 %-a alá süllyed; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamot, amennyiben a tagállami komponenshez tartozó uniós garancia adott részére vonatkozó lehívások eredményeként az e részhez kapcsolódó feltöltés szintje az eredeti feltöltés 20 %-a alá süllyed;

| d) | ▌ |
| --- | --- |

d)

▌

III. FEJEZET

III. FEJEZET

AZ UNIÓS GARANCIA

AZ UNIÓS GARANCIA

10. cikk

Az uniós garancia

(1)   
  Az InvestEU Alap keretében
  uniós garanciában a végrehajtó partnerek részesülnek a [költségvetési rendelet] [219. cikkének (1) bekezdésével] összhangban, és a garancia kezelése a [költségvetési rendelet] [X. címének] megfelelően történik.
  Az uniós garancia visszavonhatatlan, feltétlen és első kérésre igénybe vehető a támogatható partnerek számára az e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és befektetési műveletekre, és árazása kizárólag az alapul szolgáló műveletek jellemzőihez és kockázati profiljához van kötve, figyelembe véve az alapul szolgáló műveletek természetét és a megcélzott politikai célok elérését, beleértve a koncessziós feltételek és ösztönzők szükség szerinti alkalmazását, különösen:

| a) | olyan helyzetekben, amikor a feszült pénzügyi piaci viszonyok megakadályoznák egy életképes projekt megvalósítását; |
| --- | --- |

a)

olyan helyzetekben, amikor a feszült pénzügyi piaci viszonyok megakadályoznák egy életképes projekt megvalósítását;

| b) | szükség esetén a befektetési platformok létrehozásának elősegítése vagy a jelentős piaci hiányosságokkal rendelkező és/vagy nem optimális befektetési helyzetű ágazatok vagy területek projektjeinek finanszírozása; |
| --- | --- |

b)

szükség esetén a befektetési platformok létrehozásának elősegítése vagy a jelentős piaci hiányosságokkal rendelkező és/vagy nem optimális befektetési helyzetű ágazatok vagy területek projektjeinek finanszírozása;

Ezenkívül az uniós garanciának biztosítania kell:

| a) | egy mechanizmust a gyors kihasználás érdekében; |
| --- | --- |

a)

egy mechanizmust a gyors kihasználás érdekében;

| b) | a végső kedvezményezett által rendezendő utolsó követelés végső esedékességének megfelelő időtartamot; |
| --- | --- |

b)

a végső kedvezményezett által rendezendő utolsó követelés végső esedékességének megfelelő időtartamot;

| c) | egy megfelelő kockázat- és garanciaportfólió-ellenőrzést; |
| --- | --- |

c)

egy megfelelő kockázat- és garanciaportfólió-ellenőrzést;

| d) | igénybevétele esetén egy megbízható módszert a várható cash-flow megbecsléséhez; |
| --- | --- |

d)

igénybevétele esetén egy megbízható módszert a várható cash-flow megbecsléséhez;

| e) | a kockázatkezelési döntésekkel kapcsolatos megfelelő dokumentációt; |
| --- | --- |

e)

a kockázatkezelési döntésekkel kapcsolatos megfelelő dokumentációt;

| f) | a garancia használatával kapcsolatos megfelelő rugalmasságot, lehetővé téve a végrehajtó partnerek számára, hogy szükség esetén közvetlenül részesülhessenek a garanciából, különösen egy kiegészítő garanciarendszer hiánya esetén; |
| --- | --- |

f)

a garancia használatával kapcsolatos megfelelő rugalmasságot, lehetővé téve a végrehajtó partnerek számára, hogy szükség esetén közvetlenül részesülhessenek a garanciából, különösen egy kiegészítő garanciarendszer hiánya esetén;

| g) | az illetékes szabályozói felügyelet által kért összes további követelmény teljesítését, amennyiben az hatékony, teljes körű kockázatcsökkentésnek tekinthető. |
| --- | --- |

g)

az illetékes szabályozói felügyelet által kért összes további követelmény teljesítését, amennyiben az hatékony, teljes körű kockázatcsökkentésnek tekinthető.

(1a)
     
  Az uniós komponenshez kapcsolódó uniós garanciát a végrehajtó partnerek részére kell elkülöníteni. Az uniós komponenshez kapcsolódó uniós garancia legalább 75 %-ának az EBB csoporthoz kell kerülnie. Az EBB csoport rendelkezésére bocsáthatók az uniós garancia 75 %-át meghaladó összegek is, amennyiben a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények a garancia fennmaradó részét nem tudják teljes mértékben felhasználni. Hasonló módon, amennyiben az EBB csoport a garancia rá eső részét nem tudja teljes mértékben felhasználni, az uniós garancia 25 %-át meghaladó összegek egyéb végrehajtó partnerek rendelkezésére bocsáthatók. A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények akkor is teljes mértékben kihasználhatják az uniós garanciát, ha ahhoz az EBB csoporton vagy az Európai Beruházási Alapon keresztül kívánnak hozzáférni.

(2)   Az e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveletekhez uniós garancia formájában biztosított támogatás a 2027. december 31-ig tartó beruházási időszakra nyújtható. A végrehajtó partner és a végső kedvezményezett, illetve a pénzügyi közvetítő vagy a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéb szervezet közötti szerződéseket 2028. december 31-ig kell aláírni.

11. cikk

Támogatható finanszírozási és beruházási műveletek

(1)   Az InvestEU Alapból csak olyan
  közszférabeli és magánfinanszírozási
  és beruházási műveletek támogathatók, amelyek:

| a) | megfelelnek a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdésének a)–e) pontjában] meghatározott feltételeknek, különösen▌ az
  e
  rendelet
  7a.
  cikke szerinti addicionalitási követelménynek,
  és
  adott esetben maximalizálják a magánbefektetéseket a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdése d) pontjának] megfelelően; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdésének a)–e) pontjában] meghatározott feltételeknek, különösen▌ az
  e
  rendelet
  7a.
  cikke szerinti addicionalitási követelménynek,
  és
  adott esetben maximalizálják a magánbefektetéseket a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdése d) pontjának] megfelelően;

| b) | hozzájárulnak az uniós szakpolitikai célkitűzésekhez,
  kiegészítik azokat és összhangban vannak azokkal
  , és e rendelet II. mellékletével összhangban a megfelelő kerethez tartozó finanszírozási és beruházási műveletekre jogosult területek hatálya alá tartoznak; valamint |
| --- | --- |

b)

hozzájárulnak az uniós szakpolitikai célkitűzésekhez,
  kiegészítik azokat és összhangban vannak azokkal
  , és e rendelet II. mellékletével összhangban a megfelelő kerethez tartozó finanszírozási és beruházási műveletekre jogosult területek hatálya alá tartoznak; valamint

| c) | összhangban vannak a beruházási iránymutatással. |
| --- | --- |

c)

összhangban vannak a beruházási iránymutatással.

(2)   Az Unión belüli projektek mellett az InvestEU Alapból a következő projektekhez és műveletekhez lehet támogatást nyújtani finanszírozási és beruházási műveletek révén:

| a) | egy vagy több tagállamban található vagy ott letelepedett jogalanyok között létrejött ▌projektek, amelyek egy vagy több harmadik országot érintenek, ideértve a csatlakozó országokat, a tagjelölt országokat és potenciális tagjelölteket, az európai szomszédságpolitika, az Európai Gazdasági Térség vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás hatálya alá tartozó országokat, illetőleg az EUMSZ II. mellékletében meghatározott valamely tengerentúli országot vagy területet vagy a társult harmadik országokat, függetlenül attól, hogy az említett harmadik országokban, illetve tengerentúli országokban vagy területeken található-e partner; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több tagállamban található vagy ott letelepedett jogalanyok között létrejött ▌projektek, amelyek egy vagy több harmadik országot érintenek, ideértve a csatlakozó országokat, a tagjelölt országokat és potenciális tagjelölteket, az európai szomszédságpolitika, az Európai Gazdasági Térség vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás hatálya alá tartozó országokat, illetőleg az EUMSZ II. mellékletében meghatározott valamely tengerentúli országot vagy területet vagy a társult harmadik országokat, függetlenül attól, hogy az említett harmadik országokban, illetve tengerentúli országokban vagy területeken található-e partner;

| b) | az 5. cikkben említett, egy adott pénzügyi termékhez már hozzájárult országokban végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletek. |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben említett, egy adott pénzügyi termékhez már hozzájárult országokban végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletek.

(3)   Az InvestEU Alapból támogatás nyújtható olyan finanszírozási és beruházási műveletekhez, amelyek a következő országok valamelyikében letelepedett jogi személy kedvezményezetteknek biztosítanak finanszírozást:

| a) | tagállam vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |
| --- | --- |

a)

tagállam vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

| b) | az InvestEU programhoz kapcsolódó harmadik ország vagy terület az 5. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az InvestEU programhoz kapcsolódó harmadik ország vagy terület az 5. cikknek megfelelően;

| c) | adott esetben a (2) bekezdés a) pontjában említett harmadik ország; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a (2) bekezdés a) pontjában említett harmadik ország;

| d) | egyéb országok, amennyiben erre egy az a)–c) pontban említett országban vagy területen végrehajtandó projekt finanszírozásához szükség van. |
| --- | --- |

d)

egyéb országok, amennyiben erre egy az a)–c) pontban említett országban vagy területen végrehajtandó projekt finanszírozásához szükség van.

12. cikk

A végrehajtó partnerek kiválasztása

(1)   A Bizottság a [költségvetési rendelet] [154. cikkével] összhangban kiválasztja a támogatható partnerek közül a végrehajtó partnereket vagy azok egy csoportját az e bekezdés második albekezdésében meghatározottaknak megfelelően.

Az uniós komponens esetében a támogatható partnereknek ki kell nyilvánítaniuk érdeklődésüket, és képesnek kell lenniük arra, hogy
  egy vagy több
  tagállamban
  vagy régióban
  fedezzék a finanszírozási és beruházási műveleteket. A végrehajtó partnerek csoportot létrehozva együttesen is végrehajthatnak finanszírozási és beruházási műveleteket
  egy vagy több
  tagállamban,
  illetve régióban
  .
  A végrehajtó partnerek, akiknek a szerződéses felelőssége a nemzeti mandátumuk által korlátozott, a piaci hiányosságokat vagy a nem optimális beruházási helyzeteket is kezelhetik megfelelő, helyileg alkalmazható, összehasonlítható eszközökkel.

A projekt érettségi szintje alapján a piaci igényeknek történő hatékony megfelelés érdekében a végrehajtó partnerek csoportja bármikor és különféle konfigurációkkal is kialakítható.

A tagállami komponens esetében az érintett tagállam a 9. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint jelentkező szervezetek közül javaslatot tehet egy vagy több támogatható partner végrehajtó partnerként való kiválasztására.

Amennyiben az érintett tagállam nem javasol végrehajtó partnert, a Bizottság az e bekezdés második albekezdésének megfelelő eljárás szerint választ azon végrehajtó partnerek közül, amelyek az érintett földrajzi területeken fedezni tudják a finanszírozási és beruházási műveleteket.

(2)   A végrehajtó partnerek kiválasztásakor a Bizottság biztosítja, hogy az InvestEU Alaphoz tartozó pénzügyi termékek portfóliója:

| a) | a 3. cikkben meghatározott célkitűzések lehető legszélesebb körére terjedjen ki; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben meghatározott célkitűzések lehető legszélesebb körére terjedjen ki;

| b) | a végrehajtó partner által lekötött saját források révén maximalizálja az uniós garancia hatását; |
| --- | --- |

b)

a végrehajtó partner által lekötött saját források révén maximalizálja az uniós garancia hatását;

| c) | adott esetben maximalizálja a magánbefektetéseket; |
| --- | --- |

c)

adott esetben maximalizálja a magánbefektetéseket;

| d) | biztosítsa a földrajzi diverzifikációt,
  és lehetővé teszi kisebb projektek finanszírozását
  ; |
| --- | --- |

d)

biztosítsa a földrajzi diverzifikációt,
  és lehetővé teszi kisebb projektek finanszírozását
  ;

| e) | biztosítsa a megfelelő kockázati diverzifikációt; |
| --- | --- |

e)

biztosítsa a megfelelő kockázati diverzifikációt;

| f) | mozdítsa elő a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére szolgáló innovatív pénzügyi és kockázati megoldásokat; |
| --- | --- |

f)

mozdítsa elő a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére szolgáló innovatív pénzügyi és kockázati megoldásokat;

| fa) | érjen el addicionalitást. |
| --- | --- |

fa)

érjen el addicionalitást.

(3)   Emellett a végrehajtó partnerek kiválasztásakor a Bizottság figyelembe veszi:

| a) | az uniós költségvetést érintő esetleges költségeket és díjazást; |
| --- | --- |

a)

az uniós költségvetést érintő esetleges költségeket és díjazást;

| b) | a végrehajtó partner azon képességét, hogy teljes mértékben megfeleljen a [költségvetési rendelet]
  [155. cikkének (2) és (3) bekezdésében
  ] foglalt, az adókikerüléshez, az adócsaláshoz, az adókijátszáshoz, a pénzmosáshoz, a terrorizmusfinanszírozáshoz és a nem együttműködő joghatóságokhoz kapcsolódó követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

a végrehajtó partner azon képességét, hogy teljes mértékben megfeleljen a [költségvetési rendelet]
  [155. cikkének (2) és (3) bekezdésében
  ] foglalt, az adókikerüléshez, az adócsaláshoz, az adókijátszáshoz, a pénzmosáshoz, a terrorizmusfinanszírozáshoz és a nem együttműködő joghatóságokhoz kapcsolódó követelményeknek.

| ba) | a végrehajtó partner azon képességét, hogy értékelje a nemzetközileg elismert társadalmi besorolási szabvány szerinti finanszírozási és befektetési műveleteket, különös tekintettel a társadalmi és környezeti hatásokra; |
| --- | --- |

ba)

a végrehajtó partner azon képességét, hogy értékelje a nemzetközileg elismert társadalmi besorolási szabvány szerinti finanszírozási és befektetési műveleteket, különös tekintettel a társadalmi és környezeti hatásokra;

| bb) | a végrehajtó partner azon képességét, hogy nyilvánosan biztosítsa az átláthatóságot és az információkhoz való hozzáférést az egyes finanszírozási és beruházási műveletet illetően; |
| --- | --- |

bb)

a végrehajtó partner azon képességét, hogy nyilvánosan biztosítsa az átláthatóságot és az információkhoz való hozzáférést az egyes finanszírozási és beruházási műveletet illetően;

| bc) | adott esetben a végrehajtó partner azon képességét, hogy a pénzügyi eszközöket a múltbeli pénzügyi eszközökkel és irányító hatóságokkal szerzett tapasztalatok alapján, az Európai Parlament és a Tanács 2018/1046/EU (EU, Euratom) rendeletében
   (1a)

  említettek szerint kezelje. |
| --- | --- |

bc)

adott esetben a végrehajtó partner azon képességét, hogy a pénzügyi eszközöket a múltbeli pénzügyi eszközökkel és irányító hatóságokkal szerzett tapasztalatok alapján, az Európai Parlament és a Tanács 2018/1046/EU (EU, Euratom) rendeletében
   (1a)

  említettek szerint kezelje.

(4)   Végrehajtó partnerként kiválaszthatók nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények, amennyiben teljesítik az e cikkben és a 14. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott követelményeket.

13. cikk

Támogatható finanszírozástípusok

(1)   Az uniós garancia felhasználható a végrehajtó partnerek által nyújtott alábbi típusú finanszírozások kockázatainak fedezésére:

| a) | hitelek, garanciák, viszontgaranciák, tőkepiaci eszközök, bármely más finanszírozási forma vagy hitelminőség-javítás, beleértve az alárendelt kölcsönöket, valamint sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-részesedések, amelyeket pénzügyi közvetítők, alapok, befektetési platformok vagy más szervezetek közvetlenül vagy közvetve biztosítanak és amelyek továbbítandók a végső kedvezményezettekhez; |
| --- | --- |

a)

hitelek, garanciák, viszontgaranciák, tőkepiaci eszközök, bármely más finanszírozási forma vagy hitelminőség-javítás, beleértve az alárendelt kölcsönöket, valamint sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-részesedések, amelyeket pénzügyi közvetítők, alapok, befektetési platformok vagy más szervezetek közvetlenül vagy közvetve biztosítanak és amelyek továbbítandók a végső kedvezményezettekhez;

| b) | végrehajtó partner által más pénzügyi intézménynek nyújtott finanszírozás vagy garancia, amely az utóbbi számára lehetővé teszi az a) pontban említett finanszírozási tevékenységek végrehajtását. |
| --- | --- |

b)

végrehajtó partner által más pénzügyi intézménynek nyújtott finanszírozás vagy garancia, amely az utóbbi számára lehetővé teszi az a) pontban említett finanszírozási tevékenységek végrehajtását.

Ahhoz, hogy az uniós garancia keretében fedezhető legyen, az e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontjában említett finanszírozást a 11. cikk (1) bekezdésében említett finanszírozási vagy beruházási műveletek céljából kell nyújtani, megszerezni vagy kibocsátani, és a végrehajtó partner általi finanszírozást a Bizottság és a végrehajtó partner közötti garanciamegállapodás aláírását követően a végrehajtó partner által aláírt vagy kötött – még hatályban lévő vagy nem megszűnt – finanszírozási megállapodás vagy ügylet alapján kell nyújtani.

(2)   Az alapok vagy más közbenső struktúrák révén megvalósuló finanszírozási és beruházási műveletek a beruházási iránymutatásban meghatározandó rendelkezéseknek megfelelően még akkor is fedezhetők uniós garanciával, ha az említett struktúra által befektetett összegnek egy kis része az Unión kívülre és a 11. cikk (2) bekezdése szerinti országokba, illetőleg olyan eszközökre irányul, amelyek e rendelet alapján nem támogathatók.

14. cikk

Garanciamegállapodások

(1)   A Bizottság e rendelet követelményeivel összhangban minden egyes végrehajtó partnerrel garanciamegállapodást köt a Bizottság által meghatározandó összeget fedező uniós garancia nyújtásáról.

Amennyiben a végrehajtó partnerek a 12. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett csoportot alkotnak, a Bizottság egyetlen garanciamegállapodást köt, amelyet a csoport részéről minden egyes végrehajtó partner vagy a csoportot képviselő végrehajtó partner ír alá.

(2)   A garanciamegállapodás mindenekelőtt a következőkre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz:

| a) | a végrehajtó partner által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összege és feltételei; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtó partner által nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összege és feltételei;

| b) | adott esetben a végrehajtó partner által a végrehajtásban részt vevő másik jogi személynek nyújtandó finanszírozás vagy garancia feltételei; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a végrehajtó partner által a végrehajtásban részt vevő másik jogi személynek nyújtandó finanszírozás vagy garancia feltételei;

| c) | a 16. cikknek megfelelően az uniós garancia nyújtására vonatkozó részletes szabályok, beleértve a meghatározott típusú eszközök portfólióinak fedezetét és az uniós garancia lehetséges lehívását kiváltó eseményeket; |
| --- | --- |

c)

a 16. cikknek megfelelően az uniós garancia nyújtására vonatkozó részletes szabályok, beleértve a meghatározott típusú eszközök portfólióinak fedezetét és az uniós garancia lehetséges lehívását kiváltó eseményeket;

| d) | a kockázatvállalásért járó díjazás, amelyet az Unió és a végrehajtó partner kockázatvállalásának arányában kell felosztani; |
| --- | --- |

d)

a kockázatvállalásért járó díjazás, amelyet az Unió és a végrehajtó partner kockázatvállalásának arányában kell felosztani;

| e) | a fizetési feltételek; |
| --- | --- |

e)

a fizetési feltételek;

| f) | a végrehajtó partner arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy elfogadja a Bizottság és a beruházási bizottság által a javasolt finanszírozási vagy beruházási művelet fedezésére felhasználandó uniós garanciára vonatkozó határozatokat, a végrehajtó partner által hozott olyan döntések sérelme nélkül, amelyek uniós garancia nélküli javasolt műveletre vonatkoznak; |
| --- | --- |

f)

a végrehajtó partner arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy elfogadja a Bizottság és a beruházási bizottság által a javasolt finanszírozási vagy beruházási művelet fedezésére felhasználandó uniós garanciára vonatkozó határozatokat, a végrehajtó partner által hozott olyan döntések sérelme nélkül, amelyek uniós garancia nélküli javasolt műveletre vonatkoznak;

| g) | az olyan követelések behajtására vonatkozó rendelkezések és eljárások, amivel a végrehajtó partnert bízták meg; |
| --- | --- |

g)

az olyan követelések behajtására vonatkozó rendelkezések és eljárások, amivel a végrehajtó partnert bízták meg;

| h) | az uniós garanciával fedezett műveletekre vonatkozó pénzügyi és operatív jelentéstétel és nyomon követés; |
| --- | --- |

h)

az uniós garanciával fedezett műveletekre vonatkozó pénzügyi és operatív jelentéstétel és nyomon követés;

| i) | fő teljesítménymutatók, különösen az uniós garancia felhasználása, a 3., a 7. és 11. cikkben meghatározott célkitűzések és kritériumok teljesítése, valamint a magántőke mozgósítása tekintetében; |
| --- | --- |

i)

fő teljesítménymutatók, különösen az uniós garancia felhasználása, a 3., a 7. és 11. cikkben meghatározott célkitűzések és kritériumok teljesítése, valamint a magántőke mozgósítása tekintetében;

| j) | adott esetben a vegyesfinanszírozási műveletekre vonatkozó rendelkezések és eljárások; |
| --- | --- |

j)

adott esetben a vegyesfinanszírozási műveletekre vonatkozó rendelkezések és eljárások;

| k) | egyéb releváns rendelkezések a [költségvetési rendelet] [X. címe] szerinti követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

k)

egyéb releváns rendelkezések a [költségvetési rendelet] [X. címe] szerinti követelményeknek megfelelően.

(3)   A garanciamegállapodásnak azt is biztosítania kell, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveletekből eredő, az Uniót illető díjazás az uniós garancia lehívásakor esedékes kifizetések levonása után kerüljön kifizetésre.

(4)   Ezenkívül a garanciamegállapodásnak biztosítania kell, hogy az uniós garanciához kapcsolódóan a végrehajtó partnernek fizetendő bármely összeg levonásra kerüljön az e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveletekből eredően a végrehajtó partner által az Uniónak fizetendő díjazás, bevételek és visszafizetések teljes összegéből. Amennyiben ez az összeg nem elegendő a 15. cikk (3) bekezdésének megfelelően a végrehajtó partnernek járó összeg fedezésére, a fennmaradó összeget az uniós garancia feltöltésével kell biztosítani.

(5)   Amennyiben a garanciamegállapodás megkötésére a tagállami komponens keretében kerül sor, a megállapodás előírhatja az érintett tagállam vagy régiók képviselőinek a garanciamegállapodás végrehajtásának nyomon követésében való részvételét.

15. cikk

Az uniós garancia felhasználására vonatkozó követelmények

(1)   Az uniós garancia nyújtásának feltétele az érintett végrehajtó partnerrel kötött garanciamegállapodás hatálybalépése.

(2)   Egy finanszírozási vagy beruházási művelet csak akkor fedezhető az uniós garanciával, ha teljesíti az e rendeletben és a vonatkozó beruházási iránymutatásban meghatározott kritériumokat, és ha a beruházási bizottság megállapította, hogy teljesíti az uniós garancia által nyújtandó támogatás igénybevételére vonatkozó követelményeket. A végrehajtó partnerek a későbbiekben is felelősek annak biztosításáért, hogy a finanszírozási és beruházási műveletek megfeleljenek e rendeletnek és a vonatkozó beruházási iránymutatásnak.

(3)   A végrehajtó partner nem számíthat fel igazgatási költségeket vagy díjakat a Bizottság felé az uniós garancia alá tartozó finanszírozási vagy beruházási műveletek végrehajtásával kapcsolatban, kivéve, ha a felhasználandó pénzügyi termék révén megvalósítandó szakpolitikai célkitűzések jellegéből következően a végrehajtó partner igazolni tudja a kivétel szükségességét. A garanciamegállapodásban meg kell határozni az említett költségek fedezetét, és annak meg kell felelnie a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdése g) pontjának].

(4)   Emellett a végrehajtó partner felhasználhatja az uniós garanciát a behajtással kapcsolatos költségek megfelelő részének fedezésére, kivéve, ha ez az összeg a 14. cikk (4) bekezdésével összhangban levonásra kerül a behajtott bevételből.

16. cikk

Az uniós garancia fedezete és feltételei

(1)   A kockázatvállalásért járó díjazást a finanszírozási és beruházási műveletek portfóliójában, illetve adott esetben az egyedi műveletekben és az alapul szolgáló műveletek jellemzőivel és kockázati profiljával kifejezett összefüggésben vállalt kockázat arányában kell felosztani az Unió és a végrehajtó partner között. A végrehajtó partnernek az uniós garancia által fedezett finanszírozási és beruházási műveleteket érintő megfelelő mértékű saját kockázatot jelentő kitettséggel kell rendelkeznie, kivéve, ha kivételes esetben a pénzügyi termék révén megvalósítandó szakpolitikai célkitűzések olyan jellegűek, hogy a végrehajtó partner észszerűen nem tudna saját kockázatvállalási kapacitásával azokhoz hozzájárulni.

(2)   Az uniós garancia a következőkre terjed ki:

| a) | A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok:






  i. | a tőkeösszeg és a végrehajtó partnert illető, de a nemteljesítés időpontjáig ki nem fizetett kamat és más összegek a finanszírozási műveletek feltételeinek megfelelően; az alárendelt kölcsönök esetében a halasztás, a csökkentés vagy az előírt exit nemteljesítési eseménynek tekintendő; |
| --- | --- | --- |

a)

A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok:

i.

a tőkeösszeg és a végrehajtó partnert illető, de a nemteljesítés időpontjáig ki nem fizetett kamat és más összegek a finanszírozási műveletek feltételeinek megfelelően; az alárendelt kölcsönök esetében a halasztás, a csökkentés vagy az előírt exit nemteljesítési eseménynek tekintendő;

| ii. | adósságátütemezésből eredő veszteségek; |
| --- | --- |

ii.

adósságátütemezésből eredő veszteségek;

| iii. | az eurótól eltérő pénznemek árfolyam-ingadozásaiból eredő veszteségek olyan piacokon, ahol korlátozottak a lehetőségek hosszú futamidejű fedezeti ügyletekre; |
| --- | --- |

iii.

az eurótól eltérő pénznemek árfolyam-ingadozásaiból eredő veszteségek olyan piacokon, ahol korlátozottak a lehetőségek hosszú futamidejű fedezeti ügyletekre;

| b) | a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett sajáttőke-, illetve kvázisajáttőke-befektetések esetében: a befektetett összegek és a kapcsolódó finanszírozási költségek és az eurótól eltérő pénznemek árfolyam-ingadozásaiból eredő veszteségek; |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett sajáttőke-, illetve kvázisajáttőke-befektetések esetében: a befektetett összegek és a kapcsolódó finanszírozási költségek és az eurótól eltérő pénznemek árfolyam-ingadozásaiból eredő veszteségek;

| c) | egy végrehajtó partner által a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett másik jogi személynek nyújtott finanszírozás vagy garancia esetében a felhasznált összegek és a kapcsolódó finanszírozási költségek. |
| --- | --- |

c)

egy végrehajtó partner által a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett másik jogi személynek nyújtott finanszírozás vagy garancia esetében a felhasznált összegek és a kapcsolódó finanszírozási költségek.

(3)   Amennyiben az Unió az uniós garancia lehívásakor kifizetést teljesít a végrehajtó partnernek, a végrehajtó partner bármely, uniós garanciával fedezett finanszírozási vagy beruházási műveletével kapcsolatos jogai – további fennmaradásuk esetén – átszállnak az Unióra.

A végrehajtó partner gondoskodik az engedményezett összegekre vonatkozó követeléseknek az Unió nevében történő behajtásáról, és a behajtott összegekből visszatérítést teljesít az Unió felé.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

IRÁNYÍTÁS

IRÁNYÍTÁS

16a. cikk

Irányítóbizottság

(1)
     
  Az InvestEU Alap irányítását Irányítóbizottság látja el, amely az uniós garancia felhasználásának érdekében a 3. cikkben meghatározott általános célkitűzésekkel összhangban határozza meg:

| a) | az InvestEU Alap stratégiai orientációját; |
| --- | --- |

a)

az InvestEU Alap stratégiai orientációját;

| b) | az InvestEU Alap működéséhez szükséges működési szabályokat és eljárásokat; |
| --- | --- |

b)

az InvestEU Alap működéséhez szükséges működési szabályokat és eljárásokat;

| c) | a beruházási platformokkal kapcsolatos műveletekre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

c)

a beruházási platformokkal kapcsolatos műveletekre vonatkozó szabályokat.

(2)
     
  Az Irányítóbizottság:

| a) | hat tagból áll, az alábbiak szerint:










  i. | három tagot a Bizottság nevez ki; |
| --- | --- | --- |

a)

hat tagból áll, az alábbiak szerint:

i.

három tagot a Bizottság nevez ki;

| ii. | egy tagot az EBB-csoport nevez ki; |
| --- | --- |

ii.

egy tagot az EBB-csoport nevez ki;

| iii. | egy tagot a végrehajtó partnerek képviselői közül a tanácsadó testület nevez ki; ez a tag nem lehet az EBB-csoport képviselője; |
| --- | --- |

iii.

egy tagot a végrehajtó partnerek képviselői közül a tanácsadó testület nevez ki; ez a tag nem lehet az EBB-csoport képviselője;

| iv. | egy szakértőt az Európai Parlament nevez ki. Ez a szakértő nem kérhet vagy fogadhat el utasításokat uniós intézményektől, szervektől, hivataloktól vagy ügynökségektől, a tagállamok kormányaitól, vagy bármely egyéb közjogi vagy magánjogi szervezettől, és teljesen függetlenül kell eljárnia. A szakértőnek feladatait pártatlanul és az InvestEU Alap érdekeit szem előtt tartva kell ellátnia; |
| --- | --- |

iv.

egy szakértőt az Európai Parlament nevez ki. Ez a szakértő nem kérhet vagy fogadhat el utasításokat uniós intézményektől, szervektől, hivataloktól vagy ügynökségektől, a tagállamok kormányaitól, vagy bármely egyéb közjogi vagy magánjogi szervezettől, és teljesen függetlenül kell eljárnia. A szakértőnek feladatait pártatlanul és az InvestEU Alap érdekeit szem előtt tartva kell ellátnia;

| b) | a Bizottság által kinevezett három tag közül megválasztja az elnököt egy hároméves, egy alkalommal megújítható időszakra; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által kinevezett három tag közül megválasztja az elnököt egy hároméves, egy alkalommal megújítható időszakra;

| c) | valamennyi tag álláspontját megvitatja és a lehető legjobban figyelembe veszi. Abban az esetben, ha a tagok álláspontja nem egyezik, az Irányítóbizottság a tagjainak többségével hozza meg határozatát. Az Irányítóbizottság üléseinek jegyzőkönyvében részletesen rögzíteni kell az összes tag álláspontját. |
| --- | --- |

c)

valamennyi tag álláspontját megvitatja és a lehető legjobban figyelembe veszi. Abban az esetben, ha a tagok álláspontja nem egyezik, az Irányítóbizottság a tagjainak többségével hozza meg határozatát. Az Irányítóbizottság üléseinek jegyzőkönyvében részletesen rögzíteni kell az összes tag álláspontját.

(3)
     
  Az Irányítóbizottság javasolja a Bizottságnak az I. mellékletben említett összegek elosztásának módosítását.

(4)
     
  Az Irányítóbizottság rendszeresen konzultációt szervez a megfelelő érdekelt felekkel – különösen a társberuházókkal, a hatóságokkal, a szakértőkkel, az oktatási, képzési és kutatási intézményekkel, a karitatív szervezetekkel, az illetékes szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel – az e rendelet értelmében folytatott beruházási politika irányáról és végrehajtásáról.

(5)
     
  Az Irányítóbizottság üléseinek részletes jegyzőkönyvét az Irányítóbizottság általi jóváhagyásukat követően a lehető leghamarabb közzéteszik.

17. cikk

Tanácsadó testület

(1)   A Bizottságot
  és az Irányítóbizottságot
  egy tanácsadó testület segíti▌.

(1a) A tanácsadó testület törekszik a nemek közötti egyensúly biztosítására, és tagjainak összetétele a következő:

| a) | a végrehajtó partnerek egy-egy képviselője; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtó partnerek egy-egy képviselője;

| b) | a tagállamok egy-egy képviselője; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok egy-egy képviselője;

| c) | az EIB-csoport egy képviselője; |
| --- | --- |

c)

az EIB-csoport egy képviselője;

| d) | a Bizottság egy képviselője; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság egy képviselője;

| e) | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által kinevezett, a szakpolitikai keretek egy-egy szakértője; |
| --- | --- |

e)

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által kinevezett, a szakpolitikai keretek egy-egy szakértője;

| f) | a Régiók Bizottsága által kijelölt szakértő. |
| --- | --- |

f)

a Régiók Bizottsága által kijelölt szakértő.

(2)   ▌

(3)   ▌

(4)   A▌ tanácsadó testület üléseinek
  elnöki teendőit
  a Bizottság képviselője
  látja el
  .
  Az EIB-csoport által kijelölt
  képviselő
  az alelnök.

▌

A tanácsadó testület rendszeresen, de legalább évente kétszer ülésezik az elnök kérésére. ▌

A tanácsadó bizottság üléseinek részletes jegyzőkönyvét a tanácsadó bizottság általi jóváhagyásukat követően a lehető leghamarabb közzéteszik.

A Bizottság megállapítja a tanácsadó testületre vonatkozó működési szabályokat és eljárásokat, és irányítja a tanácsadó testület titkárságát.

(5)   A tanácsadó testület:

▌

| a) | tanácsadást nyújt az e rendelet szerint végrehajtandó pénzügyi termékek kialakításához; |
| --- | --- |

a)

tanácsadást nyújt az e rendelet szerint végrehajtandó pénzügyi termékek kialakításához;

| b) | tanácsot ad a Bizottságnak és az irányítóbizottságnak a piaci hiányosságokkal és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekkel, valamint a piaci feltételekkel kapcsolatban;
  ▌ |
| --- | --- |

b)

tanácsot ad a Bizottságnak és az irányítóbizottságnak a piaci hiányosságokkal és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekkel, valamint a piaci feltételekkel kapcsolatban;

▌

| c) | tájékoztatja a tagállamokat az InvestEU Alap
  egyes szakpolitikai kereteken belüli
  végrehajtásáról; |
| --- | --- |

c)

tájékoztatja a tagállamokat az InvestEU Alap
  egyes szakpolitikai kereteken belüli
  végrehajtásáról;

| d) | megvitatja a tagállamokkal a piac alakulását és megosztja a bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

d)

megvitatja a tagállamokkal a piac alakulását és megosztja a bevált gyakorlatokat.

17a. cikk

Kockázatértékelési módszertan

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy kiegészítse e rendeletet egy kockázatértékelési módszer kidolgozásával. Az ilyen kockázatértékelési módszertant az EBB csoporttal és a többi végrehajtó partnerrel szoros együttműködésben kell kidolgozni, és annak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | egy kockázatminősítési besorolást, a közvetítő intézménytől független összes művelet következetes és standard kezelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

egy kockázatminősítési besorolást, a közvetítő intézménytől független összes művelet következetes és standard kezelése érdekében;

| b) | egy egyértelmű statisztikai módszereken alapuló a kockáztatott érték és a nemteljesítési valószínűség értékelésére szolgáló módszert, beleértve a környezeti, társadalmi és irányítási kritériumokat is; |
| --- | --- |

b)

egy egyértelmű statisztikai módszereken alapuló a kockáztatott érték és a nemteljesítési valószínűség értékelésére szolgáló módszert, beleértve a környezeti, társadalmi és irányítási kritériumokat is;

| c) | egy nemteljesítéskori kitettség és a nemteljesítéskori veszteségráta értékelésére szolgáló módszert, figyelembe véve a finanszírozás értékét, a projekt kockázatát, a visszafizetési feltételeket, a biztosítékokat és egyéb releváns mutatókat. |
| --- | --- |

c)

egy nemteljesítéskori kitettség és a nemteljesítéskori veszteségráta értékelésére szolgáló módszert, figyelembe véve a finanszírozás értékét, a projekt kockázatát, a visszafizetési feltételeket, a biztosítékokat és egyéb releváns mutatókat.

17b. cikk

Eredménytábla

(1)
     
  Minden végrehajtó partner az indikátorok eredménytábláját („az eredménytáblát”) használja az uniós garancia által potenciálisan támogatott beruházások minőségének és megbízhatóságának értékeléséhez. Az eredménytábla az uniós garancia lehetséges és tényleges felhasználásának független, átlátható és harmonizált értékelését biztosítja.

(2)
     
  Az eredménytáblát a javasolt finanszírozási és befektetési műveleteikről minden végrehajtó partnernek ki kell töltenie. Amennyiben a beruházási műveletet több végrehajtó partner javasolja, az eredménytáblát az érintett végrehajtó partnerek közösen töltik ki.

(3)
     
  Az eredménytábla tartalmazza mindenekelőtt a következők értékelését:

| a) | a javasolt finanszírozási és befektetési műveletek kockázati profilját a 17a. cikkben említett kockázatértékelési módszertan alkalmazásával; |
| --- | --- |

a)

a javasolt finanszírozási és befektetési műveletek kockázati profilját a 17a. cikkben említett kockázatértékelési módszertan alkalmazásával;

| b) | a végső kedvezményezettek számára biztosított előnyök, |
| --- | --- |

b)

a végső kedvezményezettek számára biztosított előnyök,

| c) | az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, a klímaváltozásról szóló Párizsi Megállapodás, a szociális jogok európai pillére és az Alapjogi Charta tekintetében tett uniós kötelezettségvállalásoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

c)

az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, a klímaváltozásról szóló Párizsi Megállapodás, a szociális jogok európai pillére és az Alapjogi Charta tekintetében tett uniós kötelezettségvállalásoknak való megfelelést;

| d) | a támogathatósági feltételek betartását; |
| --- | --- |

d)

a támogathatósági feltételek betartását;

| e) | a fenntartható növekedés és foglalkoztatás befektetési műveletének minőségét és hozzájárulását; |
| --- | --- |

e)

a fenntartható növekedés és foglalkoztatás befektetési műveletének minőségét és hozzájárulását;

| f) | a befektetési művelet hozzájárulását az InvestEU program célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

f)

a befektetési művelet hozzájárulását az InvestEU program célkitűzéseinek megvalósításához;

| g) | a projekthez való szakmai és pénzügyi hozzájárulást; |
| --- | --- |

g)

a projekthez való szakmai és pénzügyi hozzájárulást;

| h) | hogy a javasolt művelet az azonosított piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó befektetési műveletek kezelésére irányul-e. |
| --- | --- |

h)

hogy a javasolt művelet az azonosított piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó befektetési műveletek kezelésére irányul-e.

(4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendeletnek a végrehajtó partnerek által alkalmazandó eredménytáblára vonatkozó részletes szabályok kidolgozásával történő kiegészítésére.

(5)
     
  A Bizottság szükség esetén segítséget nyújthat a végrehajtó partnereknek a kockázatértékelési módszertan alkalmazásában és az eredménytábla összeállításában. Biztosítania kell, hogy a pontozási módszert megfelelően alkalmazzák, és hogy a Beruházási bizottságnak bemutatott eredménytáblák jó minőségűek.

18. cikk

▌

19. cikk

Beruházási bizottság

(1)   Létre kell hozni egy
  teljesen független
  Beruházási bizottságot. A bizottság:

| a) | megvizsgálja a végrehajtó partnerek által az uniós garancia igénybevétele céljából benyújtott, finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó javaslatokat,
  amelyeknek az uniós jognak és politikáknak való megfelelését a Bizottság ellenőrizte
  ; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja a végrehajtó partnerek által az uniós garancia igénybevétele céljából benyújtott, finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó javaslatokat,
  amelyeknek az uniós jognak és politikáknak való megfelelését a Bizottság ellenőrizte
  ;

| b) | ellenőrzi, hogy a javaslatok megfelelnek-e ennek a rendeletnek és a vonatkozó beruházási iránymutatásnak, különös figyelmet fordítva az
  e
  rendelet
  7a.
   cikkében említett addicionalitási követelményre, valamint
  adott esetben
  a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdésének d) pontjában] említett, a magánbefektetések bevonására vonatkozó követelményre; valamint |
| --- | --- |

b)

ellenőrzi, hogy a javaslatok megfelelnek-e ennek a rendeletnek és a vonatkozó beruházási iránymutatásnak, különös figyelmet fordítva az
  e
  rendelet
  7a.
   cikkében említett addicionalitási követelményre, valamint
  adott esetben
  a [költségvetési rendelet] [209. cikke (2) bekezdésének d) pontjában] említett, a magánbefektetések bevonására vonatkozó követelményre; valamint

| c) | ellenőrzi, hogy az uniós garancia formájában támogatásból részesülő finanszírozási és beruházási műveletek megfelelnek-e valamennyi vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

c)

ellenőrzi, hogy az uniós garancia formájában támogatásból részesülő finanszírozási és beruházási műveletek megfelelnek-e valamennyi vonatkozó követelménynek.

(2)   A beruházási bizottság négy különböző, a 7. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai kereteknek megfelelő formációban ülésezik.

A beruházási bizottság minden egyes formációban hat, javadalmazásban részesülő külső szakértőből áll. A Bizottság a [költségvetési rendelet] [237. cikkének] megfelelően kiválasztja, és legfeljebb négy évig tartó meghatározott időtartamra kinevezi a szakértőket. Megbízatásuk megújítható, azonban a megbízatás időtartama összességében nem haladhatja meg a hét évet. Az
  Irányítóbizottság
  határozatával a Beruházási bizottság hivatalban lévő tagjának megbízatását az e bekezdésben megállapított eljárás igénybevétele nélkül is megújíthatja.

A szakértőknek jelentős és releváns piaci szakértelemmel kell rendelkezniük a projektstrukturálás és a projektfinanszírozás, vagy a kkv-, illetőleg vállalati finanszírozás területén.

A beruházási bizottság összetétele révén biztosítani kell, hogy a bizottság széleskörű ismeretekkel rendelkezzen a 7. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai keretekhez tartozó ágazatokról és az Unión belüli földrajzi piacokról, valamint hogy a bizottságban összességében biztosított legyen a nemek egyensúlya.

A beruházási bizottság mind a négy formációjában négy tagnak állandó tagnak kell lennie. Emellett mind a négy formációban lennie kell két olyan szakértőnek, aki tapasztalattal rendelkezik a megfelelő szakpolitikai kerethez tartozó ágazatokhoz kapcsolódó beruházások terén. Legalább egy állandó tagnak rendelkeznie kell a fenntartható beruházásokra vonatkozó ismeretekkel. A Beruházási bizottság tagjait az
  Irányítóbizottság
  nevezi ki a megfelelő formációba vagy formációkba. A beruházási bizottság az állandó tagok közül választ elnököt.

A Bizottság elfogadja a Beruházási bizottságra vonatkozó eljárási szabályzatot és a saját szervezetén belül működteti a Beruházási bizottság titkárságát.
  A titkárság az Irányítóbizottságot is támogatja.

(3)   A beruházási bizottság tagjainak a bizottság tevékenységében való részvételük során pártatlanul és az InvestEU Alap kizárólagos érdekét szem előtt tartva kell végezniük a munkájukat. A tagok nem kérhetnek, és nem fogadhatnak el utasításokat a végrehajtó partnerektől, az uniós intézményektől, a tagállamoktól, vagy bármely más köz- vagy magánszervezettől.

A beruházási bizottság minden egyes tagjának önéletrajzát és érdekeltségi nyilatkozatát nyilvánosságra kell hozni, és folyamatosan aktualizálni kell. A Beruházási bizottság tagjai késedelem nélkül közlik a Bizottsággal
  és az Irányítóbizottsággal
  az összeférhetetlenség folyamatos ellenőrzéséhez szükséges információkat.

Az
  Irányítóbizottság
  felmentheti a tagot tisztségéből, amennyiben az nem tartja be az e bekezdésben meghatározott követelményeket, vagy más kellően indokolt okból.

(4)   Az e cikk szerinti tevékenysége során a Beruházási bizottság
  a Bizottság szervezeti keretében működő, és az Beruházási bizottság elnökének felelős titkárságra
  támaszkodik.
  A titkárság ellenőrzi
  a végrehajtó partnerek által benyújtott dokumentumok,
  többek között a szabványosított kérelem űrlap, az eredménytábla
  , illetve bármely egyéb olyan dokumentáció
  teljességét
  , amelyet a Beruházási bizottság relevánsnak tart.
  A Beruházási bizottság pontosítást kérhet a végrehajtó partnerektől vagy a bizottsági üléseken vagy olyan további információk igénylése formájában, amelyeket a következő ülésen kell benyújtani.
   A végrehajtó partner által elvégzett projektértékelés nem jelent kötelezettséget a beruházási bizottság számára abban a tekintetben, hogy egy finanszírozási vagy beruházási művelet uniós garanciában részesüljön-e.

A beruházási bizottság a javaslatok értékelése és ellenőrzése során alkalmazza
  a 17b.
  cikkben említett, mutatókat tartalmazó eredménytáblát.

(5)   A beruházási bizottság következtetéseit a tagok egyszerű többségi szavazásával fogadja el,
  amennyiben ez az egyszerű többség legalább egy szakértőt magában foglal.
  Szavazategyenlőség esetén a beruházási bizottság elnökének szavazata dönt.

A beruházási bizottság által az uniós garancia keretében támogatandó finanszírozási vagy beruházási műveletre vonatkozóan adott jóváhagyást a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, és annak indokolást is kell tartalmaznia.
  A határozatokban utalni kell az eredménytáblán alapuló globális értékelésre is. Adott esetben a beruházási bizottság az uniós garancia támogatását jóváhagyó megállapítások jegyzékében szerepeltet a műveletekre – különösen leírásukra –, a projektgazdákra vagy pénzügyi közvetítők személyére és a projekt célkitűzéseire vonatkozó információkat. A nyilvánosságra hozott információk nem tartalmazhatnak bizalmas üzleti adatokat.
  Üzleti szempontból érzékeny határozatok esetében a beruházási bizottság e határozatokat és a projektgazdákra vagy pénzügyi közvetítőkre vonatkozó információkat az adott finanszírozás lezárása után vagy korábban, az üzleti érzékenység megszűntekor közzéteszi.

Az eredménytáblát a finanszírozás vagy beruházási művelet vagy ▌az alprojekt aláírása
  előtt
  nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A közzététel nem tartalmazhat olyan bizalmas üzleti adatokat vagy olyan személyes adatokat, amelyek az uniós adatvédelmi szabályok alapján nem hozhatók nyilvánosságra.

A beruházási bizottság
  az összes következtetését tartalamzó listát, valamint a döntésekhez kapcsolódó eredménytáblákat
  évente kétszer▌
  benyújtja
  az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A benyújtásraszigorú titoktartási követelményekvonatkoznak.

A Befektetési Bizottság uniós garancia felhasználására vonatkozó elutasító következtetéseit kellő időben hozzáférhetővé kell tenni az érintett végrehajtó partner számára.

(6)   Amennyiben a beruházási bizottságnak olyan finanszírozási vagy beruházási művelet esetében kell jóváhagynia az uniós garancia felhasználását, amely alprojekteket tartalmazó eszköz, program vagy struktúra, a jóváhagyásnak ki kell terjednie az alprojektekre, kivéve, ha a beruházási bizottság – kellően indokolt esetekben –fenntartja magának a jogot, hogy azokat külön hagyja jóvá.

(6a)
     
  A beruházási bizottság, ha szükségesnek tartja, javaslatokat tehet a Bizottságnak a beruházási iránymutatások módosítására.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

InvestEU Tanácsadó Platform

InvestEU Tanácsadó Platform

20. cikk

InvestEU Tanácsadó Platform

(1)   Az InvestEU Tanácsadó Platform tanácsadással segíti a beruházási projektek meghatározását, előkészítését, fejlesztését, strukturálását, az azokkal kapcsolatos beszerzést és végrehajtásukat, illetőleg erősíti a projektgazdák és a pénzügyi közvetítők finanszírozási és beruházási műveletek végrehajtására irányuló képességét. A platform által biztosított támogatás kiterjedhet adott esetben a projekt életciklusának vagy egy támogatott szervezet finanszírozásának bármely szakaszára.

A Bizottság megállapodásokat köt az EBB-csoporttal és más végrehajtó partnerekkel annak érdekében, hogy Tanácsadó Platform partnerekként jelöljék ki őket, és az előző albekezdésben említett tanácsadási támogatással, valamint a (2) bekezdésben említett szolgáltatásokkal bízza meg őket. A Bizottság az InvestEU Tanácsadó Platformhoz egységes hozzáférési pontot hoz létre, és a tanácsadási támogatás iránti kérelmeket a Tanácsadó Platform megfelelő partnerére osztja. A Bizottságnak, az EBB-csoportnak és a többi végrehajtó partnernek szorosan együtt kell működnie annak érdekében, hogy az egész Unióban biztosítsák a támogatás hatékonyságát, a szinergiákat és a kellő földrajzi lefedettséget, megfelelően figyelembe véve a meglévő struktúrákat és az eddig végzett munkát.

Az InvestEU Tanácsadó Platform a 7. cikk (1) bekezdése szerinti minden egyes szakpolitikai keret elemeként rendelkezésre áll, és az adott kerethez tartozó valamennyi ágazatot lefedi. Emellett ágazatközi és kapacitásépítőitanácsadási szolgáltatást is nyújt.

(2)   Az InvestEU Tanácsadó Platform mindenekelőtt a következő szolgáltatásokat nyújtja:

| a) | egyablakos ügyintézés biztosítása a hatóságok és a projektgazdák számára a központi irányítású uniós programokból nyújtott projektfejlesztési támogatás igénybevételéhez; |
| --- | --- |

a)

egyablakos ügyintézés biztosítása a hatóságok és a projektgazdák számára a központi irányítású uniós programokból nyújtott projektfejlesztési támogatás igénybevételéhez;

| aa) | a hatóságok és a projektgazdák számára a beruházási iránymutatásokra és azok értelmezésére vonatkozó valamennyi elérhető kiegészítő információ rendelkezésre bocsátása; |
| --- | --- |

aa)

a hatóságok és a projektgazdák számára a beruházási iránymutatásokra és azok értelmezésére vonatkozó valamennyi elérhető kiegészítő információ rendelkezésre bocsátása;

| b) | adott esetben a projektgazdák segítése projektjeik kidolgozásában a 3., 7. és 11. cikkben meghatározott célkitűzések és támogathatósági kritériumok teljesítése érdekében, valamint kisebb projektek együttes fejlesztésének megkönnyítése; mindazonáltal az említett segítségnyújtás nem előlegezi meg a beruházási bizottság azon döntését, hogy az adott projekt részesül-e az uniós garancia által biztosított támogatásban; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a projektgazdák segítése projektjeik kidolgozásában a 3., 7. és 11. cikkben meghatározott célkitűzések és támogathatósági kritériumok teljesítése érdekében, valamint kisebb projektek együttes fejlesztésének megkönnyítése; mindazonáltal az említett segítségnyújtás nem előlegezi meg a beruházási bizottság azon döntését, hogy az adott projekt részesül-e az uniós garancia által biztosított támogatásban;

| ba) | a kis méretű projektek – többek között beruházási platformokon keresztüli – vonzásában és finanszírozásában rejlő lehetőségek kihasználása; |
| --- | --- |

ba)

a kis méretű projektek – többek között beruházási platformokon keresztüli – vonzásában és finanszírozásában rejlő lehetőségek kihasználása;

| c) | intézkedések támogatása és a helyi ismeretek igénybevétele az InvestEU Alap általi támogatás Unió-szerte történő elősegítése érdekében, és ahol lehetséges, hozzájárulás az InvestEU Alap ágazati és földrajzi diverzifikációra irányuló célkitűzéséhez, támogatva a végrehajtó partnereket lehetséges finanszírozási és beruházási műveletek kezdeményezésében és kidolgozásában; |
| --- | --- |

c)

intézkedések támogatása és a helyi ismeretek igénybevétele az InvestEU Alap általi támogatás Unió-szerte történő elősegítése érdekében, és ahol lehetséges, hozzájárulás az InvestEU Alap ágazati és földrajzi diverzifikációra irányuló célkitűzéséhez, támogatva a végrehajtó partnereket lehetséges finanszírozási és beruházási műveletek kezdeményezésében és kidolgozásában;

| d) | együttműködési platformok létrehozásának elősegítése szakértői tapasztalatcseréhez, valamint adatok, know-how és a bevált gyakorlatok megosztásához a beruházási projektportfólió-terv kidolgozásának és az ágazati fejlesztésnek a támogatása érdekében,
  ideértve egyrészt a karitatív szervezetek, másrészt az egyéb potenciális befektetők és projektgazdák közötti együttműködés előmozdítását, különösen a szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai kerethez kapcsolódóan; |
| --- | --- |

d)

együttműködési platformok létrehozásának elősegítése szakértői tapasztalatcseréhez, valamint adatok, know-how és a bevált gyakorlatok megosztásához a beruházási projektportfólió-terv kidolgozásának és az ágazati fejlesztésnek a támogatása érdekében,
  ideértve egyrészt a karitatív szervezetek, másrészt az egyéb potenciális befektetők és projektgazdák közötti együttműködés előmozdítását, különösen a szociális beruházási és készségfejlesztési szakpolitikai kerethez kapcsolódóan;

| e) | szükség esetén helyi jelenléttel
  proaktív tanácsadási támogatás nyújtása beruházási platformok – főként
  kis és közepes méretű projekteket egy vagy több tagállamban témák vagy régiók szerint összefogó
  határokon átnyúló
  és makroregionális
  beruházási platformok – létrehozásához; |
| --- | --- |

e)

szükség esetén helyi jelenléttel
  proaktív tanácsadási támogatás nyújtása beruházási platformok – főként
  kis és közepes méretű projekteket egy vagy több tagállamban témák vagy régiók szerint összefogó
  határokon átnyúló
  és makroregionális
  beruházási platformok – létrehozásához;

| ea) | elősegíti és támogatja a támogatások útján vagy az uniós költségvetésből, illetve más forrásokból finanszírozott finanszírozási eszközök segítségével megvalósuló vegyes finanszírozást az uniós eszközök közötti szinergiák és kiegészítő jelleg megerősítése, valamint az InvestEU program maximális mobilizálása és hatása érdekében; |
| --- | --- |

ea)

elősegíti és támogatja a támogatások útján vagy az uniós költségvetésből, illetve más forrásokból finanszírozott finanszírozási eszközök segítségével megvalósuló vegyes finanszírozást az uniós eszközök közötti szinergiák és kiegészítő jelleg megerősítése, valamint az InvestEU program maximális mobilizálása és hatása érdekében;

| f) | a következőkhöz kapcsolódó intézkedések támogatása: szervezeti kapacitás, készségek és folyamatok fejlesztésére irányuló kapacitásépítés, valamint a szervezetek beruházásra való felkészültségének megerősítése annak érdekében, hogy a projektgazdák és a hatóságok képesek legyenek a beruházási projektportfólió-tervek kialakítására
  , pénzügyi eszközök és beruházási platformok fejlesztésére
  és a projektirányításra, valamint – többek között a kockázatértékelési kapacitás vagy az ágazatspecifikus ismeretek fejlesztésének támogatása révén – a pénzügyi közvetítők olyan finanszírozási és beruházási műveleteinek előmozdítása, amelyek segítik a finanszírozáshoz jutás terén nehézségekkel küzdő szervezeteket,
  különösen a kulturális és kreatív ágazatok tekintetében; |
| --- | --- |

f)

a következőkhöz kapcsolódó intézkedések támogatása: szervezeti kapacitás, készségek és folyamatok fejlesztésére irányuló kapacitásépítés, valamint a szervezetek beruházásra való felkészültségének megerősítése annak érdekében, hogy a projektgazdák és a hatóságok képesek legyenek a beruházási projektportfólió-tervek kialakítására
  , pénzügyi eszközök és beruházási platformok fejlesztésére
  és a projektirányításra, valamint – többek között a kockázatértékelési kapacitás vagy az ágazatspecifikus ismeretek fejlesztésének támogatása révén – a pénzügyi közvetítők olyan finanszírozási és beruházási műveleteinek előmozdítása, amelyek segítik a finanszírozáshoz jutás terén nehézségekkel küzdő szervezeteket,
  különösen a kulturális és kreatív ágazatok tekintetében;

| fa) | proaktív tanácsadói támogatás nyújtása az induló vállalkozások számára, különösen, ha kutatási és innovációs beruházásaikat szellemi tulajdonjog-címekkel, például szabadalmak megszerzésével kívánják megvédeni. |
| --- | --- |

fa)

proaktív tanácsadói támogatás nyújtása az induló vállalkozások számára, különösen, ha kutatási és innovációs beruházásaikat szellemi tulajdonjog-címekkel, például szabadalmak megszerzésével kívánják megvédeni.

(3)   Az InvestEU Tanácsadó Platform köz- és magánszektorbeli projektgazdák – többek között nemzeti fejlesztési bankok, beruházási platformok, kkv-k és induló vállalkozások – valamint az állami hatóságok, valamint a pénzügyi és egyéb közvetítők rendelkezésére áll.

(4)   A (2) bekezdésben említett szolgáltatásokért díj számítható fel a szóban forgó szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos költségek részbeni fedezésére,
  kivéve az állami projektgazdák és a nonprofit intézmények számára nyújtott szolgáltatásokat, amelyek díjmentesek. A (2) bekezdésben említett szolgáltatások díjaként a nyújtott szolgáltatások költségének egyharmada számítható fel.

(5)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés megvalósítása és a tanácsadási támogatás megkönnyítése érdekében az InvestEU Tanácsadó Platformnak fel kell használnia a Bizottság, az EBB csoport és a többi végrehajtó partner szakértelmét.

(6)   Szükség esetén biztosítani kell az InvestEU Tanácsadó Platform helyi jelenlétét. Ezt különösen azokban a tagállamokban vagy régiókban kell biztosítani, amelyek nehézségekkel szembesülnek az InvestEU Alaphoz kapcsolódó projektek fejlesztése során. Az InvestEU Tanácsadó Platform segíti a regionális és helyi szintű tudástranszfert az (1) bekezdésben említett támogatással összefüggő regionális és helyi kapacitás és szakértelem folyamatos kiépítése és a kisebb projektek végrehajtása és alkalmazása céljából.

(6a)
     
  Az (1) bekezdésben említett tanácsadási támogatás és a helyi szinten történő tanácsadási támogatás nyújtásának megkönnyítése érdekében az InvestEU Tanácsadó Platformnak fel kell használnia a nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények szakértelmét, illetve együtt kell működnie velük. Az Invest EU Tanácsadó Platform és egy nemzeti fejlesztési bank vagy intézmény közötti együttműködés szerződéses partnerség formájában valósulhat meg. Az InvestEU Tanácsadó Platform arra törekszik, hogy tagállamonként legalább egy nemzeti fejlesztési bankkal vagy intézménnyel együttműködési megállapodást kössön. Azokban a tagállamokban, ahol nem léteznek fejlesztési bankok vagy intézmények, az InvestEU Tanácsadó Platform – adott esetben és az érintett tagállam kérésére – proaktív tanácsadási támogatást nyújthat a létrehozásukhoz.

(7)   A végrehajtó partnerek ösztönzik a finanszírozást igénylő projektgazdákat arra, hogy – különösen a kisebb projektek tekintetében – projektjeikhez kérjék az InvestEU Tanácsadó Platform támogatását, adott esetben projektjeik előkészítésének előmozdítása és annak vizsgálata céljából, hogy van-e lehetőség projektek összevonására.

Emellett a végrehajtó partnerek adott esetben tájékoztatják a projektgazdákat arról a lehetőségről, hogy projektjeiket szerepeltethetik a 21. cikkben említett InvestEU Portálon.

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

21. cikk

Az InvestEU Portál

(1)   A Bizottság létrehozza az InvestEU Portált. Ez egy könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát projektadatbázis, amely releváns információkat tartalmaz az egyes projektekről.

(2)   Az InvestEU Portál olyan csatornát biztosít a projektgazdák számára, amely segítségével bemutathatják finanszírozást igénylő projektjeiket, és tájékoztatást nyújthatnak azokról a befektetők számára. A projektek InvestEU Portálon való szerepeltetése nem befolyásolhatja az arra vonatkozó döntéseket, hogy mely végső projekteket választják ki az e rendelet szerinti vagy bármely egyéb uniós eszköz keretében történő támogatásra vagy közfinanszírozásra.

(3)   A portálon csak olyan projektek jelenhetnek meg, amelyek összeegyeztethetők az uniós joggal és szakpolitikákkal.

(4)   A (3) bekezdésben meghatározott feltételeket teljesítő projekteket a Bizottság továbbítja a megfelelő végrehajtó partnereknek
  és adott esetben az InvestEU Tanácsadó Platformnak
  .

(5)   A végrehajtó partnerek megvizsgálják a földrajzi és tevékenységi körükbe tartozó projekteket.

VII. FEJEZET

VII. FEJEZET

ELSZÁMOLTATHATÓSÁG, NYOMON KÖVETÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

ELSZÁMOLTATHATÓSÁG, NYOMON KÖVETÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

21a. cikk

Elszámoltathatóság

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére az irányítóbizottság elnöke beszámol az InvestEU Alap teljesítményéről az ezt kérő intézménynek, többek között az Európai Parlamentben tartott meghallgatáson való részvétele keretében is.

(2)
     
  Az irányítóbizottság elnöke – szóban vagy írásban – válaszol az Európai Parlament vagy a Tanács által az InvestEU Alaphoz címzett kérdésekre, minden esetben a kérdés kézhezvételének napjától számított öt héten belül.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottság jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról.

22. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A 3. cikkben meghatározott, az általános és egyedi célkitűzések megvalósítása terén az InvestEU program végrehajtásában tett haladásra vonatkozó jelentéstételhez használandó mutatókat e rendelet III. melléklete tartalmazza.

(2)   Annak érdekében, hogy az InvestEU program célkitűzéseinek teljesülését hatékonyan lehessen értékelni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet III. mellékletének módosítására vonatkozóan a mutatók felülvizsgálata és/vagy kiegészítése céljából, amennyiben azt szükségesnek ítéli, valamint hogy kiegészítse ezt a rendeletet a monitoring és értékelési keretelvek kidolgozására vonatkozó rendelkezésekkel.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a végrehajtás és az eredmények nyomon követésére vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében a végrehajtó partnerekre és adott esetben az uniós pénzeszközök egyéb kedvezményezettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(4)   A Bizottság a [költségvetési rendelet] [241. és 250. cikkének] megfelelően jelentést készít az InvestEU program végrehajtásáról. E célból
  az EBB csoport és
  a végrehajtó partnerek évente megadják az ahhoz szükséges információkat
  – ideértve a garancia működésére vonatkozókat –
  , hogy a Bizottság eleget tehessen jelentéstételi kötelezettségeinek.

(5)   Emellett a végrehajtó partnerek hathavonta jelentést nyújtanak be
  az Európai Parlamentnek és
  a Bizottságnak az e rendelet hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveletekről az uniós komponensre és – adott esetben tagállam szerinti bontásban – a tagállami komponensre lebontva. A jelentésnek tartalmaznia kell az uniós garancia igénybevételére vonatkozó követelményeknek és az e rendelet III. mellékletében meghatározott fő teljesítménymutatóknak való megfelelés értékelését. A jelentésnek
  – a lehető legrészletesebben, ugyanakkor biztosítva a magánjellegű és az üzleti szempontból érzékeny adatok védelmét –
  tartalmaznia kell továbbá működési, statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat az egyes finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozóan, valamint a komponensek, szakpolitikai keretek, továbbá az InvestEU Alap szintjén. Az egyik jelentésnek tartalmaznia kell a végrehajtó partnerek által a [költségvetési rendelet] [155. cikke (1) bekezdésének a) pontja] szerint rendelkezésre bocsátott információkat.
  A Bizottság összegyűjti és értékeli a végrehajtó partnerek jelentéseit, és nyilvános éves jelentések formájában összegzést terjeszt elő azokról, amelyben a program céljainak és teljesítménymutatóinak tükrében tájékoztatást ad a program végrehajtási szintjéről, rámutatva az InvestEU program által támogatott finanszírozási és beruházási műveletekben rejlő kockázatokra és lehetőségekre.

23. cikk

Értékelés

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(2)   
  2024.
  szeptember 30-ig a Bizottság elvégzi az InvestEU program, és mindenekelőtt az uniós garancia felhasználásának időközi értékelését.

(3)   Az InvestEU program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  két
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi az InvestEU program és mindenekelőtt az uniós garancia felhasználásának végső értékelését.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(5)   A végrehajtó partnerek hozzájárulnak az (1) és a (2) bekezdésben említett értékelések elvégzéséhez, és biztosítják az azokhoz szükséges információkat a Bizottság számára.

(6)   A Bizottság a [költségvetési rendelet] [211. cikke (1) bekezdésének] megfelelően háromévente belefoglalja a [költségvetési rendelet] [250. cikkében] említett éves jelentésbe az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltöltési ráta megfelelőségének vizsgálatát az uniós garancia által fedezett finanszírozási és beruházási műveletek tényleges kockázati profiljának figyelembevételével. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy e vizsgálat alapján legfeljebb 15 %-kal kiigazítsa az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltöltési rátát.

24. cikk

Ellenőrzések

A [költségvetési rendelet] [127. cikke] szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós finanszírozás felhasználására vonatkozóan
  az Európai Számvevőszék által, valamint a
  személyek vagy jogalanyok – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzések képezik.

25. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz az InvestEU programban, az érintett harmadik országnak biztosítania kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az említett jogok az OLAF esetében magukban foglalják az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – végrehajtására való jogot.

26. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.
  A végrehajtó partnerek által végrehajtott, illetve a részvételükkel megvalósuló tevékenységekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat az érintett végrehajtó partnerekkel folytatott intenzív párbeszéd keretében kell kidolgozni.

(2)   A Bizottság [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/-től számított öt évre felhatalmazást kap
  a 4. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (3) és (6) bekezdésében, a 17a. cikkben,
  a 17b. cikkben, a 22. cikk (2) bekezdésében, valamint a 23. cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az említett ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazás gyakorlásáról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
  a 4. cikk (2) bekezdésében,
  a 7. cikk
  (3) és
  (6) bekezdésében,
  a 17a. cikkben, a 17b. cikkben,
  a 22. cikk (2) bekezdésében és a 23. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A
  4. cikk (2) bekezdése, a
  7. cikk
  (3) és
  (6) bekezdése,
  a 17a. cikk, a 17b. cikk,
  a 22. cikk (2) bekezdése és a 23. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

VIII. FEJEZET

VIII. FEJEZET

ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS LÁTHATÓSÁG

ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS LÁTHATÓSÁG

27. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   A végrehajtó partnerek elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak,
  összpontosítva a társadalmi és a környezeti hatásokra is
  .

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az InvestEU programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. Az InvestEU programhoz allokált pénzügyi forrásoknak ezenfelül az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeihez is hozzá kell járulniuk, amennyiben azok kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

IX. FEJEZET

IX. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

28. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az e rendelet IV. mellékletében említett programok által létrehozott finanszírozási eszközökből származó bevételek, visszafizetések és visszafizettetett összegek felhasználhatók az e rendelet szerinti uniós garancia feltöltésére.

(2)   Az (EU) 2015/1017 rendelettel létrehozott uniós garanciához kapcsolódó bevételek, visszafizetések és visszafizettetett összegek felhasználhatók az e rendelet szerinti uniós garancia feltöltésére, kivéve, ha azok az (EU) 2015/1017 rendelet 4., 9. és 12. cikkében említett célokra kerülnek felhasználásra.

29. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

Összegek

  egyedi célkitűzésenként

A finanszírozási és beruházási műveletekre irányuló, a 4. cikk (2) bekezdésében említett ▌felosztás a következő:

| a) | ▌11 500 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzésekre; |
| --- | --- |

a)

▌11 500 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzésekre;

| b) | ▌11 250 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzésekre; |
| --- | --- |

b)

▌11 250 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzésekre;

| c) | ▌
  12 500 000 000
  EUR a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott célkitűzésekre; |
| --- | --- |

c)

▌
  12 500 000 000
  EUR a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott célkitűzésekre;

| d) | ▌
  5 567 500 000
   EUR a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott célkitűzésekre. |
| --- | --- |

d)

▌
  5 567 500 000
   EUR a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott célkitűzésekre.

II. MELLÉKLET

Finanszírozási és beruházási műveletekre jogosult területek

A finanszírozási és beruházási műveletek a következő területek közül egy vagy több alá tartozhatnak:

| (1) | Az energetikai ágazat fejlesztése az energiaunió prioritásaival, többek között az energiaellátás biztonságával, valamint a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend és a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségekkel összhangban, különösen a következők révén:






  a) | a tiszta és fenntartható
  , megújuló energián alapuló megoldások kialakításának
  bővítése,
  kiépítésének, ellátásának vagy végrehajtásának felgyorsítása
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az energetikai ágazat fejlesztése az energiaunió prioritásaival, többek között az energiaellátás biztonságával, valamint a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend és a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségekkel összhangban, különösen a következők révén:

a)

a tiszta és fenntartható
  , megújuló energián alapuló megoldások kialakításának
  bővítése,
  kiépítésének, ellátásának vagy végrehajtásának felgyorsítása
  ;

| b) | energiahatékonyság
  , energetikai átállás
  és energiamegtakarítás (a kereslet csökkentésére összpontosítva a keresletoldali szabályozás és az épületek felújítása révén); |
| --- | --- |

b)

energiahatékonyság
  , energetikai átállás
  és energiamegtakarítás (a kereslet csökkentésére összpontosítva a keresletoldali szabályozás és az épületek felújítása révén);

| c) | a fenntartható energetikai infrastruktúra fejlesztése, intelligenssé tétele és korszerűsítése (átviteli és elosztói szint, tárolási technológiák
  , intelligens hálózatok
  );
  valamint a tagállamok közötti villamosenergia-összeköttetés szintjének növelése; |
| --- | --- |

c)

a fenntartható energetikai infrastruktúra fejlesztése, intelligenssé tétele és korszerűsítése (átviteli és elosztói szint, tárolási technológiák
  , intelligens hálózatok
  );
  valamint a tagállamok közötti villamosenergia-összeköttetés szintjének növelése;

| d) | megújuló/karbonsemleges forrásokból
  fenntartható
  szintetikus üzemanyagok
  , illetve alternatív üzemanyagok
  előállítása és kínálata
  valamennyi közlekedési mód számára a [megújuló energiáról szóló 2009/28/EK irányelv] rendelkezéseivel összhangban
  ; |
| --- | --- |

d)

megújuló/karbonsemleges forrásokból
  fenntartható
  szintetikus üzemanyagok
  , illetve alternatív üzemanyagok
  előállítása és kínálata
  valamennyi közlekedési mód számára a [megújuló energiáról szóló 2009/28/EK irányelv] rendelkezéseivel összhangban
  ;

| e) | szén-dioxid-leválasztási és
  az ipari folyamatokban a szén-dioxid-tárolását célzó
  infrastruktúra
  , bioenergia-létesítmények és gyártólétesítmények az energetikai átállás érdekében
  . |
| --- | --- |

e)

szén-dioxid-leválasztási és
  az ipari folyamatokban a szén-dioxid-tárolását célzó
  infrastruktúra
  , bioenergia-létesítmények és gyártólétesítmények az energetikai átállás érdekében
  .

| (2) | Fenntartható
  és biztonságos
  közlekedési infrastruktúrák
  és mobilitási megoldások
  , valamint berendezések és innovatív technológiák fejlesztése az uniós közlekedési prioritásokkal, valamint a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségekkel összhangban, különösen a következők révén:






  a) | a TEN-T infrastruktúra fejlesztését támogató projektek, beleértve annak városi csomópontjait, tengeri és belvízi kikötőit,
  reptereit,
  multimodális termináljait és azok fő hálózatokkal való összeköttetéseit
  , valamint az 1315/2013/EU rendeletben foglalt telematikai alkalmazásokat
  ; |
| --- | --- | --- |

(2)

Fenntartható
  és biztonságos
  közlekedési infrastruktúrák
  és mobilitási megoldások
  , valamint berendezések és innovatív technológiák fejlesztése az uniós közlekedési prioritásokkal, valamint a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségekkel összhangban, különösen a következők révén:

a)

a TEN-T infrastruktúra fejlesztését támogató projektek, beleértve annak városi csomópontjait, tengeri és belvízi kikötőit,
  reptereit,
  multimodális termináljait és azok fő hálózatokkal való összeköttetéseit
  , valamint az 1315/2013/EU rendeletben foglalt telematikai alkalmazásokat
  ;

| aa) | legalább két különböző közlekedési mód használatát biztosító TEN-T infrastrukturális projektek, különösen multimodális áruszállítási terminálok és személyszállítási csomópontok; |
| --- | --- |

aa)

legalább két különböző közlekedési mód használatát biztosító TEN-T infrastrukturális projektek, különösen multimodális áruszállítási terminálok és személyszállítási csomópontok;

| b) | intelligens és fenntartható városi mobilitással kapcsolatos projektek
  , a belvízi és a légi közlekedést is beleértve
  (az alacsony kibocsátású városi közlekedési módokkal, a 
  megkülönböztetésmentes
  hozzáférhetőséggel, a légszennyezéssel és a zajjal, az energiafogyasztással
  és a – többek közt a kerékpáros és gyalogos közlekedést érintő – nagyobb biztonsággal
  összefüggésben); |
| --- | --- |

b)

intelligens és fenntartható városi mobilitással kapcsolatos projektek
  , a belvízi és a légi közlekedést is beleértve
  (az alacsony kibocsátású városi közlekedési módokkal, a 
  megkülönböztetésmentes
  hozzáférhetőséggel, a légszennyezéssel és a zajjal, az energiafogyasztással
  és a – többek közt a kerékpáros és gyalogos közlekedést érintő – nagyobb biztonsággal
  összefüggésben);

| c) | a közlekedési mobil eszközök felújításának és utólagos átalakításának támogatása az alacsony kibocsátású mobilitási megoldások bevezetése céljából
  , beleértve az alternatív üzemanyagok és a megújuló/szénsemleges forrásokból származó szintetikus üzemanyagok használatát valamennyi közlekedési mód esetében
  ; |
| --- | --- |

c)

a közlekedési mobil eszközök felújításának és utólagos átalakításának támogatása az alacsony kibocsátású mobilitási megoldások bevezetése céljából
  , beleértve az alternatív üzemanyagok és a megújuló/szénsemleges forrásokból származó szintetikus üzemanyagok használatát valamennyi közlekedési mód esetében
  ;

| d) | vasúti infrastruktúra, egyéb vasúti projektek
  , belvízi útvonalak infrastruktúrája,
  tengeri kikötők
  és tengeri gyorsforgalmi utak
  ; |
| --- | --- |

d)

vasúti infrastruktúra, egyéb vasúti projektek
  , belvízi útvonalak infrastruktúrája,
  tengeri kikötők
  és tengeri gyorsforgalmi utak
  ;

| e) | alternatívüzemanyag-infrastruktúra
  valamennyi közlekedési mód számára
  , beleértve az elektromos töltésre szolgáló infrastruktúrát; |
| --- | --- |

e)

alternatívüzemanyag-infrastruktúra
  valamennyi közlekedési mód számára
  , beleértve az elektromos töltésre szolgáló infrastruktúrát;

| ea) | intelligens és fenntartható mobilitási projektek, a következő célterületeken:










  i. | közúti biztonság (beleértve a vezető és az utasok biztonságának javítását, valamint a halálos kimenetelű balesetek és a súlyos sérüléseket szenvedett személyek számának csökkentését), |
| --- | --- | --- |

ea)

intelligens és fenntartható mobilitási projektek, a következő célterületeken:

i.

közúti biztonság (beleértve a vezető és az utasok biztonságának javítását, valamint a halálos kimenetelű balesetek és a súlyos sérüléseket szenvedett személyek számának csökkentését),

| ii. | akadálymentesség (beleértve a vidéki területeket), |
| --- | --- |

ii.

akadálymentesség (beleértve a vidéki területeket),

| iii. | kibocsátáscsökkentés, |
| --- | --- |

iii.

kibocsátáscsökkentés,

| iv. | az új közlekedési technológiák és szolgáltatások fejlesztése és alkalmazása, különösen a kkv-k által megvalósított projektek, és az összekapcsolt és autonóm közlekedési módokkal, valamint az integrált jegyrendszerrel összefüggésben; |
| --- | --- |

iv.

az új közlekedési technológiák és szolgáltatások fejlesztése és alkalmazása, különösen a kkv-k által megvalósított projektek, és az összekapcsolt és autonóm közlekedési módokkal, valamint az integrált jegyrendszerrel összefüggésben;

| eb) | a meglévő közlekedési infrastruktúra karbantartására vagy korszerűsítésére irányuló projektek, beleértve a TEN-T hálózat autópályáit, amennyiben szükséges a közúti közlekedésbiztonság fejlesztése, fenntartása vagy javítása, az ITS-szolgáltatások fejlesztése vagy az infrastruktúra integritásának és szabványainak biztosítása, különös tekintettel a biztonságos parkolóhelyekre és -létesítményekre alternatív üzemanyagállomásokra és elektromos töltőrendszerekre; |
| --- | --- |

eb)

a meglévő közlekedési infrastruktúra karbantartására vagy korszerűsítésére irányuló projektek, beleértve a TEN-T hálózat autópályáit, amennyiben szükséges a közúti közlekedésbiztonság fejlesztése, fenntartása vagy javítása, az ITS-szolgáltatások fejlesztése vagy az infrastruktúra integritásának és szabványainak biztosítása, különös tekintettel a biztonságos parkolóhelyekre és -létesítményekre alternatív üzemanyagállomásokra és elektromos töltőrendszerekre;

| ec) | közúti közlekedési infrastruktúra a kohéziós országok, a kevésbé fejlett régiók vagy a határokon átnyúló közlekedési projektek területén; |
| --- | --- |

ec)

közúti közlekedési infrastruktúra a kohéziós országok, a kevésbé fejlett régiók vagy a határokon átnyúló közlekedési projektek területén;

| (3) | Környezetvédelem és erőforrások, különösen a következők révén:






  a) | víz, beleértve az ellátást és az elvezetést, valamint a part menti infrastruktúrákat és más vízzel kapcsolatos zöld infrastruktúrákat; |
| --- | --- | --- |

(3)

Környezetvédelem és erőforrások, különösen a következők révén:

a)

víz, beleértve az ellátást és az elvezetést, valamint a part menti infrastruktúrákat és más vízzel kapcsolatos zöld infrastruktúrákat;

| b) | hulladékgazdálkodási infrastruktúra; |
| --- | --- |

b)

hulladékgazdálkodási infrastruktúra;

| c) | projektek és vállalkozások a környezeti erőforrás-gazdálkodás és a fenntartható technológiák területén; |
| --- | --- |

c)

projektek és vállalkozások a környezeti erőforrás-gazdálkodás és a fenntartható technológiák területén;

| d) | az ökoszisztémák és szolgáltatásaik megerősítése és helyreállítása; |
| --- | --- |

d)

az ökoszisztémák és szolgáltatásaik megerősítése és helyreállítása;

| e) | fenntartható város-, vidék- és part menti fejlesztés és megújulás; |
| --- | --- |

e)

fenntartható város-, vidék- és part menti fejlesztés és megújulás;

| f) | éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, beleértve természeti veszélyek és katasztrófák kockázatának csökkentését, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a változások hatásainak mérséklését; |
| --- | --- |

f)

éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, beleértve természeti veszélyek és katasztrófák kockázatának csökkentését, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a változások hatásainak mérséklését;

| g) | körforgásos gazdaságot végrehajtó projektek és vállalkozások, amelyek az erőforrás-hatékonysági szempontokat integrálják a termelésbe és a termékéletciklusba, beleértve az elsődleges és másodlagos nyersanyagok fenntartható kínálatát; |
| --- | --- |

g)

körforgásos gazdaságot végrehajtó projektek és vállalkozások, amelyek az erőforrás-hatékonysági szempontokat integrálják a termelésbe és a termékéletciklusba, beleértve az elsődleges és másodlagos nyersanyagok fenntartható kínálatát;

| h) | az energiaintenzív ágazatok dekarbonizációja és kibocsátásának jelentős csökkentése, beleértve az innovatív alacsony kibocsátású technológiák nagy léptékű demonstrációját és alkalmazását; |
| --- | --- |

h)

az energiaintenzív ágazatok dekarbonizációja és kibocsátásának jelentős csökkentése, beleértve az innovatív alacsony kibocsátású technológiák nagy léptékű demonstrációját és alkalmazását;

| ha) | a fenntartható kulturális örökséget, különösen az európai kulturális örökség védelmének tárgyi és immateriális stratégiáit és eszközeit támogató projektek. |
| --- | --- |

ha)

a fenntartható kulturális örökséget, különösen az európai kulturális örökség védelmének tárgyi és immateriális stratégiáit és eszközeit támogató projektek.

| (4) | A digitális hálózati infrastruktúra fejlesztése, különösen a nagyon nagy kapacitású digitális hálózatok
  , az 5G kapcsolat
  telepítését támogató projektek révén
  , valamint a digitális összekapcsoltság és a hozzáférés javítása, különösen a vidéki térségek és a periferikus régiók esetében
  . |
| --- | --- |

(4)

A digitális hálózati infrastruktúra fejlesztése, különösen a nagyon nagy kapacitású digitális hálózatok
  , az 5G kapcsolat
  telepítését támogató projektek révén
  , valamint a digitális összekapcsoltság és a hozzáférés javítása, különösen a vidéki térségek és a periferikus régiók esetében
  .

| (5) | Kutatás, fejlesztés és innováció, különösen a következők révén:






  a) | a kutatási infrastruktúra, illetve
  a Horizont Európa
  valamennyi tematikus területéhez tartozó és abban meghatározott, valamint annak
  célkitűzéseihez hozzájáruló
  kutatási és
  innovációs
  projektek támogatása
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

Kutatás, fejlesztés és innováció, különösen a következők révén:

a)

a kutatási infrastruktúra, illetve
  a Horizont Európa
  valamennyi tematikus területéhez tartozó és abban meghatározott, valamint annak
  célkitűzéseihez hozzájáruló
  kutatási és
  innovációs
  projektek támogatása
  ;

| b) | vállalati projektek
  , ideértve a képzést és a klaszterek és vállalkozási hálózatok kialakításának előmozdítását
  ; |
| --- | --- |

b)

vállalati projektek
  , ideértve a képzést és a klaszterek és vállalkozási hálózatok kialakításának előmozdítását
  ;

| c) | demonstrációs projektek és programok, valamint kapcsolódó infrastruktúrák, technológiák és folyamatok bevezetése; |
| --- | --- |

c)

demonstrációs projektek és programok, valamint kapcsolódó infrastruktúrák, technológiák és folyamatok bevezetése;

| d) | a tudományos élet
  , a kutatási és innovációs szervezetek
  és az ipar közötti
  együttműködésen alapuló kutatási és innovációs
  projektek;
  a köz- és magánszféra közötti partnerségek és a civil társadalmi szervezetek; |
| --- | --- |

d)

a tudományos élet
  , a kutatási és innovációs szervezetek
  és az ipar közötti
  együttműködésen alapuló kutatási és innovációs
  projektek;
  a köz- és magánszféra közötti partnerségek és a civil társadalmi szervezetek;

| e) | tudás- és technológiaátadás; |
| --- | --- |

e)

tudás- és technológiaátadás;

| f) | új, hatékony
  és hozzáférhető
  gyógyászati termékek, beleértve a gyógyszereket, az orvostechnikai eszközöket
  , a diagnosztikát
  és a fejlett terápiás gyógyszerkészítményeket
  , új antimikrobiális szereket, továbbá innovatív fejlesztési eljárások, amelyek során nem alkalmaznak állatkísérleteket
  . |
| --- | --- |

f)

új, hatékony
  és hozzáférhető
  gyógyászati termékek, beleértve a gyógyszereket, az orvostechnikai eszközöket
  , a diagnosztikát
  és a fejlett terápiás gyógyszerkészítményeket
  , új antimikrobiális szereket, továbbá innovatív fejlesztési eljárások, amelyek során nem alkalmaznak állatkísérleteket
  .

| (6) | Digitális technológiák és szolgáltatások fejlesztése, telepítése
  és bővítése
  , különösen a következők révén:






  a) | mesterséges intelligencia
  , összhangban a Digitális Európa programmal, különösen az etikára való tekintettel
  ; |
| --- | --- | --- |

(6)

Digitális technológiák és szolgáltatások fejlesztése, telepítése
  és bővítése
  , különösen a következők révén:

a)

mesterséges intelligencia
  , összhangban a Digitális Európa programmal, különösen az etikára való tekintettel
  ;

| aa) | kvantumtechnológia
  ; |
| --- | --- |

aa)

kvantumtechnológia
  ;

| b) | kiberbiztonsági és hálózatvédelmi infrastruktúrák; |
| --- | --- |

b)

kiberbiztonsági és hálózatvédelmi infrastruktúrák;

| c) | a dolgok internete; |
| --- | --- |

c)

a dolgok internete;

| d) | blokklánc és egyéb megosztott könyvelési technológiák; |
| --- | --- |

d)

blokklánc és egyéb megosztott könyvelési technológiák;

| e) | korszerű digitális készségek; |
| --- | --- |

e)

korszerű digitális készségek;

| f) | az uniós ipar digitalizálásához hozzájáruló egyéb korszerű digitális technológiák és szolgáltatások
  , valamint a digitális technológiák, szolgáltatások és készségek integrációja az Unió közlekedési ágazatában
  ; |
| --- | --- |

f)

az uniós ipar digitalizálásához hozzájáruló egyéb korszerű digitális technológiák és szolgáltatások
  , valamint a digitális technológiák, szolgáltatások és készségek integrációja az Unió közlekedési ágazatában
  ;

| fa) | robotika és automatizálás. |
| --- | --- |

fa)

robotika és automatizálás.

| (7) | Pénzügyi támogatás a legfeljebb 3 000 alkalmazottat foglalkoztató szervezetek számára
  . A kkv-keret kizárólag
  a kkv-kra és a kisméretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokra
  , valamint a kkv-méretű szociális vállalkozásokra összpontosít
  , különösen a következők révén:






  a) | működő tőke és beruházás biztosítása
  , különösen azon tevékenységek kapcsán, amelyek előmozdítják a vállalkozói kultúrát és környezetet, valamint segítik a mikro-, kis- és középvállalkozások létrejöttét és növekedését
  ; |
| --- | --- | --- |

(7)

Pénzügyi támogatás a legfeljebb 3 000 alkalmazottat foglalkoztató szervezetek számára
  . A kkv-keret kizárólag
  a kkv-kra és a kisméretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokra
  , valamint a kkv-méretű szociális vállalkozásokra összpontosít
  , különösen a következők révén:

a)

működő tőke és beruházás biztosítása
  , különösen azon tevékenységek kapcsán, amelyek előmozdítják a vállalkozói kultúrát és környezetet, valamint segítik a mikro-, kis- és középvállalkozások létrejöttét és növekedését
  ;

| b) | kockázatfinanszírozás biztosítása az alapítástól a terjeszkedési szakaszig a technológiai vezető szerep biztosítása érdekében az innovatív és fenntartható ágazatokban
  – ideértve digitalizációs és innovációs kapacitásuk növelését –, valamint ezek globális versenyképességének biztosítása érdekében
  . |
| --- | --- |

b)

kockázatfinanszírozás biztosítása az alapítástól a terjeszkedési szakaszig a technológiai vezető szerep biztosítása érdekében az innovatív és fenntartható ágazatokban
  – ideértve digitalizációs és innovációs kapacitásuk növelését –, valamint ezek globális versenyképességének biztosítása érdekében
  .

| (8) | Kulturális és kreatív ágazatok; média, audiovizuális ágazat és újságírás
  , különösen, de nem kizárólagosan, az alábbiak révén:










  a) | új technológiák, például a kulturális és kreatív termékekre és szolgáltatásokra alkalmazott segédtechnológiák; |
| --- | --- | --- |

(8)

Kulturális és kreatív ágazatok; média, audiovizuális ágazat és újságírás
  , különösen, de nem kizárólagosan, az alábbiak révén:

a)

új technológiák, például a kulturális és kreatív termékekre és szolgáltatásokra alkalmazott segédtechnológiák;

| b) | a digitális technológiák használata az európai tárgyi és szellemi kulturális örökség megőrzésére és helyreállítására; |
| --- | --- |

b)

a digitális technológiák használata az európai tárgyi és szellemi kulturális örökség megőrzésére és helyreállítására;

| c) | kulturális és kreatív iparágak és ágazatok, például kiterjesztett valóság/virtuális valóság, immerzív környezetek, ember-számítógép interfészek, internetprotokoll- és felhőinfrastruktúrák, 5G hálózatok, új médiumok; |
| --- | --- |

c)

kulturális és kreatív iparágak és ágazatok, például kiterjesztett valóság/virtuális valóság, immerzív környezetek, ember-számítógép interfészek, internetprotokoll- és felhőinfrastruktúrák, 5G hálózatok, új médiumok;

| d) | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok technológiai kezelése. |
| --- | --- |

d)

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok technológiai kezelése.

| (9) | Turisztikai ágazat
  . |
| --- | --- |

(9)

Turisztikai ágazat
  .

| (10) | Fenntartható mezőgazdaság, erdészet, halászat, akvakultúra és a tágabb értelemben vett fenntartható biogazdaság egyéb területei. |
| --- | --- |

(10)

Fenntartható mezőgazdaság, erdészet, halászat, akvakultúra és a tágabb értelemben vett fenntartható biogazdaság egyéb területei.

| (11) | Szociális beruházások, beleértve a szociális jogok európai pillérének végrehajtását támogató beruházásokat, különösen a következők révén:






  a) | etikus és fenntartható finanszírozás,
  mikrofinanszírozás, szociális vállalkozások finanszírozása és szociális gazdaság; |
| --- | --- | --- |

(11)

Szociális beruházások, beleértve a szociális jogok európai pillérének végrehajtását támogató beruházásokat, különösen a következők révén:

a)

etikus és fenntartható finanszírozás,
  mikrofinanszírozás, szociális vállalkozások finanszírozása és szociális gazdaság;

| b) | készségkereslet és -kínálat; |
| --- | --- |

b)

készségkereslet és -kínálat;

| c) | oktatás,
  szakképzés
  és a kapcsolódó szolgáltatások; |
| --- | --- |

c)

oktatás,
  szakképzés
  és a kapcsolódó szolgáltatások;

| d) | szociális infrastruktúra, különösen:






  i. | oktatás és képzés, beleértve a koragyermekkori nevelést és gondozást, az oktatási létesítményeket, a diákszállásokat és a digitális felszerelést; |
| --- | --- | --- |

d)

szociális infrastruktúra, különösen:

i.

oktatás és képzés, beleértve a koragyermekkori nevelést és gondozást, az oktatási létesítményeket, a diákszállásokat és a digitális felszerelést;

| ii. | szociális lakhatás; |
| --- | --- |

ii.

szociális lakhatás;

| iii. | egészségügy és tartós ápolás-gondozás, beleértve a klinikákat, kórházakat, az alapellátást, az otthoni ápolás-gondozást és a közösségi alapú szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

iii.

egészségügy és tartós ápolás-gondozás, beleértve a klinikákat, kórházakat, az alapellátást, az otthoni ápolás-gondozást és a közösségi alapú szolgáltatásokat;

| e) | szociális innováció, beleértve az innovatív szociális megoldásokat és programokat, amelyek célja az ebben a pontban említett területeken a szociális hatások és eredmények előmozdítása; |
| --- | --- |

e)

szociális innováció, beleértve az innovatív szociális megoldásokat és programokat, amelyek célja az ebben a pontban említett területeken a szociális hatások és eredmények előmozdítása;

| f) | a társadalmi célú kulturális tevékenységek; |
| --- | --- |

f)

a társadalmi célú kulturális tevékenységek;

| fa) | a nemek közötti egyenlőséget és a nők aktív részvételét előmozdító intézkedések; |
| --- | --- |

fa)

a nemek közötti egyenlőséget és a nők aktív részvételét előmozdító intézkedések;

| g) | a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek, többek között a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedése; |
| --- | --- |

g)

a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek, többek között a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedése;

| h) | innovatív egészségügyi megoldások, beleértve
  az e-egészségügyet,
  az egészségügyi szolgáltatásokat és az új ápolási-gondozási modelleket; |
| --- | --- |

h)

innovatív egészségügyi megoldások, beleértve
  az e-egészségügyet,
  az egészségügyi szolgáltatásokat és az új ápolási-gondozási modelleket;

| i. | fogyatékossággal élő személyek befogadása és akadálymentes hozzáférése. |
| --- | --- |

i.

fogyatékossággal élő személyek befogadása és akadálymentes hozzáférése.

| (12) | A védelmi ipar fejlesztése, ezáltal megerősítve az Unió stratégiai autonómiáját, különösen a következők támogatása révén:






  a) | az Unió védelmi ipari ellátási lánca, különösen a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalkozások pénzügyi támogatása révén; |
| --- | --- | --- |

(12)

A védelmi ipar fejlesztése, ezáltal megerősítve az Unió stratégiai autonómiáját, különösen a következők támogatása révén:

a)

az Unió védelmi ipari ellátási lánca, különösen a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalkozások pénzügyi támogatása révén;

| b) | a védelmi ágazatban forradalmi innovációs projektekben részt vevő társaságok és szorosan kapcsolódó kettős felhasználású technológiák; |
| --- | --- |

b)

a védelmi ágazatban forradalmi innovációs projektekben részt vevő társaságok és szorosan kapcsolódó kettős felhasználású technológiák;

| c) | a védelmi ágazat ellátási lánca az együttműködésen alapuló védelmi kutatásokban és fejlesztési projektekben való részvétel során, beleértve az Európai Védelmi Alap által támogatottakat; |
| --- | --- |

c)

a védelmi ágazat ellátási lánca az együttműködésen alapuló védelmi kutatásokban és fejlesztési projektekben való részvétel során, beleértve az Európai Védelmi Alap által támogatottakat;

| d) | védelmi kutatási és képzési infrastruktúra. |
| --- | --- |

d)

védelmi kutatási és képzési infrastruktúra.

| (13) | Világűr, különösen az űrágazat űrstratégiai célkitűzésekkel összhangban történő fejlesztése révén:






  a) | az uniós társadalom és gazdaság számára jelentett előnyök maximalizálása; |
| --- | --- | --- |

(13)

Világűr, különösen az űrágazat űrstratégiai célkitűzésekkel összhangban történő fejlesztése révén:

a)

az uniós társadalom és gazdaság számára jelentett előnyök maximalizálása;

| b) | az űrrendszerek és -technológiák versenyképességének előmozdítása, mindenekelőtt az ellátási láncok
  függetlenségének
  kezelésével; |
| --- | --- |

b)

az űrrendszerek és -technológiák versenyképességének előmozdítása, mindenekelőtt az ellátási láncok
  függetlenségének
  kezelésével;

| c) | az űrrel kapcsolatos vállalkozói készség alátámasztása
  , többek között a downstream fejlesztéseken belül is
  ; |
| --- | --- |

c)

az űrrel kapcsolatos vállalkozói készség alátámasztása
  , többek között a downstream fejlesztéseken belül is
  ;

| d) | az űrhöz való biztonságos és védett hozzáférés szempontjából az Unió autonómiájának előmozdítása, beleértve a kettős felhasználás szempontjait. |
| --- | --- |

d)

az űrhöz való biztonságos és védett hozzáférés szempontjából az Unió autonómiájának előmozdítása, beleértve a kettős felhasználás szempontjait.

| 13a. | Tengerek és óceánok, a fenntartható kék gazdaság fejlesztése által, összhangban az integrált tengerpolitika célkitűzéseivel, különösen az alábbiak révén:












  a) | tengeri vállalkozási tevékenységek; |
| --- | --- | --- |

13a.

Tengerek és óceánok, a fenntartható kék gazdaság fejlesztése által, összhangban az integrált tengerpolitika célkitűzéseivel, különösen az alábbiak révén:

a)

tengeri vállalkozási tevékenységek;

| b) | innovatív és versenyképes tengerészeti ágazat; |
| --- | --- |

b)

innovatív és versenyképes tengerészeti ágazat;

| c) | az óceánokkal kapcsolatos ismeretterjesztés és „kék pályák”; |
| --- | --- |

c)

az óceánokkal kapcsolatos ismeretterjesztés és „kék pályák”;

| d) | a fenntartható fejlesztési célok, különösen a 14. cél (Óceánok és tengerek védelme) megvalósítása. |
| --- | --- |

d)

a fenntartható fejlesztési célok, különösen a 14. cél (Óceánok és tengerek védelme) megvalósítása.

| e) | megújuló tengeri energia és körforgásos gazdaság.
  [Mód. 2 és 16/rev] |
| --- | --- |

e)

megújuló tengeri energia és körforgásos gazdaság.
  [Mód. 2 és 16/rev]

III. MELLÉKLET

Fő teljesítménymutatók

1.   Az InvestEU keretében végrehajtott finanszírozás volumene (a II. mellékletben meghatározott finanszírozási és beruházási műveletekre jogosult területek pontjai és alpontjai szerinti bontásban)

| 1.1 | Aláírt műveletek volumene |
| --- | --- |

1.1

Aláírt műveletek volumene

| 1.2 | Mozgósított befektetések |
| --- | --- |

1.2

Mozgósított befektetések

| 1.3 | A mozgósított magánfinanszírozás összege |
| --- | --- |

1.3

A mozgósított magánfinanszírozás összege

| 1.4 | Az elért tőkeáttételi hatás és multiplikátorhatás |
| --- | --- |

1.4

Az elért tőkeáttételi hatás és multiplikátorhatás

| 1.4a | Más uniós programokkal való szinergiák |
| --- | --- |

1.4a

Más uniós programokkal való szinergiák

2.   Az InvestEU keretében végrehajtott finanszírozás földrajzi lefedettsége (a II. mellékletben meghatározott finanszírozási és beruházási műveletekre jogosult területek pontjai és alpontjai szerinti bontásban)

| 2.1 | Projektországok száma |
| --- | --- |

2.1

Projektországok száma

| 2.1a | A projektek által lefedett régiók száma |
| --- | --- |

2.1a

A projektek által lefedett régiók száma

| 2.1b | A műveletek száma és volumene tagállamonként és régiónként |
| --- | --- |

2.1b

A műveletek száma és volumene tagállamonként és régiónként

3.   Az InvestEU keretében végrehajtott finanszírozás hatása

| 3.1 | A létrehozott vagy támogatott munkahelyek száma |
| --- | --- |

3.1

A létrehozott vagy támogatott munkahelyek száma

| 3.2 | Az
  energetikai és
  éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését támogató beruházások
  , adott esetben szakpolitikai keretek és kategóriák, valamint az éghajlat-politikai relevancia mértéke szerint részletezve |
| --- | --- |

3.2

Az
  energetikai és
  éghajlat-politikai célkitűzések teljesítését támogató beruházások
  , adott esetben szakpolitikai keretek és kategóriák, valamint az éghajlat-politikai relevancia mértéke szerint részletezve

| 3.3 | A digitalizációt támogató beruházások |
| --- | --- |

3.3

A digitalizációt támogató beruházások

| 3.3a | A társadalmi célkitűzések teljesítését támogató beruházások |
| --- | --- |

3.3a

A társadalmi célkitűzések teljesítését támogató beruházások

4.   Fenntartható infrastruktúra

| 4.1 | Energia: telepített megújulóenergia-termelési többletkapacitás (MW)
  forrásonként |
| --- | --- |

4.1

Energia: telepített megújulóenergia-termelési többletkapacitás (MW)
  forrásonként

| 4.2 | Energia: A jobb energiafogyasztási osztályba sorolt háztartások
  , közcélú és üzleti létesítmények
  száma
  , beleértve a besorolás javulásának mértékét vagy hasonló számadatokat, vagy a „közel nulla energiaigényű épületekre” vagy a passzívházakra vonatkozó szabványnak megfelelően felújított lakóegységek száma |
| --- | --- |

4.2

Energia: A jobb energiafogyasztási osztályba sorolt háztartások
  , közcélú és üzleti létesítmények
  száma
  , beleértve a besorolás javulásának mértékét vagy hasonló számadatokat, vagy a „közel nulla energiaigényű épületekre” vagy a passzívházakra vonatkozó szabványnak megfelelően felújított lakóegységek száma

| 4.3 | Digitalizáció: legalább 100 Mb/s sebességű, gigabites sebességre fejleszthető széles sávú internetkapcsolattal rendelkező további háztartások
  , üzleti és/vagy közcélú épületek
  száma
  , vagy a létrehozott WiFi-hotspotok száma |
| --- | --- |

4.3

Digitalizáció: legalább 100 Mb/s sebességű, gigabites sebességre fejleszthető széles sávú internetkapcsolattal rendelkező további háztartások
  , üzleti és/vagy közcélú épületek
  száma
  , vagy a létrehozott WiFi-hotspotok száma

| 4.4 | Közlekedés: a TEN-T keretében mozgósított beruházás, ebből: ▌






  — | törzshálózat és globális hálózat a [XXX rendelet, insert reference to new Connecting Europe Facility] mellékletében meghatározott alkotóelemek esetében; |
| --- | --- | --- |

4.4

Közlekedés: a TEN-T keretében mozgósított beruházás, ebből: ▌

—

törzshálózat és globális hálózat a [XXX rendelet, insert reference to new Connecting Europe Facility] mellékletében meghatározott alkotóelemek esetében;

| — | multimodális infrastruktúra; |
| --- | --- |

—

multimodális infrastruktúra;

| — | innovatív megoldások az egyes közlekedési módok kiegyensúlyozott modelljéhez való hozzájárulás érdekében, beleértve a belvízi utak és a légi közlekedés megoldásait; |
| --- | --- |

—

innovatív megoldások az egyes közlekedési módok kiegyensúlyozott modelljéhez való hozzájárulás érdekében, beleértve a belvízi utak és a légi közlekedés megoldásait;

| — | az alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépített pontjainak száma |
| --- | --- |

—

az alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépített pontjainak száma

| 4.5 | Környezetvédelem: a levegőminőséghez, víz- és hulladékgazdálkodáshoz és természethez kapcsolódó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt tervek és programok végrehajtásához hozzájáruló beruházások |
| --- | --- |

4.5

Környezetvédelem: a levegőminőséghez, víz- és hulladékgazdálkodáshoz és természethez kapcsolódó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt tervek és programok végrehajtásához hozzájáruló beruházások

| 4.5a | Az alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépített pontjainak száma |
| --- | --- |

4.5a

Az alternatívüzemanyag-infrastruktúra kiépített pontjainak száma

| 4.6 | Kibocsátáscsökkentés: a CO2-kibocsátáscsökkentés mennyisége |
| --- | --- |

4.6

Kibocsátáscsökkentés: a CO2-kibocsátáscsökkentés mennyisége

5.   Kutatás, innováció és digitalizáció

| 5.1 | Hozzájárulás az uniós GDP 3 %-ának megfelelő összegű kutatási, fejlesztési és innovációs célú
  , a program során végrehajtott
  beruházásra vonatkozó célkitűzés megvalósításához |
| --- | --- |

5.1

Hozzájárulás az uniós GDP 3 %-ának megfelelő összegű kutatási, fejlesztési és innovációs célú
  , a program során végrehajtott
  beruházásra vonatkozó célkitűzés megvalósításához

| 5.2 | A
  program során
  kutatási és innovációs projekteket végrehajtó támogatott vállalkozások száma |
| --- | --- |

5.2

A
  program során
  kutatási és innovációs projekteket végrehajtó támogatott vállalkozások száma

| 5.2a | Azon projektek száma, amelyek korábban a Horizont Európa és/vagy a Digitális Európa program keretében részesültek támogatásban. |
| --- | --- |

5.2a

Azon projektek száma, amelyek korábban a Horizont Európa és/vagy a Digitális Európa program keretében részesültek támogatásban.

6.   Kkv-k

| 6.1 | Támogatott vállalkozások száma méret szerinti bontásban (mikro-, kis-, középvállalkozások és kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalkozások) |
| --- | --- |

6.1

Támogatott vállalkozások száma méret szerinti bontásban (mikro-, kis-, középvállalkozások és kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalkozások)

| 6.2 | Támogatott vállalkozások
  , különösen az innovatív kkv-k
  száma fejlődési szakasz szerinti bontásban (korai szakaszban lévő, növekedő/bővülő) |
| --- | --- |

6.2

Támogatott vállalkozások
  , különösen az innovatív kkv-k
  száma fejlődési szakasz szerinti bontásban (korai szakaszban lévő, növekedő/bővülő)

| 6.3 | A támogatott vállalatok száma ágazatonkénti bontásban |
| --- | --- |

6.3

A támogatott vállalatok száma ágazatonkénti bontásban

7.   Szociális beruházás és készségfejlesztés

| 7.1 | Szociális infrastruktúra: a támogatott szociális infrastruktúra kapacitása és beavatkozási képessége ágazatonként: lakhatás, oktatás, egészségügy, egyéb |
| --- | --- |

7.1

Szociális infrastruktúra: a támogatott szociális infrastruktúra kapacitása és beavatkozási képessége ágazatonként: lakhatás, oktatás, egészségügy, egyéb

| 7.2 | Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozásoknak nyújtott finanszírozás: támogatott szociális gazdasági vállalkozások száma |
| --- | --- |

7.2

Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozásoknak nyújtott finanszírozás: támogatott szociális gazdasági vállalkozások száma

| 7.2a | Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozásoknak nyújtott finanszírozás: Létrehozott szociális vállalkozások száma |
| --- | --- |

7.2a

Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozásoknak nyújtott finanszírozás: Létrehozott szociális vállalkozások száma

| 7.2b | Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozásoknak nyújtott finanszírozás: A szociális vállalkozások száma szakaszok szerint (korai, növekedési/bővítési) |
| --- | --- |

7.2b

Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozásoknak nyújtott finanszírozás: A szociális vállalkozások száma szakaszok szerint (korai, növekedési/bővítési)

| 7.5 | Készségfejlesztés: új készségeket elsajátító
  vagy készségeket validáló
  személyek száma: iskolarendszerű
  , informális és nem formális
  oktatásban és szakképzés során szerzett képesítés |
| --- | --- |

7.5

Készségfejlesztés: új készségeket elsajátító
  vagy készségeket validáló
  személyek száma: iskolarendszerű
  , informális és nem formális
  oktatásban és szakképzés során szerzett képesítés

IV. MELLÉKLET

Az InvestEU program elődjének számító eszközök

A.   Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok:

| — | Európai Technológiai Hitelkeret (ETF98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről (a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés) (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről (a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés) (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.).

| — | TTP: A Bizottság C(2007) 531 határozata a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Belső árupiac és ágazati politikák” tevékenységhez tartozó 2007. évi intézkedéseinek finanszírozására vonatkozó kiegészítő finanszírozási határozat elfogadásáról, valamint a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Az EU elfoglalja helyét a globalizált világban” elnevezésű előkészítő intézkedés, továbbá négy kísérleti projekt („Erasmus fiatal vállalkozóknak”, „A mikro-, kis- és középvállalkozások közötti együttműködés és partnerségek előmozdítását szolgáló intézkedések”, a „Technológiatranszfer” és a „Kiemelt európai turisztikai célterületek”) 2007. évi finanszírozására vonatkozó kerethatározat elfogadásáról. |
| --- | --- |

—

TTP: A Bizottság C(2007) 531 határozata a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Belső árupiac és ágazati politikák” tevékenységhez tartozó 2007. évi intézkedéseinek finanszírozására vonatkozó kiegészítő finanszírozási határozat elfogadásáról, valamint a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság „Az EU elfoglalja helyét a globalizált világban” elnevezésű előkészítő intézkedés, továbbá négy kísérleti projekt („Erasmus fiatal vállalkozóknak”, „A mikro-, kis- és középvállalkozások közötti együttműködés és partnerségek előmozdítását szolgáló intézkedések”, a „Technológiatranszfer” és a „Kiemelt európai turisztikai célterületek”) 2007. évi finanszírozására vonatkozó kerethatározat elfogadásáról.

| — | Európai Technológiai Hitelkeret (ETF01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.).

| — | A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.). |
| --- | --- |

—

A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.).

| — | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF): Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról (az Európai Stratégiai Beruházási Alap) szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.) módosított 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF): Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról (az Európai Stratégiai Beruházási Alap) szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.) módosított 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

| — | A COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköze (COSME EFG): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.). |
| --- | --- |

—

A COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköze (COSME EFG): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.).

| — | InnovFin tőkefinanszírozási eszköz:







  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin tőkefinanszírozási eszköz:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.);

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.); |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.);

| — | A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.).

| — | Az EaSI (foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja) kapacitásépítési beruházási keret: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.). |
| --- | --- |

—

Az EaSI (foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja) kapacitásépítési beruházási keret: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.).

B.   Garanciaeszközök:

| — | Kkv-garanciakeret '98 (SMEG98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről (a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés) (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.). |
| --- | --- |

—

Kkv-garanciakeret '98 (SMEG98): A Tanács 98/347/EK határozata (1998. május 19.) az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről (a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés) (HL L 155., 1998.5.29., 43. o.).

| — | Kkv-garanciakeret '01 (SMEG01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.). |
| --- | --- |

—

Kkv-garanciakeret '01 (SMEG01): A Tanács 2000/819/EK határozata (2000. december 20.) a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) (HL L 333., 2000.12.29., 84. o.).

| — | Kkv-garanciakeret '07 (SMEG07): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.). |
| --- | --- |

—

Kkv-garanciakeret '07 (SMEG07): Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata (2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.).

| — | Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Garancia (EPMF-G): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Garancia (EPMF-G): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.).

| — | Kockázatmegosztási eszköz:







  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), a Bizottság nyilatkozatai (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.); |
| --- | --- | --- |

—

Kockázatmegosztási eszköz:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), a Bizottság nyilatkozatai (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.);

| — | A Tanács 2006/971/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 86. o.); |
| --- | --- |

—

A Tanács 2006/971/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 86. o.);

| — | A Tanács 2006/974/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Kapacitások” egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 299. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2006/974/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Kapacitások” egyedi programról (HL L 400., 2006.12.30., 299. o.).

| — | Az EaSI (a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja) garanciafinanszírozási eszköz: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.). |
| --- | --- |

—

Az EaSI (a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja) garanciafinanszírozási eszköz: Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.).

| — | COSME hitelgarancia-eszköz (COSME LGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.). |
| --- | --- |

—

COSME hitelgarancia-eszköz (COSME LGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1287/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.).

| — | Hitel- és garancianyújtási szolgáltatás (InnovFin Debt):






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.); |
| --- | --- | --- |

—

Hitel- és garancianyújtási szolgáltatás (InnovFin Debt):

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.);

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.); |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.);

| — | A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács 2013/743/EU határozata (2013. december 3.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 965. o.).

| — | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (CCS GF): Az Európai Parlament és a Tanács 1295/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.). |
| --- | --- |

—

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze (CCS GF): Az Európai Parlament és a Tanács 1295/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.).

| — | Diákhitelgarancia-eszköz (SLGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.). |
| --- | --- |

—

Diákhitelgarancia-eszköz (SLGF): Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

| — | Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.). |
| --- | --- |

—

Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).

C.   Kockázatmegosztási eszközök:

| — | Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF): Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013); a Bizottság nyilatkozatai (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF): Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013); a Bizottság nyilatkozatai (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

| — | InnovFin:






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.);

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

| — | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): Az Európai Parlament és a Tanács 1316/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).

| — | Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.). |
| --- | --- |

—

Természetitőke-finanszírozási Eszköz (NCFF): Az Európai Parlament és a Tanács 1293/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 185. o.).

D.   Különleges célú befektetési eszközök:

| — | Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Fonds commun de placements – fonds d'investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz – Fonds commun de placements – fonds d'investissements spécialisés (EPMF FCP-FIS): Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata (2010. március 25.) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról (HL L 87., 2010.4.7., 1. o.).

| — | Marguerite:







  — | Az Európai Parlament és a Tanács 680/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól (HL L 162., 2007.6.22., 1. o.); |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 680/2007/EK rendelete (2007. június 20.) a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól (HL L 162., 2007.6.22., 1. o.);

| — | A Bizottság C(2010)0941 határozata (2010. február 25.) az Európai Uniónak a 2020-as energiaügyi, éghajlat-változási és infrastrukturális európai alapban (Marguerite Alap) való részvételéről. |
| --- | --- |

—

A Bizottság C(2010)0941 határozata (2010. február 25.) az Európai Uniónak a 2020-as energiaügyi, éghajlat-változási és infrastrukturális európai alapban (Marguerite Alap) való részvételéről.

| — | Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF): Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 346., 2010.12.30., 5. o.). |
| --- | --- |

—

Európai Energiahatékonysági Alap (EEEF): Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 346., 2010.12.30., 5. o.).

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottságokhoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0482/2018).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget
  félkövér dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

félkövér dőlt

(2)  HL C [...], [...], [...] o.

2

(3)  HL C [...], [...], [...] o.

3

(4)  COM(2018)0097.

4

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

(5)  COM(2018)0353.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

6

(7)  COM(2017)0206.

7

(8)  COM(2017)0250.

8

(9)  Közzétéve: European Economy Discussion Paper 74. szám, 2018. január.

9

European Economy Discussion Paper

(10)  Frissítendő hivatkozás: HL C 373., 2013.12.20., 1. o. A megállapodás a következő címen érhető el: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

10

(1a)  
  A Tanács 1466/97/EK rendelete (1997. július 7.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról (HL L 209., 1997.8.2., 1. o.).

1a

A Tanács 1466/97/EK rendelete (1997. július 7.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról (HL L 209., 1997.8.2., 1. o.).

(1b)  
  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

1b

A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

(11)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról, 2016. április 13. (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

14

(15)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

16

(17)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, a kis- és a középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

17

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/548 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/548

---

P8_TA(2019)0027

Az uniós ideiglenes úti okmány *

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós ideiglenes úti okmány létrehozásáról, valamint a 96/409/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 411/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0358),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23 cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0386/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 23 cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0386/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0433/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A jogalkotás minőségének javításáról kötött intézményközi megállapodás (24) (22) és (23) pontjának megfelelően a Bizottságnak értékelnie kell az irányelvet, különösen a konkrét nyomonkövetési megállapodások révén gyűjtött információk alapján, annak érdekében, hogy megvizsgálják az irányelv hatásait és a további intézkedések szükségességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A jogalkotás minőségének javításáról kötött intézményközi megállapodás (24) (22) és (23) pontjának megfelelően a Bizottságnak értékelnie kell az irányelvet, különösen a konkrét nyomonkövetési megállapodások révén gyűjtött információk alapján, annak érdekében, hogy megvizsgálják az irányelv hatásait és a további intézkedések szükségességét.

| (19) | A jogalkotás minőségének javításáról kötött intézményközi megállapodás (24) (22) és (23) pontjának megfelelően a Bizottságnak értékelnie kell az irányelvet, különösen a konkrét nyomonkövetési megállapodások révén gyűjtött információk alapján, annak érdekében, hogy megvizsgálják az irányelv hatásait
  , többek között annak az alapvető jogokra gyakorolt hatását
  és a további intézkedések szükségességét.
  Az értékelést rendelkezésre kell bocsátani az Európai Parlament, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége számára. |
| --- | --- |

(19)

A jogalkotás minőségének javításáról kötött intézményközi megállapodás (24) (22) és (23) pontjának megfelelően a Bizottságnak értékelnie kell az irányelvet, különösen a konkrét nyomonkövetési megállapodások révén gyűjtött információk alapján, annak érdekében, hogy megvizsgálják az irányelv hatásait
  , többek között annak az alapvető jogokra gyakorolt hatását
  és a további intézkedések szükségességét.
  Az értékelést rendelkezésre kell bocsátani az Európai Parlament, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége számára.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (25) kell alkalmazni az ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok által végzett személyesadat-kezelésre. Az uniós ideiglenes úti okmány rendszer szükségessé teszi személyes adatok kezelését a kérelmező személyazonosságának ellenőrzése, az uniós ideiglenes úti okmány bélyeg nyomtatása, valamint az érintett személy utazásának megkönnyítése céljából. Tovább kell pontosítani a személyes adatok kezelésére vonatkozó biztosítékokat, mint például a gyűjtött személyes adatok maximális megőrzési idejét. Az esetleges visszaélések megelőzése érdekében
  hároméves
  maximális megőrzési
  időre van szükség
  . A kérelmező személyes adatainak törlése nem érintheti a tagállamok képességét ezen irányelv alkalmazásának figyelemmel kísérésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (25) kell alkalmazni az ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok által végzett személyesadat-kezelésre. Az uniós ideiglenes úti okmány rendszer szükségessé teszi személyes adatok kezelését a kérelmező személyazonosságának ellenőrzése, az uniós ideiglenes úti okmány bélyeg nyomtatása, valamint az érintett személy utazásának megkönnyítése céljából. Tovább kell pontosítani a személyes adatok kezelésére vonatkozó biztosítékokat, mint például a gyűjtött személyes adatok maximális megőrzési idejét. Az esetleges visszaélések megelőzése érdekében
  hároméves
  maximális megőrzési
  időre van szükség
  . A kérelmező személyes adatainak törlése nem érintheti a tagállamok képességét ezen irányelv alkalmazásának figyelemmel kísérésére.

| (20) | Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (25) kell alkalmazni az ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok által végzett személyesadat-kezelésre. Az uniós ideiglenes úti okmány rendszer szükségessé teszi személyes adatok kezelését a kérelmező személyazonosságának ellenőrzése, az uniós ideiglenes úti okmány bélyeg nyomtatása, valamint az érintett személy utazásának megkönnyítése céljából. Tovább kell pontosítani a személyes adatok kezelésére vonatkozó biztosítékokat, mint például a gyűjtött személyes adatok maximális megőrzési idejét. Az esetleges visszaélések megelőzése érdekében
  szükség van
  maximális megőrzési
  idő megállapítására. Ennek az időszaknak arányosnak kell lennie, és nem haladhatja meg a kibocsátott uniós ideiglenes úti okmány érvényességének lejártát követő 90 napot.
   A kérelmező személyes adatainak
  anonimizálása vagy
  törlése nem érintheti a tagállamok képességét ezen irányelv alkalmazásának figyelemmel kísérésére. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (25) kell alkalmazni az ezen irányelv végrehajtásakor a tagállamok által végzett személyesadat-kezelésre. Az uniós ideiglenes úti okmány rendszer szükségessé teszi személyes adatok kezelését a kérelmező személyazonosságának ellenőrzése, az uniós ideiglenes úti okmány bélyeg nyomtatása, valamint az érintett személy utazásának megkönnyítése céljából. Tovább kell pontosítani a személyes adatok kezelésére vonatkozó biztosítékokat, mint például a gyűjtött személyes adatok maximális megőrzési idejét. Az esetleges visszaélések megelőzése érdekében
  szükség van
  maximális megőrzési
  idő megállapítására. Ennek az időszaknak arányosnak kell lennie, és nem haladhatja meg a kibocsátott uniós ideiglenes úti okmány érvényességének lejártát követő 90 napot.
   A kérelmező személyes adatainak
  anonimizálása vagy
  törlése nem érintheti a tagállamok képességét ezen irányelv alkalmazásának figyelemmel kísérésére.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az állampolgárság szerinti tagállam a (2) bekezdésben említett információk beérkezésétől számított
  36
  órán belül reagál a konzultációra az (EU) 2015/637 irányelv 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban, továbbá megerősíti, hogy a kérelmező az állampolgára-e. A kérelmező állampolgárságának megerősítését követően a segítséget nyújtó tagállam legkésőbb az állampolgárság szerinti tagállam válaszának kézhezvételét követő munkanapon biztosítja az uniós ideiglenes úti okmányt a kérelmező részére. | (3)   Az állampolgárság szerinti tagállam a (2) bekezdésben említett információk beérkezésétől számított
  24
  órán belül reagál a konzultációra az (EU) 2015/637 irányelv 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban, továbbá megerősíti, hogy a kérelmező az állampolgára-e. A kérelmező állampolgárságának megerősítését követően a segítséget nyújtó tagállam legkésőbb az állampolgárság szerinti tagállam válaszának kézhezvételét követő munkanapon biztosítja az uniós ideiglenes úti okmányt a kérelmező részére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az állampolgárság szerinti tagállam a (2) bekezdésben említett információk beérkezésétől számított
  36
  órán belül reagál a konzultációra az (EU) 2015/637 irányelv 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban, továbbá megerősíti, hogy a kérelmező az állampolgára-e. A kérelmező állampolgárságának megerősítését követően a segítséget nyújtó tagállam legkésőbb az állampolgárság szerinti tagállam válaszának kézhezvételét követő munkanapon biztosítja az uniós ideiglenes úti okmányt a kérelmező részére.

(3)   Az állampolgárság szerinti tagállam a (2) bekezdésben említett információk beérkezésétől számított
  24
  órán belül reagál a konzultációra az (EU) 2015/637 irányelv 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban, továbbá megerősíti, hogy a kérelmező az állampolgára-e. A kérelmező állampolgárságának megerősítését követően a segítséget nyújtó tagállam legkésőbb az állampolgárság szerinti tagállam válaszának kézhezvételét követő munkanapon biztosítja az uniós ideiglenes úti okmányt a kérelmező részére.

Módosítás 3

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Kellően indokolt rendkívüli esetekben a tagállamok az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott határidőknél hosszabb időt is igénybe vehetnek. | (4)   Kellően indokolt rendkívüli esetekben a tagállamok az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott határidőknél
  rövidebb vagy
  hosszabb időt is igénybe vehetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Kellően indokolt rendkívüli esetekben a tagállamok az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott határidőknél hosszabb időt is igénybe vehetnek.

(4)   Kellően indokolt rendkívüli esetekben a tagállamok az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott határidőknél
  rövidebb vagy
  hosszabb időt is igénybe vehetnek.

Módosítás 6

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – b pont

9 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | további biztonsági elemek és követelmények, ideértve a hamisítás és meghamisítás elleni emelt szintű előírásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

további biztonsági elemek és követelmények, ideértve a hamisítás és meghamisítás elleni emelt szintű előírásokat;

| b) | további
  nem biometrikus
  biztonsági elemek és követelmények, ideértve a hamisítás és meghamisítás elleni emelt szintű előírásokat; |
| --- | --- |

b)

további
  nem biometrikus
  biztonsági elemek és követelmények, ideértve a hamisítás és meghamisítás elleni emelt szintű előírásokat;

nem biometrikus

Módosítás 7

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 4 bekezdés

13 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A segítséget nyújtó tagállam és az állampolgárság szerinti tagállam nem őrizheti meg a kérelmező személyes adatait
  három évnél
  tovább. A megőrzési időszak lejárta után a kérelmező személyes adatait törölni kell. | (4)   A segítséget nyújtó tagállam és az állampolgárság szerinti tagállam nem őrizheti meg a kérelmező személyes adatait
  a kibocsátott uniós ideiglenes úti okmány érvényességének lejártát követő 90 napnál
  tovább. A megőrzési időszak lejárta után a kérelmező személyes adatait törölni kell.
  Az anonimizált adatok megőrizhetők, ha ez szükséges e rendelet nyomon követéséhez és értékeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A segítséget nyújtó tagállam és az állampolgárság szerinti tagállam nem őrizheti meg a kérelmező személyes adatait
  három évnél
  tovább. A megőrzési időszak lejárta után a kérelmező személyes adatait törölni kell.

(4)   A segítséget nyújtó tagállam és az állampolgárság szerinti tagállam nem őrizheti meg a kérelmező személyes adatait
  a kibocsátott uniós ideiglenes úti okmány érvényességének lejártát követő 90 napnál
  tovább. A megőrzési időszak lejárta után a kérelmező személyes adatait törölni kell.
  Az anonimizált adatok megőrizhetők, ha ez szükséges e rendelet nyomon követéséhez és értékeléséhez.

Módosítás 4

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság – leghamarabb az ezen irányelv átültetésének kezdőnapjától számított
  öt
  év elteltével – értékeli az irányelvet,
  beleértve
  a személyes adatok
  bizottsági
  szintjének megfelelőségét, és a főbb megállapításokat jelentésbe foglalja, amelyet megküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | (1)   A Bizottság – leghamarabb az ezen irányelv átültetésének kezdőnapjától számított
  három
  év elteltével – értékeli az irányelvet,
  ideértve
  a személyes adatok
  biztonsági
  szintjének megfelelőségét
  , valamint az irányelvnek az alapvető jogokra gyakorolt esetleges hatásait
  , és a főbb megállapításokat jelentésbe foglalja, amelyet megküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság – leghamarabb az ezen irányelv átültetésének kezdőnapjától számított
  öt
  év elteltével – értékeli az irányelvet,
  beleértve
  a személyes adatok
  bizottsági
  szintjének megfelelőségét, és a főbb megállapításokat jelentésbe foglalja, amelyet megküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(1)   A Bizottság – leghamarabb az ezen irányelv átültetésének kezdőnapjától számított
  három
  év elteltével – értékeli az irányelvet,
  ideértve
  a személyes adatok
  biztonsági
  szintjének megfelelőségét
  , valamint az irányelvnek az alapvető jogokra gyakorolt esetleges hatásait
  , és a főbb megállapításokat jelentésbe foglalja, amelyet megküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

---

(24)  Intézményközi megállapodás (2016. április 13.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

24

(24)  Intézményközi megállapodás (2016. április 13.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

25

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

25

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/552 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/552

---

P8_TA(2019)0028

Euratom kutatási és képzési program (2021–2025) *

Az Európai Parlament 2019. január 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjának (2021–2025) létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0437), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0437),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0380/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0406/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0406/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az Európai Parlamenttel a program végrehajtásának és értékelésének valamennyi lényeges szakaszában konzultációt kell folytatni. A Tanács kikérte az Európai Parlament véleményét az Európai Atomenergia-közösség 2021-2025 közötti időszakra szóló kutatási és képzési programjáról. Mivel azonban az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés értelmében a rendes jogalkotási eljárás nem alkalmazható, az Európai Parlament nem minősül a Tanáccsal egyenrangúnak a nukleáris energiával kapcsolatos jogszabályok elfogadása tekintetében. Az Európai Parlament költségvetési kérdésekben betöltött társjogalkotói szerepére való tekintettel és az Unió kutatási és innovációs keretprogramjának következetes kialakításának és végrehajtásának biztosítása érdekében az Euratom kutatási és képzési programot a rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az Európai Parlamenttel a program végrehajtásának és értékelésének valamennyi lényeges szakaszában konzultációt kell folytatni. A Tanács kikérte az Európai Parlament véleményét az Európai Atomenergia-közösség 2021-2025 közötti időszakra szóló kutatási és képzési programjáról. Mivel azonban az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés értelmében a rendes jogalkotási eljárás nem alkalmazható, az Európai Parlament nem minősül a Tanáccsal egyenrangúnak a nukleáris energiával kapcsolatos jogszabályok elfogadása tekintetében. Az Európai Parlament költségvetési kérdésekben betöltött társjogalkotói szerepére való tekintettel és az Unió kutatási és innovációs keretprogramjának következetes kialakításának és végrehajtásának biztosítása érdekében az Euratom kutatási és képzési programot a rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A nukleáris kutatás a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem szintjének növelése révén hozzájárulhat a társadalmi és gazdasági jóléthez
  és
  a környezeti fenntarthatósághoz. A sugárvédelmi kutatások előrelépéseket hoztak az orvosi technológiák terén, amelyek sok polgárnak nyújtanak előnyöket, és amely kutatások más területeken – például az iparban, mezőgazdaságban, környezetvédelemben és a biztonság terén – is előrelépéseket hozhatnak. Ugyanilyen fontos a nukleáris kutatás
  potenciális
  hozzájárulása az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A nukleáris kutatás a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem szintjének növelése révén hozzájárulhat a társadalmi és gazdasági jóléthez
  és
  a környezeti fenntarthatósághoz. A sugárvédelmi kutatások előrelépéseket hoztak az orvosi technológiák terén, amelyek sok polgárnak nyújtanak előnyöket, és amely kutatások más területeken – például az iparban, mezőgazdaságban, környezetvédelemben és a biztonság terén – is előrelépéseket hozhatnak. Ugyanilyen fontos a nukleáris kutatás
  potenciális
  hozzájárulása az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához.

| (2) | A nukleáris kutatás a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem szintjének növelése révén hozzájárulhat a társadalmi és gazdasági jóléthez
  . A nukleáris kutatás jelentős mértékben hozzájárul
  a környezeti fenntarthatósághoz
  és az éghajlatváltozás elleni harchoz azáltal, hogy csökkenti az Unió energiaimport-függőségét, miközben
  a sugárvédelmi kutatások előrelépéseket hoztak az orvosi technológiák terén, amelyek sok polgárnak nyújtanak előnyöket, és amely kutatások más területeken – például az iparban, mezőgazdaságban, környezetvédelemben és a biztonság terén – is előrelépéseket hozhatnak. Ugyanilyen fontos a nukleáris kutatás hozzájárulása az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához. |
| --- | --- |

(2)

A nukleáris kutatás a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem szintjének növelése révén hozzájárulhat a társadalmi és gazdasági jóléthez
  . A nukleáris kutatás jelentős mértékben hozzájárul
  a környezeti fenntarthatósághoz
  és az éghajlatváltozás elleni harchoz azáltal, hogy csökkenti az Unió energiaimport-függőségét, miközben
  a sugárvédelmi kutatások előrelépéseket hoztak az orvosi technológiák terén, amelyek sok polgárnak nyújtanak előnyöket, és amely kutatások más területeken – például az iparban, mezőgazdaságban, környezetvédelemben és a biztonság terén – is előrelépéseket hozhatnak. Ugyanilyen fontos a nukleáris kutatás hozzájárulása az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az Euratom kutatási és képzési program (2014–2018) időközi értékeléséről szóló bizottsági jelentés (COM(2017) 
  697 final
  ) meghatároz bizonyos vezérelveket a program számára. Ide tartoznak: a nukleáris kutatás további támogatása a nukleáris biztonság, a biztosítéki intézkedések, a védelem, a 
  hulladékkezelés
  , a sugárvédelem és a fúzió fejlesztése terén; az európai közös programok szervezésének és irányításának javítása – a kedvezményezettekkel együtt – az atomenergia területén; az Euratom oktatási és képzési tevékenységeinek folytatása és megerősítése a nukleáris biztonság, a védelem és a sugárvédelem valamennyi szempontját alátámasztó kompetenciák fejlesztése érdekében; az Euratom-program és az uniós keretprogram egyéb tematikus területei közötti szinergiák további kiaknázása; valamint az Euratom-program közvetlen és közvetett cselekvései közötti szinergiák további kiaknázása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az Euratom kutatási és képzési program (2014–2018) időközi értékeléséről szóló bizottsági jelentés (COM(2017) 
  697 final
  ) meghatároz bizonyos vezérelveket a program számára. Ide tartoznak: a nukleáris kutatás további támogatása a nukleáris biztonság, a biztosítéki intézkedések, a védelem, a 
  hulladékkezelés
  , a sugárvédelem és a fúzió fejlesztése terén; az európai közös programok szervezésének és irányításának javítása – a kedvezményezettekkel együtt – az atomenergia területén; az Euratom oktatási és képzési tevékenységeinek folytatása és megerősítése a nukleáris biztonság, a védelem és a sugárvédelem valamennyi szempontját alátámasztó kompetenciák fejlesztése érdekében; az Euratom-program és az uniós keretprogram egyéb tematikus területei közötti szinergiák további kiaknázása; valamint az Euratom-program közvetlen és közvetett cselekvései közötti szinergiák további kiaknázása.

| (4) | Az Euratom kutatási és képzési program (2014–2018) időközi értékeléséről szóló bizottsági jelentés (COM(2017)
  0697
  ) meghatároz bizonyos vezérelveket a program számára. Ide tartoznak: a nukleáris kutatás további támogatása a nukleáris biztonság, a 
  teljesítmény, a
  biztosítéki intézkedések, a védelem, a 
  radioaktív hulladék kezelése
  , a sugárvédelem és a fúzió fejlesztése terén; az európai közös programok szervezésének és irányításának javítása – a kedvezményezettekkel együtt – az atomenergia területén; az Euratom oktatási és képzési tevékenységeinek folytatása és megerősítése a nukleáris biztonság, a védelem és a sugárvédelem valamennyi szempontját alátámasztó kompetenciák fejlesztése érdekében
  , hogy biztosíthatók legyenek különösen a mérnökök új nemzedékének magas szintű képességei
  ; az Euratom-program és az uniós keretprogram egyéb tematikus területei közötti szinergiák további kiaknázása; valamint az Euratom-program közvetlen és közvetett cselekvései közötti szinergiák további kiaknázása
  , hozzájárulva az Euratom program egésze teljes összhangjának és eredményességének biztosításához
  . |
| --- | --- |

(4)

Az Euratom kutatási és képzési program (2014–2018) időközi értékeléséről szóló bizottsági jelentés (COM(2017)
  0697
  ) meghatároz bizonyos vezérelveket a program számára. Ide tartoznak: a nukleáris kutatás további támogatása a nukleáris biztonság, a 
  teljesítmény, a
  biztosítéki intézkedések, a védelem, a 
  radioaktív hulladék kezelése
  , a sugárvédelem és a fúzió fejlesztése terén; az európai közös programok szervezésének és irányításának javítása – a kedvezményezettekkel együtt – az atomenergia területén; az Euratom oktatási és képzési tevékenységeinek folytatása és megerősítése a nukleáris biztonság, a védelem és a sugárvédelem valamennyi szempontját alátámasztó kompetenciák fejlesztése érdekében
  , hogy biztosíthatók legyenek különösen a mérnökök új nemzedékének magas szintű képességei
  ; az Euratom-program és az uniós keretprogram egyéb tematikus területei közötti szinergiák további kiaknázása; valamint az Euratom-program közvetlen és közvetett cselekvései közötti szinergiák további kiaknázása
  , hozzájárulva az Euratom program egésze teljes összhangjának és eredményességének biztosításához
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az Euratom hulladékgazdálkodási projektjei hozzájárulnak az Unió radioaktív hulladékgazdálkodási kérdéseinek jobb megértéséhez, mint amilyen például a jövőbeli végleges geológiai elhelyezésre szolgáló létesítmények biztonsága, a radioaktív hulladékok kondicionálása és a kiégett fűtőelemek hulladéklerakóban való hosszú távú viselkedése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az Euratom hulladékgazdálkodási projektjei hozzájárulnak az Unió radioaktív hulladékgazdálkodási kérdéseinek jobb megértéséhez, mint amilyen például a jövőbeli végleges geológiai elhelyezésre szolgáló létesítmények biztonsága, a radioaktív hulladékok kondicionálása és a kiégett fűtőelemek hulladéklerakóban való hosszú távú viselkedése.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A program koncepciója és kialakítása a támogatott tevékenységek kritikus tömege létrehozásának szükségességére válaszol. Ez az atommaghasadás energetikai és egyéb célokra történő biztonságos felhasználására, a szükséges szakértelem fenntartására és fejlesztésére, a fúziós energia előmozdítására és az Unió nukleáris biztonságra, biztosítéki intézkedésekre és biztonságra vonatkozó politikájának támogatására összpontosító, korlátozott számú egyedi célkitűzés megállapításával érhető el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A program koncepciója és kialakítása a támogatott tevékenységek kritikus tömege létrehozásának szükségességére válaszol. Ez az atommaghasadás energetikai és egyéb célokra történő biztonságos felhasználására, a szükséges szakértelem fenntartására és fejlesztésére, a fúziós energia előmozdítására és az Unió nukleáris biztonságra, biztosítéki intézkedésekre és biztonságra vonatkozó politikájának támogatására összpontosító, korlátozott számú egyedi célkitűzés megállapításával érhető el.

| (5) | A program koncepciója és kialakítása a támogatott tevékenységek kritikus tömege létrehozásának szükségességére válaszol. Ez az atommaghasadás energetikai és egyéb célokra történő biztonságos felhasználására, a szükséges szakértelem fenntartására és fejlesztésére, a fúziós energia előmozdítására és az Unió nukleáris biztonságra, biztosítéki intézkedésekre és biztonságra
  , beleértve az élettartamuk végét elérő létesítmények biztonságos, hatékony és költséghatékony leszerelésének – ezen elmaradott rendelkezésekkel és beruházásokkal jellemzett terület – fejlesztésére
  vonatkozó politikájának támogatására összpontosító, korlátozott számú egyedi célkitűzés megállapításával érhető el. |
| --- | --- |

(5)

A program koncepciója és kialakítása a támogatott tevékenységek kritikus tömege létrehozásának szükségességére válaszol. Ez az atommaghasadás energetikai és egyéb célokra történő biztonságos felhasználására, a szükséges szakértelem fenntartására és fejlesztésére, a fúziós energia előmozdítására és az Unió nukleáris biztonságra, biztosítéki intézkedésekre és biztonságra
  , beleértve az élettartamuk végét elérő létesítmények biztonságos, hatékony és költséghatékony leszerelésének – ezen elmaradott rendelkezésekkel és beruházásokkal jellemzett terület – fejlesztésére
  vonatkozó politikájának támogatására összpontosító, korlátozott számú egyedi célkitűzés megállapításával érhető el.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A program az Unió arra irányuló erőfeszítéseinek jelentős eleme, hogy az energetikai technológiák területén megőrizze és növelje tudományos és ipari vezető szerepét. A meglévő maghasadásos erőművek biztonságos működésének támogatása és a villamosenergia-rendszer dekarbonizációjának elősegítése érdekében a maghasadással kapcsolatos kutatásnak továbbra is az Euratom-program szerves részét kell képeznie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A program az Unió arra irányuló erőfeszítéseinek jelentős eleme, hogy az energetikai technológiák területén megőrizze és növelje tudományos és ipari vezető szerepét. A meglévő maghasadásos erőművek biztonságos működésének támogatása és a villamosenergia-rendszer dekarbonizációjának elősegítése érdekében a maghasadással kapcsolatos kutatásnak továbbra is az Euratom-program szerves részét kell képeznie.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A nukleáris energia és az ionizáló sugárzás nem energetikai alkalmazásainak biztonságos és megbízható felhasználását – beleértve a nukleáris biztonságot és a leszerelést – a határokon átnyúló strukturális ellenőrzések és a reaktorrendszerek biztonságával és a jelenleg használatban lévő üzemanyagciklusokkal kapcsolatos tudás és legjobb gyakorlatok megosztása révén kell támogatni, különösen abban az esetben, ha a nukleáris létesítmények egy vagy több tagállam közötti határ közelében találhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A nukleáris energia és az ionizáló sugárzás nem energetikai alkalmazásainak biztonságos és megbízható felhasználását – beleértve a nukleáris biztonságot és a leszerelést – a határokon átnyúló strukturális ellenőrzések és a reaktorrendszerek biztonságával és a jelenleg használatban lévő üzemanyagciklusokkal kapcsolatos tudás és legjobb gyakorlatok megosztása révén kell támogatni, különösen abban az esetben, ha a nukleáris létesítmények egy vagy több tagállam közötti határ közelében találhatók.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | A súlyos nukleáris balesetek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért a programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és – adott esetben – a Közös Kutatóközpont által vizsgált biztonsági szempontokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

A súlyos nukleáris balesetek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért a programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és – adott esetben – a Közös Kutatóközpont által vizsgált biztonsági szempontokra.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A nukleáris kutatás támogatása révén a programnak hozzá kell járulnia az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: Horizont Európa) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő kell segítenie az Európa 2030 stratégia végrehajtását, valamint az Európai Kutatási Térség erősítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A nukleáris kutatás támogatása révén a programnak hozzá kell járulnia az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: Horizont Európa) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő kell segítenie az Európa 2030 stratégia végrehajtását, valamint az Európai Kutatási Térség erősítését.

| (7) | A nukleáris kutatás támogatása révén a programnak hozzá kell járulnia az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: Horizont Európa) célkitűzéseinek eléréséhez,
  különösen a kiválóságok és a nyílt tudomány előmozdításához,
  és elő kell segítenie az Európa 2030 stratégia végrehajtását, valamint az Európai Kutatási Térség erősítését. |
| --- | --- |

(7)

A nukleáris kutatás támogatása révén a programnak hozzá kell járulnia az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: Horizont Európa) célkitűzéseinek eléréséhez,
  különösen a kiválóságok és a nyílt tudomány előmozdításához,
  és elő kell segítenie az Európa 2030 stratégia végrehajtását, valamint az Európai Kutatási Térség erősítését.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A programnak szinergiákra kell törekednie a Horizont Európával és más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ebben az esetben a Horizont Európa szabályait kell követni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A programnak szinergiákra kell törekednie a Horizont Európával és más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ebben az esetben a Horizont Európa szabályait kell követni.

| (8) | A programnak szinergiákra
  és szorosabb igazodásra
  kell törekednie a Horizont Európával és más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően
  . Elengedhetetlen, hogy a programokban a kiválóságra és a nyílt tudományra vonatkozó elvek érvényesüljenek
  . Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ebben az esetben a Horizont Európa szabályait kell követni. |
| --- | --- |

(8)

A programnak szinergiákra
  és szorosabb igazodásra
  kell törekednie a Horizont Európával és más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően
  . Elengedhetetlen, hogy a programokban a kiválóságra és a nyílt tudományra vonatkozó elvek érvényesüljenek
  . Az átfedések és párhuzamosságok elkerülése, valamint az uniós finanszírozás támogatási multiplikátorhatásának növelése érdekében sor kerülhet más uniós programokból a Horizont Európa tevékenységeire történő átcsoportosításra. Ebben az esetben a Horizont Európa szabályait kell követni.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A kutatás színvonalasabbá tétele és az innováció serkentése céljából a program keretében kialakított tevékenységek során törekedni kell a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítására a kutatásban és az innovációban, különösen a nemek közötti aránytalanság hátterében álló okok kezelésével, a női és férfi kutatók képességeinek teljes kibontakoztatásával, valamint a társadalmi nemi dimenziónak a projektek tartalmába való beépítésével. A tevékenységeknek törekedniük kell továbbá a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó – az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke szerinti – elvek érvényre juttatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A kutatás színvonalasabbá tétele és az innováció serkentése céljából a program keretében kialakított tevékenységek során törekedni kell a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítására a kutatásban és az innovációban, különösen a nemek közötti aránytalanság hátterében álló okok kezelésével, a női és férfi kutatók képességeinek teljes kibontakoztatásával, valamint a társadalmi nemi dimenziónak a projektek tartalmába való beépítésével. A tevékenységeknek törekedniük kell továbbá a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó – az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke szerinti – elvek érvényre juttatására.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A Közös Kutatóközpont támogatja a szabványosítást, valamint az egyedi nukleáris létesítményekhez és képzési tevékenységekhez való nyílt hozzáférést az uniós tudósok számára olyan területeken, mint a nukleáris biztosítékok, kriminalisztika vagy leszerelés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A Közös Kutatóközpont támogatja a szabványosítást, valamint az egyedi nukleáris létesítményekhez és képzési tevékenységekhez való nyílt hozzáférést az uniós tudósok számára olyan területeken, mint a nukleáris biztosítékok, kriminalisztika vagy leszerelés.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | lehetőség szerint hozzájárulás
  az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

lehetőség szerint hozzájárulás
  az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához.

| b) | hozzájárulás
  az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához. |
| --- | --- |

b)

hozzájárulás
  az energiarendszer hosszú távú széntelenítésének biztonságos, hatékony és zavartalan megvalósításához.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | javítani az
  ionizáló sugárzás biztonságos és
  védett
  nukleáris energetikai és nem energiatermelési célú
  felhasználását
  , ideértve a nukleáris biztonságot, védelmet és biztosítékokat, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését, valamint a leszerelést; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

javítani az
  ionizáló sugárzás biztonságos és
  védett
  nukleáris energetikai és nem energiatermelési célú
  felhasználását
  , ideértve a nukleáris biztonságot, védelmet és biztosítékokat, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését, valamint a leszerelést;

| a) | Az
  ionizáló sugárzás biztonságos
  , védett
  és
  hatékony
  nukleáris energetikai és nem energiatermelési célú
  felhasználásának javítása
  , ideértve a nukleáris biztonságot, védelmet és biztosítékokat, a 
  sugárvédelmet, a
  kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok
  biztonságos
  kezelését, valamint a leszerelést; |
| --- | --- |

a)

Az
  ionizáló sugárzás biztonságos
  , védett
  és
  hatékony
  nukleáris energetikai és nem energiatermelési célú
  felhasználásának javítása
  , ideértve a nukleáris biztonságot, védelmet és biztosítékokat, a 
  sugárvédelmet, a
  kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok
  biztonságos
  kezelését, valamint a leszerelést;

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a Közösség nukleáris biztonságra, biztosítéki rendszerre és védelemre vonatkozó szakpolitikájának támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a Közösség nukleáris biztonságra, biztosítéki rendszerre és védelemre vonatkozó szakpolitikájának támogatása.

| d) | a Közösség nukleáris biztonságra, biztosítéki rendszerre és védelemre vonatkozó szakpolitikájának támogatása
  , beleértve az élettartamuk végét elért létesítmények biztonságos, hatékony és költséghatékony leszerelésére vonatkozó ismeretek kifejlesztését
  . |
| --- | --- |

d)

a Közösség nukleáris biztonságra, biztosítéki rendszerre és védelemre vonatkozó szakpolitikájának támogatása
  , beleértve az élettartamuk végét elért létesítmények biztonságos, hatékony és költséghatékony leszerelésére vonatkozó ismeretek kifejlesztését
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg folyó áron 1 675 000 000 EUR. | (1)   A program végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 1 516 000 000 EUR (
  folyó áron 1 675 000 000 EUR). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A program végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg folyó áron 1 675 000 000 EUR.

(1)   A program végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg
  2018. évi árakon 1 516 000 000 EUR (
  folyó áron 1 675 000 000 EUR).

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdésben említett összeg
  indikatív
  felosztása a következő: | Az (1) bekezdésben említett összeg felosztása a következő: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdésben említett összeg
  indikatív
  felosztása a következő:

indikatív

Az (1) bekezdésben említett összeg felosztása a következő:

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 724 563 000  EUR
  a magfúzióval kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

724 563 000  EUR
  a magfúzióval kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre;

724 563 000  EUR

| a) | 43 %
  a magfúzióval kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre; |
| --- | --- |

a)

43 %
  a magfúzióval kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre;

43 %

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 330 930 000  EUR
  az atommaghasadással, a nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatos tevékenységekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

330 930 000  EUR
  az atommaghasadással, a nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatos tevékenységekre;

330 930 000  EUR

| b) | 25 %
  az atommaghasadással, a nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatos tevékenységekre: |
| --- | --- |

b)

25 %
  az atommaghasadással, a nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatos tevékenységekre:

25 %

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 619 507 000  EUR
  a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen cselekvéseire. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

619 507 000  EUR
  a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen cselekvéseire.

619 507 000  EUR

| c) | 32 %
  a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen cselekvéseire. |
| --- | --- |

c)

32 %
  a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen cselekvéseire.

32 %

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság az éves költségvetési eljárás során
  nem
  térhet el a (2) bekezdés
  c) pontjában
  említett
  összegtől
  . | A Bizottság az éves költségvetési eljárás során
  legfeljebb 10 %-kal
  térhet el a (2) bekezdés
  első albekezdésében
  említett
  összegektől
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság az éves költségvetési eljárás során
  nem
  térhet el a (2) bekezdés
  c) pontjában
  említett
  összegtől
  .

nem

c) pontjában

összegtől

A Bizottság az éves költségvetési eljárás során
  legfeljebb 10 %-kal
  térhet el a (2) bekezdés
  első albekezdésében
  említett
  összegektől
  .

legfeljebb 10 %-kal

első albekezdésében

összegektől

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont – 3 a franciabekezdés (új)

5 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont – 3 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a jogállamiság elveinek tiszteletben tartása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a jogállamiság elveinek tiszteletben tartása;

a jogállamiság elveinek tiszteletben tartása;

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

8 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. cikk




  Nemek közötti egyenlőség




  A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a. cikk

Nemek közötti egyenlőség

A program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének hatékony előmozdítását.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 b cikk (új)

8 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8b. cikk




  Etikai elvek





  (1)
     
  A program keretében végrehajtott valamennyi tevékenységnek összhangban kell állnia az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi joggal, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.




  Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.






  (2)
     
  A program keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a polgári alkalmazásokra kell összpontosulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8b. cikk

Etikai elvek

(1)
     
  A program keretében végrehajtott valamennyi tevékenységnek összhangban kell állnia az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi joggal, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.

Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

(2)
     
  A program keretében végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a polgári alkalmazásokra kell összpontosulniuk.

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program finanszírozásának címzettjei elismerik
  a közösségi
  finanszírozás eredetét,
  és
  (különösen a cselekvések és azok eredményeinek népszerűsítésekor)
  gondoskodnak
  annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   A program finanszírozásának címzettjei elismerik
  és jelzik az uniós
  finanszírozás eredetét
  annak érdekében
  ,
  hogy
  (különösen a cselekvések és azok eredményeinek népszerűsítésekor)
  gondoskodjanak
  annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program finanszírozásának címzettjei elismerik
  a közösségi
  finanszírozás eredetét,
  és
  (különösen a cselekvések és azok eredményeinek népszerűsítésekor)
  gondoskodnak
  annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   A program finanszírozásának címzettjei elismerik
  és jelzik az uniós
  finanszírozás eredetét
  annak érdekében
  ,
  hogy
  (különösen a cselekvések és azok eredményeinek népszerűsítésekor)
  gondoskodjanak
  annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak cselekvéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül a Közösség azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak cselekvéseihez és eredményeihez kapcsolódóan
  mind a szakemberek, mind a nyilvánosság számára
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül a Közösség azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak cselekvéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül a Közösség azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak cselekvéseihez és eredményeihez kapcsolódóan
  mind a szakemberek, mind a nyilvánosság számára
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül a Közösség azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az értékeléseket
  megfelelő időben
  kell
  elvégezni
  , hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban. | (1)   Az értékeléseket
  kétévente el
  kell
  végezni
  , hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az értékeléseket
  megfelelő időben
  kell
  elvégezni
  , hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban.

(1)   Az értékeléseket
  kétévente el
  kell
  végezni
  , hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, annak utódjára és a kutatás és innováció területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program
  időközi
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb a program végrehajtásának kezdetét
  követő három évvel
  kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a korábbi Euratom-programok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program végrehajtását érintő kiigazításokhoz. | (2)   A program
  első
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  két évvel
  a program végrehajtásának kezdetét
  követően
  kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a korábbi Euratom-programok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program
  kibővítését és
  végrehajtását érintő kiigazításokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program
  időközi
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb a program végrehajtásának kezdetét
  követő három évvel
  kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a korábbi Euratom-programok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program végrehajtását érintő kiigazításokhoz.

(2)   A program
  első
  értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  két évvel
  a program végrehajtásának kezdetét
  követően
  kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a korábbi Euratom-programok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program
  kibővítését és
  végrehajtását érintő kiigazításokhoz.

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb az 1. cikkben meghatározott időszak végét
  követő négy évvel
  a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi programok hosszú távú hatásainak értékelése is. | (3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  két évvel
  az 1. cikkben meghatározott időszak végét
  követően
  a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi programok hosszú távú hatásainak értékelése is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb az 1. cikkben meghatározott időszak végét
  követő négy évvel
  a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi programok hosszú távú hatásainak értékelése is.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  két évvel
  az 1. cikkben meghatározott időszak végét
  követően
  a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét képezi a korábbi programok hosszú távú hatásainak értékelése is.

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 bekezdés

I melléklet – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az egyedi célkitűzések elérése érdekében a program olyan, több területet érintő tevékenységeket is támogatni fog, amelyek a közös kihívások megoldása keretében biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját. A Horizont Európa megfelelő kapcsolatokat és interfészeket, például közös pályázati felhívásokat fog biztosítani. A kapcsolódó kutatási és innovációs tevékenységek az alapok által a [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásban is részesülhetnek, amennyiben
  az
  összhangban
  van
  az alapok célkitűzéseivel és rendelkezéseivel. | Az egyedi célkitűzések elérése érdekében a program olyan, több területet érintő tevékenységeket is támogatni fog, amelyek a közös kihívások megoldása keretében biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját. A Horizont Európa megfelelő kapcsolatokat és interfészeket, például közös pályázati felhívásokat fog biztosítani. A kapcsolódó kutatási és innovációs tevékenységek az alapok által a [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet
  vagy más uniós programok és pénzügyi eszközök
  alapján nyújtott pénzügyi támogatásban is részesülhetnek, amennyiben összhangban
  állnak
  az
  említett
  alapok
  , programok és eszközök
  célkitűzéseivel és rendelkezéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az egyedi célkitűzések elérése érdekében a program olyan, több területet érintő tevékenységeket is támogatni fog, amelyek a közös kihívások megoldása keretében biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját. A Horizont Európa megfelelő kapcsolatokat és interfészeket, például közös pályázati felhívásokat fog biztosítani. A kapcsolódó kutatási és innovációs tevékenységek az alapok által a [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásban is részesülhetnek, amennyiben
  az
  összhangban
  van
  az alapok célkitűzéseivel és rendelkezéseivel.

az

van

Az egyedi célkitűzések elérése érdekében a program olyan, több területet érintő tevékenységeket is támogatni fog, amelyek a közös kihívások megoldása keretében biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját. A Horizont Európa megfelelő kapcsolatokat és interfészeket, például közös pályázati felhívásokat fog biztosítani. A kapcsolódó kutatási és innovációs tevékenységek az alapok által a [közös rendelkezésekről szóló rendelet] rendelet
  vagy más uniós programok és pénzügyi eszközök
  alapján nyújtott pénzügyi támogatásban is részesülhetnek, amennyiben összhangban
  állnak
  az
  említett
  alapok
  , programok és eszközök
  célkitűzéseivel és rendelkezéseivel.

vagy más uniós programok és pénzügyi eszközök

állnak

említett

, programok és eszközök

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 bekezdés

I melléklet – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A munkaprogramok prioritásait a Bizottság határozza meg a szakpolitikai prioritások, valamint a nemzeti hatóságok és az olyan testületekbe vagy keretekbe tömörülő, a nukleáris kutatásban érdekelt felek által szolgáltatott információk alapján, mint például a nukleáris rendszerekkel és a biztonsággal, a radioaktív hulladékok kezelésével, a kiégett nukleáris fűtőelemekkel és a sugárvédelemmel/alacsony dózisú kockázattal, a nukleáris biztosítékokkal és a biztonsággal, a fúziós kutatással foglalkozó az európai technológiai platformok, szövetségek, kezdeményezések és technikai fórumok vagy
  a nukleáris tevékenységekben
  érdekelt felek bármely releváns szervezete vagy fóruma. | A munkaprogramok prioritásait a Bizottság határozza meg a szakpolitikai prioritások, valamint a nemzeti hatóságok és az olyan testületekbe vagy keretekbe tömörülő, a nukleáris kutatásban érdekelt felek által szolgáltatott információk alapján, mint például a nukleáris rendszerekkel és a biztonsággal, a radioaktív hulladékok kezelésével, a kiégett nukleáris fűtőelemekkel és a sugárvédelemmel/alacsony dózisú kockázattal, a 
  jelenlegi és jövőbeli
  nukleáris biztosítékokkal és a biztonsággal, a fúziós kutatással foglalkozó az európai technológiai platformok, szövetségek, kezdeményezések és technikai fórumok vagy
  az érintett
  érdekelt felek bármely releváns szervezete vagy fóruma. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A munkaprogramok prioritásait a Bizottság határozza meg a szakpolitikai prioritások, valamint a nemzeti hatóságok és az olyan testületekbe vagy keretekbe tömörülő, a nukleáris kutatásban érdekelt felek által szolgáltatott információk alapján, mint például a nukleáris rendszerekkel és a biztonsággal, a radioaktív hulladékok kezelésével, a kiégett nukleáris fűtőelemekkel és a sugárvédelemmel/alacsony dózisú kockázattal, a nukleáris biztosítékokkal és a biztonsággal, a fúziós kutatással foglalkozó az európai technológiai platformok, szövetségek, kezdeményezések és technikai fórumok vagy
  a nukleáris tevékenységekben
  érdekelt felek bármely releváns szervezete vagy fóruma.

a nukleáris tevékenységekben

A munkaprogramok prioritásait a Bizottság határozza meg a szakpolitikai prioritások, valamint a nemzeti hatóságok és az olyan testületekbe vagy keretekbe tömörülő, a nukleáris kutatásban érdekelt felek által szolgáltatott információk alapján, mint például a nukleáris rendszerekkel és a biztonsággal, a radioaktív hulladékok kezelésével, a kiégett nukleáris fűtőelemekkel és a sugárvédelemmel/alacsony dózisú kockázattal, a 
  jelenlegi és jövőbeli
  nukleáris biztosítékokkal és a biztonsággal, a fúziós kutatással foglalkozó az európai technológiai platformok, szövetségek, kezdeményezések és technikai fórumok vagy
  az érintett
  érdekelt felek bármely releváns szervezete vagy fóruma.

jelenlegi és jövőbeli

az érintett

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 5 bekezdés – a pont – 1 pont

I melléklet – 5 bekezdés – a pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Nukleáris biztonság: a Közösségben működő reaktorrendszerek és nukleáris üzemanyagciklusok, illetve – amennyiben a nukleáris biztonsággal kapcsolatos széles körű európai szakértelem biztosítása érdekében szükséges – a jövőben esetlegesen alkalmazásra kerülő reaktortípusok és nukleáris üzemanyagciklusok biztonsága, kizárólag a biztonsági szempontokra összpontosítva, beleértve az üzemanyagciklus összes aspektusát – például a particionálást és a transzmutációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Nukleáris biztonság: a Közösségben működő reaktorrendszerek és nukleáris üzemanyagciklusok, illetve – amennyiben a nukleáris biztonsággal kapcsolatos széles körű európai szakértelem biztosítása érdekében szükséges – a jövőben esetlegesen alkalmazásra kerülő reaktortípusok és nukleáris üzemanyagciklusok biztonsága, kizárólag a biztonsági szempontokra összpontosítva, beleértve az üzemanyagciklus összes aspektusát – például a particionálást és a transzmutációt.

| 1. | Nukleáris biztonság: a Közösségben működő reaktorrendszerek és nukleáris üzemanyagciklusok, illetve – amennyiben a nukleáris biztonsággal kapcsolatos széles körű európai szakértelem biztosítása
  és fejlesztése
  érdekében szükséges – a jövőben esetlegesen alkalmazásra kerülő reaktortípusok és nukleáris üzemanyagciklusok biztonsága, kizárólag a biztonsági szempontokra összpontosítva, beleértve az üzemanyagciklus összes aspektusát – például a particionálást és a transzmutációt.
  A jelenlegi reaktorrendszerek és üzemanyagciklusok biztonságával kapcsolatos információk és legjobb gyakorlatok megosztásának támogatása, különösen abban az esetben, ha a nukleáris létesítmények egy vagy több tagállam közötti határ közelében találhatók. |
| --- | --- |

1.

Nukleáris biztonság: a Közösségben működő reaktorrendszerek és nukleáris üzemanyagciklusok, illetve – amennyiben a nukleáris biztonsággal kapcsolatos széles körű európai szakértelem biztosítása
  és fejlesztése
  érdekében szükséges – a jövőben esetlegesen alkalmazásra kerülő reaktortípusok és nukleáris üzemanyagciklusok biztonsága, kizárólag a biztonsági szempontokra összpontosítva, beleértve az üzemanyagciklus összes aspektusát – például a particionálást és a transzmutációt.
  A jelenlegi reaktorrendszerek és üzemanyagciklusok biztonságával kapcsolatos információk és legjobb gyakorlatok megosztásának támogatása, különösen abban az esetben, ha a nukleáris létesítmények egy vagy több tagállam közötti határ közelében találhatók.

és fejlesztése

A jelenlegi reaktorrendszerek és üzemanyagciklusok biztonságával kapcsolatos információk és legjobb gyakorlatok megosztásának támogatása, különösen abban az esetben, ha a nukleáris létesítmények egy vagy több tagállam közötti határ közelében találhatók.

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 5 bekezdés – a pont – 3 pont

I melléklet – 5 bekezdés – a pont – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | Leszerelés: a nukleáris létesítmények leszereléséhez és környezetvédelmi rehabilitációjához szükséges technológiák fejlesztését és értékelését támogató kutatás; a leszereléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatok és ismeretek megosztásának támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

Leszerelés: a nukleáris létesítmények leszereléséhez és környezetvédelmi rehabilitációjához szükséges technológiák fejlesztését és értékelését támogató kutatás; a leszereléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatok és ismeretek megosztásának támogatása.

| 3. | Leszerelés: a nukleáris létesítmények leszereléséhez és környezetvédelmi rehabilitációjához szükséges technológiák fejlesztését és értékelését támogató kutatás; a leszereléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatok és ismeretek megosztásának támogatása
  , ideértve a tudásmegosztást az egy vagy több tagállam közötti hatás közelében található nukleáris létesítmények esetében, valamint az erőforrások és a személyzet kiválósági központokba való összevonása révén
  . |
| --- | --- |

3.

Leszerelés: a nukleáris létesítmények leszereléséhez és környezetvédelmi rehabilitációjához szükséges technológiák fejlesztését és értékelését támogató kutatás; a leszereléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatok és ismeretek megosztásának támogatása
  , ideértve a tudásmegosztást az egy vagy több tagállam közötti hatás közelében található nukleáris létesítmények esetében, valamint az erőforrások és a személyzet kiválósági központokba való összevonása révén
  .

, ideértve a tudásmegosztást az egy vagy több tagállam közötti hatás közelében található nukleáris létesítmények esetében, valamint az erőforrások és a személyzet kiválósági központokba való összevonása révén

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 4 alcím – táblázat

II melléklet – 4 alcím – táblázat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Innovációs hatásútvonal-mutatók | Innovációs hatásútvonal-mutatók |
| A GDP 3
  %-ára
  vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás az Euratom-program következtében | A GDP 3
  %-ának kutatásra és fejlesztésre (K+F) fordítására
  vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás az Euratom-program következtében |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Innovációs hatásútvonal-mutatók

Innovációs hatásútvonal-mutatók

A GDP 3
  %-ára
  vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás az Euratom-program következtében

%-ára

A GDP 3
  %-ának kutatásra és fejlesztésre (K+F) fordítására
  vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás az Euratom-program következtében

%-ának kutatásra és fejlesztésre (K+F) fordítására

---

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács [...] rendelete ([...]) a kilencedik uniós kutatási és innovációs keretprogram (2021–2027) létrehozásáról és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  OJ
  [...]).

20

OJ

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács [...] rendelete ([...]) a kilencedik uniós kutatási és innovációs keretprogram (2021–2027) létrehozásáról és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  HL
  [...]).

20

HL

---

2019. január 17., csütörtök

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/565 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/565

---

P8_TA(2019)0035

A litvániai Ignalina atomerőmű leszerelését segítő támogatási program *

Az Európai Parlament 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalása a litvániai Ignalina atomerőmű leszerelését segítő támogatási program létrehozásáról (Ignalina-program), valamint az 1369/2013/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0466), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0466),

| — | tekintettel a 2003. évi csatlakozási okmányra és különösen az ahhoz csatolt 4. jegyzőkönyv 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. évi csatlakozási okmányra és különösen az ahhoz csatolt 4. jegyzőkönyv 3. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács vélemény iránti kérelmére (C8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács vélemény iránti kérelmére (C8-0394/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0413/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A 2003. évi csatlakozási
  okmány
  az Ignalina atomerőműről szóló 4. jegyzőkönyvében (1) Litvánia kötelezte magát arra, hogy 2004. december 31-ig, illetve 2009. december 31-ig leállítja az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkját, valamint ezt követően leszereli az említett blokkokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A 2003. évi csatlakozási
  okmány
  az Ignalina atomerőműről szóló 4. jegyzőkönyvében (1) Litvánia kötelezte magát arra, hogy 2004. december 31-ig, illetve 2009. december 31-ig leállítja az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkját, valamint ezt követően leszereli az említett blokkokat.

| (1) | A 2003. évi csatlakozási
  okmánynak
  az Ignalina atomerőműről szóló 4. jegyzőkönyvében (1) Litvánia kötelezte magát arra, hogy 2004. december 31-ig, illetve 2009. december 31-ig leállítja az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkját, valamint ezt követően leszereli az említett blokkokat.
  Az Ignalina-program jogalapját továbbra is a 4. jegyzőkönyv képezi. |
| --- | --- |

(1)

A 2003. évi csatlakozási
  okmánynak
  az Ignalina atomerőműről szóló 4. jegyzőkönyvében (1) Litvánia kötelezte magát arra, hogy 2004. december 31-ig, illetve 2009. december 31-ig leállítja az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkját, valamint ezt követően leszereli az említett blokkokat.
  Az Ignalina-program jogalapját továbbra is a 4. jegyzőkönyv képezi.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeinek megfelelően, valamint az Európiai Unió támogatásával Litvánia határidőre leállította a két blokkot, és jelentős előrelépést tett azok leszerelése felé. A sugárzásveszély szintjének folyamatos csökkentéséhez további munkálatok elvégzésére van szükség. A rendelkezésre álló becslések szerint 2020 után további pénzügyi forrásokra lesz szükség e cél megvalósításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeinek megfelelően, valamint az Európiai Unió támogatásával Litvánia határidőre leállította a két blokkot, és jelentős előrelépést tett azok leszerelése felé. A sugárzásveszély szintjének folyamatos csökkentéséhez további munkálatok elvégzésére van szükség. A rendelkezésre álló becslések szerint 2020 után további pénzügyi forrásokra lesz szükség e cél megvalósításához.

| (2) | A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeinek megfelelően, valamint az Európiai Unió támogatásával Litvánia határidőre leállította a két blokkot, és jelentős előrelépést tett azok leszerelése felé. A sugárzásveszély szintjének folyamatos csökkentéséhez további munkálatok elvégzésére van szükség. A rendelkezésre álló becslések szerint
  , és tekintettel a 2038-ra tervezett végső leállításra,
  2020 után további
  jelentős
  pénzügyi forrásokra lesz szükség e cél megvalósításához.
  A leszerelési terv 2038-ig történő végrehajtásához az 1 548  millió EUR összegű finanszírozási hiányt pótolni kell. |
| --- | --- |

(2)

A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeinek megfelelően, valamint az Európiai Unió támogatásával Litvánia határidőre leállította a két blokkot, és jelentős előrelépést tett azok leszerelése felé. A sugárzásveszély szintjének folyamatos csökkentéséhez további munkálatok elvégzésére van szükség. A rendelkezésre álló becslések szerint
  , és tekintettel a 2038-ra tervezett végső leállításra,
  2020 után további
  jelentős
  pénzügyi forrásokra lesz szükség e cél megvalósításához.
  A leszerelési terv 2038-ig történő végrehajtásához az 1 548  millió EUR összegű finanszírozási hiányt pótolni kell.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeknek meg kell felelniük az alkalmazandó uniós és tagállami jogszabályoknak. Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőmű leszerelését a nukleáris biztonságra vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2009/71/Euratom (1) tanácsi irányelvvel és a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2011/70/Euratom (2) tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani. A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelése iránti végső felelősség Litvániáé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeknek meg kell felelniük az alkalmazandó uniós és tagállami jogszabályoknak. Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőmű leszerelését a nukleáris biztonságra vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2009/71/Euratom (1) tanácsi irányelvvel és a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2011/70/Euratom (2) tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani. A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelése iránti végső felelősség Litvániáé.

| (3) | A rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeknek meg kell felelniük az alkalmazandó uniós és tagállami jogszabályoknak. Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőmű leszerelését a nukleáris biztonságra vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvvel (1) és a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvvel (2) összhangban kell megvalósítani. A nukleáris biztonsággal, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelésével kapcsolatos végső felelősség Litvániáé.
  A 2011/70/Euratom irányelv azonban lehetővé teszi, hogy az Unió leszerelési projektek széles köréhez járuljon hozzá, beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok tárolását és végleges elhelyezését. Míg a 2011/70/Euratom irányelv rögzíti, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének költségeit azoknak kell viselniük, akiknél ezek az anyagok keletkeznek, ez a rendelkezés nem alkalmazható visszamenőleges hatállyal Litvániára, amely az Ignalina atomerőművet az említett irányelv elfogadása előtt állította le, így nem volt abban a helyzetben, hogy elegendő forrást gyűjthessen a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok tárolására és végleges elhelyezésére. |
| --- | --- |

(3)

A rendelet hatálya alá tartozó tevékenységeknek meg kell felelniük az alkalmazandó uniós és tagállami jogszabályoknak. Az e rendelet hatálya alá tartozó atomerőmű leszerelését a nukleáris biztonságra vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2009/71/Euratom tanácsi irányelvvel (1) és a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályokkal, nevezetesen a 2011/70/Euratom tanácsi irányelvvel (2) összhangban kell megvalósítani. A nukleáris biztonsággal, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelésével kapcsolatos végső felelősség Litvániáé.
  A 2011/70/Euratom irányelv azonban lehetővé teszi, hogy az Unió leszerelési projektek széles köréhez járuljon hozzá, beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok tárolását és végleges elhelyezését. Míg a 2011/70/Euratom irányelv rögzíti, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének költségeit azoknak kell viselniük, akiknél ezek az anyagok keletkeznek, ez a rendelkezés nem alkalmazható visszamenőleges hatállyal Litvániára, amely az Ignalina atomerőművet az említett irányelv elfogadása előtt állította le, így nem volt abban a helyzetben, hogy elegendő forrást gyűjthessen a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok tárolására és végleges elhelyezésére.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Elismerve, hogy a Szovjetuniótól örökölt két 1 500 MW teljesítményű RBMK reaktorral rendelkező Ignalina atomerőmű idő előtti leállítása és az azt követő leszerelése példa nélküli, és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelentett, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban, a 4. jegyzőkönyv leszögezte, hogy az Ignalina-program keretében biztosított uniós támogatásnak zavartalanul folytatódnia kell és a 2006 utáni időszakra is meghosszabbításra kerül, a következő pénzügyi keret időszakára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Elismerve, hogy a Szovjetuniótól örökölt két 1 500 MW teljesítményű RBMK reaktorral rendelkező Ignalina atomerőmű idő előtti leállítása és az azt követő leszerelése példa nélküli, és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelentett, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban, a 4. jegyzőkönyv leszögezte, hogy az Ignalina-program keretében biztosított uniós támogatásnak zavartalanul folytatódnia kell és a 2006 utáni időszakra is meghosszabbításra kerül, a következő pénzügyi keret időszakára.

| (4) | Elismerve, hogy a Szovjetuniótól örökölt
  , a Csernobilban használtakhoz hasonló
  két 1 500 MW teljesítményű
  (grafitmoderátoros, csatorna típusú)
  RBMK reaktorral rendelkező Ignalina atomerőmű idő előtti leállítása és az azt követő leszerelése példa nélküli
  – mivel a gyakorlatban a világ egyetlen pontján sem volt példa hasonló felépítésű reaktor leszerelésére –
  , és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelentett, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban, a 4. jegyzőkönyv leszögezte, hogy az Ignalina-program keretében biztosított uniós támogatásnak zavartalanul folytatódnia kell, és
  az
  a 2006 utáni időszakra is meghosszabbításra kerül, a következő pénzügyi keret időszakára
  , egészen a jelenleg 2038-ra tervezett végső leállítás időpontjáig
  . |
| --- | --- |

(4)

Elismerve, hogy a Szovjetuniótól örökölt
  , a Csernobilban használtakhoz hasonló
  két 1 500 MW teljesítményű
  (grafitmoderátoros, csatorna típusú)
  RBMK reaktorral rendelkező Ignalina atomerőmű idő előtti leállítása és az azt követő leszerelése példa nélküli
  – mivel a gyakorlatban a világ egyetlen pontján sem volt példa hasonló felépítésű reaktor leszerelésére –
  , és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelentett, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban, a 4. jegyzőkönyv leszögezte, hogy az Ignalina-program keretében biztosított uniós támogatásnak zavartalanul folytatódnia kell, és
  az
  a 2006 utáni időszakra is meghosszabbításra kerül, a következő pénzügyi keret időszakára
  , egészen a jelenleg 2038-ra tervezett végső leállítás időpontjáig
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Ezenfelül a programnak garantálnia kell a program során szerzett ismeretek terjesztését a többi tagállam felé, továbbá az együttműködést és a szinergiát a többi releváns, Bulgáriában és Szlovákiában zajló leszerelési tevékenységeket támogató uniós programmal, valamint az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával
  ; mivel
  az
  ilyen
  intézkedések
  képviselik a
  legnagyobb hozzáadott értéket az
  Unió számára
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Ezenfelül a programnak garantálnia kell a program során szerzett ismeretek terjesztését a többi tagállam felé, továbbá az együttműködést és a szinergiát a többi releváns, Bulgáriában és Szlovákiában zajló leszerelési tevékenységeket támogató uniós programmal, valamint az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával
  ; mivel
  az
  ilyen
  intézkedések
  képviselik a
  legnagyobb hozzáadott értéket az
  Unió számára
  .

| (10) | Ezenfelül a programnak garantálnia kell a program során szerzett ismeretek terjesztését a többi tagállam felé, továbbá az együttműködést és a szinergiát a többi releváns, Bulgáriában és Szlovákiában zajló leszerelési tevékenységeket támogató uniós programmal, valamint az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával
  . Ahhoz, hogy ezek
  az intézkedések
  a lehető
  legnagyobb
  uniós
  hozzáadott értéket
  eredményezzék,
  az
  ismeretek terjesztéséhez kapcsolódó finanszírozás nem képezheti részét a leszerelési munkálatok finanszírozásának, hanem annak egyéb uniós pénzügyi forrásokból kell származnia
  . |
| --- | --- |

(10)

Ezenfelül a programnak garantálnia kell a program során szerzett ismeretek terjesztését a többi tagállam felé, továbbá az együttműködést és a szinergiát a többi releváns, Bulgáriában és Szlovákiában zajló leszerelési tevékenységeket támogató uniós programmal, valamint az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjával
  . Ahhoz, hogy ezek
  az intézkedések
  a lehető
  legnagyobb
  uniós
  hozzáadott értéket
  eredményezzék,
  az
  ismeretek terjesztéséhez kapcsolódó finanszírozás nem képezheti részét a leszerelési munkálatok finanszírozásának, hanem annak egyéb uniós pénzügyi forrásokból kell származnia
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az Ignalina atomerőmű leszereléséhez – a biztonság és a lehető legnagyobb hatékonyság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, tekintetbe véve a legjobb nemzetközi gyakorlatokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az Ignalina atomerőmű leszereléséhez – a biztonság és a lehető legnagyobb hatékonyság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, tekintetbe véve a legjobb nemzetközi gyakorlatokat is.

| (11) | Az Ignalina atomerőmű leszereléséhez – a biztonság és a lehető legnagyobb hatékonyság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, tekintetbe véve a legjobb nemzetközi gyakorlatokat is
  és versenyképes fizetést biztosítva a szakképzett személyzet számára
  . |
| --- | --- |

(11)

Az Ignalina atomerőmű leszereléséhez – a biztonság és a lehető legnagyobb hatékonyság garantálása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a leszerelés által érintett létesítmények természetére és technológiai jellemzőire, tekintetbe véve a legjobb nemzetközi gyakorlatokat is
  és versenyképes fizetést biztosítva a szakképzett személyzet számára
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, a 
  Bizottság
  és
  Litvánia gondoskodni fog
  a leszerelési folyamat alakulásának hatékony nyomon követéséről és ellenőrzéséről
  , jóllehet a leszerelésért a felelősség végső soron Litvániát terheli
  . Ez magában foglalja az előrehaladás és a teljesítmény hatékony
  mérését
  , valamint szükség esetén korrekciós intézkedések bevezetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, a 
  Bizottság
  és
  Litvánia gondoskodni fog
  a leszerelési folyamat alakulásának hatékony nyomon követéséről és ellenőrzéséről
  , jóllehet a leszerelésért a felelősség végső soron Litvániát terheli
  . Ez magában foglalja az előrehaladás és a teljesítmény hatékony
  mérését
  , valamint szükség esetén korrekciós intézkedések bevezetését.

| (12) | Annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, a 
  Bizottságnak
  és
  Litvániának gondoskodnia kell
  a leszerelési folyamat alakulásának hatékony nyomon követéséről és ellenőrzéséről. Ez magában foglalja az előrehaladás és a teljesítmény hatékony
  nyomon követését
  , valamint szükség esetén korrekciós intézkedések bevezetését
  Litvánia és az Unió részvételével
  . |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, a 
  Bizottságnak
  és
  Litvániának gondoskodnia kell
  a leszerelési folyamat alakulásának hatékony nyomon követéséről és ellenőrzéséről. Ez magában foglalja az előrehaladás és a teljesítmény hatékony
  nyomon követését
  , valamint szükség esetén korrekciós intézkedések bevezetését
  Litvánia és az Unió részvételével
  .

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A programot az Európai Unió és Litvánia közös pénzügyi hozzájárulásával kell lefolytatni. Az
  Európai Unió által biztosított társfinanszírozás felső határértékét
  a korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni. A 
  hasonló
  uniós
  programoknál alkalmazott gyakorlatot
  és
  Litvánia gazdasági megerősödését figyelembe véve az Ignalina leszerelési program kezdete és a jelen rendelet által finanszírozott tevékenységének megvalósításának végéig
  az uniós társfinanszírozási arány
  nem haladhatja meg
  a támogatható költségek
  80 %-át
  . A fennmaradó
  társfinanszírozási összeget
  Litvániának
  vagy
  az Uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak – nevezetesen nemzetközi pénzügyi
  szervezetnek
  és más
  adományozóknak – kell biztosítania
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A programot az Európai Unió és Litvánia közös pénzügyi hozzájárulásával kell lefolytatni. Az
  Európai Unió által biztosított társfinanszírozás felső határértékét
  a korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni. A 
  hasonló
  uniós
  programoknál alkalmazott gyakorlatot
  és
  Litvánia gazdasági megerősödését figyelembe véve az Ignalina leszerelési program kezdete és a jelen rendelet által finanszírozott tevékenységének megvalósításának végéig
  az uniós társfinanszírozási arány
  nem haladhatja meg
  a támogatható költségek
  80 %-át
  . A fennmaradó
  társfinanszírozási összeget
  Litvániának
  vagy
  az Uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak – nevezetesen nemzetközi pénzügyi
  szervezetnek
  és más
  adományozóknak – kell biztosítania
  .

| (16) | A programot az Európai Unió és Litvánia közös pénzügyi hozzájárulásával kell lefolytatni.
  A 2003. évi csatlakozási okmány 4. jegyzőkönyve rögzíti, hogy az Ignalina-program keretében nyújtott uniós hozzájárulás mértéke egyes intézkedések esetében az összes kiadás 100 %-át is elérheti.
   A korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni
  az Európai Unió által biztosított társfinanszírozás küszöbértékét
  .
  Figyelembe véve
  a 
  bulgáriai, szlovákiai és litvániai atomerőművek leszerelését segítő
  uniós
  támogatási programok értékeléséről
  és
  végrehajtásáról szóló 2018. évi bizottsági jelentés eredményeit és Litvánia azon politikai kötelezettségvállalását, hogy 14 %-kal járul hozzá a leszerelés teljes költségéhez,
  az uniós társfinanszírozási arány
  az Ignalina leszerelési program kezdetétől az e rendelet keretében finanszírozott tevékenységek megvalósításának végéig
  a támogatható költségek
  86 %-a kell hogy legyen
  . A fennmaradó
  társfinanszírozást
  Litvániának
  és
  az Uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak
  kell biztosítania. Törekedni kell más finanszírozási források bevonására,
  nevezetesen nemzetközi pénzügyi
  intézményektől
  és más
  adományozóktól
  . |
| --- | --- |

(16)

A programot az Európai Unió és Litvánia közös pénzügyi hozzájárulásával kell lefolytatni.
  A 2003. évi csatlakozási okmány 4. jegyzőkönyve rögzíti, hogy az Ignalina-program keretében nyújtott uniós hozzájárulás mértéke egyes intézkedések esetében az összes kiadás 100 %-át is elérheti.
   A korábbi programok során kialakított társfinanszírozási gyakorlatoknak megfelelően meg kell határozni
  az Európai Unió által biztosított társfinanszírozás küszöbértékét
  .
  Figyelembe véve
  a 
  bulgáriai, szlovákiai és litvániai atomerőművek leszerelését segítő
  uniós
  támogatási programok értékeléséről
  és
  végrehajtásáról szóló 2018. évi bizottsági jelentés eredményeit és Litvánia azon politikai kötelezettségvállalását, hogy 14 %-kal járul hozzá a leszerelés teljes költségéhez,
  az uniós társfinanszírozási arány
  az Ignalina leszerelési program kezdetétől az e rendelet keretében finanszírozott tevékenységek megvalósításának végéig
  a támogatható költségek
  86 %-a kell hogy legyen
  . A fennmaradó
  társfinanszírozást
  Litvániának
  és
  az Uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak
  kell biztosítania. Törekedni kell más finanszírozási források bevonására,
  nevezetesen nemzetközi pénzügyi
  intézményektől
  és más
  adományozóktól
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | Az Ignalina-programon kívül továbbra is Litvániáé a végső felelősség az Ignalina régióban folytatott fejlesztésekért és beruházásokért, amely régióban alacsonyak a jövedelmek és az országban a legmagasabb a munkanélküliségi ráta, és ennek oka főként az Ignalina atomerőmű leállítása, amely a régió legnagyobb munkaadója volt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

Az Ignalina-programon kívül továbbra is Litvániáé a végső felelősség az Ignalina régióban folytatott fejlesztésekért és beruházásokért, amely régióban alacsonyak a jövedelmek és az országban a legmagasabb a munkanélküliségi ráta, és ennek oka főként az Ignalina atomerőmű leállítása, amely a régió legnagyobb munkaadója volt.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A program a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerint
  folyó
  litván nemzeti program hatálya alá tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A program a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerint
  folyó
  litván nemzeti program hatálya alá tartozik.

| (19) | A program a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerint
  zajló
  litván nemzeti program hatálya alá tartozik
  , és ezen irányelv sérelme nélkül hozzájárulhat annak végrehajtásához
  . |
| --- | --- |

(19)

A program a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv szerint
  zajló
  litván nemzeti program hatálya alá tartozik
  , és ezen irányelv sérelme nélkül hozzájárulhat annak végrehajtásához
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | Az Ignalina atomreaktor leszerelésének Unió általi pénzügyi támogatása történelmi okokból teljes mértékben indokolt, azonban a programnak nem szabad precedenst teremtenie az uniós források más atomreaktorok leszerelésének finanszírozására való felhasználásához. Minden tagállam erkölcsi kötelessége kell hogy legyen, hogy a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal, ezen belül a meglévő nukleáris létesítmények leszerelésével összefüggésben várhatóan keletkező radioaktív hulladékokkal kapcsolatban ne hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire. A nemzeti szakpolitikáknak „a szennyező fizet” elven kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

Az Ignalina atomreaktor leszerelésének Unió általi pénzügyi támogatása történelmi okokból teljes mértékben indokolt, azonban a programnak nem szabad precedenst teremtenie az uniós források más atomreaktorok leszerelésének finanszírozására való felhasználásához. Minden tagállam erkölcsi kötelessége kell hogy legyen, hogy a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal, ezen belül a meglévő nukleáris létesítmények leszerelésével összefüggésben várhatóan keletkező radioaktív hulladékokkal kapcsolatban ne hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire. A nemzeti szakpolitikáknak „a szennyező fizet” elven kell alapulniuk.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

23 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23b) | A 2006/851/Euratom bizottsági ajánlás szerint „a szennyező fizet” elvet követve a nukleáris létesítmények üzemeltetőinek a létesítmény aktív élettartama alatt megfelelő pénzügyi forrásokat kell elkülöníteniük a jövőbeli leszerelés költségeinek fedezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23b)

A 2006/851/Euratom bizottsági ajánlás szerint „a szennyező fizet” elvet követve a nukleáris létesítmények üzemeltetőinek a létesítmény aktív élettartama alatt megfelelő pénzügyi forrásokat kell elkülöníteniük a jövőbeli leszerelés költségeinek fedezésére.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program általános célkitűzése, hogy Litvánia támogatást kapjon az Ignalina atomerőmű leszerelésének végrehajtásához, különös
  hangsúllyal
  az Ignalina atomerőmű leszereléséhez kapcsolódó sugárbiztonsági kihívások
  leküzdésén
  ,
  és hogy
  a 
  nukleáris leszerelésről szerzett ismeretek széles körben elterjedjenek az EU tagállamaiban
  . | (1)   A program általános célkitűzése, hogy Litvánia
  megfelelő
  támogatást kapjon az Ignalina atomerőmű leszerelésének
  biztonságos
  végrehajtásához, különös
  hangsúlyt fektetve
  az Ignalina atomerőmű leszereléséhez kapcsolódó sugárbiztonsági kihívások
  leküzdésére
  ,
  beleértve
  a 
  kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló létesítmények biztonságossá tételét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A program általános célkitűzése, hogy Litvánia támogatást kapjon az Ignalina atomerőmű leszerelésének végrehajtásához, különös
  hangsúllyal
  az Ignalina atomerőmű leszereléséhez kapcsolódó sugárbiztonsági kihívások
  leküzdésén
  ,
  és hogy
  a 
  nukleáris leszerelésről szerzett ismeretek széles körben elterjedjenek az EU tagállamaiban
  .

(1)   A program általános célkitűzése, hogy Litvánia
  megfelelő
  támogatást kapjon az Ignalina atomerőmű leszerelésének
  biztonságos
  végrehajtásához, különös
  hangsúlyt fektetve
  az Ignalina atomerőmű leszereléséhez kapcsolódó sugárbiztonsági kihívások
  leküzdésére
  ,
  beleértve
  a 
  kiégett fűtőelemek átmeneti tárolására szolgáló létesítmények biztonságossá tételét
  .

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program
  konkrét
  célja az ignalinai berendezések és reaktorok leszerelése és sugármentesítése a leszerelési tervvel összhangban, a múltban és a leszerelés során keletkezett hulladék biztonságos kezelése
  , valamint az ennek során létrejött ismeretek elterjesztése az uniós érdekelt felek között
  . | (2)   A program
  fő
  célja az ignalinai berendezések és reaktorok leszerelése és sugármentesítése a leszerelési tervvel összhangban,
  valamint
  a múltban és a leszerelés során keletkezett hulladék
  további
  biztonságos kezelése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program
  konkrét
  célja az ignalinai berendezések és reaktorok leszerelése és sugármentesítése a leszerelési tervvel összhangban, a múltban és a leszerelés során keletkezett hulladék biztonságos kezelése
  , valamint az ennek során létrejött ismeretek elterjesztése az uniós érdekelt felek között
  .

(2)   A program
  fő
  célja az ignalinai berendezések és reaktorok leszerelése és sugármentesítése a leszerelési tervvel összhangban,
  valamint
  a múltban és a leszerelés során keletkezett hulladék
  további
  biztonságos kezelése.

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A program további kiegészítő célkitűzése annak biztosítása, hogy a nukleáris leszerelésről szerzett ismeretek széles körben elterjedjenek az EU összes tagállamában. A kiegészítő célkitűzést a nukleáris létesítmények leszerelésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló pénzügyi támogatási program finanszírozza (COM(2018)0467). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A program további kiegészítő célkitűzése annak biztosítása, hogy a nukleáris leszerelésről szerzett ismeretek széles körben elterjedjenek az EU összes tagállamában. A kiegészítő célkitűzést a nukleáris létesítmények leszerelésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló pénzügyi támogatási program finanszírozza (COM(2018)0467).

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A
  konkrét
  célkitűzés részletes leírását az I. melléklet tartalmazza.
  A 12. cikk (2) bekezdésében lefektetett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően az Európai Bizottság végrehajtási aktusok révén módosíthatja az I. mellékletet. | (3)   A
  fő
  célkitűzés részletes leírását az I. melléklet tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A
  konkrét
  célkitűzés részletes leírását az I. melléklet tartalmazza.
  A 12. cikk (2) bekezdésében lefektetett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően az Európai Bizottság végrehajtási aktusok révén módosíthatja az I. mellékletet.

(3)   A
  fő
  célkitűzés részletes leírását az I. melléklet tartalmazza.

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 552 000 000 EUR. | (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 780 000 000 EUR
  , amely a program fő célkitűzésének (leszerelési tevékenységek) végrehajtására használható fel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 552 000 000 EUR.

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 780 000 000 EUR
  , amely a program fő célkitűzésének (leszerelési tevékenységek) végrehajtására használható fel
  .

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programban
  80 %-nál magasabb
  összesített uniós társfinanszírozási arány
  nem
  alkalmazható. A fennmaradó finanszírozást Litvániának és az Uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak kell biztosítania. | A programban
  86 %-os
  összesített uniós társfinanszírozási arány alkalmazható. A fennmaradó finanszírozást Litvániának és az uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak kell biztosítania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A programban
  80 %-nál magasabb
  összesített uniós társfinanszírozási arány
  nem
  alkalmazható. A fennmaradó finanszírozást Litvániának és az Uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak kell biztosítania.

80 %-nál magasabb

nem

A programban
  86 %-os
  összesített uniós társfinanszírozási arány alkalmazható. A fennmaradó finanszírozást Litvániának és az uniós költségvetéstől eltérő más forrásoknak kell biztosítania.

86 %-os

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 bekezdés

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A 2021 és 2027 közötti finanszírozási időszakban felmerülő főbb sugárbiztonsági kihívásokat a P.1, P.2 és P.4 jelű tételekhez tartozó intézkedések hivatottak megoldani. A reaktormagok leszerelése a P.2 jelű tétel alá tartozik.
  A P.3 jelű tétel kisebb kihívásokkal foglalkozik, míg
  a P.0 és a P.5 jelű tétel leszerelést támogató tevékenységeket tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)

A 2021 és 2027 közötti finanszírozási időszakban felmerülő főbb sugárbiztonsági kihívásokat a P.1, P.2 és P.4 jelű tételekhez tartozó intézkedések hivatottak megoldani. A reaktormagok leszerelése a P.2 jelű tétel alá tartozik.
  A P.3 jelű tétel kisebb kihívásokkal foglalkozik, míg
  a P.0 és a P.5 jelű tétel leszerelést támogató tevékenységeket tartalmaz.

A P.3 jelű tétel kisebb kihívásokkal foglalkozik, míg

| (4) | A 2021 és 2027 közötti finanszírozási időszakban felmerülő főbb sugárbiztonsági kihívásokat a P.1, P.2
  , P.3
  és P.4 jelű tételekhez tartozó intézkedések hivatottak megoldani. A reaktormagok leszerelése a P.2 jelű tétel alá tartozik. A P.0 és a P.5 jelű tétel leszerelést támogató tevékenységeket tartalmaz. |
| --- | --- |

(4)

A 2021 és 2027 közötti finanszírozási időszakban felmerülő főbb sugárbiztonsági kihívásokat a P.1, P.2
  , P.3
  és P.4 jelű tételekhez tartozó intézkedések hivatottak megoldani. A reaktormagok leszerelése a P.2 jelű tétel alá tartozik. A P.0 és a P.5 jelű tétel leszerelést támogató tevékenységeket tartalmaz.

, P.3

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 5 bekezdés – I táblázat – P.3. tétel

1 melléklet – 5 bekezdés – I táblázat – P.3. tétel

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

I. táblázat

| # | Tétel | Prioritás |
| --- | --- | --- |
| P.3. | A kiégett nukleáris fűtőelemek kezelése | II. |

#

Tétel

Prioritás

P.3.

A kiégett nukleáris fűtőelemek kezelése

II.

II.

Módosítás

Módosítás

I. táblázat

| # | Tétel | Prioritás |
| --- | --- | --- |
| P.3. | A kiégett nukleáris fűtőelemek kezelése | I. |

#

Tétel

Prioritás

P.3.

A kiégett nukleáris fűtőelemek kezelése

I.

I.

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 7 bekezdés

1 melléklet – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | A
  program nem terjed ki a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok mélységi geológiai tárolókban történő elhelyezésére,
  ezeket a feladatokat a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv értelmében Litvániának
  a 
  kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére létrehozott saját nemzeti programja keretében kell megoldania
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.

A
  program nem terjed ki a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok mélységi geológiai tárolókban történő elhelyezésére,
  ezeket a feladatokat a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv értelmében Litvániának
  a 
  kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére létrehozott saját nemzeti programja keretében kell megoldania
  .

A

ezeket a feladatokat a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv értelmében Litvániának

kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére létrehozott saját nemzeti programja keretében kell megoldania

| 7. | Míg a
  program
  a 2021 és 2027 közötti időszakban
  nem terjed ki a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok mélységi geológiai tárolókban történő
  végleges
  elhelyezésére,
  Litvánia és az Unió kellő időben egyeztetéseket kezd
  a 
  program e tevékenységekre való esetleges kiterjesztéséről a következő többéves pénzügyi kereten belül
  . |
| --- | --- |

7.

Míg a
  program
  a 2021 és 2027 közötti időszakban
  nem terjed ki a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok mélységi geológiai tárolókban történő
  végleges
  elhelyezésére,
  Litvánia és az Unió kellő időben egyeztetéseket kezd
  a 
  program e tevékenységekre való esetleges kiterjesztéséről a következő többéves pénzügyi kereten belül
  .

Míg a

a 2021 és 2027 közötti időszakban

végleges

Litvánia és az Unió kellő időben egyeztetéseket kezd

program e tevékenységekre való esetleges kiterjesztéséről a következő többéves pénzügyi kereten belül

---

(1)  HL L 236., 2003.9.23., 944. o.

1

(1)  HL L 236., 2003.9.23., 944. o.

1

(1)  A Tanács
  2009. június 25-i
  2009/71/Euratom irányelve a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.).

1

2009. június 25-i

(2)  A Tanács
  2011. július 19-i
  2011/70/Euratom irányelve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról (HL L 199., 2011.8.2., 48. o.).

2

2011. július 19-i

(1)  A Tanács 2009/71/Euratom irányelve
  (2009. június 25.)
  a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.).

1

(2009. június 25.)

(2)  A Tanács 2011/70/Euratom irányelve
  (2011. július 19.)
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról (HL L 199., 2011.8.2., 48. o.).

2

(2011. július 19.)

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/574 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/574

---

P8_TA(2019)0038

A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelme ***I

Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/49)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A jogállamiság
  az
  Unió alapját képező alapvető értékek egyike
  . Az
  Európai Unióról szóló szerződés
  2. cikke szerint ezek az értékek közösek a tagállamokban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A jogállamiság
  az
  Unió alapját képező alapvető értékek egyike
  . Az
  Európai Unióról szóló szerződés
  2. cikke szerint ezek az értékek közösek a tagállamokban.

| (1) | Az Unió
  az
  Európa Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2
  .
  cikkében és az uniós tagság kritériumaiban meghatározott értékeken, vagyis
  az
  emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – többek között a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásán alapul. Az EUSZ
  2. cikke szerint ezek az értékek közösek a tagállamokban
  , a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában
  . |
| --- | --- |

(1)

Az Unió
  az
  Európa Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2
  .
  cikkében és az uniós tagság kritériumaiban meghatározott értékeken, vagyis
  az
  emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – többek között a kisebbségekhez tartozó személyek jogai – tiszteletben tartásán alapul. Az EUSZ
  2. cikke szerint ezek az értékek közösek a tagállamokban
  , a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A tagállamoknak teljesíteniük kell kötelezettségeiket, és példát kell mutatniuk azok tényleges betartása révén, továbbá a jogállamiság olyan közös kultúrájának kialakítására kell törekedniük, amelyben a jogállamiság minden érintett szereplő által egységesen alkalmazandó, egyetemes értéknek számít. Ezen elvek maradéktalan tiszteletben tartása és előmozdítása az európai projekt egésze legitimitásának alapvető előfeltétele, valamint a polgárok Unió iránti bizalmának és a szakpolitikák hatékony végrehajtása biztosításának alapfeltétele. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A tagállamoknak teljesíteniük kell kötelezettségeiket, és példát kell mutatniuk azok tényleges betartása révén, továbbá a jogállamiság olyan közös kultúrájának kialakítására kell törekedniük, amelyben a jogállamiság minden érintett szereplő által egységesen alkalmazandó, egyetemes értéknek számít. Ezen elvek maradéktalan tiszteletben tartása és előmozdítása az európai projekt egésze legitimitásának alapvető előfeltétele, valamint a polgárok Unió iránti bizalmának és a szakpolitikák hatékony végrehajtása biztosításának alapfeltétele.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | Az Uniónak az EUSZ 2. cikkének, 3. cikke (1) bekezdésének és 7. cikkének megfelelően megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az „alkotmányos mag” és az alapját képező közös értékek védelme érdekében, beleértve a költségvetési elveket is. A tagállamok, az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagjelölt országok kötelesek tiszteletben tartani, védelmezni és előmozdítani ezeket az elveket és értékeket, és kötelességük a lojális együttműködés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

Az Uniónak az EUSZ 2. cikkének, 3. cikke (1) bekezdésének és 7. cikkének megfelelően megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az „alkotmányos mag” és az alapját képező közös értékek védelme érdekében, beleértve a költségvetési elveket is. A tagállamok, az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagjelölt országok kötelesek tiszteletben tartani, védelmezni és előmozdítani ezeket az elveket és értékeket, és kötelességük a lojális együttműködés.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia értékeinek és az alapvető
  jogoknak
  megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak. Különösen megköveteli, hogy a törvényesség (7), a jogbiztonság (8), a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma (9), a hatalmi ágak szétválasztása (10),
  és
  a független bíróságok (11) által biztosított hatékony bírói
  jogvédelem
  elveit tiszteletben tartsák (12). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia értékeinek és az alapvető
  jogoknak
  megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak. Különösen megköveteli, hogy a törvényesség (7), a jogbiztonság (8), a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma (9), a hatalmi ágak szétválasztása (10),
  és
  a független bíróságok (11) által biztosított hatékony bírói
  jogvédelem
  elveit tiszteletben tartsák (12).

| (2) | A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia értékeinek és az alapvető
  jogok tiszteletben tartásának
  megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak. Különösen megköveteli, hogy a törvényesség (7)

  – így az átlátható, elszámoltatható és demokratikus törvényhozási eljárás –
  , a jogbiztonság (8), a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma (9), a hatalmi ágak szétválasztása (10),
  valamint
  a független
  és pártatlan
  bíróságok által biztosított hatékony bírói
  jogvédelemhez

   (11)

  és jogorvoslathoz való hozzáférés
  elveit tiszteletben tartsák (12).
  Ezek az alapelvek tükröződnek az Európa Tanács Velencei Bizottságában, és ezek képezik az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának alapját

   (12a)

  . |
| --- | --- |

(2)

A jogállamiság megköveteli, hogy valamennyi közhatalmi jogosítványt törvényes korlátok között, a demokrácia értékeinek és az alapvető
  jogok tiszteletben tartásának
  megfelelően, valamint független és pártatlan bíróságok felügyelete mellett alkalmazzanak. Különösen megköveteli, hogy a törvényesség (7)

  – így az átlátható, elszámoltatható és demokratikus törvényhozási eljárás –
  , a jogbiztonság (8), a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma (9), a hatalmi ágak szétválasztása (10),
  valamint
  a független
  és pártatlan
  bíróságok által biztosított hatékony bírói
  jogvédelemhez

   (11)

  és jogorvoslathoz való hozzáférés
  elveit tiszteletben tartsák (12).
  Ezek az alapelvek tükröződnek az Európa Tanács Velencei Bizottságában, és ezek képezik az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának alapját

   (12a)

  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az Európai Tanács 1993. évi koppenhágai ülésén létrehozott és 1995-ben a madridi Európai Tanács által megerősített csatlakozási kritériumok – vagy koppenhágai kritériumok – azok az alapvető feltételek, amelyeknek valamennyi tagjelölt országnak meg kell felelnie ahhoz, hogy az EU tagjává válhasson. E kritériumok közé tartozik a demokráciát garantáló intézmények stabilitása, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a kisebbségek tiszteletben tartása és védelme; a működő piacgazdaság megléte, valamint képesség arra, hogy az adott ország meg tudjon birkózni a verseny nyomásával és a piaci erőkkel; valamint az uniós tagsággal járó kötelezettségek teljesítésének képessége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az Európai Tanács 1993. évi koppenhágai ülésén létrehozott és 1995-ben a madridi Európai Tanács által megerősített csatlakozási kritériumok – vagy koppenhágai kritériumok – azok az alapvető feltételek, amelyeknek valamennyi tagjelölt országnak meg kell felelnie ahhoz, hogy az EU tagjává válhasson. E kritériumok közé tartozik a demokráciát garantáló intézmények stabilitása, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a kisebbségek tiszteletben tartása és védelme; a működő piacgazdaság megléte, valamint képesség arra, hogy az adott ország meg tudjon birkózni a verseny nyomásával és a piaci erőkkel; valamint az uniós tagsággal járó kötelezettségek teljesítésének képessége.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | Amennyiben a tagjelölt ország nem felel meg az előírt normáknak, értékeknek és demokratikus elveknek, az ország uniós csatlakozását elhalasztják, amíg az említett előírások nem teljesülnek teljes mértékben. A koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint a lojális együttműködés – az EUSZ 4. cikkében foglalt – elvének megfelelően a tagállamokra az Unióhoz való csatlakozásukat követően is alkalmazandók. A tagállamokat ezért rendszeresen értékelni kell annak ellenőrzése érdekében, hogy jogszabályaik és gyakorlataik továbbra is megfelelnek-e e kritériumoknak és az Unió alapját képező közös értékeknek, és ezáltal szilárd jogi és igazgatási keretet biztosítanak-e az uniós szakpolitikák végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

Amennyiben a tagjelölt ország nem felel meg az előírt normáknak, értékeknek és demokratikus elveknek, az ország uniós csatlakozását elhalasztják, amíg az említett előírások nem teljesülnek teljes mértékben. A koppenhágai kritériumok értelmében a tagjelölt országokra vonatkozó kötelezettségek az EUSZ 2. cikkének, valamint a lojális együttműködés – az EUSZ 4. cikkében foglalt – elvének megfelelően a tagállamokra az Unióhoz való csatlakozásukat követően is alkalmazandók. A tagállamokat ezért rendszeresen értékelni kell annak ellenőrzése érdekében, hogy jogszabályaik és gyakorlataik továbbra is megfelelnek-e e kritériumoknak és az Unió alapját képező közös értékeknek, és ezáltal szilárd jogi és igazgatási keretet biztosítanak-e az uniós szakpolitikák végrehajtásához.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A
  jogállamiság előfeltétele az Unió alapját képező más alapvető értékek – mint például a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása – védelmének. A jogállamiság tisztelete elválaszthatatlanul összekapcsolódik a demokrácia és az alapvető jogok tiszteletben tartásával: a demokrácia, valamint az alapvető jogok tisztelete nem képzelhető el jogállamiság nélkül, és fordítva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A
  jogállamiság előfeltétele az Unió alapját képező más alapvető értékek – mint például a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása – védelmének. A jogállamiság tisztelete elválaszthatatlanul összekapcsolódik a demokrácia és az alapvető jogok tiszteletben tartásával: a demokrácia, valamint az alapvető jogok tisztelete nem képzelhető el jogállamiság nélkül, és fordítva.

| (3) | Bár az uniós értékek között nincsen fontossági sorrend, a
  jogállamiság
  tiszteletben tartása elengedhetetlen
  előfeltétele az Unió alapját képező más alapvető értékek – mint például a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása – védelmének. A jogállamiság tisztelete elválaszthatatlanul összekapcsolódik a demokrácia és az alapvető jogok tiszteletben tartásával: a demokrácia, valamint az alapvető jogok tisztelete nem képzelhető el jogállamiság nélkül, és fordítva.
  A belső és a külső demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos politika koherenciája és következetessége kulcsfontosságú az Unió hitelessége szempontjából. |
| --- | --- |

(3)

Bár az uniós értékek között nincsen fontossági sorrend, a
  jogállamiság
  tiszteletben tartása elengedhetetlen
  előfeltétele az Unió alapját képező más alapvető értékek – mint például a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartása – védelmének. A jogállamiság tisztelete elválaszthatatlanul összekapcsolódik a demokrácia és az alapvető jogok tiszteletben tartásával: a demokrácia, valamint az alapvető jogok tisztelete nem képzelhető el jogállamiság nélkül, és fordítva.
  A belső és a külső demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatos politika koherenciája és következetessége kulcsfontosságú az Unió hitelessége szempontjából.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A bírói
  testületeknek függetlenül
  és
  pártatlanul kell eljárniuk
  , a nyomozó- és vádhatóságoknak pedig megfelelően el kell tudniuk látni feladataikat. Megfelelő erőforrásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el. E feltételek szükségesek minimális biztosítékként a közigazgatási szervek által hozott, az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes és önkényes döntések ellen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A bírói
  testületeknek függetlenül
  és
  pártatlanul kell eljárniuk
  , a nyomozó- és vádhatóságoknak pedig megfelelően el kell tudniuk látni feladataikat. Megfelelő erőforrásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el. E feltételek szükségesek minimális biztosítékként a közigazgatási szervek által hozott, az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes és önkényes döntések ellen.

| (6) | A bírói
  testületek függetlenségét
  és
  pártatlanságát mindig garantálni kell
  , a nyomozó- és vádhatóságoknak pedig megfelelően el kell tudniuk látni feladataikat. Megfelelő erőforrásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el. E feltételek szükségesek minimális biztosítékként a közigazgatási szervek által hozott,
  ezen alapelveket esetlegesen csorbító és
  az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes és önkényes döntések ellen. |
| --- | --- |

(6)

A bírói
  testületek függetlenségét
  és
  pártatlanságát mindig garantálni kell
  , a nyomozó- és vádhatóságoknak pedig megfelelően el kell tudniuk látni feladataikat. Megfelelő erőforrásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el. E feltételek szükségesek minimális biztosítékként a közigazgatási szervek által hozott,
  ezen alapelveket esetlegesen csorbító és
  az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes és önkényes döntések ellen.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az ügyészség és az igazságszolgáltatás függetlensége az ügyészség és az igazságszolgáltatás, illetve az egyes ügyészek és bírák mind formális (de jure), mind tényleges (de facto) függetlenségét tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az ügyészség és az igazságszolgáltatás függetlensége az ügyészség és az igazságszolgáltatás, illetve az egyes ügyészek és bírák mind formális (de jure), mind tényleges (de facto) függetlenségét tartalmazza.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A jogállamiság tiszteletben tartása
  egyaránt fontos
  az európai polgárok,
  valamint
  a vállalkozói kezdeményezőkészség, az innováció és a 
  beruházások
  szempontjából, amelyek
  ott
  fognak
  a legjobban
  kibontakozni,
  ahol
  szilárd a jogi és intézményi keret. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A jogállamiság tiszteletben tartása
  egyaránt fontos
  az európai polgárok,
  valamint
  a vállalkozói kezdeményezőkészség, az innováció és a 
  beruházások
  szempontjából, amelyek
  ott
  fognak
  a legjobban
  kibontakozni,
  ahol
  szilárd a jogi és intézményi keret.

| (8) | A jogállamiság tiszteletben tartása
  nemcsak
  az európai polgárok
  számára elengedhetetlen
  ,
  hanem
  a vállalkozói kezdeményezőkészség, az innováció
  , a beruházások, a gazdasági, társadalmi
  és
  területi kohézió, valamint
  a 
  belső piac megfelelő működése
  szempontjából
  is
  , amelyek
  csak akkor
  fognak
  fenntartható módon
  kibontakozni,
  ha
  szilárd a jogi és intézményi keret. |
| --- | --- |

(8)

A jogállamiság tiszteletben tartása
  nemcsak
  az európai polgárok
  számára elengedhetetlen
  ,
  hanem
  a vállalkozói kezdeményezőkészség, az innováció
  , a beruházások, a gazdasági, társadalmi
  és
  területi kohézió, valamint
  a 
  belső piac megfelelő működése
  szempontjából
  is
  , amelyek
  csak akkor
  fognak
  fenntartható módon
  kibontakozni,
  ha
  szilárd a jogi és intézményi keret.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A meglévő uniós ellenőrzési mechanizmusok – mint például az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus, az igazságügyi eredménytábla és a korrupcióellenes jelentések – szélesebb körű jogállamisági szabályozási keretbe történő integrálása hatékonyabb és eredményesebb ellenőrzési mechanizmusokat biztosíthat az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A meglévő uniós ellenőrzési mechanizmusok – mint például az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus, az igazságügyi eredménytábla és a korrupcióellenes jelentések – szélesebb körű jogállamisági szabályozási keretbe történő integrálása hatékonyabb és eredményesebb ellenőrzési mechanizmusokat biztosíthat az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | Az átláthatóság hiánya, az önkényes megkülönböztetés, a verseny torzulása és az egyenlőtlen versenyfeltételek a belső piacon belül és kívül, az egységes piac integritására és az adórendszer méltányosságára, stabilitására és legitimitására gyakorolt hatás, a megnövekedett gazdasági egyenlőtlenségek, az államok közötti tisztességtelen verseny, a társadalmi elégedetlenség, a bizalmatlanság és a demokratikus deficit a káros adózási gyakorlatok negatív hatásai közé tartoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

Az átláthatóság hiánya, az önkényes megkülönböztetés, a verseny torzulása és az egyenlőtlen versenyfeltételek a belső piacon belül és kívül, az egységes piac integritására és az adórendszer méltányosságára, stabilitására és legitimitására gyakorolt hatás, a megnövekedett gazdasági egyenlőtlenségek, az államok közötti tisztességtelen verseny, a társadalmi elégedetlenség, a bizalmatlanság és a demokratikus deficit a káros adózási gyakorlatok negatív hatásai közé tartoznak.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Az Unió számos eszközzel és folyamattal rendelkezik az EUSZ által meghatározott elvek és értékek teljes körű és megfelelő alkalmazásához, de az uniós intézmények jelenleg nem képesek gyors és eredményes reagálásra, különösen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása tekintetében. A meglévő eszközöket a jogállamisági mechanizmus keretében kell érvényesíteni, értékelni és kiegészíteni, hogy azok megfelelőek és hatékonyak legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Az Unió számos eszközzel és folyamattal rendelkezik az EUSZ által meghatározott elvek és értékek teljes körű és megfelelő alkalmazásához, de az uniós intézmények jelenleg nem képesek gyors és eredményes reagálásra, különösen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása tekintetében. A meglévő eszközöket a jogállamisági mechanizmus keretében kell érvényesíteni, értékelni és kiegészíteni, hogy azok megfelelőek és hatékonyak legyenek.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek különösen a közigazgatási szervek megfelelő működését és a hatékony bírósági felülvizsgálatot érintik, súlyosan sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek különösen a közigazgatási szervek megfelelő működését és a hatékony bírósági felülvizsgálatot érintik, súlyosan sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit.

| (11) | A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek különösen a közigazgatási szervek megfelelő működését és a hatékony bírósági felülvizsgálatot érintik, súlyosan sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit.
  Az ilyen hiányosságok hatékony kivizsgálására, valamint általánossá vált hiányosság megállapítása esetén hatékony és arányos intézkedések alkalmazására nemcsak az Unió pénzügyi érdekeinek biztosításához van szükség – ideértve a bevételek hatékony beszedését is –, hanem az Unióba és intézményeibe vetett bizalom biztosításához is. Csak a jogállamiságot és jogbiztonságot valamennyi tagállamban fenntartó független igazságszolgáltatás képes ténylegesen biztosítani, hogy az uniós költségvetésből származó pénz megfelelő védelemben részesüljön. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek különösen a közigazgatási szervek megfelelő működését és a hatékony bírósági felülvizsgálatot érintik, súlyosan sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit.
  Az ilyen hiányosságok hatékony kivizsgálására, valamint általánossá vált hiányosság megállapítása esetén hatékony és arányos intézkedések alkalmazására nemcsak az Unió pénzügyi érdekeinek biztosításához van szükség – ideértve a bevételek hatékony beszedését is –, hanem az Unióba és intézményeibe vetett bizalom biztosításához is. Csak a jogállamiságot és jogbiztonságot valamennyi tagállamban fenntartó független igazságszolgáltatás képes ténylegesen biztosítani, hogy az uniós költségvetésből származó pénz megfelelő védelemben részesüljön.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Az adócsalás és az adóelkerülés mértéke a Bizottság becslése alapján évi 1 billió euró. Az ilyen gyakorlatok negatív hatása a tagállamok és az Európai Unió költségvetésére és polgáraira nézve egyértelmű, és alááshatja a demokráciába vetett bizalmat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Az adócsalás és az adóelkerülés mértéke a Bizottság becslése alapján évi 1 billió euró. Az ilyen gyakorlatok negatív hatása a tagállamok és az Európai Unió költségvetésére és polgáraira nézve egyértelmű, és alááshatja a demokráciába vetett bizalmat.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | A társasági adó elkerülése közvetlen hatással van a tagállami és az uniós költségvetésre és az adófizetők, valamint a gazdasági tényezők kategóriái közötti adózási erőfeszítések bontására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

A társasági adó elkerülése közvetlen hatással van a tagállami és az uniós költségvetésre és az adófizetők, valamint a gazdasági tényezők kategóriái közötti adózási erőfeszítések bontására.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

11 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11c) | Adóversennyel kapcsolatos ügyekben a tagállamoknak teljes mértékben alkalmazniuk kell a jóhiszemű együttműködés elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11c)

Adóversennyel kapcsolatos ügyekben a tagállamoknak teljes mértékben alkalmazniuk kell a jóhiszemű együttműködés elvét.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

11 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11d) | A Bizottságnak a szerződések őreként biztosítania kell, hogy a tagállamok között maradéktalanul teljesüljön az európai uniós jog és a jóhiszemű együttműködés elve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11d)

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

11 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11e) | A tagállamok adópolitikának értékelése és nyomon követése uniós szinten biztosítaná, hogy semmilyen új káros adózási intézkedést ne hozzanak a tagállamokban. Annak nyomon követése, hogy a tagállamok, joghatóságaik, a régiók vagy más közigazgatási struktúrák megfelelnek-e az Európai Unió nem együttműködő joghatóságokról szóló közös jegyzékének, védené az egységes piacot és biztosítaná a megfelelő és koherens működését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11e)

A tagállamok adópolitikának értékelése és nyomon követése uniós szinten biztosítaná, hogy semmilyen új káros adózási intézkedést ne hozzanak a tagállamokban. Annak nyomon követése, hogy a tagállamok, joghatóságaik, a régiók vagy más közigazgatási struktúrák megfelelnek-e az Európai Unió nem együttműködő joghatóságokról szóló közös jegyzékének, védené az egységes piacot és biztosítaná a megfelelő és koherens működését.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az általánossá vált hiányosság azonosítása a Bizottság minőségi értékelését igényli.
  Ez
  az
  értékelés alapulhat
  az összes
  rendelkezésre álló forrásból
  és elismert
  intézményből
  származó információkon, ideértve az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek
  és hálózatok
   – például az Európa Tanács szervei, az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata és az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata – következtetéseit és ajánlásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az általánossá vált hiányosság azonosítása a Bizottság minőségi értékelését igényli.
  Ez
  az
  értékelés alapulhat
  az összes
  rendelkezésre álló forrásból
  és elismert
  intézményből
  származó információkon, ideértve az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek
  és hálózatok
   – például az Európa Tanács szervei, az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata és az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata – következtetéseit és ajánlásait.

| (12) | Az általánossá vált hiányosság azonosítása a Bizottság
  alapos
  minőségi értékelését igényli.
  Ennek
  az
  értékelésnek objektívnek, pártatlannak és átláthatónak kell lennie, és egyrészt
  az összes
  releváns forrásból származó információkon kell alapulnia, figyelembe véve az uniós csatlakozási tárgyalások során alkalmazott kritériumokat, különösen a közösségi vívmányok igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, jogérvényesülésről, szabadságról és biztonságról, pénzügyi ellenőrzésről és adózásról szóló fejezeteit, valamint az együttműködési
  és
  ellenőrzési mechanizmus keretében alkalmazott iránymutatásokat, amelyek a tagállamok által elért haladás nyomon követésére szolgálnak, másrészt az összes
  elismert
  intézménytől
  származó információkon, ideértve az Európai Unió Bíróságának
  és az Emberi Jogok Európai Bíróságának
  ítéleteit,
  az Európai Parlament állásfoglalásait,
  a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek – például az Európa Tanács szervei
  (például a Velencei Bizottság jogállamisági ellenőrzőlistája) –
  ,
  valamint a releváns nemzetközi hálózatok például
  az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata és az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata következtetéseit és ajánlásait. |
| --- | --- |

(12)

Az általánossá vált hiányosság azonosítása a Bizottság
  alapos
  minőségi értékelését igényli.
  Ennek
  az
  értékelésnek objektívnek, pártatlannak és átláthatónak kell lennie, és egyrészt
  az összes
  releváns forrásból származó információkon kell alapulnia, figyelembe véve az uniós csatlakozási tárgyalások során alkalmazott kritériumokat, különösen a közösségi vívmányok igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, jogérvényesülésről, szabadságról és biztonságról, pénzügyi ellenőrzésről és adózásról szóló fejezeteit, valamint az együttműködési
  és
  ellenőrzési mechanizmus keretében alkalmazott iránymutatásokat, amelyek a tagállamok által elért haladás nyomon követésére szolgálnak, másrészt az összes
  elismert
  intézménytől
  származó információkon, ideértve az Európai Unió Bíróságának
  és az Emberi Jogok Európai Bíróságának
  ítéleteit,
  az Európai Parlament állásfoglalásait,
  a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek – például az Európa Tanács szervei
  (például a Velencei Bizottság jogállamisági ellenőrzőlistája) –
  ,
  valamint a releváns nemzetközi hálózatok például
  az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata és az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata következtetéseit és ajánlásait.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Létre kell hozni egy független alkotmányjogi, valamint pénzügyi és költségvetési szakértőkből álló tanácsadó testületet azzal a céllal, hogy segítse a Bizottságot az általános hiányosságok értékelésében. Ennek a testületnek minden tagállamban el kell végeznie a jogállamisággal kapcsolatos olyan kérdések független éves értékelését, amelyek veszélyeztetik vagy veszélyeztethetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, figyelembe véve az összes releváns forrásból és elismert intézménytől származó információkat. A Bizottságnak a lehetséges intézkedések elfogadásáról vagy megszüntetéséről szóló döntés meghozatalakor figyelembe kell vennie az említett testület által megfogalmazott releváns véleményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Létre kell hozni egy független alkotmányjogi, valamint pénzügyi és költségvetési szakértőkből álló tanácsadó testületet azzal a céllal, hogy segítse a Bizottságot az általános hiányosságok értékelésében. Ennek a testületnek minden tagállamban el kell végeznie a jogállamisággal kapcsolatos olyan kérdések független éves értékelését, amelyek veszélyeztetik vagy veszélyeztethetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, figyelembe véve az összes releváns forrásból és elismert intézménytől származó információkat. A Bizottságnak a lehetséges intézkedések elfogadásáról vagy megszüntetéséről szóló döntés meghozatalakor figyelembe kell vennie az említett testület által megfogalmazott releváns véleményeket.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Meg kell határozni az általánossá vált hiányosságok esetén elfogadható
  lehetséges
  intézkedéseket és az elfogadásuk érdekében követendő eljárást. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kifizetések és kötelezettségvállalások felfüggesztését, a meglévő kötelezettségvállalások szerinti finanszírozás csökkentését, valamint a kedvezményezettekkel való új kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Meg kell határozni az általánossá vált hiányosságok esetén elfogadható
  lehetséges
  intézkedéseket és az elfogadásuk érdekében követendő eljárást. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kifizetések és kötelezettségvállalások felfüggesztését, a meglévő kötelezettségvállalások szerinti finanszírozás csökkentését, valamint a kedvezményezettekkel való új kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát.

| (13) | Meg kell határozni az általánossá vált hiányosságok esetén elfogadható intézkedéseket és az elfogadásuk érdekében követendő eljárást. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kifizetések és kötelezettségvállalások felfüggesztését, a meglévő kötelezettségvállalások szerinti finanszírozás csökkentését, valamint a kedvezményezettekkel való új kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát. |
| --- | --- |

(13)

Meg kell határozni az általánossá vált hiányosságok esetén elfogadható intézkedéseket és az elfogadásuk érdekében követendő eljárást. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kifizetések és kötelezettségvállalások felfüggesztését, a meglévő kötelezettségvállalások szerinti finanszírozás csökkentését, valamint a kedvezményezettekkel való új kötelezettségvállalások megkötésének tilalmát.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | Alapvető fontosságú, hogy a végső címzettek és a kedvezményezettek jogos érdekei megfelelő védelemben részesüljenek, ha általánossá vált hiányosságok esetén intézkedéseket fogadnak el. Az intézkedések elfogadásának mérlegelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie azok végső címzettekre és kedvezményezettekre gyakorolt esetleges hatását. A végső címzettek vagy kedvezményezettek védelmének megerősítése érdekében a Bizottságnak egy weboldalon vagy internetes portálon keresztül tájékoztatást és iránymutatást kell nyújtania, megfelelő eszközöket biztosítva ahhoz, hogy tájékoztatni lehessen a Bizottságot a kormányzati szervek és tagállamok azon jogi kötelezettségének megszegéséről, mely szerint az e rendelet alapján hozott intézkedéseket követően folytatniuk kell a kifizetéseket. Szükség esetén annak biztosítása érdekében, hogy a kormányzati szervek vagy a tagállamok által teljesítendő kifizetéseket ténylegesen megfizessék a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy visszakövetelje az e szervek részére teljesített kifizetéseket, vagy adott esetben pénzügyi korrekciót hajtson végre valamely program támogatásának csökkentése révén, illetve hogy egy azzal egyenértékű összeget csoportosítson át az uniós tartalékba a végső címzettek vagy kedvezményezettek javára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

Alapvető fontosságú, hogy a végső címzettek és a kedvezményezettek jogos érdekei megfelelő védelemben részesüljenek, ha általánossá vált hiányosságok esetén intézkedéseket fogadnak el. Az intézkedések elfogadásának mérlegelésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie azok végső címzettekre és kedvezményezettekre gyakorolt esetleges hatását. A végső címzettek vagy kedvezményezettek védelmének megerősítése érdekében a Bizottságnak egy weboldalon vagy internetes portálon keresztül tájékoztatást és iránymutatást kell nyújtania, megfelelő eszközöket biztosítva ahhoz, hogy tájékoztatni lehessen a Bizottságot a kormányzati szervek és tagállamok azon jogi kötelezettségének megszegéséről, mely szerint az e rendelet alapján hozott intézkedéseket követően folytatniuk kell a kifizetéseket. Szükség esetén annak biztosítása érdekében, hogy a kormányzati szervek vagy a tagállamok által teljesítendő kifizetéseket ténylegesen megfizessék a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy visszakövetelje az e szervek részére teljesített kifizetéseket, vagy adott esetben pénzügyi korrekciót hajtson végre valamely program támogatásának csökkentése révén, illetve hogy egy azzal egyenértékű összeget csoportosítson át az uniós tartalékba a végső címzettek vagy kedvezményezettek javára.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint tekintettel az e rendelet alapján meghozható intézkedések pénzügyi hatásainak jelentőségére, a végrehajtási hatáskört a 
  Bizottság javaslata alapján eljáró Tanácsra
  kell ruházni.
  Az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges határozatok elfogadásának megkönnyítése érdekében fordított minősített többségi szavazást kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint tekintettel az e rendelet alapján meghozható intézkedések pénzügyi hatásainak jelentőségére, a végrehajtási hatáskört a 
  Bizottság javaslata alapján eljáró Tanácsra
  kell ruházni.
  Az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges határozatok elfogadásának megkönnyítése érdekében fordított minősített többségi szavazást kell alkalmazni.

| (15) | E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint tekintettel az e rendelet alapján meghozható intézkedések pénzügyi hatásainak jelentőségére, a végrehajtási hatáskört a 
  Bizottságra
  kell ruházni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet egységes végrehajtásának biztosítása érdekében, valamint tekintettel az e rendelet alapján meghozható intézkedések pénzügyi hatásainak jelentőségére, a végrehajtási hatáskört a 
  Bizottságra
  kell ruházni.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Az uniós költségvetésre gyakorolt hatásuk miatt az e rendelet alapján bevezetett intézkedéseknek csak azt követően kell hatályba lépniük, hogy az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyta az elfogadott intézkedések értékével megegyező összeg költségvetési tartalékba történő átcsoportosítását. A döntések elfogadásának megkönnyítése érdekében – melyek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme miatt szükségesek – csak akkor lehet ilyen átutalásokat jóváhagyni, ha egy meghatározott időn belül az Európai Parlament vagy a Tanács – az utóbbi minősített többséggel – módosítja vagy elutasítja őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Az uniós költségvetésre gyakorolt hatásuk miatt az e rendelet alapján bevezetett intézkedéseknek csak azt követően kell hatályba lépniük, hogy az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyta az elfogadott intézkedések értékével megegyező összeg költségvetési tartalékba történő átcsoportosítását. A döntések elfogadásának megkönnyítése érdekében – melyek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme miatt szükségesek – csak akkor lehet ilyen átutalásokat jóváhagyni, ha egy meghatározott időn belül az Európai Parlament vagy a Tanács – az utóbbi minősített többséggel – módosítja vagy elutasítja őket.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Mielőtt javaslatot tenne az e rendelet szerinti intézkedések elfogadására, a Bizottságnak tájékoztatnia kell az érintett tagállamot arról, hogy miért véli úgy, hogy az adott tagállamban általánossá vált hiányosság állhat fenn a jogállamiság tekintetében. A tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen. A Bizottság
  és a Tanács
  ezen észrevételeket figyelembe veszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Mielőtt javaslatot tenne az e rendelet szerinti intézkedések elfogadására, a Bizottságnak tájékoztatnia kell az érintett tagállamot arról, hogy miért véli úgy, hogy az adott tagállamban általánossá vált hiányosság állhat fenn a jogállamiság tekintetében. A tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen. A Bizottság
  és a Tanács
  ezen észrevételeket figyelembe veszi.

| (16) | Mielőtt javaslatot tenne az e rendelet szerinti intézkedések elfogadására, a Bizottságnak tájékoztatnia kell az érintett tagállamot arról, hogy miért véli úgy, hogy az adott tagállamban általánossá vált hiányosság állhat fenn a jogállamiság tekintetében.
  A Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen értesítésről és annak tartalmáról. Az érintett
  tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen. A Bizottság ezen észrevételeket figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(16)

Mielőtt javaslatot tenne az e rendelet szerinti intézkedések elfogadására, a Bizottságnak tájékoztatnia kell az érintett tagállamot arról, hogy miért véli úgy, hogy az adott tagállamban általánossá vált hiányosság állhat fenn a jogállamiság tekintetében.
  A Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen értesítésről és annak tartalmáról. Az érintett
  tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket tegyen. A Bizottság ezen észrevételeket figyelembe veszi.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A
  Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján
  a felfüggesztő hatályú intézkedéseket meg kell szüntetnie, amennyiben az említett intézkedések meghozatalához vezető helyzetet megfelelően orvosolták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A
  Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján
  a felfüggesztő hatályú intézkedéseket meg kell szüntetnie, amennyiben az említett intézkedések meghozatalához vezető helyzetet megfelelően orvosolták.

| (17) | A
  Bizottságnak
  a felfüggesztő hatályú intézkedéseket meg kell szüntetnie
  , és javaslatot kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arra, hogy teljes egészében vagy részben szüntessék meg a szóban forgó intézkedések költségvetési tartalékát
  , amennyiben az említett intézkedések meghozatalához vezető helyzetet megfelelően orvosolták. |
| --- | --- |

(17)

A
  Bizottságnak
  a felfüggesztő hatályú intézkedéseket meg kell szüntetnie
  , és javaslatot kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arra, hogy teljes egészében vagy részben szüntessék meg a szóban forgó intézkedések költségvetési tartalékát
  , amennyiben az említett intézkedések meghozatalához vezető helyzetet megfelelően orvosolták.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A Bizottságnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet az e rendelet alapján javasolt és elfogadott intézkedésekről, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A Bizottságnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet az e rendelet alapján javasolt és elfogadott intézkedésekről,

törölve

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „jogállamiság”: az
  Európai Unióról szóló szerződés 2
  . cikkében
  foglalt uniós érték, amely
  a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma; a független
  bíróságok által biztosított
  hatékony bírói
  jogvédelem
  , ideértve az alapvető jogok védelmét is; a hatalmi ágak szétválasztása és a törvény előtti egyenlőség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

„jogállamiság”: az
  Európai Unióról szóló szerződés 2
  . cikkében
  foglalt uniós érték, amely
  a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma; a független
  bíróságok által biztosított
  hatékony bírói
  jogvédelem
  , ideértve az alapvető jogok védelmét is; a hatalmi ágak szétválasztása és a törvény előtti egyenlőség;

| a) | „jogállamiság”: az
  EUSZ 2. cikkében foglalt uniós értékek és az uniós tagságnak az EUSZ 49
  . cikkében
  rögzített kritériumai tekintetében értelmezendő; ez
  a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma;
  az igazságszolgáltatáshoz és
  a független
  és pártatlan bíróságok előtti
  hatékony bírói
  jogvédelemhez való hozzáférés
  , ideértve az
  Európai Unió Alapjogi Chartájában és a nemzetközi emberi jogi szerződésekben meghatározott
  alapvető jogok védelmét is; a hatalmi ágak szétválasztása
  ; a megkülönböztetés tilalma
  és a törvény előtti egyenlőség; |
| --- | --- |

a)

„jogállamiság”: az
  EUSZ 2. cikkében foglalt uniós értékek és az uniós tagságnak az EUSZ 49
  . cikkében
  rögzített kritériumai tekintetében értelmezendő; ez
  a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma;
  az igazságszolgáltatáshoz és
  a független
  és pártatlan bíróságok előtti
  hatékony bírói
  jogvédelemhez való hozzáférés
  , ideértve az
  Európai Unió Alapjogi Chartájában és a nemzetközi emberi jogi szerződésekben meghatározott
  alapvető jogok védelmét is; a hatalmi ágak szétválasztása
  ; a megkülönböztetés tilalma
  és a törvény előtti egyenlőség;

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság”: a közigazgatási szervek olyan általánossá vált vagy ismétlődő gyakorlata, mulasztása vagy intézkedése, amely
  kihat
  a 
  jogállamiságra
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság”: a közigazgatási szervek olyan általánossá vált vagy ismétlődő gyakorlata, mulasztása vagy intézkedése, amely
  kihat
  a 
  jogállamiságra
  ;

| b) | „a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság”: a közigazgatási szervek olyan általánossá vált vagy ismétlődő gyakorlata, mulasztása vagy intézkedése, amely
  sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság lehet az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékeket sértő, olyan rendszerszintű fenyegetés következménye is, amely sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; |
| --- | --- |

b)

„a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság”: a közigazgatási szervek olyan általánossá vált vagy ismétlődő gyakorlata, mulasztása vagy intézkedése, amely
  sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság lehet az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékeket sértő, olyan rendszerszintű fenyegetés következménye is, amely sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „kormányzati szerv”: a kormányzat valamennyi szintjén meglévő
  valamennyi
  közigazgatási szerv, ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint az (EU, Euratom)
  [...] rendelet
  (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42.
  pontja]
  értelmében vett tagállami szervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

„kormányzati szerv”: a kormányzat valamennyi szintjén meglévő
  valamennyi
  közigazgatási szerv, ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint az (EU, Euratom)
  [...] rendelet
  (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) [2. cikkének 42.
  pontja]
  értelmében vett tagállami szervezeteket.

| c) | „kormányzati szerv”: a kormányzat valamennyi szintjén meglévő
  bármely
  közigazgatási szerv, ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint az
  Európai Parlament és a Tanács
  (EU, Euratom)
  2018/1046 rendelete

   (1a) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 2. cikkének 42.
  pontja
  értelmében vett tagállami szervezeteket. |
| --- | --- |

c)

„kormányzati szerv”: a kormányzat valamennyi szintjén meglévő
  bármely
  közigazgatási szerv, ideértve a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint az
  Európai Parlament és a Tanács
  (EU, Euratom)
  2018/1046 rendelete

   (1a) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 2. cikkének 42.
  pontja
  értelmében vett tagállami szervezeteket.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

2 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. cikk |
| | Általános hiányosságok |
| | Az alábbiak tekintendők a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságnak, amennyiben sértik vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét: |
| | a) | a bíróság függetlenségének veszélyeztetése, beleértve az igazságszolgáltatási feladatok autonóm módon történő gyakorlására vonatkozó képesség bármely korlátozását, a függetlenség garanciáiba való külső beavatkozással, az ítélkezés külső utasításra történő korlátozásával, az igazságügyi személyzet kinevezésére vagy szolgálati feltételeire vonatkozó szabályok önkényes felülvizsgálásával, az igazságügyi személyzet bármilyen módon történő, a pártatlanságukat veszélyeztető befolyásolásával vagy az ügyvédi munkakör függetlenségének befolyásolásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a. cikk

Általános hiányosságok

Az alábbiak tekintendők a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságnak, amennyiben sértik vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét:

a)

a bíróság függetlenségének veszélyeztetése, beleértve az igazságszolgáltatási feladatok autonóm módon történő gyakorlására vonatkozó képesség bármely korlátozását, a függetlenség garanciáiba való külső beavatkozással, az ítélkezés külső utasításra történő korlátozásával, az igazságügyi személyzet kinevezésére vagy szolgálati feltételeire vonatkozó szabályok önkényes felülvizsgálásával, az igazságügyi személyzet bármilyen módon történő, a pártatlanságukat veszélyeztető befolyásolásával vagy az ügyvédi munkakör függetlenségének befolyásolásával;

| b) | a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása; |
| --- | --- |

b)

a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása;

| c) | a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása; |
| --- | --- |

c)

a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása;

| d) | valamely tagállam arra irányuló adminisztratív kapacitásának veszélyeztetése, hogy eleget tudjon tenni az uniós tagsággal járó kötelezettségeknek, beleértve az uniós jogot alkotó szabályok, normák és politikák hatékony végrehajtására való képességet; |
| --- | --- |

d)

valamely tagállam arra irányuló adminisztratív kapacitásának veszélyeztetése, hogy eleget tudjon tenni az uniós tagsággal járó kötelezettségeknek, beleértve az uniós jogot alkotó szabályok, normák és politikák hatékony végrehajtására való képességet;

| e) | azon intézkedések, amelyek gyengítik az ügyvéd és ügyfele közötti bizalmas kommunikáció védelmét. |
| --- | --- |

e)

azon intézkedések, amelyek gyengítik az ügyvéd és ügyfele közötti bizalmas kommunikáció védelmét.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Intézkedések | Az Unió pénzügyi érdekeit veszélyeztető kockázatok |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Intézkedések

Az Unió pénzügyi érdekeit veszélyeztető kockázatok

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Megfelelő intézkedéseket kell hozni abban az esetben, amikor valamely tagállamban
  a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság
  sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét
  vagy
  az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különösen a következőket
  : | (1)   
  Egy tagállamban akkor állapítható meg
  a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság
  , amikor az alábbiak közül egy
  vagy
  több sérül vagy veszélybe kerül
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Megfelelő intézkedéseket kell hozni abban az esetben, amikor valamely tagállamban
  a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság
  sérti vagy veszélyezteti a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét
  vagy
  az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különösen a következőket
  :

(1)   
  Egy tagállamban akkor állapítható meg
  a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság
  , amikor az alábbiak közül egy
  vagy
  több sérül vagy veszélybe kerül
  :

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | e tagállamban az uniós költségvetést végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési vagy támogatási eljárások keretében
  , valamint a nyomon követés és ellenőrzés során
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

e tagállamban az uniós költségvetést végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési vagy támogatási eljárások keretében
  , valamint a nyomon követés és ellenőrzés során
  ;

, valamint a nyomon követés és ellenőrzés során

| a) | e tagállamban az uniós költségvetést végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési vagy támogatási eljárások keretében; |
| --- | --- |

a)

e tagállamban az uniós költségvetést végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési vagy támogatási eljárások keretében;

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a piacgazdaság megfelelő működése, tiszteletben tartva ezáltal a versenyt és a piaci erőket az Unióban, valamint a tagsággal járó kötelezettségek hatékony végrehajtásával, beleértve a politikai, gazdasági és monetáris unió céljainak követését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a piacgazdaság megfelelő működése, tiszteletben tartva ezáltal a versenyt és a piaci erőket az Unióban, valamint a tagsággal járó kötelezettségek hatékony végrehajtásával, beleértve a politikai, gazdasági és monetáris unió céljainak követését;

a piacgazdaság megfelelő működése, tiszteletben tartva ezáltal a versenyt és a piaci erőket az Unióban, valamint a tagsággal járó kötelezettségek hatékony végrehajtásával, beleértve a politikai, gazdasági és monetáris unió céljainak követését;

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a pénzügyi ellenőrzést, monitoringot, belső és külső ellenőrzéseket végző hatóságok megfelelő működése, valamint a hatékony és átlátható pénzügyi irányítási és elszámoltathatósági rendszerek megfelelő működése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a pénzügyi ellenőrzést, monitoringot, belső és külső ellenőrzéseket végző hatóságok megfelelő működése, valamint a hatékony és átlátható pénzügyi irányítási és elszámoltathatósági rendszerek megfelelő működése;

a pénzügyi ellenőrzést, monitoringot, belső és külső ellenőrzéseket végző hatóságok megfelelő működése, valamint a hatékony és átlátható pénzügyi irányítási és elszámoltathatósági rendszerek megfelelő működése;

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás, korrupció vagy az uniós jog egyéb megsértése miatt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás, korrupció vagy az uniós jog egyéb megsértése miatt;

| b) | a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás
  – többek között adócsalás –
  , korrupció vagy az uniós jog egyéb megsértése miatt; |
| --- | --- |

b)

a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás
  – többek között adócsalás –
  , korrupció vagy az uniós jog egyéb megsértése miatt;

– többek között adócsalás –

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

3 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az a) és b) pontban említett hatóságok által hozott intézkedések vagy mulasztások független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az a) és b) pontban említett hatóságok által hozott intézkedések vagy mulasztások független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata;

| c) | az a)
  , ab)
  és b) pontban említett hatóságok által hozott intézkedések vagy mulasztások független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata; |
| --- | --- |

c)

az a)
  , ab)
  és b) pontban említett hatóságok által hozott intézkedések vagy mulasztások független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata;

, ab)

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás, korrupció vagy egyéb uniós jogsértés megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy közigazgatási hatóságok részéről hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettek számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás, korrupció vagy egyéb uniós jogsértés megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy közigazgatási hatóságok részéről hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettek számára;

| d) | az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás
  – többek között adócsalás –
  , korrupció vagy egyéb uniós jogsértés megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy közigazgatási hatóságok részéről hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettek számára; |
| --- | --- |

d)

az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos csalás
  – többek között adócsalás –
  , korrupció vagy egyéb uniós jogsértés megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy közigazgatási hatóságok részéről hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettek számára;

– többek között adócsalás –

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | az adóelkerülés és az adóverseny megelőzése és szankcionálása, valamint az adóügyek közigazgatási együttműködéséhez hozzájáruló hatóságok megfelelő működése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

az adóelkerülés és az adóverseny megelőzése és szankcionálása, valamint az adóügyek közigazgatási együttműködéséhez hozzájáruló hatóságok megfelelő működése;

az adóelkerülés és az adóverseny megelőzése és szankcionálása, valamint az adóügyek közigazgatási együttműködéséhez hozzájáruló hatóságok megfelelő működése;

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – f pont

3 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az Európai Csalás Elleni Hivatallal és az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

az Európai Csalás Elleni Hivatallal és az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint.

| f) | az Európai Csalás Elleni Hivatallal és
  – amennyiben az érintett tagállam részt vesz –
  az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint. |
| --- | --- |

f)

az Európai Csalás Elleni Hivatallal és
  – amennyiben az érintett tagállam részt vesz –
  az Európai Ügyészséggel folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés nyomozásaik vagy büntetőeljárásaik során a vonatkozó jogi aktusok és a lojális együttműködés elve szerint.

– amennyiben az érintett tagállam részt vesz –

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | az uniós költségvetés megfelelő végrehajtása az alapvető jogok rendszeres megsértését követően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

az uniós költségvetés megfelelő végrehajtása az alapvető jogok rendszeres megsértését követően.

az uniós költségvetés megfelelő végrehajtása az alapvető jogok rendszeres megsértését követően.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 b cikk – 2 bekezdés

3 b cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A jogállamiság tekintetében különösen a következők bizonyulhatnak általánossá vált hiányosságnak: | törölve |
| a) | a bíróság függetlenségének veszélyeztetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A jogállamiság tekintetében különösen a következők bizonyulhatnak általánossá vált hiányosságnak:

törölve

törölve

a)

a)

a bíróság függetlenségének veszélyeztetése;

a bíróság függetlenségének veszélyeztetése;

| b) | a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása, vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása; |
| --- | --- |

b)

b)

a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása, vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása;

a közigazgatási szervek – többek között a bűnüldöző hatóságok – által hozott önkényes vagy jogszerűtlen határozatok megelőzésének, kijavításának és szankcionálásának elmulasztása, a megfelelő működésüket befolyásoló pénzügyi és emberi erőforrások visszatartása, vagy az összeférhetetlenség elkerülésének elmulasztása;

| c) | a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása. |
| --- | --- |

c)

c)

a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása.

a jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állásának és hatékonyságának korlátozása, többek között korlátozó eljárási szabályok révén, az ítéletek végrehajtásának hiánya, illetve a jogsértések hatékony kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának vagy szankcionálásának korlátozása.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 a cikk (új)

3 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. cikk |
| | Független szakértők testülete |
| | 1.
     
  A Bizottságnak létrehozza a független szakértők testületét. |
| | A testület alkotmányjogi, pénzügyi és költségvetési kérdésekkel foglalkozó független szakértőkből áll. Minden egyes tagállam nemzeti parlamentje egy szakértőt, az Európai Parlament pedig öt szakértőt nevez ki. A testület összetétele megfelel a nemek közötti egyensúly elvének. |
| | Adott esetben az illetékes szervezetek és hálózatok – például a Tudományos Akadémiák Európai Szövetsége, a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata, az Európa Tanács szervei, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság, az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa, a Tax Justice Network, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet – képviselői az (6) bekezdésben említett eljárási szabályzatnak megfelelően megfigyelőként meghívhatók a testülethez. |
| | 2.
     
  A testület által adott tanácsok célja a Bizottság segítése a valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében fennálló olyan általános jellegű hiányosságok megállapításában, amelyek sértik vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. |
| | A testület mennyiségi és minőségi kritériumok és információk alapján évente értékeli a helyzetet minden tagállamban, kellő tekintettel a 5. cikk (2) bekezdésében említett információkra és iránymutatásra. |
| | 3.
     
  A testület minden évben közzéteszi megállapításainak összegzését. |
| | 4.
     
  Tanácsadói feladatának részeként és a (2) bekezdés szerinti megfontolások eredményének figyelembevételével a testület véleményt nyilváníthat a valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében tapasztalt általános hiányosságról. |
| | A testület véleményének megfogalmazása során törekszik konszenzust kialakítani. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérnie, a testület a tagok egyszerű többségével nyilvánít véleményt. |
| | 5.
     
  A végrehajtási jogi aktusok 5. cikk (6) bekezdés és 6. cikk (2) bekezdés szerinti elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a testület e cikk (4) bekezdése szerinti vonatkozó véleményét. |
| | 6.
     
  A testület tagjai közül választja meg elnökét. A testület kidolgozza eljárási szabályzatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3a. cikk

3a. cikk

Független szakértők testülete

Független szakértők testülete

1.
     
  A Bizottságnak létrehozza a független szakértők testületét.

A testület alkotmányjogi, pénzügyi és költségvetési kérdésekkel foglalkozó független szakértőkből áll. Minden egyes tagállam nemzeti parlamentje egy szakértőt, az Európai Parlament pedig öt szakértőt nevez ki. A testület összetétele megfelel a nemek közötti egyensúly elvének.

A testület alkotmányjogi, pénzügyi és költségvetési kérdésekkel foglalkozó független szakértőkből áll. Minden egyes tagállam nemzeti parlamentje egy szakértőt, az Európai Parlament pedig öt szakértőt nevez ki. A testület összetétele megfelel a nemek közötti egyensúly elvének.

Adott esetben az illetékes szervezetek és hálózatok – például a Tudományos Akadémiák Európai Szövetsége, a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata, az Európa Tanács szervei, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság, az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa, a Tax Justice Network, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet – képviselői az (6) bekezdésben említett eljárási szabályzatnak megfelelően megfigyelőként meghívhatók a testülethez.

Adott esetben az illetékes szervezetek és hálózatok – például a Tudományos Akadémiák Európai Szövetsége, a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata, az Európa Tanács szervei, az Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottság, az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa, a Tax Justice Network, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet – képviselői az (6) bekezdésben említett eljárási szabályzatnak megfelelően megfigyelőként meghívhatók a testülethez.

2.
     
  A testület által adott tanácsok célja a Bizottság segítése a valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében fennálló olyan általános jellegű hiányosságok megállapításában, amelyek sértik vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.

A testület mennyiségi és minőségi kritériumok és információk alapján évente értékeli a helyzetet minden tagállamban, kellő tekintettel a 5. cikk (2) bekezdésében említett információkra és iránymutatásra.

A testület mennyiségi és minőségi kritériumok és információk alapján évente értékeli a helyzetet minden tagállamban, kellő tekintettel a 5. cikk (2) bekezdésében említett információkra és iránymutatásra.

3.
     
  A testület minden évben közzéteszi megállapításainak összegzését.

4.
     
  Tanácsadói feladatának részeként és a (2) bekezdés szerinti megfontolások eredményének figyelembevételével a testület véleményt nyilváníthat a valamely tagállamban a jogállamiság tekintetében tapasztalt általános hiányosságról.

A testület véleményének megfogalmazása során törekszik konszenzust kialakítani. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérnie, a testület a tagok egyszerű többségével nyilvánít véleményt.

A testület véleményének megfogalmazása során törekszik konszenzust kialakítani. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérnie, a testület a tagok egyszerű többségével nyilvánít véleményt.

5.
     
  A végrehajtási jogi aktusok 5. cikk (6) bekezdés és 6. cikk (2) bekezdés szerinti elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a testület e cikk (4) bekezdése szerinti vonatkozó véleményét.

6.
     
  A testület tagjai közül választja meg elnökét. A testület kidolgozza eljárási szabályzatát.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – cím

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  intézkedések tartalma | Az
  uniós költségvetés védelmére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  intézkedések tartalma

intézkedések tartalma

Az
  uniós költségvetés védelmére irányuló intézkedések

uniós költségvetés védelmére irányuló intézkedések

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  következő megfelelő
  intézkedések közül egy vagy több fogadható el: | (1)   A
  3. cikk feltételeinek teljesülése esetén a következő
  intézkedések közül egy vagy több fogadható el |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  következő megfelelő
  intézkedések közül egy vagy több fogadható el:

(1)   A
  3. cikk feltételeinek teljesülése esetén a következő
  intézkedések közül egy vagy több fogadható el

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság jellegével, súlyosságával és hatókörével. Amennyire csak lehetséges, az e hiányosság által érintett vagy potenciálisan érintett uniós fellépéseket kell célozniuk. | (3)   A meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság jellegével, súlyosságával
  , időtartamával
  és hatókörével. Amennyire csak lehetséges, az e hiányosság által érintett vagy potenciálisan érintett uniós fellépéseket kell célozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság jellegével, súlyosságával és hatókörével. Amennyire csak lehetséges, az e hiányosság által érintett vagy potenciálisan érintett uniós fellépéseket kell célozniuk.

(3)   A meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosság jellegével, súlyosságával
  , időtartamával
  és hatókörével. Amennyire csak lehetséges, az e hiányosság által érintett vagy potenciálisan érintett uniós fellépéseket kell célozniuk.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság a (2) bekezdésben említett tagállami kötelezettségek tekintetében a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek egy weboldalon vagy internetes portálon keresztül nyújt tájékoztatást és iránymutatást. |
| | A Bizottság ugyanezen a honlapon vagy portálon megfelelő eszközöket biztosít a végső címzettek vagy kedvezményezettek számára, hogy tájékoztassák a Bizottságot bármely olyan jellegű kötelezettségszegésről, amely – a végső címzettek vagy kedvezményezettek véleménye szerint – közvetlenül érinti őket. Ezt a bekezdést oly módon kell alkalmazni, amely biztosítja az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelmét a(z) XXX irányelvben (az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelvben) meghatározott elveknek megfelelően. A végső címzettek vagy kedvezményezettek által e bekezdésnek megfelelően nyújtott információkat a Bizottság csak akkor veheti figyelembe, amennyiben azokhoz arra vonatkozó bizonyítékot is mellékelnek, hogy az érintett végső címzett vagy kedvezményezett hivatalos panaszt nyújtott be az illetékes hatósághoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság a (2) bekezdésben említett tagállami kötelezettségek tekintetében a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek egy weboldalon vagy internetes portálon keresztül nyújt tájékoztatást és iránymutatást.

A Bizottság ugyanezen a honlapon vagy portálon megfelelő eszközöket biztosít a végső címzettek vagy kedvezményezettek számára, hogy tájékoztassák a Bizottságot bármely olyan jellegű kötelezettségszegésről, amely – a végső címzettek vagy kedvezményezettek véleménye szerint – közvetlenül érinti őket. Ezt a bekezdést oly módon kell alkalmazni, amely biztosítja az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelmét a(z) XXX irányelvben (az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelvben) meghatározott elveknek megfelelően. A végső címzettek vagy kedvezményezettek által e bekezdésnek megfelelően nyújtott információkat a Bizottság csak akkor veheti figyelembe, amennyiben azokhoz arra vonatkozó bizonyítékot is mellékelnek, hogy az érintett végső címzett vagy kedvezményezett hivatalos panaszt nyújtott be az illetékes hatósághoz.

A Bizottság ugyanezen a honlapon vagy portálon megfelelő eszközöket biztosít a végső címzettek vagy kedvezményezettek számára, hogy tájékoztassák a Bizottságot bármely olyan jellegű kötelezettségszegésről, amely – a végső címzettek vagy kedvezményezettek véleménye szerint – közvetlenül érinti őket. Ezt a bekezdést oly módon kell alkalmazni, amely biztosítja az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelmét a(z) XXX irányelvben (az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelvben) meghatározott elveknek megfelelően. A végső címzettek vagy kedvezményezettek által e bekezdésnek megfelelően nyújtott információkat a Bizottság csak akkor veheti figyelembe, amennyiben azokhoz arra vonatkozó bizonyítékot is mellékelnek, hogy az érintett végső címzett vagy kedvezményezett hivatalos panaszt nyújtott be az illetékes hatósághoz.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés (új)

4 cikk – 3 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A végső címzettek vagy kedvezményezettek által az (3a) bekezdésnek megfelelően nyújtott információk alapján a Bizottság biztosítja, hogy a kormányzati szervek vagy a tagállamok részéről a (2) bekezdéssel összhangban esedékes összegeket ténylegesen a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek fizessék ki.




  Szükség esetén: |
| | a) | az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással a Bizottság: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A végső címzettek vagy kedvezményezettek által az (3a) bekezdésnek megfelelően nyújtott információk alapján a Bizottság biztosítja, hogy a kormányzati szervek vagy a tagállamok részéről a (2) bekezdéssel összhangban esedékes összegeket ténylegesen a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek fizessék ki.

Szükség esetén:

a)

a)

az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással a Bizottság:

az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással a Bizottság:

| | i. | visszaköveteli a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának v–vii. alpontjában említett bármely szervnek teljesített, a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek az e cikk (2) bekezdését megsértve ki nem fizetett összeggel megegyező összeget; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

visszaköveteli a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának v–vii. alpontjában említett bármely szervnek teljesített, a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek az e cikk (2) bekezdését megsértve ki nem fizetett összeggel megegyező összeget;

visszaköveteli a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának v–vii. alpontjában említett bármely szervnek teljesített, a végső címzetteknek vagy kedvezményezetteknek az e cikk (2) bekezdését megsértve ki nem fizetett összeggel megegyező összeget;

| | ii. | az előző pontban említett összegnek megfelelő összeget átutalja a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

az előző pontban említett összegnek megfelelő összeget átutalja a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja;

az előző pontban említett összegnek megfelelő összeget átutalja a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja;

| b) | az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással: |
| --- | --- |

b)

b)

az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással:

az uniós költségvetésből származó, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kezelt pénzeszközökre hivatkozással:

| | i. | az e cikk (2) bekezdésében említett kormányzati hatóságok vagy tagállamok kötelezettsége a XXX rendelet (CPR-rendelet) [63. cikke] értelmében vett tagállami kötelezettségnek minősül. E kötelezettség bármely megszegését a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] szerint kell kezelni; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az e cikk (2) bekezdésében említett kormányzati hatóságok vagy tagállamok kötelezettsége a XXX rendelet (CPR-rendelet) [63. cikke] értelmében vett tagállami kötelezettségnek minősül. E kötelezettség bármely megszegését a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] szerint kell kezelni;

az e cikk (2) bekezdésében említett kormányzati hatóságok vagy tagállamok kötelezettsége a XXX rendelet (CPR-rendelet) [63. cikke] értelmében vett tagállami kötelezettségnek minősül. E kötelezettség bármely megszegését a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] szerint kell kezelni;

| | ii. | a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] alkalmazásában az alapokból valamely program számára nyújtott támogatás csökkentéséből eredő összeget a Bizottság a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba utalja. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] alkalmazásában az alapokból valamely program számára nyújtott támogatás csökkentéséből eredő összeget a Bizottság a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba utalja. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja;

a XXX rendelet (CPR-rendelet) [98. cikke] alkalmazásában az alapokból valamely program számára nyújtott támogatás csökkentéséből eredő összeget a Bizottság a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében említett uniós tartalékba utalja. Ezt az összeget a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló tartalékkeretnek kell tekinteni, és a XXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint kell igénybe venni oly módon, hogy amennyire lehetséges, az e cikk (2) bekezdésében említett végső címzettek vagy kedvezményezettek javát szolgálja;

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy alapos okkal feltételezi a 3. cikkbe foglalt feltételek teljesülését, írásbeli értesítést küld az adott tagállamnak, amelyben megjelöli a megállapítás alapjául szolgáló indokokat. | (1)   Amennyiben a Bizottság
  – tekintetbe véve a testület véleményeit –
  úgy ítéli meg, hogy alapos okkal feltételezi a 3. cikkbe foglalt feltételek teljesülését, írásbeli értesítést küld az adott tagállamnak, amelyben megjelöli a megállapítás alapjául szolgáló indokokat.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen értesítésről és annak tartalmáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy alapos okkal feltételezi a 3. cikkbe foglalt feltételek teljesülését, írásbeli értesítést küld az adott tagállamnak, amelyben megjelöli a megállapítás alapjául szolgáló indokokat.

(1)   Amennyiben a Bizottság
  – tekintetbe véve a testület véleményeit –
  úgy ítéli meg, hogy alapos okkal feltételezi a 3. cikkbe foglalt feltételek teljesülését, írásbeli értesítést küld az adott tagállamnak, amelyben megjelöli a megállapítás alapjául szolgáló indokokat.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen értesítésről és annak tartalmáról.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság minden releváns információt figyelembe
  vehet
  , ideértve az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek következtetéseit és ajánlásait. | (2)   A
  3. cikk feltételei teljesítésének értékelése során a
  Bizottság minden releváns információt figyelembe
  vesz
  , ideértve
  a testület véleményeit,
  az Európai Unió Bíróságának ítéleteit,
  az Európai Parlament állásfoglalásait,
  a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek
  és hálózatok
  következtetéseit és ajánlásait.
  A Bizottság figyelembe veszi az uniós csatlakozási tárgyalások során alkalmazott kritériumokat, különösen az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, a jogérvényesülésről, a szabadságról és a biztonságról, a pénzügyi ellenőrzésről és az adózásról szóló közösségi vívmányok fejezeteit, valamint az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében alkalmazott iránymutatásokat, amelyek a tagállamok által elért haladás nyomon követésére szolgálnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság minden releváns információt figyelembe
  vehet
  , ideértve az Európai Unió Bíróságának ítéleteit, a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek következtetéseit és ajánlásait.

(2)   A
  3. cikk feltételei teljesítésének értékelése során a
  Bizottság minden releváns információt figyelembe
  vesz
  , ideértve
  a testület véleményeit,
  az Európai Unió Bíróságának ítéleteit,
  az Európai Parlament állásfoglalásait,
  a Számvevőszék jelentéseit, valamint a releváns nemzetközi szervezetek
  és hálózatok
  következtetéseit és ajánlásait.
  A Bizottság figyelembe veszi az uniós csatlakozási tárgyalások során alkalmazott kritériumokat, különösen az igazságszolgáltatásról és alapvető jogokról, a jogérvényesülésről, a szabadságról és a biztonságról, a pénzügyi ellenőrzésről és az adózásról szóló közösségi vívmányok fejezeteit, valamint az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében alkalmazott iránymutatásokat, amelyek a tagállamok által elért haladás nyomon követésére szolgálnak.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az érintett tagállam
  minden kért információt megad
  , és észrevételeket tehet a Bizottság által meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 1 hónap. Észrevételeiben a tagállam korrekciós intézkedések elfogadását javasolhatja. | (4)   Az érintett tagállam
  megadja a kért információkat
  , és észrevételeket tehet a Bizottság által meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 1
  hónap, sem több, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 3
  hónap. Észrevételeiben a tagállam korrekciós intézkedések elfogadását javasolhatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az érintett tagállam
  minden kért információt megad
  , és észrevételeket tehet a Bizottság által meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 1 hónap. Észrevételeiben a tagállam korrekciós intézkedések elfogadását javasolhatja.

(4)   Az érintett tagállam
  megadja a kért információkat
  , és észrevételeket tehet a Bizottság által meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 1
  hónap, sem több, mint a megállapításról szóló értesítés időpontjától számított 3
  hónap. Észrevételeiben a tagállam korrekciós intézkedések elfogadását javasolhatja.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés

5 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és az érintett tagállam által tett észrevételeket, valamint a javasolt korrekciós intézkedések megfelelőségét annak eldöntése során, hogy
  benyújt-e
  a 
  megfelelő
  intézkedésekre vonatkozó
  határozati javaslatot
  . | (5)   A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és az érintett tagállam által tett észrevételeket, valamint a javasolt korrekciós intézkedések megfelelőségét annak eldöntése során, hogy
  elfogad-e
  a 
  4. cikkben említett bármely
  intézkedésekre vonatkozó
  határozatot. A Bizottság egy hónapos indikatív jellegű határidőn belül, de mindenképpen az információ kézhezvételének időpontjától számított észszerű időn belül határoz a kapott információk nyomon követéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és az érintett tagállam által tett észrevételeket, valamint a javasolt korrekciós intézkedések megfelelőségét annak eldöntése során, hogy
  benyújt-e
  a 
  megfelelő
  intézkedésekre vonatkozó
  határozati javaslatot
  .

(5)   A Bizottság figyelembe veszi a kapott információkat és az érintett tagállam által tett észrevételeket, valamint a javasolt korrekciós intézkedések megfelelőségét annak eldöntése során, hogy
  elfogad-e
  a 
  4. cikkben említett bármely
  intézkedésekre vonatkozó
  határozatot. A Bizottság egy hónapos indikatív jellegű határidőn belül, de mindenképpen az információ kézhezvételének időpontjától számított észszerű időn belül határoz a kapott információk nyomon követéséről.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 5 a bekezdés (új)

5 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A bevezetendő intézkedések arányosságának értékelésekor a Bizottság kellő figyelmet fordít a (2) bekezdésben említett információkra és iránymutatásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A bevezetendő intézkedések arányosságának értékelésekor a Bizottság kellő figyelmet fordít a (2) bekezdésben említett információkra és iránymutatásra.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 bekezdés

5 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn,
  javaslatot nyújt be a Tanácsnak
  a 
  megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra
  . | (6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn,
  végrehajtási aktus révén határozatot fogad el
  a 
  4. cikkben említett intézkedésekről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn,
  javaslatot nyújt be a Tanácsnak
  a 
  megfelelő intézkedésekről szóló végrehajtási aktusra
  .

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogállamiság tekintetében általánossá vált hiányosság áll fenn,
  végrehajtási aktus révén határozatot fogad el
  a 
  4. cikkben említett intézkedésekről
  .

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

5 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A Bizottság a határozat elfogadásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elfogadott intézkedések értékével megegyező összeg költségvetési tartalékba történő átcsoportosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  A Bizottság a határozat elfogadásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elfogadott intézkedések értékével megegyező összeg költségvetési tartalékba történő átcsoportosítására.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 b bekezdés (új)

5 cikk – 6 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  A költségvetési rendelet 31. cikke (4) és (6) bekezdésétől eltérve, az Európai Parlament és a Tanács a két intézmény átvételétől számított négy héten belül tanácskozik az áthelyezési javaslatról. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges határozatok elfogadásának megkönnyítése érdekében az ilyen átcsoportosításokat jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha a négyhetes időszakon belül az Európai Parlament vagy a Tanács – ez utóbbi minősített többséggel eljárva – módosítja vagy elutasítja azokat. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács módosítja az áthelyezési javaslatot, akkor a költségvetési rendelet 31. cikkének (8) bekezdését kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6b)
     
  A költségvetési rendelet 31. cikke (4) és (6) bekezdésétől eltérve, az Európai Parlament és a Tanács a két intézmény átvételétől számított négy héten belül tanácskozik az áthelyezési javaslatról. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges határozatok elfogadásának megkönnyítése érdekében az ilyen átcsoportosításokat jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha a négyhetes időszakon belül az Európai Parlament vagy a Tanács – ez utóbbi minősített többséggel eljárva – módosítja vagy elutasítja azokat. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács módosítja az áthelyezési javaslatot, akkor a költségvetési rendelet 31. cikkének (8) bekezdését kell alkalmazni.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 6 c bekezdés (új)

5 cikk – 6 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c)
     
  A (6) bekezdésben említett határozat akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem utasítja el az átcsoportosítási javaslatot az (6b) bekezdésben említett határidőn belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6c)
     
  A (6) bekezdésben említett határozat akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem utasítja el az átcsoportosítási javaslatot az (6b) bekezdésben említett határidőn belül.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 7 bekezdés

5 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)
     
  A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács minősített többséggel úgy határoz, hogy a Bizottság általi elfogadását követő egy hónapon belül elutasítja a bizottsági javaslatot. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)
     
  A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács minősített többséggel úgy határoz, hogy a Bizottság általi elfogadását követő egy hónapon belül elutasítja a bizottsági javaslatot.

törölve

törölve

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 8 bekezdés

5 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)
     
  A Tanács minősített többséggel módosíthatja a Bizottság javaslatát, és tanácsi határozatként elfogadhatja a módosított szöveget. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)
     
  A Tanács minősített többséggel módosíthatja a Bizottság javaslatát, és tanácsi határozatként elfogadhatja a módosított szöveget.

törölve

törölve

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az érintett tagállam bármikor bizonyítékot nyújthat be a Bizottságnak annak igazolására, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságot orvosolták vagy megszüntették. | (1)   Az érintett tagállam bármikor bizonyítékot tartalmazó hivatalos értesítést nyújthat be a Bizottságnak annak igazolására, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságot orvosolták vagy megszüntették. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az érintett tagállam bármikor bizonyítékot nyújthat be a Bizottságnak annak igazolására, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságot orvosolták vagy megszüntették.

(1)   Az érintett tagállam bármikor bizonyítékot tartalmazó hivatalos értesítést nyújthat be a Bizottságnak annak igazolására, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságot orvosolták vagy megszüntették.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a 
  megfelelő
  intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság
  javaslatot terjeszt be a Tanácshoz
  az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (
  7
  ) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni. | (2)   A Bizottság
  az érintett tagállam kérésére vagy saját kezdeményezés alapján, figyelembe véve a testület véleményeit egy hónapos indikatív jellegű határidőn belül, de mindenképpen a hivatalos értesítés kézhezvételének időpontjától számított észszerű időn belül
  értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a 
  4. cikkben említett
  intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság
  haladéktalanul határozatot hoz
  az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről.
  A Bizottság a határozat elfogadásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy teljes egészében vagy részben szüntessék meg az 5. cikk (6) bekezdésében említett költségvetési tartalékot.
  Az 5. cikk (2), (4), (5), (6)
  , (6b)
  és (
  6c
  ) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a 
  megfelelő
  intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság
  javaslatot terjeszt be a Tanácshoz
  az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről. Az 5. cikk (2), (4), (5), (6) és (
  7
  ) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

(2)   A Bizottság
  az érintett tagállam kérésére vagy saját kezdeményezés alapján, figyelembe véve a testület véleményeit egy hónapos indikatív jellegű határidőn belül, de mindenképpen a hivatalos értesítés kézhezvételének időpontjától számított észszerű időn belül
  értékeli az érintett tagállamban fennálló helyzetet. Amint a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok, amelyek alapján a 
  4. cikkben említett
  intézkedéseket elfogadták, részben vagy egészben megszűntek, a Bizottság
  haladéktalanul határozatot hoz
  az említett intézkedések teljes vagy részleges megszüntetéséről.
  A Bizottság a határozat elfogadásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy teljes egészében vagy részben szüntessék meg az 5. cikk (6) bekezdésében említett költségvetési tartalékot.
  Az 5. cikk (2), (4), (5), (6)
  , (6b)
  és (
  6c
  ) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) XXXX tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai az n + 2. évet követően nem szerepeltethetők a költségvetésben. | (3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) XXXX tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai az n + 2. évet követően nem szerepeltethetők a költségvetésben.
  Az n+3. évtől kezdődően a felfüggesztett kötelezettségvállalásokkal egyenértékű összeget be kell állítani az (EU, Euratom) XXXX/XXXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében meghatározott uniós kötelezettségvállalási tartalékba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) XXXX tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai az n + 2. évet követően nem szerepeltethetők a költségvetésben.

(3)   Amennyiben a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett egy vagy több program jóváhagyásának vagy módosításának felfüggesztésére vagy a 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kötelezettségvállalások felfüggesztésére vonatkozó intézkedéseket megszüntetik, a felfüggesztett kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket az (EU, Euratom) XXXX tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 7. cikke szerint kell a költségvetésben szerepeltetni. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai az n + 2. évet követően nem szerepeltethetők a költségvetésben.
  Az n+3. évtől kezdődően a felfüggesztett kötelezettségvállalásokkal egyenértékű összeget be kell állítani az (EU, Euratom) XXXX/XXXX tanácsi rendelet (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) 12. cikkében meghatározott uniós kötelezettségvállalási tartalékba.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | törölve |
| Az Európai Parlament tájékoztatása | |
| A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a 4. és 5. cikk alapján javasolt vagy elfogadott bármely intézkedésről. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

törölve

törölve

Az Európai Parlament tájékoztatása

Az Európai Parlament tájékoztatása

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a 4. és 5. cikk alapján javasolt vagy elfogadott bármely intézkedésről.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a 4. és 5. cikk alapján javasolt vagy elfogadott bármely intézkedésről.

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. cikk




  Jelentéstétel




  A Bizottság legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és különösen az esetlegesen elfogadott intézkedések eredményességéről.




  A jelentéshez adott esetben megfelelő javaslatokat kell csatolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról és különösen az esetlegesen elfogadott intézkedések eredményességéről.

A jelentéshez adott esetben megfelelő javaslatokat kell csatolni.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
  A rendelet 2021. január 1-jétől alkalmazandó. | Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
  A rendelet 2021. január 1-jétől alkalmazandó.

A rendelet 2021. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

8 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. cikk




  A költségvetési rendeletbe való beillesztés




  E rendelet tartalmát be kell illeszteni a költségvetési rendeletbe annak következő felülvizsgálatakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a. cikk

A költségvetési rendeletbe való beillesztés

E rendelet tartalmát be kell illeszteni a költségvetési rendeletbe annak következő felülvizsgálatakor.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottságokhoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0469/2018).

1

(7)  A Bíróság 2004. április 29-i ítélete, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2014:236, 63. pont.

7

(8)  A Bíróság 1981. november 12-i ítélete, Amministrazione delle finanze dello Stato kontra Srl Meridionale Industria Salumi és társai, Ditta Italo Orlandi & Figlio és Ditta Vincenzo Divella kontra Amministrazione delle finanze dello Stato, 212–2017/80 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1981:270, 10. pont.

8

(9)  A Bíróság 1989. szeptember 21-i ítélete, Hoechst, C-46/87 és 227/88 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1989:337, 19. pont.

9

(10)  A Bíróság 2016. november 10-i ítélete, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36. pont; a Bíróság 2016. november 10-i ítélete, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35. pont; és a Bíróság 2010. december 22-i ítélete, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58. pont.

10

(11)  A Bíróság 2018. február 27-i ítélete, Associação Sindical dos Juízes Portugueses kontra Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31., 40–41. pont.

11

(12)  A Bizottság közleménye: „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” (COM(2014)0158, I. melléklet).

12

(7)  A Bíróság 2004. április 29-i ítélete, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2014:236, 63. pont.

7

(8)  A Bíróság 1981. november 12-i ítélete, Amministrazione delle finanze dello Stato kontra Srl Meridionale Industria Salumi és társai, Ditta Italo Orlandi & Figlio és Ditta Vincenzo Divella kontra Amministrazione delle finanze dello Stato, 212–2017/80 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1981:270, 10. pont.

8

(9)  A Bíróság 1989. szeptember 21-i ítélete, Hoechst, C-46/87 és 227/88 egyesített ügyek, ECLI:EU:C:1989:337, 19. pont.

9

(10)  A Bíróság 2016. november 10-i ítélete, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36. pont; a Bíróság 2016. november 10-i ítélete, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35. pont; és a Bíróság 2010. december 22-i ítélete, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58. pont.

10

(11)  A Bíróság 2018. február 27-i ítélete, Associação Sindical dos Juízes Portugueses kontra Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31., 40–41. pont
  ; a Bíróság 2018. július 25-i ítélete, LM, C-216/18. PPU. sz. ügy, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67. pont
  .

11

; a Bíróság 2018. július 25-i ítélete, LM, C-216/18. PPU. sz. ügy, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67. pont

(12)  A Bizottság közleménye: „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” (COM(2014)0158, I. melléklet).

12

(12a)  
  A Velencei Bizottság 2011. április 4-i jelentése, 512/2009. sz. tanulmány (CDL-AD(2011)003rev).

12a

A Velencei Bizottság 2011. április 4-i jelentése, 512/2009. sz. tanulmány (CDL-AD(2011)003rev).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/603 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/603

---

P8_TA(2019)0039

Az adóügyi együttműködést szolgáló „Fiscalis” program létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai az adóügyi együttműködést szolgáló „Fiscalis” program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás – első olvasat)

(2020/C 411/50)

[Módosítás 1, eltérő utalás hiányában]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

2018/0233(COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az adóügyi együttműködést szolgáló „Fiscalis” program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 114. és 197. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a Bizottság által a tagállamokkal és a társult országokkal együttműködésben végrehajtott Fiscalis 2020 program és annak elődjei jelentős mértékben járultak hozzá az Unión belül az adóhatóságok közötti együttműködés megkönnyítéséhez és fokozásához. A részt vevő országok adóhatóságai is elismerték az említett programok hozzáadott értékét, többek között az uniós tagállamok és az adózók pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme tekintetében. A következő évtizedben várható problémák
  gyakran nem
  kezelhetők
  hatékonyan
  , ha a tagállamok
  nem tekintenek ki
  közigazgatási
  területeik
  határain túlra
  is
  , és
  nem működnek
  szorosan
  együtt
  partnereikkel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a Bizottság által a tagállamokkal és a társult országokkal együttműködésben végrehajtott Fiscalis 2020 program és annak elődjei jelentős mértékben járultak hozzá az Unión belül az adóhatóságok közötti együttműködés megkönnyítéséhez és fokozásához. A részt vevő országok adóhatóságai is elismerték az említett programok hozzáadott értékét, többek között az uniós tagállamok és az adózók pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme tekintetében. A következő évtizedben várható problémák
  gyakran nem
  kezelhetők
  hatékonyan
  , ha a tagállamok
  nem tekintenek ki
  közigazgatási
  területeik
  határain túlra
  is
  , és
  nem működnek
  szorosan
  együtt
  partnereikkel.

| (2) | A Fiscalis 2020 program uniós keretet kínál a tagállamoknak ezen együttműködési tevékenységek továbbfejlesztésére, és ez a keret költséghatékonyabb, mint ha minden tagállam két- vagy többoldalú alapon külön-külön hozna létre együttműködési kereteket
  akár maguk között, akár harmadik országokkal, amelyekkel az Unió szorosan együttműködik az adóügyek területén
  . Ezért az említett program folytatását egy ugyanezen területre vonatkozó új program, a Fiscalis program (a továbbiakban: program) létrehozásával kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

A Fiscalis 2020 program uniós keretet kínál a tagállamoknak ezen együttműködési tevékenységek továbbfejlesztésére, és ez a keret költséghatékonyabb, mint ha minden tagállam két- vagy többoldalú alapon külön-külön hozna létre együttműködési kereteket
  akár maguk között, akár harmadik országokkal, amelyekkel az Unió szorosan együttműködik az adóügyek területén
  . Ezért az említett program folytatását egy ugyanezen területre vonatkozó új program, a Fiscalis program (a továbbiakban: program) létrehozásával kell biztosítani.

| (2a) | A programnak lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok megerősítsék az adócsalás, a korrupció, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni küzdelmet szolgáló kapacitásaikat, beleértve különösen a humánerőforrás-képzést és az igazgatási struktúrák fejlesztését célzó technikai támogatást. Ezt a támogatást átlátható módon kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2a)

A programnak lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok megerősítsék az adócsalás, a korrupció, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni küzdelmet szolgáló kapacitásaikat, beleértve különösen a humánerőforrás-képzést és az igazgatási struktúrák fejlesztését célzó technikai támogatást. Ezt a támogatást átlátható módon kell biztosítani.

| (3) | Azzal, hogy a program az egységes piacot támogató, az Unión
  belüli tisztességes versenyt elősegítő
  , valamint az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeit védő keretet biztosít az intézkedésekhez, várhatóan hozzájárul az adócsalás, az adókijátszás
  , az adókikerülés, az agresszív adótervezés és az adóztatás kettős elmaradásának
  megelőzéséhez és leküzdéséhez; a határokon átnyúló ügyletek kapcsán a polgárokra és a vállalkozásokra háruló szükségtelen adminisztratív terhek megelőzéséhez és csökkentéséhez;
  a tisztességesebb és hatékonyabb adórendszerek támogatásához;
  az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázásához és az
  Unión belüli tisztességes verseny előmozdításához,
  valamint annak támogatásához, hogy a nemzetközi fórumokon közös uniós megközelítés érvényesüljön. |
| --- | --- |

(3)

Azzal, hogy a program az egységes piacot támogató, az Unión
  belüli tisztességes versenyt elősegítő
  , valamint az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeit védő keretet biztosít az intézkedésekhez, várhatóan hozzájárul az adócsalás, az adókijátszás
  , az adókikerülés, az agresszív adótervezés és az adóztatás kettős elmaradásának
  megelőzéséhez és leküzdéséhez; a határokon átnyúló ügyletek kapcsán a polgárokra és a vállalkozásokra háruló szükségtelen adminisztratív terhek megelőzéséhez és csökkentéséhez;
  a tisztességesebb és hatékonyabb adórendszerek támogatásához;
  az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázásához és az
  Unión belüli tisztességes verseny előmozdításához,
  valamint annak támogatásához, hogy a nemzetközi fórumokon közös uniós megközelítés érvényesüljön.

| (4) | Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (4) 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (4) 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (5) | A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak – bizonyos feltételek teljesítése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Más harmadik országok
  – különösen a legkevésbé fejlett országok –
  számára is nyitva állhat, az Unió és ezen országok által megkötött, az Unió bármely programjában való részvételükre kiterjedő egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak – bizonyos feltételek teljesítése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Más harmadik országok
  – különösen a legkevésbé fejlett országok –
  számára is nyitva állhat, az Unió és ezen országok által megkötött, az Unió bármely programjában való részvételükre kiterjedő egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban.

| (5a) | Az Európai Parlament prioritásokat határozott meg. A pénzügyi eszközök jelenlegi hiánya akadályozza az Európai Parlament által a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozóan kitűzött célok elérését [2017/2052(INI)]. A hatékonyabb adóügyi együttműködés lehetővé teheti a jövőbeli többéves pénzügyi keret végrehajtásához szükséges források jobb összegyűjtését. |
| --- | --- |

(5a)

Az Európai Parlament prioritásokat határozott meg. A pénzügyi eszközök jelenlegi hiánya akadályozza az Európai Parlament által a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozóan kitűzött célok elérését [2017/2052(INI)]. A hatékonyabb adóügyi együttműködés lehetővé teheti a jövőbeli többéves pénzügyi keret végrehajtásához szükséges források jobb összegyűjtését.

| (6) | E programra alkalmazni kell az (EU, Euratom)
  2018/1046
  európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) (a továbbiakban: költségvetési rendelet). A költségvetési rendelet megállapítja az Unió költségvetésének végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(6)

E programra alkalmazni kell az (EU, Euratom)
  2018/1046
  európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) (a továbbiakban: költségvetési rendelet). A költségvetési rendelet megállapítja az Unió költségvetésének végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (7) | A Fiscalis 2020 program keretében alkalmazott intézkedések megfelelőnek bizonyultak, ezért azokat meg kell tartani. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesíthesse a célkitűzéseit, csak általános intézkedéskategóriákat kell meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák felsorolásával együtt.
  Az intézkedéseknek azonban az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeit védő, kiemeltként meghatározott témák kezelésére kell irányulniuk.
  Az együttműködésen és a kapacitásépítésen keresztül a Fiscalis programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció terjedését és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon az adóügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség. |
| --- | --- |

(7)

A Fiscalis 2020 program keretében alkalmazott intézkedések megfelelőnek bizonyultak, ezért azokat meg kell tartani. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesíthesse a célkitűzéseit, csak általános intézkedéskategóriákat kell meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák felsorolásával együtt.
  Az intézkedéseknek azonban az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeit védő, kiemeltként meghatározott témák kezelésére kell irányulniuk.
  Az együttműködésen és a kapacitásépítésen keresztül a Fiscalis programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció terjedését és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon az adóügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség.

| (8) | Tekintettel az adózók fokozódó mobilitására, a határokon átnyúló ügyletek számára, a pénzügyi eszközök – uniós határokon messze túlnyúló – nemzetköziesedésére
  , és ebből eredően az adócsalás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés nagyobb kockázatára
  , az Uniónak vagy a tagállamoknak érdekük fűződhet ahhoz, hogy az európai elektronikus rendszereket testre szabják vagy kiterjesszék a programhoz nem társult harmadik országokra és nemzetközi szervezetekre. Ezáltal elkerülhetnék különösen a két hasonló elektronikus rendszer – az Unión belüli, illetve a nemzetközi információcserét szolgáló rendszer – kifejlesztésével és működtetésével járó adminisztratív terheket és költségeket. Ezért ha az ilyen érdekek kellően indokolják, az európai elektronikus rendszereknek a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés érdekében történő módosítása vagy kiterjesztése költségeinek a program keretében elszámolható költségeknek kell lenniük.
  A program keretében adott esetben ösztönözni kell a legkevésbé fejlett országok részvételével zajló egyedi fellépéseket, különösen az automatikus információcsere terén, feltéve, hogy a kiemelt témákat teljes mértékben finanszírozták. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az adózók fokozódó mobilitására, a határokon átnyúló ügyletek számára, a pénzügyi eszközök – uniós határokon messze túlnyúló – nemzetköziesedésére
  , és ebből eredően az adócsalás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés nagyobb kockázatára
  , az Uniónak vagy a tagállamoknak érdekük fűződhet ahhoz, hogy az európai elektronikus rendszereket testre szabják vagy kiterjesszék a programhoz nem társult harmadik országokra és nemzetközi szervezetekre. Ezáltal elkerülhetnék különösen a két hasonló elektronikus rendszer – az Unión belüli, illetve a nemzetközi információcserét szolgáló rendszer – kifejlesztésével és működtetésével járó adminisztratív terheket és költségeket. Ezért ha az ilyen érdekek kellően indokolják, az európai elektronikus rendszereknek a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés érdekében történő módosítása vagy kiterjesztése költségeinek a program keretében elszámolható költségeknek kell lenniük.
  A program keretében adott esetben ösztönözni kell a legkevésbé fejlett országok részvételével zajló egyedi fellépéseket, különösen az automatikus információcsere terén, feltéve, hogy a kiemelt témákat teljes mértékben finanszírozták.

| (9) | A globalizáció
  , illetve az adócsalás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni fellépés
  fontosságára figyelemmel a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania külső szakértők a költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására.
  A szakértők kiválasztásának átláthatónak kell lennie, és az adott intézkedés szempontjából releváns készségeik, tapasztalataik és ismereteik, valamint annak alapján kell történnie, hogy mennyiben képesek hozzájárulni az adott intézkedéshez. Biztosítani kell, hogy ezek a szakértők pártatlanok legyenek, és hogy szakmai szerepük tekintetében ne álljon fenn összeférhetetlenség. Biztosítani kell valamennyi érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét. |
| --- | --- |

(9)

A globalizáció
  , illetve az adócsalás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni fellépés
  fontosságára figyelemmel a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania külső szakértők a költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására.
  A szakértők kiválasztásának átláthatónak kell lennie, és az adott intézkedés szempontjából releváns készségeik, tapasztalataik és ismereteik, valamint annak alapján kell történnie, hogy mennyiben képesek hozzájárulni az adott intézkedéshez. Biztosítani kell, hogy ezek a szakértők pártatlanok legyenek, és hogy szakmai szerepük tekintetében ne álljon fenn összeférhetetlenség. Biztosítani kell valamennyi érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét.

| (9a) | A 2014/107/EU
   (6)

  , az (EU) 2015/2376
   (7)

  , az (EU) 2016/881
   (8)

  , az (EU) 2016/2258
   (9)

  és az (EU) 2018/822
   (10)

  tanácsi irányelvek közelmúltbeli elfogadására, valamint a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra való tekintettel a programnak célul kell kitűznie az adóhatóságok alkalmazottainak képzését ezen irányelvek hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(9a)

A 2014/107/EU
   (6)

  , az (EU) 2015/2376
   (7)

  , az (EU) 2016/881
   (8)

  , az (EU) 2016/2258
   (9)

  és az (EU) 2018/822
   (10)

  tanácsi irányelvek közelmúltbeli elfogadására, valamint a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra való tekintettel a programnak célul kell kitűznie az adóhatóságok alkalmazottainak képzését ezen irányelvek hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében.

| (10) | A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” (11) című közlemény tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végrehajtott intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adópolitikát és az adóhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” (11) című közlemény tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végrehajtott intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adópolitikát és az adóhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját.

| (10a) | A Fiscalis programnak a költséghatékonyság érdekében ki kell használnia a kapcsolódó területek egyéb uniós intézkedéseivel esetlegesen fennálló szinergiákat, ideértve például a „Vám” programot, a csalás elleni uniós programot, az egységes piaci programot, valamint a reformtámogató programot. |
| --- | --- |

(10a)

A Fiscalis programnak a költséghatékonyság érdekében ki kell használnia a kapcsolódó területek egyéb uniós intézkedéseivel esetlegesen fennálló szinergiákat, ideértve például a „Vám” programot, a csalás elleni uniós programot, az egységes piaci programot, valamint a reformtámogató programot.

| (10b) | A csalás elleni nemzeti kezdeményezések a csalást potenciálisan más, gyakran szomszédos tagállamok felé terelhetik, és aránytalan adminisztratív terhet róhatnak a törvényeket betartó vállalkozásokra, valamint a nemzetközi kereskedelem során a jogbiztonság hiányát eredményezhetik. Ezért alapvető fontosságú, hogy a Bizottság összehangolja a csalás elleni nemzeti intézkedéseket a nemzeti legjobb gyakorlatok uniós szintű összehangolása révén. |
| --- | --- |

(10b)

A csalás elleni nemzeti kezdeményezések a csalást potenciálisan más, gyakran szomszédos tagállamok felé terelhetik, és aránytalan adminisztratív terhet róhatnak a törvényeket betartó vállalkozásokra, valamint a nemzetközi kereskedelem során a jogbiztonság hiányát eredményezhetik. Ezért alapvető fontosságú, hogy a Bizottság összehangolja a csalás elleni nemzeti intézkedéseket a nemzeti legjobb gyakorlatok uniós szintű összehangolása révén.

| (11) | Az informatikai kapacitásépítési intézkedéseknek
  kellene vonzaniuk
  a program költségvetésének
  jelentős
  részét. Ezért egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti összetevőit. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok intézkedési körét és feladatait.
  Zökkenőmentes interoperabilitást kell biztosítani az európai elektronikus rendszerek és szinergiák közös és nemzeti elemei, valamint a releváns uniós programok más elektronikus rendszerei között. |
| --- | --- |

(11)

Az informatikai kapacitásépítési intézkedéseknek
  kellene vonzaniuk
  a program költségvetésének
  jelentős
  részét. Ezért egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti összetevőit. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok intézkedési körét és feladatait.
  Zökkenőmentes interoperabilitást kell biztosítani az európai elektronikus rendszerek és szinergiák közös és nemzeti elemei, valamint a releváns uniós programok más elektronikus rendszerei között.

| (12) | Jelenleg nincs olyan előírás, amely szerint többéves adóügyi stratégiai tervet kellene készíteni, hogy koherens és interoperábilis elektronikus adózási környezet jöjjön létre az Unióban. Az informatikai kapacitásépítési intézkedések koherenciájának és összehangolásának biztosítása érdekében a programnak rendelkeznie kell egy ilyen többéves adóügyi stratégiai terv létrehozásáról. |
| --- | --- |

(12)

Jelenleg nincs olyan előírás, amely szerint többéves adóügyi stratégiai tervet kellene készíteni, hogy koherens és interoperábilis elektronikus adózási környezet jöjjön létre az Unióban. Az informatikai kapacitásépítési intézkedések koherenciájának és összehangolásának biztosítása érdekében a programnak rendelkeznie kell egy ilyen többéves adóügyi stratégiai terv létrehozásáról.

| (13) | Ezt a rendeletet munkaprogramok útján kell végrehajtani. A célkitűzések középtávú és hosszú távú jellegére, valamint a korábban szerzett tapasztalatokra tekintettel a munkaprogramokat több évre kiterjedően kell kialakítani. Az éves munkaprogramokról a többéves munkaprogramokra való átállás csökkenteni fogja mind a Bizottság, mind a tagállamok adminisztratív terheit
  , de semmilyen körülmények között eredményezheti az információk és az adófizetők számára biztosított átláthatóság elvesztését
  .
  A többéves munkaprogramoknak tükrözniük kell az e rendeletben említett éves jelentések vagy felmérések keretében gyűjtött valamennyi fontos információt. Ezeket az éves jelentéseket nyilvánosan elérhetővé kell tenni annak érdekében, hogy tájékoztassák az adófizetőket a bevált gyakorlatokról, a levont tanulságokról és a programon belül feltárt, még fennálló akadályokról. |
| --- | --- |

(13)

Ezt a rendeletet munkaprogramok útján kell végrehajtani. A célkitűzések középtávú és hosszú távú jellegére, valamint a korábban szerzett tapasztalatokra tekintettel a munkaprogramokat több évre kiterjedően kell kialakítani. Az éves munkaprogramokról a többéves munkaprogramokra való átállás csökkenteni fogja mind a Bizottság, mind a tagállamok adminisztratív terheit
  , de semmilyen körülmények között eredményezheti az információk és az adófizetők számára biztosított átláthatóság elvesztését
  .
  A többéves munkaprogramoknak tükrözniük kell az e rendeletben említett éves jelentések vagy felmérések keretében gyűjtött valamennyi fontos információt. Ezeket az éves jelentéseket nyilvánosan elérhetővé kell tenni annak érdekében, hogy tájékoztassák az adófizetőket a bevált gyakorlatokról, a levont tanulságokról és a programon belül feltárt, még fennálló akadályokról.

| (14) | E rendelet
  kiegészítése
  érdekében a 
  Bizottságot fel
  kell
  hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az éves munkaprogramok elfogadására vonatkozóan
  . |
| --- | --- |

(14)

E rendelet
  kiegészítése
  érdekében a 
  Bizottságot fel
  kell
  hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az éves munkaprogramok elfogadására vonatkozóan
  .

| (15) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (12) (22) és (23) bekezdése
  értelmében ezt
  a programot
  az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával
  gyűjtött információk alapján kell
  értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket
  , főként a tagállamokra nehezedőeket
  , ezáltal a REFIT-et is figyelembe véve
  .
  E követelményeknek
  adott esetben – a rendelet gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban
  kell foglalniuk
  .
  A Bizottságnak e nyomon követés eredményeiről a tagállamok által szolgáltatott információk alapján évente összefoglaló jelentést kell készítenie. Ennek tartalmaznia kell a tagállamokban a program 3. cikkben foglalt célkitűzései, valamint a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiemelt témák kezelése vonatkozásában fennálló akadályok feltérképezését, valamint a bevált gyakorlatokra vonatkozó javaslatokat.


  Emellett a Bizottságnak el kell készítenie a program időközi és végső értékelését.


  Az éves jelentéseket és az értékelő jelentéseket egy külön e célra létrehozott weboldalon nyilvánosan elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(15)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (12) (22) és (23) bekezdése
  értelmében ezt
  a programot
  az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával
  gyűjtött információk alapján kell
  értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket
  , főként a tagállamokra nehezedőeket
  , ezáltal a REFIT-et is figyelembe véve
  .
  E követelményeknek
  adott esetben – a rendelet gyakorlati hatásai értékelésének alapjaként – mérhető mutatókat is magukban
  kell foglalniuk
  .
  A Bizottságnak e nyomon követés eredményeiről a tagállamok által szolgáltatott információk alapján évente összefoglaló jelentést kell készítenie. Ennek tartalmaznia kell a tagállamokban a program 3. cikkben foglalt célkitűzései, valamint a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiemelt témák kezelése vonatkozásában fennálló akadályok feltérképezését, valamint a bevált gyakorlatokra vonatkozó javaslatokat.


  Emellett a Bizottságnak el kell készítenie a program időközi és végső értékelését.


  Az éves jelentéseket és az értékelő jelentéseket egy külön e célra létrehozott weboldalon nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

| (15a) | A Bizottság évente kétszer megrendezendő szemináriumot hív össze, melyen a kedvezményezett tagállamok két képviselője is részt vesz, hogy megosszák egymással a problémákat, és lehetséges javításokat javasoljanak a program témáival kapcsolatban, különös tekintettel az adóhatóságok közötti információcserére. A szemináriumon az adóhatóság vezetőségének képviselője és az adóhatóság munkavállalói szakszervezeteinek képviselője, valamint az Európai Parlament és a Tanács képviselője vesz részt. |
| --- | --- |

(15a)

A Bizottság évente kétszer megrendezendő szemináriumot hív össze, melyen a kedvezményezett tagállamok két képviselője is részt vesz, hogy megosszák egymással a problémákat, és lehetséges javításokat javasoljanak a program témáival kapcsolatban, különös tekintettel az adóhatóságok közötti információcserére. A szemináriumon az adóhatóság vezetőségének képviselője és az adóhatóság munkavállalói szakszervezeteinek képviselője, valamint az Európai Parlament és a Tanács képviselője vesz részt.

| (16) | Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni az adópolitikai prioritások változásaira, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az
  EUMSZ
  290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a program különös célkitűzései megvalósulásának mérésére szolgáló mutatók jegyzékének módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni az adópolitikai prioritások változásaira, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az
  EUMSZ
  290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a program különös célkitűzései megvalósulásának mérésére szolgáló mutatók jegyzékének módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (17) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (14), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(17)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (14), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (18) | Az Európai Parlament és a Tanács által az
  EUMSZ
  322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók erre a rendeletre. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. |
| --- | --- |

(18)

Az Európai Parlament és a Tanács által az
  EUMSZ
  322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók erre a rendeletre. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok érintik emellett az uniós költségvetésnek a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén történő védelmét, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.

| (19) | Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése.
  Az utazási költségek fedezetét prioritásként kell kezelni, hogy biztosított legyen a nemzeti szakértők együttes fellépésekben való részvétele. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet szerinti finanszírozási típusokat és végrehajtási módszereket az intézkedések egyedi célkitűzéseinek és az eredmények elérésére való alkalmasságuk alapján kell megválasztani, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terhet és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Ennek részét képezi az egyösszegű átalányok, átalánydíjak és egységköltségek, valamint a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazásának a mérlegelése.
  Az utazási költségek fedezetét prioritásként kell kezelni, hogy biztosított legyen a nemzeti szakértők együttes fellépésekben való részvétele.

| (20) | Mivel e rendelet célját az egyes tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és – a rendelet léptékére és hatásaira való tekintettel – ezek a célok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az arányosság említett cikkben foglalt elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel e rendelet célját az egyes tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és – a rendelet léptékére és hatásaira való tekintettel – ezek a célok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az arányosság említett cikkben foglalt elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | Ez a rendelet az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet helyébe lép, amelyet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(21)

Ez a rendelet az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet helyébe lép, amelyet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet létrehozza az adóügyi együttműködést szolgáló „Fiscalis” programot (a továbbiakban: a program).

(2)   A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „adózás”: a következő adókhoz, vámokhoz és illetékekhez kapcsolódó ügyek, ideértve a kialakítást, az adminisztrációt, a végrehajtást és a megfelelést is:






  a) | a 2006/112/EK tanácsi irányelv (18) szerinti hozzáadottérték-adó; |
| --- | --- | --- |

1.

„adózás”: a következő adókhoz, vámokhoz és illetékekhez kapcsolódó ügyek, ideértve a kialakítást, az adminisztrációt, a végrehajtást és a megfelelést is:

a)

a 2006/112/EK tanácsi irányelv (18) szerinti hozzáadottérték-adó;

| b) | a 92/83/EGK tanácsi irányelv (19) szerinti, alkoholra kivetett jövedéki adó; |
| --- | --- |

b)

a 92/83/EGK tanácsi irányelv (19) szerinti, alkoholra kivetett jövedéki adó;

| c) | a 2011/64/EU tanácsi irányelv (20) szerinti, dohánytermékekre kivetett jövedéki adó; |
| --- | --- |

c)

a 2011/64/EU tanácsi irányelv (20) szerinti, dohánytermékekre kivetett jövedéki adó;

| d) | a 2003/96/EK tanácsi irányelv (21) szerinti, az energiatermékekre és a villamos energiára kivetett adó; |
| --- | --- |

d)

a 2003/96/EK tanácsi irányelv (21) szerinti, az energiatermékekre és a villamos energiára kivetett adó;

| e) | a 2010/24/EU tanácsi irányelv (22) 2. cikke (1) bekezdése a) pontjában említett más adók, vámok és illetékek
  , a társasági adókat is ideértve
  , amennyiben azok relevánsak az egységes piac és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés szempontjából; |
| --- | --- |

e)

a 2010/24/EU tanácsi irányelv (22) 2. cikke (1) bekezdése a) pontjában említett más adók, vámok és illetékek
  , a társasági adókat is ideértve
  , amennyiben azok relevánsak az egységes piac és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés szempontjából;

| 2. | „adóhatóságok”: az adózásért és az adózással kapcsolatos tevékenységekért felelős hatóságok és más szervek; |
| --- | --- |

2.

„adóhatóságok”: az adózásért és az adózással kapcsolatos tevékenységekért felelős hatóságok és más szervek;

| 3. | „európai elektronikus rendszerek”: az adózáshoz és az adóhatóságok küldetésének végrehajtásához szükséges elektronikus rendszerek; |
| --- | --- |

3.

„európai elektronikus rendszerek”: az adózáshoz és az adóhatóságok küldetésének végrehajtásához szükséges elektronikus rendszerek;

| 4. | „harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak; |
| --- | --- |

4.

„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak;

| 4a. | „legkevésbé fejlett ország”: olyan alacsony jövedelmű harmadik ország, amely az ENSZ által meghatározott fenntartható fejlődés tekintetében súlyos strukturális akadályokkal szembesül. |
| --- | --- |

4a.

„legkevésbé fejlett ország”: olyan alacsony jövedelmű harmadik ország, amely az ENSZ által meghatározott fenntartható fejlődés tekintetében súlyos strukturális akadályokkal szembesül.

3. cikk

A program célkitűzései

(1)   A program általános célkitűzése, hogy az egységes piac működésének javítása, az
  Unión belüli tisztességes verseny előmozdítása
  és az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek
  – többek között az adócsalással, adókikerüléssel és agresszív adótervezéssel szembeni –
  védelme
  , valamint az adóbeszedés javítása
  érdekében támogassa az adóhatóságokat és az adózást.

(2)   A program egyedi célkitűzése, hogy támogassa az adópolitikát
  és annak megfelelő végrehajtását
  , az adóügyi együttműködést
  , az adóügyi információk megosztását
  és az adminisztratív kapacitásépítést, beleértve az emberi képességfejlesztést és az európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését
  , valamint a tagállamokban egységesen alkalmazandó jelentéstételi, ellenőrzési és szoftvereszközök fokozatos korszerűsítését is
  .
  A programnak emellett segítenie kell az adóhatóságokat az adózással kapcsolatos uniós irányelvek végrehajtásának megkönnyítésében és javításában, valamint személyzetük e tekintetben való képzésében.

4. cikk

Költségvetés

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018-as árakon 390 000 000 EUR (vagyis
  folyó áron
  300 000 000 EUR).

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg fedezheti
  többek között
  a program irányításával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekre vonatkozó költségeket. Az összeg ezenfelül fedezheti a tanulmányokkal
  és egyéb vonatkozó írásos anyaggal
  , szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

5. cikk

A programhoz társult harmadik országok

A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára:

| a) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| b) | az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban, feltéve, hogy ezek az országok megfelelő szintet értek el vonatkozó jogszabályaiknak és közigazgatási gyakorlatuknak az Unióéhoz való közelítésében; |
| --- | --- |

b)

az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban, feltéve, hogy ezek az országok megfelelő szintet értek el vonatkozó jogszabályaiknak és közigazgatási gyakorlatuknak az Unióéhoz való közelítésében;

| c) | egyéb harmadik országok az uniós programokban való részvételük feltételeit meghatározó külön megállapodással összhangban, amennyiben a megállapodás:






  — | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében, |
| --- | --- | --- |

c)

egyéb harmadik országok az uniós programokban való részvételük feltételeit meghatározó külön megállapodással összhangban, amennyiben a megállapodás:

—

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében,

| — | meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek; |
| --- | --- |

—

meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását. Ezek a hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételnek minősülnek;

| — | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan;

| — | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

—

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Amennyiben az elsőbbséget élvező témákat teljes mértékben megfinanszírozták, a legkevésbé fejlett országokat ösztönözni kell arra, hogy vegyenek részt a programban a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia (PCD) elveivel és az ezen országok és az Unió közötti egyedi megállapodásokban meghatározott, az ezen országok programban való részvételére vonatkozó feltételekkel összhangban. Az (1) bekezdés c) pontjában foglaltak ellenére a legkevésbé fejlett országok e programban való részvételének számukra költségmentesnek kell lennie, és a nemzetközi adóügyi célkitűzések, például az adóügyi információk automatikus megosztásának elérésére kell összpontosítania. Az egyedi megállapodásnak garantálnia kell az Unió azon jogát, hogy biztosítsa a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és megvédje saját pénzügyi érdekeit.

6. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj, közbeszerzés, valamint a külső szakértők utazási költségeinek és napidíjának megtérítése formájában – nyújthat finanszírozást.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

JOGOSULTSÁG

JOGOSULTSÁG

7. cikk

Támogatható intézkedések

(1)   Kizárólag a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések finanszírozhatók.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések közé tartoznak a következők:

| a) | megbeszélések és hasonló ad-hoc események; |
| --- | --- |

a)

megbeszélések és hasonló ad-hoc események;

| b) | projektalapú strukturált együttműködés
  , beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is
  ; |
| --- | --- |

b)

projektalapú strukturált együttműködés
  , beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is
  ;

| c) | informatikai kapacitásépítő intézkedések, különösen az európai elektronikus rendszerek kifejlesztése és működtetése, vagy közös nyilvántartások létrehozásár
  a irányuló intézkedések
  ; |
| --- | --- |

c)

informatikai kapacitásépítő intézkedések, különösen az európai elektronikus rendszerek kifejlesztése és működtetése, vagy közös nyilvántartások létrehozásár
  a irányuló intézkedések
  ;

| d) | emberi képességfejlesztésre és kapacitásépítésre irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

d)

emberi képességfejlesztésre és kapacitásépítésre irányuló intézkedések;

| e) | támogatási és egyéb intézkedések, többek között:






  1. | tanulmányok
  és egyéb releváns írásos anyagok
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

támogatási és egyéb intézkedések, többek között:

1.

tanulmányok
  és egyéb releváns írásos anyagok
  ;

| 2. | innovációs tevékenységek, különös tekintettel az igazoló vizsgálatokra, a kísérleti projektekre és a prototípuskészítésre irányuló kezdeményezésekre; |
| --- | --- |

2.

innovációs tevékenységek, különös tekintettel az igazoló vizsgálatokra, a kísérleti projektekre és a prototípuskészítésre irányuló kezdeményezésekre;

| 3. | közösen kidolgozott kommunikációs célú tevékenységek; |
| --- | --- |

3.

közösen kidolgozott kommunikációs célú tevékenységek;

| 4. | a 13. cikkben említett munkaprogramokban előírt bármely egyéb
  , vonatkozó
  intézkedés, amely a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez vagy támogatásához szükséges. |
| --- | --- |

4.

a 13. cikkben említett munkaprogramokban előírt bármely egyéb
  , vonatkozó
  intézkedés, amely a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez vagy támogatásához szükséges.

Az a), a b) és a d) pontban említett
  vonatkozó
  intézkedési formákat az 1. melléklet mutatja be egy nem kimerítő felsorolás formájában.

(2a)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek a következő kiemelt témák alábbi jegyzékére kell kiterjedniük:

| a) | joghézagok megszüntetése a módosított 2011/16/EU irányelv
   (23)

  hatékony végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

joghézagok megszüntetése a módosított 2011/16/EU irányelv
   (23)

  hatékony végrehajtása tekintetében;

| b) | projektalapú strukturált együttműködés
  , beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és közös auditálásokat is
  ; [Mód. 2] |
| --- | --- |

b)

projektalapú strukturált együttműködés
  , beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és közös auditálásokat is
  ; [Mód. 2]

| c) | a határokon átnyúló együttműködés akadályainak elhárítása; |
| --- | --- |

c)

a határokon átnyúló együttműködés akadályainak elhárítása;

| d) | a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkhoz való hozzáférés akadályainak megszüntetése a módosított 2011/16/EU tanácsi irányelv értelmében; |
| --- | --- |

d)

a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkhoz való hozzáférés akadályainak megszüntetése a módosított 2011/16/EU tanácsi irányelv értelmében;

| e) | a határokon átnyúló héacsalások elleni küzdelem; |
| --- | --- |

e)

a határokon átnyúló héacsalások elleni küzdelem;

| f) | az adók beszedésével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása, ideértve a megtakarítások adóztatásáról szóló uniós irányelv (EUSTD) értelmében meg nem fizetett adókat; |
| --- | --- |

f)

az adók beszedésével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása, ideértve a megtakarítások adóztatásáról szóló uniós irányelv (EUSTD) értelmében meg nem fizetett adókat;

| g) | egységes nemzeti informatikai eszközök bevezetése közös interfészek kifejlesztése céljából, hogy lehetővé váljon a nemzeti informatikai rendszerek összekapcsolása; |
| --- | --- |

g)

egységes nemzeti informatikai eszközök bevezetése közös interfészek kifejlesztése céljából, hogy lehetővé váljon a nemzeti informatikai rendszerek összekapcsolása;

(3)   A programhoz nem társult harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködést szolgáló európai elektronikus rendszerek közös alkotóelemei adaptálásának vagy kiterjesztésének kifejlesztését és működtetését szolgáló intézkedések finanszírozhatók, amennyiben az Unió érdekében állnak. A Bizottság meghozza a szükséges igazgatási rendelkezéseket, amelyek előírhatják az érintett harmadik felek ezen intézkedésekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulását.

(4)   Amennyiben valamely, a (2) bekezdés c) pontjában említett informatikai kapacitásépítési intézkedés egy európai elektronikus rendszer kifejlesztését és működtetését érinti, kizárólag a 11. cikk (2) bekezdése szerint a Bizottságra ruházott feladatokkal kapcsolatos költségek számolhatók el a program keretében. A tagállamok viselik a 11. cikk (3) bekezdése alapján rájuk ruházott feladatokkal kapcsolatos költségeket.

8. cikk

Külső szakértők

  részvétele

(1)   Ha a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó intézkedések megvalósítása szempontjából előnyös, akkor kormányzati hatóságok képviselői – beleértve az 5. cikk szerint a programhoz nem társult harmadik országok képviselőit is –,
  és adott esetben
  nemzetközi és más érintett szervezetek képviselői, a gazdálkodók vagy a gazdálkodókat képviselő szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom képviselői külső szakértőként részt vehetnek a program keretében szervezett intézkedésekben.
  A Bizottság többek között értékeli e külső szakértők pártatlanságát, és biztosítja, hogy szakmai felelősségükkel ne álljon fenn összeférhetetlenség, és részvételükről a szükségletek alapján, eseti jelleggel dönt.

(2)   Az (1) bekezdésben említett külső szakértőknél felmerült költségek a költségvetési rendelet 238. cikkében foglaltaknak megfelelően megtéríthetők a program keretében.

(3)   A külső szakértőket a Bizottság
  választja ki átlátható és kiegyensúlyozott eljárást követően
  , az adott intézkedés szempontjából releváns készségeik, tapasztalataik és ismereteik,
  valamint annak
  alapján
  , hogy mennyiben képesek hozzájárulni az adott intézkedéshez
  .
  A Bizottság biztosítja valamennyi érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét. Egyértelműen meghatározza, hogy a külső szakértők saját nevükben vagy valamely más szervezet vagy gazdasági szereplő nevében vesznek részt. A részt vevő külső szakértők jegyzékét nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság honlapján.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK

VISSZA NEM TÉRÍTENDŐ TÁMOGATÁSOK

9. cikk

Odaítélés, kiegészítő jelleg és kombinált finanszírozás

(1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor.

(2)   Egy másik uniós program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés azzal a feltétellel kaphat hozzájárulást e programból is, hogy a hozzájárulás nem ugyanazokat a költségeket fedezi. Az egyes uniós programokból nyújtott hozzájárulásokra a megfelelő program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeinek összegét, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatás kiszámítható arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően.

(3)   A költségvetési rendelet 198. cikkének f) pontjával összhangban a vissza nem térítendő támogatások pályázati felhívás nélkül kerülnek odaítélésre, amennyiben a támogatható szervezetek a tagállamok és a programhoz az e rendelet 5. cikkében említettek szerint társult harmadik országok adóhatóságai, feltéve, hogy teljesülnek az említett cikkben meghatározott feltételek.

10. cikk

Társfinanszírozási arány

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkétől eltérve a program az intézkedések elszámolható költségeinek legfeljebb 100 %-át finanszírozhatja.

(2)   A vissza nem térítendő támogatás odaítélését igénylő intézkedések esetében az alkalmazandó társfinanszírozási arányt a 13. cikkben említett többéves munkaprogramok határozzák meg.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

AZ INFORMATIKAI KAPACITÁSÉPÍTÉSRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

AZ INFORMATIKAI KAPACITÁSÉPÍTÉSRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

11. cikk

Feladatok

(1)   A Bizottság és a tagállamok közösen biztosítják a 12. cikkben említett többéves adóügyi stratégiai tervben felsorolt európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését, beleértve a tervezést, a műszaki leírást, a megfelelőségi vizsgálatot, a telepítést, a karbantartást, a továbbfejlesztést, a biztonságot, a minőségbiztosítást és a minőség-ellenőrzést.

(2)   A Bizottság különösen a következőket biztosítja:

| a) | a 12. cikkben előírt többéves adóügyi stratégiai tervben meghatározott közös elemek kifejlesztése és működtetése; |
| --- | --- |

a)

a 12. cikkben előírt többéves adóügyi stratégiai tervben meghatározott közös elemek kifejlesztése és működtetése;

| b) | az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét, összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét, összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását;

| c) | az európai elektronikus rendszerek uniós szintű koordinálása azok népszerűsítése és nemzeti szintű végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

c)

az európai elektronikus rendszerek uniós szintű koordinálása azok népszerűsítése és nemzeti szintű végrehajtása céljából;

| d) | az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének koordinálása azok harmadik felekkel való interakciója tekintetében, kivéve a nemzeti követelményeknek való megfelelést célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

d)

az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének koordinálása azok harmadik felekkel való interakciója tekintetében, kivéve a nemzeti követelményeknek való megfelelést célzó intézkedéseket;

| e) | az európai elektronikus rendszerek összehangolása az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb, releváns uniós szintű intézkedésekkel; |
| --- | --- |

e)

az európai elektronikus rendszerek összehangolása az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb, releváns uniós szintű intézkedésekkel;

| ea) | a nemzeti szinten alkalmazott, csalás elleni intézkedések összehangolása a legjobb nemzeti gyakorlatok uniós szintű meghatározása és az arról való tájékoztatás révén; |
| --- | --- |

ea)

a nemzeti szinten alkalmazott, csalás elleni intézkedések összehangolása a legjobb nemzeti gyakorlatok uniós szintű meghatározása és az arról való tájékoztatás révén;

(3)   A tagállamok különösen a következőket biztosítják:

| a) | a 12. cikkben előírt többéves adóügyi stratégiai tervben meghatározott nemzeti elemek kifejlesztése és működtetése; |
| --- | --- |

a)

a 12. cikkben előírt többéves adóügyi stratégiai tervben meghatározott nemzeti elemek kifejlesztése és működtetése;

| b) | az európai elektronikus rendszerek nemzeti összetevői kifejlesztésének és működtetésének koordinálása nemzeti szinten; |
| --- | --- |

b)

az európai elektronikus rendszerek nemzeti összetevői kifejlesztésének és működtetésének koordinálása nemzeti szinten;

| c) | az európai elektronikus rendszerek összehangolása az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb, releváns nemzeti szintű intézkedésekkel; |
| --- | --- |

c)

az európai elektronikus rendszerek összehangolása az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb, releváns nemzeti szintű intézkedésekkel;

| d) | a Bizottság rendszeres tájékoztatása az a célból hozott intézkedésekről, hogy az érintett tagállami hatóságok vagy a gazdálkodók teljes körűen ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság rendszeres tájékoztatása az a célból hozott intézkedésekről, hogy az érintett tagállami hatóságok vagy a gazdálkodók teljes körűen ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket;

| e) | az európai elektronikus rendszerek nemzeti szintű végrehajtása. |
| --- | --- |

e)

az európai elektronikus rendszerek nemzeti szintű végrehajtása.

12. cikk

Többéves adóügyi stratégiai terv

(1)   A Bizottság összeállít és naprakészen tart egy többéves adóügyi stratégiai tervet, amely felsorolja az európai elektronikus rendszerek kifejlesztéséhez és működtetéséhez kapcsolódó valamennyi feladatot, és besorolja az egyes rendszereket vagy azok részeit a következő kategóriákba:

| a) | közös összetevő: az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan összetevője, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság, a biztonság és az észszerűsítés érdekében közösként jelöl meg; |
| --- | --- |

a)

közös összetevő: az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan összetevője, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság, a biztonság és az észszerűsítés érdekében közösként jelöl meg;

| b) | nemzeti összetevő: az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan összetevője, amely az ilyen összetevőt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

b)

nemzeti összetevő: az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan összetevője, amely az ilyen összetevőt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll;

| c) | vagy a kettő kombinációja. |
| --- | --- |

c)

vagy a kettő kombinációja.

(2)   A többéves adóügyi stratégiai terv tartalmaz innovációs és kísérleti intézkedéseket is, valamint tartalmazza az európai elektronikus rendszerekkel kapcsolatos támogató módszertanokat és eszközöket is.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett többéves adóügyi stratégiai tervben számukra kiadott minden egyes feladat elvégzéséről. Rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a 
  program egészével kapcsolatos
  feladataik terén elért haladásról is.

(4)   A tagállamok legkésőbb minden év március 31-ig benyújtják a Bizottságnak az előző év január 1. és december 31. közötti időszakra vonatkozó, az (1) bekezdésben említett többéves adóügyi stratégiai terv végrehajtása terén elért haladásról szóló jelentést. Az éves jelentések előre meghatározott formátumúak.
  Az elért eredményekről szóló éves jelentésekben a tagállamok jelentést tesznek a program 3. cikkben foglalt célkitűzései és a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiemelt témák kezelésének akadályairól, és javaslatokat tesznek a bevált gyakorlatokra.

(5)   A Bizottság a (4) bekezdésben említett éves jelentések alapján legkésőbb minden év október 31-ig összefoglaló jelentést készít, amelyben értékeli a tagállamok és a Bizottság által az (1) bekezdésben említett terv végrehajtása terén elért előrehaladást
  , valamint a program 3. cikkben említett célkitűzéseinek és a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiemelt témák megvalósításában elért előrelépést
  .
  Az előrehaladás értékelése érdekében a Bizottság összefoglaló éves jelentésének tartalmaznia kell a tagállamokban a program 3. cikkben foglalt célkitűzéseinek megvalósítása, valamint a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett kiemelt témák kezelése vonatkozásában fennálló akadályok feltérképezését, valamint a Bizottságnak javaslatokat kell tennie a bevált gyakorlatokra. A Bizottság összefoglaló éves jelentéseit egy külön a célból létrehozott bizottsági weboldalon nyilvánosan elérhetővé kell tenni, és azok szolgálnak alapul a 13. cikkben említett jövőbeli többéves munkaprogramokhoz és a 15. cikkben említett értékelő jelentésekhez.

V. FEJEZET

V. FEJEZET

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

13. cikk

Munkaprogram

(1)   A programot a költségvetési rendelet 108. cikkében említett többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.

(2)   A többéves munkaprogramokat a Bizottság fogadja el
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján. E 
  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusokat a 17. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni.

14. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A 3. cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a 2. melléklet tartalmazza.

(2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén tett előrelépések hatékony értékelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. melléklet módosítására vonatkozóan, a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata és/vagy kiegészítése, valamint a rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

15. cikk

Értékelés

(1)   Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.
  Az értékeléseket nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság egy külön e célra létrehozott honlapján.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb
  három
  évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb
  egy
  évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

16. cikk

Auditok és vizsgálatok

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz értelmében részt vesz a programban, az érintett harmadik országnak biztosítania kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések és szemlék – lefolytatásához való jog is.

VI. FEJEZET

VI. FEJEZET

A FELHATALMAZÁS GYAKORLÁSA ÉS A BIZOTTSÁGI ELJÁRÁS

A FELHATALMAZÁS GYAKORLÁSA ÉS A BIZOTTSÁGI ELJÁRÁS

17. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak
  a 13. cikk (2) bekezdésében és
  a 14. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
  a 13. cikk (2) bekezdésében és
  a 14. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A
  13. cikk (2) bekezdése és
  a 14. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

18. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot „a Fiscalis program bizottsága” nevű bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

VII. FEJEZET

VII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó ▌kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

20. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1286/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti.

21. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását az 1286/2013/EU rendelet szerint, amely továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   A program pénzügyi keretösszegéből a program és annak elődje, az 1286/2013/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadások is fedezhetők.

(3)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe a(z) 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A 7. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a), b) és d) pontjában említett lehetséges intézkedési formák nem kimerítő felsorolása

A 7. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a), b) és d) pontjában említett intézkedések többek között az alábbi formákat ölthetik:

| a) | a megbeszélések és hasonló ad-hoc események esetében:






  — | szeminárium és műhelytalálkozó, amelyen általában minden ország részt vesz, és amely során prezentációkat adnak elő, valamint a résztvevők intenzív eszmecserét és tevékenységeket folytatnak egy adott téma kapcsán; |
| --- | --- | --- |

a)

a megbeszélések és hasonló ad-hoc események esetében:

—

szeminárium és műhelytalálkozó, amelyen általában minden ország részt vesz, és amely során prezentációkat adnak elő, valamint a résztvevők intenzív eszmecserét és tevékenységeket folytatnak egy adott téma kapcsán;

| — | munkalátogatás, amelyet annak érdekében szerveznek, hogy a tisztviselők az adópolitikával kapcsolatban szakértelemre és szaktudásra tegyenek szert, illetve szakértelmüket vagy szaktudásukat bővítsék; |
| --- | --- |

—

munkalátogatás, amelyet annak érdekében szerveznek, hogy a tisztviselők az adópolitikával kapcsolatban szakértelemre és szaktudásra tegyenek szert, illetve szakértelmüket vagy szaktudásukat bővítsék;

| — | jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban; |
| --- | --- |

—

jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban;

| b) | a strukturált együttműködés esetében:






  — | projektcsoport, amely általában korlátozott számú ország részvételével és korlátozott ideig működik, célja egy pontosan meghatározott eredmény elérésére irányuló, előre definiált célkitűzés megvalósítása, ideértve a koordinációt és az összehasonlító teljesítményértékelést is; |
| --- | --- | --- |

b)

a strukturált együttműködés esetében:

—

projektcsoport, amely általában korlátozott számú ország részvételével és korlátozott ideig működik, célja egy pontosan meghatározott eredmény elérésére irányuló, előre definiált célkitűzés megvalósítása, ideértve a koordinációt és az összehasonlító teljesítményértékelést is;

| — | munkacsoport, nevezetesen strukturális együttműködési formák, nem állandó vagy állandó jelleggel, amelyek egyesítik a résztvevők szakértelmét annak érdekében, hogy – adott esetben online együttműködési szolgáltatások, adminisztratív segítség vagy infrastrukturális és a felszerelések terén nyújtott támogatás mellett – meghatározott területeken felmerülő feladatokat hajtsanak végre, vagy operatív tevékenységeket végezzenek; |
| --- | --- |

—

munkacsoport, nevezetesen strukturális együttműködési formák, nem állandó vagy állandó jelleggel, amelyek egyesítik a résztvevők szakértelmét annak érdekében, hogy – adott esetben online együttműködési szolgáltatások, adminisztratív segítség vagy infrastrukturális és a felszerelések terén nyújtott támogatás mellett – meghatározott területeken felmerülő feladatokat hajtsanak végre, vagy operatív tevékenységeket végezzenek;

| — | többoldalú vagy egyidejű ellenőrzés, azaz egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetének összehangolt ellenőrzése, amelyet két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező ország – köztük legalább két tagállam – szervez; |
| --- | --- |

—

többoldalú vagy egyidejű ellenőrzés, azaz egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetének összehangolt ellenőrzése, amelyet két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező ország – köztük legalább két tagállam – szervez;

| — | közös audit, azaz egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetének egyetlen auditcsoport által végzett közös ellenőrzése, amelyet két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező ország – köztük legalább két tagállam – szervez; |
| --- | --- |

—

közös audit, azaz egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetének egyetlen auditcsoport által végzett közös ellenőrzése, amelyet két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező ország – köztük legalább két tagállam – szervez;

| — | az igazgatási együttműködés 2011/16/EU irányelvben, 904/2010/EU rendeletben, 389/2012/EU rendeletben vagy 2010/24/EU irányelvben megállapított bármely más formája; |
| --- | --- |

—

az igazgatási együttműködés 2011/16/EU irányelvben, 904/2010/EU rendeletben, 389/2012/EU rendeletben vagy 2010/24/EU irányelvben megállapított bármely más formája;

| d) | az emberi képességfejlesztésre és kapacitásépítésre irányuló intézkedések esetében:






  — | közös képzés vagy az e-oktatás fejlesztése az adóügyekkel kapcsolatos szükséges szakmai készségek és ismeretek támogatása érdekében; |
| --- | --- | --- |

d)

az emberi képességfejlesztésre és kapacitásépítésre irányuló intézkedések esetében:

—

közös képzés vagy az e-oktatás fejlesztése az adóügyekkel kapcsolatos szükséges szakmai készségek és ismeretek támogatása érdekében;

| — | technikai támogatás, amely a közigazgatási eljárások javítását, a közigazgatási kapacitás növelését és az adóhatóságok működésének és műveleteinek javítását célozza bevált gyakorlatok kezdeményezésével és megosztásával. |
| --- | --- |

—

technikai támogatás, amely a közigazgatási eljárások javítását, a közigazgatási kapacitás növelését és az adóhatóságok működésének és műveleteinek javítását célozza bevált gyakorlatok kezdeményezésével és megosztásával.

II. MELLÉKLET

Mutatók

Konkrét célkitűzés: az adópolitika, az adóügyi együttműködés és az adminisztratív kapacitásépítés támogatása, beleértve az emberi képességfejlesztést és az európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését is.

1.
     
  Kapacitásépítés (közigazgatási, humán és informatikai kapacitás)

| 1. | Az uniós jog és szakpolitika alkalmazási és végrehajtási mutatója (a program keretébe tartozó, e területen szervezett intézkedések száma és az ezek nyomán tett ajánlások) |
| --- | --- |

1.

Az uniós jog és szakpolitika alkalmazási és végrehajtási mutatója (a program keretébe tartozó, e területen szervezett intézkedések száma és az ezek nyomán tett ajánlások)

| 2. | Tanulási mutató (az igénybe vett tanulási modulok; a képzett tisztviselők száma; a résztvevők által adott minőségi pontszám) |
| --- | --- |

2.

Tanulási mutató (az igénybe vett tanulási modulok; a képzett tisztviselők száma; a résztvevők által adott minőségi pontszám)

| 3. | Az európai elektronikus rendszerek rendelkezésre állása (időre vonatkozó százalékarány) |
| --- | --- |

3.

Az európai elektronikus rendszerek rendelkezésre állása (időre vonatkozó százalékarány)

| 4. | A közös kommunikációs hálózat rendelkezésre állása (időre vonatkozó százalékarány) |
| --- | --- |

4.

A közös kommunikációs hálózat rendelkezésre állása (időre vonatkozó százalékarány)

| 5. | A nemzeti közigazgatási szervek és a gazdálkodók használatára szánt, egyszerűsödött informatikai eljárások (regisztrált gazdálkodók száma, a program keretében finanszírozott különféle elektronikus rendszerek útján beadott kérelmek és lefolytatott konzultációk száma) |
| --- | --- |

5.

A nemzeti közigazgatási szervek és a gazdálkodók használatára szánt, egyszerűsödött informatikai eljárások (regisztrált gazdálkodók száma, a program keretében finanszírozott különféle elektronikus rendszerek útján beadott kérelmek és lefolytatott konzultációk száma)

2.
     
  Tudásmegosztás és hálózatépítés

| 6. | Az együttműködés megbízhatóságára vonatkozó mutató (a generált hálózatépítés mértéke, a személyes megbeszélések száma, az online együttműködési csoportok száma) |
| --- | --- |

6.

Az együttműködés megbízhatóságára vonatkozó mutató (a generált hálózatépítés mértéke, a személyes megbeszélések száma, az online együttműködési csoportok száma)

| 7. | A bevált módszerekre és iránymutatásokra vonatkozó mutató (az e területre irányulóan a program keretében végrehajtott tevékenységek; a program támogatásával kifejlesztett valamely munkamódszert/iránymutatást használó adóhatóságok százalékos aránya) |
| --- | --- |

7.

A bevált módszerekre és iránymutatásokra vonatkozó mutató (az e területre irányulóan a program keretében végrehajtott tevékenységek; a program támogatásával kifejlesztett valamely munkamódszert/iránymutatást használó adóhatóságok százalékos aránya)

2a.

     

  További mutatók:

| 1. | Az adócsalás, adókikerülés és agresszív adótervezés elleni küzdelem során, a közös ellenőrzések folyamán beszedett bevételek |
| --- | --- |

1.

Az adócsalás, adókikerülés és agresszív adótervezés elleni küzdelem során, a közös ellenőrzések folyamán beszedett bevételek

| 2. | Az igazgatási és igazságügyi együttműködés iránt benyújtott, beérkezett és megválaszolt kérelmek száma, tagállamonként |
| --- | --- |

2.

Az igazgatási és igazságügyi együttműködés iránt benyújtott, beérkezett és megválaszolt kérelmek száma, tagállamonként

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0421/2018).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

(2)  HL C [...], [...], [...] o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1286/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, az európai unióbeli adórendszerek működésének javítását célzó cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 25. o.).

3

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

4

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(6)  
  A Tanács 2014/107/EU irányelve (2014. december 9.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 359., 2014.12.16., 1. o.).

6

A Tanács 2014/107/EU irányelve (2014. december 9.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 359., 2014.12.16., 1. o.).

(7)  
  A Tanács (EU) 2015/2376 irányelve (2015. december 8.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 332., 2015.12.18., 1. o.).

7

A Tanács (EU) 2015/2376 irányelve (2015. december 8.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 332., 2015.12.18., 1. o.).

(8)  
  A Tanács (EU) 2016/881 irányelve (2016. május 25.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 146., 2016.6.3., 8. o.).

8

A Tanács (EU) 2016/881 irányelve (2016. május 25.) a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 146., 2016.6.3., 8. o.).

(9)  
  A Tanács (EU) 2016/2258 irányelve (2016. december 6.) a 2011/16/EU irányelvnek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való adóhatósági hozzáférés tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2016.12.16., 1. o.).

9

A Tanács (EU) 2016/2258 irányelve (2016. december 6.) a 2011/16/EU irányelvnek a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló információkhoz való adóhatósági hozzáférés tekintetében történő módosításáról (HL L 342., 2016.12.16., 1. o.).

(10)  
  A Tanács (EU) 2018/822 irányelve (2018. május 25.) a 2011/16/EU irányelvnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatosan az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 139., 2018.6.5., 1. o.).

10

A Tanács (EU) 2018/822 irányelve (2018. május 25.) a 2011/16/EU irányelvnek az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatosan az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 139., 2018.6.5., 1. o.).

(11)  COM(2010)0700.

11

(12)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról, 2016. április 13. (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

15

(16)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

17

(18)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

18

(19)  A Tanács 92/83/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról (HL L 316., 1992.10.31., 21. o.).

19

(20)  A Tanács 2011/64/EU irányelve (2011. június 21.) a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról (HL L 176., 2011.7.5., 24. o.).

20

(21)  A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).

21

(22)  a Tanács 2010/24/EU irányelve (2010. március 16.) az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (HL L 84., 2010.3.31., 1. o.).

22

(23)  
  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

23

A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/618 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/618

---

P8_TA(2019)0040

A Jogok és értékek program létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2019. január 17-én elfogadott módosításai a Jogok és értékek program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/51)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Javaslat | Javaslat |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE |
| a Jogok és értékek program létrehozásáról | a
  Polgárok, egyenlőség,
  jogok és értékek program létrehozásáról |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Javaslat

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a Jogok és értékek program létrehozásáról

a
  Polgárok, egyenlőség,
  jogok és értékek program létrehozásáról

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerint „az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.” A 3. cikke továbbá kifejti, hogy az „Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása”, és hogy – egyebek mellett – az Unió „tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását”. Ezeket az értékeket az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogok, szabadságok és alapelvek még inkább megerősítették és rögzítették. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerint „az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.” A 3. cikke továbbá kifejti, hogy az „Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása”, és hogy – egyebek mellett – az Unió „tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását”. Ezeket az értékeket az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogok, szabadságok és alapelvek még inkább megerősítették és rögzítették.

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerint „az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul.
  Mindezen jogok és értékek közül az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata által elismert emberi méltóság az alapvető emberi jogok elsődleges alapja.
  Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.” A 3. cikke továbbá kifejti, hogy az „Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása”, és hogy – egyebek mellett – az Unió „tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását”. Ezeket az értékeket az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogok, szabadságok és alapelvek még inkább megerősítették és rögzítették. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke szerint „az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul.
  Mindezen jogok és értékek közül az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata által elismert emberi méltóság az alapvető emberi jogok elsődleges alapja.
  Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.” A 3. cikke továbbá kifejti, hogy az „Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása”, és hogy – egyebek mellett – az Unió „tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását”. Ezeket az értékeket az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített jogok, szabadságok és alapelvek még inkább megerősítették és rögzítették.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta azon horizontális elvek fontosságát, amelyeknek a többéves pénzügyi keret és az összes kapcsolódó uniós politika alapjául kell szolgálniuk, beleértve az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak valamennyi uniós politikába és a következő többéves pénzügyi keret kezdeményezéseibe való beépítését, valamint hangsúlyozta, hogy a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése létfontosságú az Unió befogadó Európával kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítése szempontjából, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatokban nem szerepelnek az uniós politikákban a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kötelezettségvállalások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 30-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta azon horizontális elvek fontosságát, amelyeknek a többéves pénzügyi keret és az összes kapcsolódó uniós politika alapjául kell szolgálniuk, beleértve az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak valamennyi uniós politikába és a következő többéves pénzügyi keret kezdeményezéseibe való beépítését, valamint hangsúlyozta, hogy a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése létfontosságú az Unió befogadó Európával kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítése szempontjából, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatokban nem szerepelnek az uniós politikákban a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kötelezettségvállalások.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | „A következő pénzügyi keret: a 2020 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó parlamenti álláspont előkészítése” című, 2018. március 14-i állásfoglalásában az Európai Parlament támogatását fejezte ki a kultúra, oktatás, média, ifjúság, sport, demokrácia, polgárság és civil társadalom terén folytatott azon programok iránt, amelyek egyértelműen bizonyították európai hozzáadott értéküket és állandó népszerűségnek örvendenek a kedvezményezettek körében, továbbá hangsúlyozta, hogy csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Uniót, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére, és egy, a Bizottság által irányítandó belső európai demokráciaalap létrehozását ajánlotta a civil társadalom, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén működő nem kormányzati szervezetek megerősített támogatása céljából. A meglévő szakpolitikákhoz folyamatos támogatást kell nyújtani, az Unió kiemelt programjaira szánt forrásokat növelni kell, a kiegészítő kötelezettségek mellé pedig további pénzügyi eszközöket kell biztosítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

„A következő pénzügyi keret: a 2020 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó parlamenti álláspont előkészítése” című, 2018. március 14-i állásfoglalásában az Európai Parlament támogatását fejezte ki a kultúra, oktatás, média, ifjúság, sport, demokrácia, polgárság és civil társadalom terén folytatott azon programok iránt, amelyek egyértelműen bizonyították európai hozzáadott értéküket és állandó népszerűségnek örvendenek a kedvezményezettek körében, továbbá hangsúlyozta, hogy csak úgy lehet megvalósítani egy erősebb és nagyratörőbb Uniót, ha megerősített pénzügyi eszközök állnak a rendelkezésére, és egy, a Bizottság által irányítandó belső európai demokráciaalap létrehozását ajánlotta a civil társadalom, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén működő nem kormányzati szervezetek megerősített támogatása céljából. A meglévő szakpolitikákhoz folyamatos támogatást kell nyújtani, az Unió kiemelt programjaira szánt forrásokat növelni kell, a kiegészítő kötelezettségek mellé pedig további pénzügyi eszközöket kell biztosítani.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Ezeket a jogokat és értékeket továbbra is elő kell mozdítani és végre kell hajtani, osztozniuk kell rajtuk az uniós polgároknak és az Unióban tartózkodó embereknek, és az európai projektben központi szerepet kell számukra biztosítani. Ezért az uniós költségvetésben létre kell hozni egy új Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapot, amely a Jogok és értékek programból, valamint a Jogérvényesülés programból áll. Amikor az európai társadalmak a szélsőségesség, a radikalizálódás és a megosztottság terheivel szembesülnek, minden korábbinál lényegesebb, hogy előmozdítsuk, megerősítsük és megvédjük a jogérvényesülést, a jogokat és az európai értékeket: az emberi jogokat, az emberi méltóság tiszteletben tartását, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiság elvét. Ez mélyreható és közvetlen következményekkel jár az Unió politikai, társadalmi, kulturális, jogi és gazdasági életére nézve. A Jogérvényesülés program az új alap részeként továbbra is támogatni fogja a jog érvényesülésén alapuló uniós térség és a határokon átnyúló együttműködés továbbfejlesztését.
  Az új alap részeként
  a Jogok és értékek program az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan létrehozott Jogok, egyenlőség és polgárság programot, valamint a 390/2014/EU tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európa a polgárokért programot egyesíti majd (a továbbiakban: az elődprogramok). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Ezeket a jogokat és értékeket továbbra is elő kell mozdítani és végre kell hajtani, osztozniuk kell rajtuk az uniós polgároknak és az Unióban tartózkodó embereknek, és az európai projektben központi szerepet kell számukra biztosítani. Ezért az uniós költségvetésben létre kell hozni egy új Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapot, amely a Jogok és értékek programból, valamint a Jogérvényesülés programból áll. Amikor az európai társadalmak a szélsőségesség, a radikalizálódás és a megosztottság terheivel szembesülnek, minden korábbinál lényegesebb, hogy előmozdítsuk, megerősítsük és megvédjük a jogérvényesülést, a jogokat és az európai értékeket: az emberi jogokat, az emberi méltóság tiszteletben tartását, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiság elvét. Ez mélyreható és közvetlen következményekkel jár az Unió politikai, társadalmi, kulturális, jogi és gazdasági életére nézve. A Jogérvényesülés program az új alap részeként továbbra is támogatni fogja a jog érvényesülésén alapuló uniós térség és a határokon átnyúló együttműködés továbbfejlesztését.
  Az új alap részeként
  a Jogok és értékek program az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan létrehozott Jogok, egyenlőség és polgárság programot, valamint a 390/2014/EU tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európa a polgárokért programot egyesíti majd (a továbbiakban: az elődprogramok).

| (2) | Ezeket a jogokat és értékeket
  az Uniónak és minden egyes tagállamnak minden szakpolitikájában következetesen
  továbbra is
  aktívan művelni, védeni kell,
  elő kell mozdítani és végre kell hajtani, osztozniuk kell rajtuk az uniós polgároknak és az Unióban tartózkodó embereknek, és az európai projektben központi szerepet kell számukra biztosítani
  , mivel bármely tagállamban e jogok és értékek védelmének gyengülése káros hatással lehet az Unió egészére
  . Ezért az uniós költségvetésben létre kell hozni egy új Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapot, amely a Jogok és értékek programból, valamint a Jogérvényesülés programból áll. Amikor az európai társadalmak a szélsőségesség, a radikalizálódás és a megosztottság terheivel
  , valamint a független civil társadalom mozgásterének folyamatos csökkenésével
  szembesülnek, minden korábbinál lényegesebb, hogy előmozdítsuk, megerősítsük és megvédjük a jogérvényesülést, a jogokat és az európai értékeket: az emberi jogokat, az emberi méltóság tiszteletben tartását, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget
  , a megkülönböztetésmentességet
  , a jogállamiság elvét. Ez mélyreható és közvetlen következményekkel jár az Unió politikai, társadalmi, kulturális, jogi és gazdasági életére nézve. A Jogérvényesülés program az új alap részeként továbbra is támogatni fogja a jog érvényesülésén alapuló uniós térség és a határokon átnyúló együttműködés továbbfejlesztését. A 
  Polgárok, egyenlőség,
  jogok és értékek program
  (a továbbiakban: a program)
  az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan létrehozott Jogok, egyenlőség és polgárság programot, valamint a 390/2014/EU tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európa a polgárokért programot egyesíti majd (a továbbiakban: az elődprogramok)
  , és kiigazításra kerül az európai értékekkel kapcsolatos új kihívások kezelése érdekében”
  . |
| --- | --- |

(2)

Ezeket a jogokat és értékeket
  az Uniónak és minden egyes tagállamnak minden szakpolitikájában következetesen
  továbbra is
  aktívan művelni, védeni kell,
  elő kell mozdítani és végre kell hajtani, osztozniuk kell rajtuk az uniós polgároknak és az Unióban tartózkodó embereknek, és az európai projektben központi szerepet kell számukra biztosítani
  , mivel bármely tagállamban e jogok és értékek védelmének gyengülése káros hatással lehet az Unió egészére
  . Ezért az uniós költségvetésben létre kell hozni egy új Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alapot, amely a Jogok és értékek programból, valamint a Jogérvényesülés programból áll. Amikor az európai társadalmak a szélsőségesség, a radikalizálódás és a megosztottság terheivel
  , valamint a független civil társadalom mozgásterének folyamatos csökkenésével
  szembesülnek, minden korábbinál lényegesebb, hogy előmozdítsuk, megerősítsük és megvédjük a jogérvényesülést, a jogokat és az európai értékeket: az emberi jogokat, az emberi méltóság tiszteletben tartását, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget
  , a megkülönböztetésmentességet
  , a jogállamiság elvét. Ez mélyreható és közvetlen következményekkel jár az Unió politikai, társadalmi, kulturális, jogi és gazdasági életére nézve. A Jogérvényesülés program az új alap részeként továbbra is támogatni fogja a jog érvényesülésén alapuló uniós térség és a határokon átnyúló együttműködés továbbfejlesztését. A 
  Polgárok, egyenlőség,
  jogok és értékek program
  (a továbbiakban: a program)
  az 1381/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan létrehozott Jogok, egyenlőség és polgárság programot, valamint a 390/2014/EU tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európa a polgárokért programot egyesíti majd (a továbbiakban: az elődprogramok)
  , és kiigazításra kerül az európai értékekkel kapcsolatos új kihívások kezelése érdekében”
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alap, valamint két mögöttes programja elsősorban a közös értékeinkhez, jogainkhoz és gazdag sokszínűségünkhöz azok fenntartásával és élénkítésével hozzájáruló személyekre és szervezetekre összpontosít. A végső cél a jogokra épülő, egyenlő, inkluzív és demokratikus társadalom gazdagítása és fenntartása
  . Ez magában foglal
  egy élénk civil
  társadalmat
  , az emberek demokratikus, civil és társadalmi
  részvételének bátorítását
  , valamint a közös történelmünkön és emlékezetünkön alapuló európai társadalom gazdag
  sokszínűségének előmozdítását
  . Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke
  szerint
  az intézmények a megfelelő eszközökkel
  biztosítják
  , hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alap, valamint két mögöttes programja elsősorban a közös értékeinkhez, jogainkhoz és gazdag sokszínűségünkhöz azok fenntartásával és élénkítésével hozzájáruló személyekre és szervezetekre összpontosít. A végső cél a jogokra épülő, egyenlő, inkluzív és demokratikus társadalom gazdagítása és fenntartása
  . Ez magában foglal
  egy élénk civil
  társadalmat
  , az emberek demokratikus, civil és társadalmi
  részvételének bátorítását
  , valamint a közös történelmünkön és emlékezetünkön alapuló európai társadalom gazdag
  sokszínűségének előmozdítását
  . Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke
  szerint
  az intézmények a megfelelő eszközökkel
  biztosítják
  , hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák.

| (3) | A Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alap, valamint két mögöttes programja elsősorban a közös értékeinkhez,
  az egyenlőséghez,
  jogainkhoz és gazdag sokszínűségünkhöz azok fenntartásával és élénkítésével hozzájáruló személyekre és szervezetekre összpontosít. A végső cél a jogokra épülő, egyenlő,
  nyitott,
  inkluzív és demokratikus társadalom gazdagítása és fenntartása
  olyan tevékenységek finanszírozása révén, amelyek ösztönzik
  egy élénk
  , fejlett, ellenálló és erős
  civil
  társadalom létrejöttét, beleértve közös értékeink előmozdítását és védelmét
  ,
  valamint olyan tevékenységek finanszírozásával, amelyek bátorítják
  az emberek demokratikus, civil és társadalmi
  részvételét és előmozdítják a békét
  , valamint
  ápolják
  a közös
  értékeinken,
  történelmünkön és emlékezetünkön
  , valamint örökségünkön
  alapuló európai társadalom gazdag
  sokszínűségét
  . Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke
  megköveteli, hogy
  az intézmények
  nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet tartsanak fenn a civil társadalommal, és
  a megfelelő eszközökkel
  biztosítsák
  , hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák. |
| --- | --- |

(3)

A Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alap, valamint két mögöttes programja elsősorban a közös értékeinkhez,
  az egyenlőséghez,
  jogainkhoz és gazdag sokszínűségünkhöz azok fenntartásával és élénkítésével hozzájáruló személyekre és szervezetekre összpontosít. A végső cél a jogokra épülő, egyenlő,
  nyitott,
  inkluzív és demokratikus társadalom gazdagítása és fenntartása
  olyan tevékenységek finanszírozása révén, amelyek ösztönzik
  egy élénk
  , fejlett, ellenálló és erős
  civil
  társadalom létrejöttét, beleértve közös értékeink előmozdítását és védelmét
  ,
  valamint olyan tevékenységek finanszírozásával, amelyek bátorítják
  az emberek demokratikus, civil és társadalmi
  részvételét és előmozdítják a békét
  , valamint
  ápolják
  a közös
  értékeinken,
  történelmünkön és emlékezetünkön
  , valamint örökségünkön
  alapuló európai társadalom gazdag
  sokszínűségét
  . Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke
  megköveteli, hogy
  az intézmények
  nyitott, átlátható és rendszeres párbeszédet tartsanak fenn a civil társadalommal, és
  a megfelelő eszközökkel
  biztosítsák
  , hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A Bizottságnak egy civil párbeszédért felelős csoport létrehozásával biztosítania kell a rendszeres, nyílt és átlátható párbeszédet a program kedvezményezettjeivel és más érdekelt felekkel. A civil párbeszédért felelős csoportnak hozzá kell járulnia a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjéhez, valamint a program és a kapcsolódó területek által lefedett területeken, illetve célkitűzésekhez kapcsolódó szakpolitikai fejlemények megvitatásához. A civil párbeszédért felelős csoportnak olyan szervezetekből kell állnia, amelyeket a program keretében működési vagy tevékenységi támogatásra választottak ki, valamint olyan szervezetekből és érdekelt felekből, amelyek/akik érdeklődésüket fejezték ki a program vagy az e szakpolitikai területen végzett munka iránt, de amelyeket/akiket a program nem feltétlenül támogat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A Bizottságnak egy civil párbeszédért felelős csoport létrehozásával biztosítania kell a rendszeres, nyílt és átlátható párbeszédet a program kedvezményezettjeivel és más érdekelt felekkel. A civil párbeszédért felelős csoportnak hozzá kell járulnia a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjéhez, valamint a program és a kapcsolódó területek által lefedett területeken, illetve célkitűzésekhez kapcsolódó szakpolitikai fejlemények megvitatásához. A civil párbeszédért felelős csoportnak olyan szervezetekből kell állnia, amelyeket a program keretében működési vagy tevékenységi támogatásra választottak ki, valamint olyan szervezetekből és érdekelt felekből, amelyek/akik érdeklődésüket fejezték ki a program vagy az e szakpolitikai területen végzett munka iránt, de amelyeket/akiket a program nem feltétlenül támogat.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A
  Jogok és értékek
  programnak
  (a továbbiakban: a program)
  lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek
  az
  értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve kívánatos megvalósítani. Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit
  , különösen
  testre szabott megközelítések alkalmazása révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A
  Jogok és értékek
  programnak
  (a továbbiakban: a program)
  lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek
  az
  értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve kívánatos megvalósítani. Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit
  , különösen
  testre szabott megközelítések alkalmazása révén.

| (4) | A programnak lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek
  a Szerződésekben foglalt
  értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve
  , azokat továbbfejlesztve
  kívánatos megvalósítani. Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit
  és részvételi lehetőségeit
  testre szabott
  és célzott
  megközelítések alkalmazása révén
  , ideértve az egyenlőség és ezen belül a nemek közötti egyenlőség minden típusának előmozdítását
  . |
| --- | --- |

(4)

A programnak lehetővé kell tennie szinergiák kialakítását annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek
  a Szerződésekben foglalt
  értékek előmozdításával és védelmével kapcsolatos közös kihívások, valamint elérhető legyen a területtel kapcsolatos konkrét eredmények megvalósításához szükséges kritikus tömeg. Ezt az elődprogramok pozitív tapasztalataira építve
  , azokat továbbfejlesztve
  kívánatos megvalósítani. Mindez lehetővé teszi majd a lehetséges szinergiák teljes mértékű kiaknázását, hogy eredményesebben támogassa az érintett szakpolitikai területeket, valamint bővítse az emberek elérésére rendelkezésre álló lehetőségeiket. Ahhoz, hogy hatékony legyen, a programnak figyelembe kell vennie a különböző szakpolitikák sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit
  és részvételi lehetőségeit
  testre szabott
  és célzott
  megközelítések alkalmazása révén
  , ideértve az egyenlőség és ezen belül a nemek közötti egyenlőség minden típusának előmozdítását
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A jogállamiság és a demokrácia teljes tiszteletben tartása és előmozdítása alapvető fontosságú az állampolgárok bizalmának növeléséhez az Unióban. Az Unión belüli jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének, valamint a Szerződésekben rögzített jogok és kötelezettségek tiszteletben tartásának előfeltétele. A jogállamiság tagállami szintű végrehajtásának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok és jogrendszereik közti kölcsönös bizalom biztosításában. A programnak ezért helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten elő kell mozdítania és meg kell védenie az alapvető jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A jogállamiság és a demokrácia teljes tiszteletben tartása és előmozdítása alapvető fontosságú az állampolgárok bizalmának növeléséhez az Unióban. Az Unión belüli jogállamiság tiszteletben tartása az alapvető jogok védelmének, valamint a Szerződésekben rögzített jogok és kötelezettségek tiszteletben tartásának előfeltétele. A jogállamiság tagállami szintű végrehajtásának módja kulcsszerepet játszik a tagállamok és jogrendszereik közti kölcsönös bizalom biztosításában. A programnak ezért helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten elő kell mozdítania és meg kell védenie az alapvető jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | A jogállamiság, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke az uniós értékek egyikeként rögzít, a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma; a független bíróságok által biztosított hatékony bírói jogvédelem, ideértve az alapvető jogok védelmét is; valamint a hatalmi ágak szétválasztása és a törvény előtti egyenlőség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

A jogállamiság, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke az uniós értékek egyikeként rögzít, a következő elveket foglalja magába: a törvényesség, ami az átlátható, elszámoltatható, demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást hordozza magában; a jogbiztonság; a végrehajtó hatalom önkényességének tilalma; a független bíróságok által biztosított hatékony bírói jogvédelem, ideértve az alapvető jogok védelmét is; valamint a hatalmi ágak szétválasztása és a törvény előtti egyenlőség.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Számos különböző intézkedésre
  és
  összehangolt erőfeszítésekre van szükség ahhoz
  , hogy az Európai
  Uniót közelebb hozzuk
  a 
  polgáraihoz
  . A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezet
  támogatása hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való részvételük fokozásához. Emellett a kölcsönös megértést, a sokszínűséget, a 
  párbeszédet
  és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az
  összetartozás
  érzését és az európai
  identitást
  , amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Számos különböző intézkedésre
  és
  összehangolt erőfeszítésekre van szükség ahhoz
  , hogy az Európai
  Uniót közelebb hozzuk
  a 
  polgáraihoz
  . A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezet
  támogatása hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való részvételük fokozásához. Emellett a kölcsönös megértést, a sokszínűséget, a 
  párbeszédet
  és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az
  összetartozás
  érzését és az európai
  identitást
  , amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra.

| (5) | Ahhoz, hogy az Európai Uniót közelebb hozzuk a polgáraihoz, hogy ösztönözzük a demokratikus részvételt,
  és
  lehetővé tegyük a polgárok számára
  , hogy
  éljenek
  az európai
  polgársággal járó jogaikkal, számos különböző intézkedésre és összehangolt,
  a 
  kiegyensúlyozott földrajzi eloszlást célzó erőfeszítésekre van szükség
  . A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezetek helyi, regionális, nemzeti és nemzetek közötti szintű
  támogatása hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való
  aktív
  részvételük fokozásához
  , valamint az Unió politikai napirendjének formálásához
  . Emellett a kölcsönös megértést, a 
  kultúrák közötti párbeszédet, a kulturális és nyelvi
  sokszínűséget, a 
  megbékélést, a társadalmi befogadást
  és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az
  Unióhoz tartozás
  érzését és az európai
  identitás keretében a közös polgárságot
  , amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra. |
| --- | --- |

(5)

Ahhoz, hogy az Európai Uniót közelebb hozzuk a polgáraihoz, hogy ösztönözzük a demokratikus részvételt,
  és
  lehetővé tegyük a polgárok számára
  , hogy
  éljenek
  az európai
  polgársággal járó jogaikkal, számos különböző intézkedésre és összehangolt,
  a 
  kiegyensúlyozott földrajzi eloszlást célzó erőfeszítésekre van szükség
  . A polgárok közötti kapcsolatok testvérvárosi projektek vagy városokat tömörítő hálózatok keretében való erősítése és a programhoz tartozó területeken működő civil társadalmi
  szervezetek helyi, regionális, nemzeti és nemzetek közötti szintű
  támogatása hozzájárul a polgárok társadalmi szerepvállalásának, illetve végső soron az Unió demokratikus életében való
  aktív
  részvételük fokozásához
  , valamint az Unió politikai napirendjének formálásához
  . Emellett a kölcsönös megértést, a 
  kultúrák közötti párbeszédet, a kulturális és nyelvi
  sokszínűséget, a 
  megbékélést, a társadalmi befogadást
  és a mások iránti tiszteletet előmozdító tevékenységek támogatása erősíti az
  Unióhoz tartozás
  érzését és az európai
  identitás keretében a közös polgárságot
  , amely az európai értékek, kultúra, történelem és örökség közös megértésén alapul. Az Unióhoz való tartozás és az uniós értékekkel való azonosulás érzésének erősítése különösen fontos az EU legkülső régióiban, tekintettel távoli fekvésükre és az európai kontinenstől való távolságukra.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A növekvő sokszínűség és a globális migrációs tendenciák növelik a kultúrák és vallások közötti párbeszéd fontosságát társadalmainkban. Teljes körű támogatást kell biztosítani a program révén az interkulturális és vallásközi párbeszéd számára az európai társadalmi harmónia részeként és a társadalmi befogadás és kohézió előmozdításának kulcselemeként. Habár a vallásközi párbeszéd segíthet abban, hogy hangsúlyt kapjon a vallás társadalmi kohézióhoz való pozitív hozzájárulása, a vallási kérdésekben való járatlansággal azt kockáztatjuk, hogy megteremtjük az alapot a lakosság vallási érzületeivel való visszaéléshez. A programnak ezért támogatnia kell a vallási kérdésekkel kapcsolatos jártasság fejlesztését, a vallásközi párbeszéd és a kölcsönös megértés előmozdítását célzó projekteket és kezdeményezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A növekvő sokszínűség és a globális migrációs tendenciák növelik a kultúrák és vallások közötti párbeszéd fontosságát társadalmainkban. Teljes körű támogatást kell biztosítani a program révén az interkulturális és vallásközi párbeszéd számára az európai társadalmi harmónia részeként és a társadalmi befogadás és kohézió előmozdításának kulcselemeként. Habár a vallásközi párbeszéd segíthet abban, hogy hangsúlyt kapjon a vallás társadalmi kohézióhoz való pozitív hozzájárulása, a vallási kérdésekben való járatlansággal azt kockáztatjuk, hogy megteremtjük az alapot a lakosság vallási érzületeivel való visszaéléshez. A programnak ezért támogatnia kell a vallási kérdésekkel kapcsolatos jártasság fejlesztését, a vallásközi párbeszéd és a kölcsönös megértés előmozdítását célzó projekteket és kezdeményezéseket.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre és az Európa történelmi emlékezetéről folytatott kritikus gondolkodásra szükség van ahhoz, hogy a polgárok ráébredjenek közös történelmünkre, amely közös jövőnk
  , erkölcsi céljaink és közös értékeink
  alapját képezi. A történelmi, kulturális és interkulturális szempontok releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre és az Európa történelmi emlékezetéről folytatott kritikus gondolkodásra szükség van ahhoz, hogy a polgárok ráébredjenek közös történelmünkre, amely közös jövőnk
  , erkölcsi céljaink és közös értékeink
  alapját képezi. A történelmi, kulturális és interkulturális szempontok releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat.

| (6) | Az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre és az Európa történelmi emlékezetéről folytatott kritikus
  és kreatív
  gondolkodásra szükség van ahhoz, hogy a polgárok
  – különösen a fiatalok –
  ráébredjenek közös történelmünkre, amely közös jövőnk alapját képezi. A történelmi,
  társadalmi,
  kulturális és interkulturális szempontok
  , a tolerancia és a párbeszéd
  releváns voltát szintén figyelembe kell venni
  a közös értékeken, a szolidaritáson, a sokszínűségen és a békén alapuló közös alap előmozdítása érdekében
  , csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(6)

Az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre és az Európa történelmi emlékezetéről folytatott kritikus
  és kreatív
  gondolkodásra szükség van ahhoz, hogy a polgárok
  – különösen a fiatalok –
  ráébredjenek közös történelmünkre, amely közös jövőnk alapját képezi. A történelmi,
  társadalmi,
  kulturális és interkulturális szempontok
  , a tolerancia és a párbeszéd
  releváns voltát szintén figyelembe kell venni
  a közös értékeken, a szolidaritáson, a sokszínűségen és a békén alapuló közös alap előmozdítása érdekében
  , csakúgy mint az emlékezés, valamint az európai identitás és az összetartozás érzésének kialakítása között fennálló kapcsolatokat.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Kívánatos
  , hogy a polgárok jobban tudatában legyenek
  az uniós polgárságból eredő jogaiknak
  , valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljes körű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében
  támogatni
  kell a civil társadalmat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Kívánatos
  , hogy a polgárok jobban tudatában legyenek
  az uniós polgárságból eredő jogaiknak
  , valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljes körű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében
  támogatni
  kell a civil társadalmat.

| (7) | Az uniós polgárok nem ismerik kellőképpen az uniós polgárságból eredő jogaikat, így az európai és helyi választásokon való szavazásra vonatkozó jogot, vagy a más tagállamok nagykövetségeitől való konzuli védelemhez való jogot. Kívánatos
  , hogy a polgárok jobban tudatában legyenek
  e jogoknak
  , valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljes körű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében
  minden szinten meg
  kell
  erősíteni
  a civil társadalmat. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós polgárok nem ismerik kellőképpen az uniós polgárságból eredő jogaikat, így az európai és helyi választásokon való szavazásra vonatkozó jogot, vagy a más tagállamok nagykövetségeitől való konzuli védelemhez való jogot. Kívánatos
  , hogy a polgárok jobban tudatában legyenek
  e jogoknak
  , valamint aggodalom nélkül éljenek, utazzanak, tanuljanak, dolgozzanak vagy vállaljanak önkéntes munkát egy másik tagállamban, és bízhassanak abban, hogy megkülönböztetés nélkül ugyanúgy gyakorolhatják és érvényesíthetik a polgársághoz fűződő valamennyi jogukat, és a jogaik teljes körű védelmében részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén belül. Az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás érdekében
  minden szinten meg
  kell
  erősíteni
  a civil társadalmat.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az európai lelkiismeretről és a totalitarizmusról szóló, 2009. április 2-i európai parlamenti állásfoglalás, valamint az európai totalitárius rendszerek által elkövetett bűncselekményekre való emlékezésről szóló, 2011. június 9–10-i tanácsi következtetések hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy a közös jövő építésének eszközeként elevenen őrizzük a múlt emlékét, továbbá kiemelik, hogy az Unió fontos szerepet játszik az ezen bűnökre vonatkozó kollektív emlékezet életben tartásában, megosztásában és előmozdításában, a közös sokszínű és demokratikus európai identitás megerősítése szempontjából is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az európai lelkiismeretről és a totalitarizmusról szóló, 2009. április 2-i európai parlamenti állásfoglalás, valamint az európai totalitárius rendszerek által elkövetett bűncselekményekre való emlékezésről szóló, 2011. június 9–10-i tanácsi következtetések hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy a közös jövő építésének eszközeként elevenen őrizzük a múlt emlékét, továbbá kiemelik, hogy az Unió fontos szerepet játszik az ezen bűnökre vonatkozó kollektív emlékezet életben tartásában, megosztásában és előmozdításában, a közös sokszínű és demokratikus európai identitás megerősítése szempontjából is.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A
  nők és férfiak
  közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve és célkitűzése. A nőkkel szembeni
  megkülönböztetés
  és
  a nőkkel való
  egyenlőtlen bánásmód
  sérti
  alapvető jogaikat, és
  megakadályozza
  a társadalomban való teljes körű politikai, társadalmi és gazdasági részvételüket. Emellett a strukturális és kulturális akadályok fennállása is hátráltatja a nemek közötti valódi egyenlőség elérését. Tehát a nemek közötti egyenlőség minden uniós tevékenységre kiterjedő érvényesítése az Unió egyik alapvető feladata és a gazdasági növekedés hajtóereje, és azt a program révén is támogatni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A
  nők és férfiak
  közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve és célkitűzése. A nőkkel szembeni
  megkülönböztetés
  és
  a nőkkel való
  egyenlőtlen bánásmód
  sérti
  alapvető jogaikat, és
  megakadályozza
  a társadalomban való teljes körű politikai, társadalmi és gazdasági részvételüket. Emellett a strukturális és kulturális akadályok fennállása is hátráltatja a nemek közötti valódi egyenlőség elérését. Tehát a nemek közötti egyenlőség minden uniós tevékenységre kiterjedő érvényesítése az Unió egyik alapvető feladata és a gazdasági növekedés hajtóereje, és azt a program révén is támogatni kell.

| (8) | A
  nemek
  közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve és célkitűzése.
  E rendelet 8. cikke előírja az Unió számára, hogy tevékenységeinek folytatása során törekedjen az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására. A nemek közötti egyenlőség terén azonban igen lassú az általános előrehaladás, vö. a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2017. évi mutatóval, amelyet a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete tett közzé.
   A nőkkel
  és lányokkal
  szembeni
  rejtett
  és
  többszintű interszekcionális megkülönböztetés és
  egyenlőtlen bánásmód
  , valamint a nők elleni erőszak különböző formái gyakran sértik
  alapvető jogaikat, és
  megakadályozzák
  a társadalomban való teljes körű politikai, társadalmi és gazdasági részvételüket. Emellett a 
  politikai,
  strukturális és kulturális akadályok fennállása is hátráltatja a nemek közötti valódi egyenlőség elérését. Tehát a nemek közötti egyenlőség minden uniós tevékenységre kiterjedő
  , a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének és a megkülönböztetésmentesség célkitűzéseinek támogatása, valamint a sztereotípiák elleni aktív küzdelem és a rejtett megkülönböztetéssel való leszámolás révén történő
  érvényesítése az Unió egyik alapvető feladata és a gazdasági növekedés hajtóereje, és azt a program révén is támogatni kell. |
| --- | --- |

(8)

A
  nemek
  közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve és célkitűzése.
  E rendelet 8. cikke előírja az Unió számára, hogy tevékenységeinek folytatása során törekedjen az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására. A nemek közötti egyenlőség terén azonban igen lassú az általános előrehaladás, vö. a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2017. évi mutatóval, amelyet a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete tett közzé.
   A nőkkel
  és lányokkal
  szembeni
  rejtett
  és
  többszintű interszekcionális megkülönböztetés és
  egyenlőtlen bánásmód
  , valamint a nők elleni erőszak különböző formái gyakran sértik
  alapvető jogaikat, és
  megakadályozzák
  a társadalomban való teljes körű politikai, társadalmi és gazdasági részvételüket. Emellett a 
  politikai,
  strukturális és kulturális akadályok fennállása is hátráltatja a nemek közötti valódi egyenlőség elérését. Tehát a nemek közötti egyenlőség minden uniós tevékenységre kiterjedő
  , a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének és a megkülönböztetésmentesség célkitűzéseinek támogatása, valamint a sztereotípiák elleni aktív küzdelem és a rejtett megkülönböztetéssel való leszámolás révén történő
  érvényesítése az Unió egyik alapvető feladata és a gazdasági növekedés hajtóereje, és azt a program révén is támogatni kell.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A nemi alapú erőszak és a gyermekekkel és
  fiatalokkal
  szembeni erőszak az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti. Az erőszak az Unió egész területén, mindenféle társadalmi és gazdasági közegben előfordul, és súlyos következményekkel jár az áldozatok testi és lelki egészségére, valamint a társadalom egészére nézve. A 
  gyermekek
  , a 
  fiatalok
  és a 
  nők különösen ki vannak szolgáltatva az erőszaknak
  ,
  különösen
  a 
  közeli kapcsolatokban
  . Intézkedéseket kell tenni a gyermekek jogainak előmozdítása, valamint a testi és lelki egészségüket veszélyeztető és a fejlődéshez, védelemhez és méltósághoz való jogukat sértő ártalmakkal és erőszakkal szembeni védelmükhöz való hozzájárulás érdekében. Az erőszak minden formája elleni küzdelem, a megelőzés
  javítása
  , valamint az áldozatok
  védelme
  és
  támogatása
  az Unió azon prioritásai közé tartozik, amelyek elősegítik azt, hogy az egyének maradéktalanul élvezhessék alapvető jogaikat, továbbá hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőséghez. A programnak támogatnia kell e prioritásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A nemi alapú erőszak és a gyermekekkel és
  fiatalokkal
  szembeni erőszak az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti. Az erőszak az Unió egész területén, mindenféle társadalmi és gazdasági közegben előfordul, és súlyos következményekkel jár az áldozatok testi és lelki egészségére, valamint a társadalom egészére nézve. A 
  gyermekek
  , a 
  fiatalok
  és a 
  nők különösen ki vannak szolgáltatva az erőszaknak
  ,
  különösen
  a 
  közeli kapcsolatokban
  . Intézkedéseket kell tenni a gyermekek jogainak előmozdítása, valamint a testi és lelki egészségüket veszélyeztető és a fejlődéshez, védelemhez és méltósághoz való jogukat sértő ártalmakkal és erőszakkal szembeni védelmükhöz való hozzájárulás érdekében. Az erőszak minden formája elleni küzdelem, a megelőzés
  javítása
  , valamint az áldozatok
  védelme
  és
  támogatása
  az Unió azon prioritásai közé tartozik, amelyek elősegítik azt, hogy az egyének maradéktalanul élvezhessék alapvető jogaikat, továbbá hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőséghez. A programnak támogatnia kell e prioritásokat.

| (9) | A nemi alapú erőszak és a gyermekekkel
  , fiatalokkal
  és
  idősebbekkel, a fogyatékossággal élőkkel, menekültekkel és migránsokkal, valamint a különböző kisebbségi csoportok tagjaival, így az etnikai kisebbségek és az LMBTQI-személyekkel
  szembeni erőszak az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti. Az erőszak az Unió egész területén, mindenféle társadalmi és gazdasági közegben előfordul, és súlyos következményekkel jár az áldozatok testi és lelki egészségére, valamint a társadalom egészére nézve. A 
  nemi alapú erőszak elleni küzdelem többdimenziós megközelítést igényel, amely jogi, oktatási, egészségügyi (ideértve a szexuális és reproduktív jogokat), gazdasági és egyéb társadalmi szempontokat ölel fel
  ,
  mint például
  a 
  nőjogi szervezetek támogatása, tanácsadás
  és
  segítségnyújtás, valamint
  a 
  nemek szempontjából egyenlőbb társadalom elérését célzó projektek. Már korai életkortól kezdve aktívan fel kell lépni a káros sztereotípiák és normák
  ,
  valamint
  a 
  gyűlöletbeszéd és az online erőszak minden formája ellen
  . Intézkedéseket kell tenni a gyermekek jogainak előmozdítása, valamint a testi és lelki egészségüket veszélyeztető és a fejlődéshez, védelemhez és méltósághoz való jogukat sértő ártalmakkal és erőszakkal szembeni védelmükhöz való hozzájárulás érdekében.
  Az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezménye (az isztambuli egyezmény) szerint a „nők elleni erőszak” magában foglal „minden olyan nemi alapú erőszakot, amely a nőknek fizikai, szexuális, lelki vagy gazdasági sérülést vagy szenvedést okoz vagy okozhat, beleértve az ilyen cselekvésekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, történjen az a közéletben vagy a magánéletben”. Az
  erőszak minden formája elleni küzdelem, a megelőzés, valamint az áldozatok
  védelmének
  és
  támogatásának előmozdítása
  az Unió azon prioritásai közé tartozik, amelyek elősegítik azt, hogy az egyének maradéktalanul élvezhessék alapvető jogaikat, továbbá hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőséghez. A programnak támogatnia kell e prioritásokat.
  A védelmet és az áldozatok jogainak támogatását a célcsoporttal együttműködve kell kidolgozni, és biztosítani kell, hogy azok megfeleljenek több szempontból is sérülékeny személyek különleges igényeinek. |
| --- | --- |

(9)

A nemi alapú erőszak és a gyermekekkel
  , fiatalokkal
  és
  idősebbekkel, a fogyatékossággal élőkkel, menekültekkel és migránsokkal, valamint a különböző kisebbségi csoportok tagjaival, így az etnikai kisebbségek és az LMBTQI-személyekkel
  szembeni erőszak az alapvető jogok súlyos megsértését jelenti. Az erőszak az Unió egész területén, mindenféle társadalmi és gazdasági közegben előfordul, és súlyos következményekkel jár az áldozatok testi és lelki egészségére, valamint a társadalom egészére nézve. A 
  nemi alapú erőszak elleni küzdelem többdimenziós megközelítést igényel, amely jogi, oktatási, egészségügyi (ideértve a szexuális és reproduktív jogokat), gazdasági és egyéb társadalmi szempontokat ölel fel
  ,
  mint például
  a 
  nőjogi szervezetek támogatása, tanácsadás
  és
  segítségnyújtás, valamint
  a 
  nemek szempontjából egyenlőbb társadalom elérését célzó projektek. Már korai életkortól kezdve aktívan fel kell lépni a káros sztereotípiák és normák
  ,
  valamint
  a 
  gyűlöletbeszéd és az online erőszak minden formája ellen
  . Intézkedéseket kell tenni a gyermekek jogainak előmozdítása, valamint a testi és lelki egészségüket veszélyeztető és a fejlődéshez, védelemhez és méltósághoz való jogukat sértő ártalmakkal és erőszakkal szembeni védelmükhöz való hozzájárulás érdekében.
  Az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezménye (az isztambuli egyezmény) szerint a „nők elleni erőszak” magában foglal „minden olyan nemi alapú erőszakot, amely a nőknek fizikai, szexuális, lelki vagy gazdasági sérülést vagy szenvedést okoz vagy okozhat, beleértve az ilyen cselekvésekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, történjen az a közéletben vagy a magánéletben”. Az
  erőszak minden formája elleni küzdelem, a megelőzés, valamint az áldozatok
  védelmének
  és
  támogatásának előmozdítása
  az Unió azon prioritásai közé tartozik, amelyek elősegítik azt, hogy az egyének maradéktalanul élvezhessék alapvető jogaikat, továbbá hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőséghez. A programnak támogatnia kell e prioritásokat.
  A védelmet és az áldozatok jogainak támogatását a célcsoporttal együttműködve kell kidolgozni, és biztosítani kell, hogy azok megfeleljenek több szempontból is sérülékeny személyek különleges igényeinek.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az okmányokkal nem rendelkező nők különösen kiszolgáltatottak az erőszaknak és a szexuális erőszaknak, és nem férnek hozzá a támogatáshoz. Kiemelt fontosságú, hogy áldozatközpontú megközelítést alkalmazzanak, és megfelelő támogatási szolgáltatásokat nyújtsanak minden nőnek az egész Unióban, tartózkodási jogállásuktól függetlenül. A metszetszemléletű munka szempontjából nagy szükség van a menekültügyi eljárásokban a nemek közötti egyenlőség szempontjára érzékeny szemléletmódra, és ez hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőség növeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Az okmányokkal nem rendelkező nők különösen kiszolgáltatottak az erőszaknak és a szexuális erőszaknak, és nem férnek hozzá a támogatáshoz. Kiemelt fontosságú, hogy áldozatközpontú megközelítést alkalmazzanak, és megfelelő támogatási szolgáltatásokat nyújtsanak minden nőnek az egész Unióban, tartózkodási jogállásuktól függetlenül. A metszetszemléletű munka szempontjából nagy szükség van a menekültügyi eljárásokban a nemek közötti egyenlőség szempontjára érzékeny szemléletmódra, és ez hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőség növeléséhez.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Erős politikai akaratra és a korábbi Daphné programok, a Jogok, egyenlőség és polgárság program és a Jogérvényesülés program módszerein és eredményein alapuló koordinált fellépésre van szükség az erőszak valamennyi formájának megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az áldozatok védelme érdekében. A Daphné program által az erőszak áldozatainak támogatásához és a nők, gyermekek és fiatalok elleni erőszakkal szembeni küzdelemhez nyújtott finanszírozás az 1997-es elindítása óta – mind az érdekelt felek (hatóságok, felsőoktatási intézmények és nem kormányzati szervezetek) körében tapasztalt népszerűségét, mind a finanszírozott projektek eredményességét nézve – rendkívül sikeres. A Daphné által finanszírozott projektek a figyelemfelhívásra, az áldozatsegítő szolgáltatásokra és a gyakorlati munkát végző nem kormányzati szervezetek (NGO-k) tevékenységeinek támogatására irányultak. A Daphné az erőszak valamennyi formájával szemben felvette a küzdelmet, ideértve a kapcsolati erőszakot, a szexuális erőszakot, az emberkereskedelmet, akárcsak az erőszak újonnan jelentkező formáit, például az internetes megfélemlítést. Fontos tehát mindezen intézkedések fenntartása, valamint az, hogy az eredményeket és tanulságokat figyelembe vegyük a Jogok és értékek program végrehajtása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Erős politikai akaratra és a korábbi Daphné programok, a Jogok, egyenlőség és polgárság program és a Jogérvényesülés program módszerein és eredményein alapuló koordinált fellépésre van szükség az erőszak valamennyi formájának megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az áldozatok védelme érdekében. A Daphné program által az erőszak áldozatainak támogatásához és a nők, gyermekek és fiatalok elleni erőszakkal szembeni küzdelemhez nyújtott finanszírozás az 1997-es elindítása óta – mind az érdekelt felek (hatóságok, felsőoktatási intézmények és nem kormányzati szervezetek) körében tapasztalt népszerűségét, mind a finanszírozott projektek eredményességét nézve – rendkívül sikeres. A Daphné által finanszírozott projektek a figyelemfelhívásra, az áldozatsegítő szolgáltatásokra és a gyakorlati munkát végző nem kormányzati szervezetek (NGO-k) tevékenységeinek támogatására irányultak. A Daphné az erőszak valamennyi formájával szemben felvette a küzdelmet, ideértve a kapcsolati erőszakot, a szexuális erőszakot, az emberkereskedelmet, akárcsak az erőszak újonnan jelentkező formáit, például az internetes megfélemlítést. Fontos tehát mindezen intézkedések fenntartása, valamint az, hogy az eredményeket és tanulságokat figyelembe vegyük a Jogok és értékek program végrehajtása során.

| (10) | Erős politikai akaratra és a korábbi Daphné programok, a Jogok, egyenlőség és polgárság program és a Jogérvényesülés program módszerein és eredményein alapuló koordinált fellépésre van szükség az erőszak valamennyi formájának megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az áldozatok védelme érdekében. A Daphné program által az erőszak áldozatainak támogatásához és a nők, gyermekek és fiatalok elleni erőszakkal szembeni küzdelemhez nyújtott finanszírozás az 1997-es elindítása óta – mind az érdekelt felek (hatóságok, felsőoktatási intézmények és nem kormányzati szervezetek) körében tapasztalt népszerűségét, mind a finanszírozott projektek eredményességét nézve – rendkívül sikeres. A Daphné által finanszírozott projektek a figyelemfelhívásra, az áldozatsegítő szolgáltatásokra és a gyakorlati munkát végző nem kormányzati szervezetek (NGO-k) tevékenységeinek támogatására irányultak. A Daphné az erőszak valamennyi formájával szemben felvette a küzdelmet, ideértve a kapcsolati erőszakot, a szexuális erőszakot, az emberkereskedelmet,
  a zaklatást és az olyan káros hagyományos gyakorlatokat, mint a női nemi szervek megcsonkítása,
  akárcsak az erőszak újonnan jelentkező formáit, például az internetes megfélemlítést
  és az internetes zaklatást
  . Fontos tehát mindezen intézkedések fenntartása
  , a Daphné számára független költségvetési előirányzattal
  , valamint az, hogy az eredményeket és tanulságokat figyelembe vegyük a Jogok és értékek program végrehajtása során. |
| --- | --- |

(10)

Erős politikai akaratra és a korábbi Daphné programok, a Jogok, egyenlőség és polgárság program és a Jogérvényesülés program módszerein és eredményein alapuló koordinált fellépésre van szükség az erőszak valamennyi formájának megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az áldozatok védelme érdekében. A Daphné program által az erőszak áldozatainak támogatásához és a nők, gyermekek és fiatalok elleni erőszakkal szembeni küzdelemhez nyújtott finanszírozás az 1997-es elindítása óta – mind az érdekelt felek (hatóságok, felsőoktatási intézmények és nem kormányzati szervezetek) körében tapasztalt népszerűségét, mind a finanszírozott projektek eredményességét nézve – rendkívül sikeres. A Daphné által finanszírozott projektek a figyelemfelhívásra, az áldozatsegítő szolgáltatásokra és a gyakorlati munkát végző nem kormányzati szervezetek (NGO-k) tevékenységeinek támogatására irányultak. A Daphné az erőszak valamennyi formájával szemben felvette a küzdelmet, ideértve a kapcsolati erőszakot, a szexuális erőszakot, az emberkereskedelmet,
  a zaklatást és az olyan káros hagyományos gyakorlatokat, mint a női nemi szervek megcsonkítása,
  akárcsak az erőszak újonnan jelentkező formáit, például az internetes megfélemlítést
  és az internetes zaklatást
  . Fontos tehát mindezen intézkedések fenntartása
  , a Daphné számára független költségvetési előirányzattal
  , valamint az, hogy az eredményeket és tanulságokat figyelembe vegyük a Jogok és értékek program végrehajtása során.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A megkülönböztetés tilalma az Unió egyik alapelve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke rendelkezik a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdéséről. A megkülönböztetés tilalmát a Charta 21. cikke is rögzíti. Figyelembe kell venni a megkülönböztetés különféle formáinak jellegzetességeit, valamint ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni az egy vagy több indokon alapuló megkülönböztetés megelőzésére és leküzdésére. A programnak támogatnia kell a megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a muszlimellenes gyűlölet és az intolerancia egyéb formáinak megelőzését és leküzdését. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az erőszak, a gyűlölet, a szegregáció és a megbélyegzés minden formájának megelőzésére és leküzdésére, valamint a megfélemlítés, zaklatás és intoleráns bánásmód elleni küzdelemre. A programot úgy kell végrehajtani, hogy a program és más, ugyanezen célkitűzéseket szolgáló uniós tevékenységek kölcsönösen erősítsék egymást, különösen azok, amelyeket a Bizottság 2011. április 5-i, „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleménye (10), és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló, 2013. december 9-i tanácsi ajánlás (11) említ. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A megkülönböztetés tilalma az Unió egyik alapelve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke rendelkezik a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdéséről. A megkülönböztetés tilalmát a Charta 21. cikke is rögzíti. Figyelembe kell venni a megkülönböztetés különféle formáinak jellegzetességeit, valamint ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni az egy vagy több indokon alapuló megkülönböztetés megelőzésére és leküzdésére. A programnak támogatnia kell a megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a muszlimellenes gyűlölet és az intolerancia egyéb formáinak megelőzését és leküzdését. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az erőszak, a gyűlölet, a szegregáció és a megbélyegzés minden formájának megelőzésére és leküzdésére, valamint a megfélemlítés, zaklatás és intoleráns bánásmód elleni küzdelemre. A programot úgy kell végrehajtani, hogy a program és más, ugyanezen célkitűzéseket szolgáló uniós tevékenységek kölcsönösen erősítsék egymást, különösen azok, amelyeket a Bizottság 2011. április 5-i, „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleménye (10), és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló, 2013. december 9-i tanácsi ajánlás (11) említ.

| (11) | A megkülönböztetés tilalma az Unió egyik alapelve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke rendelkezik a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdéséről. A megkülönböztetés tilalmát a Charta 21. cikke is rögzíti. Figyelembe kell venni a megkülönböztetés különféle formáinak jellegzetességeit,
  beleértve a közvetlen, közvetett és strukturális megkülönböztetést is,
  valamint ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni az egy vagy több indokon alapuló megkülönböztetés megelőzésére és leküzdésére. A programnak támogatnia kell a megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az
  afrofóbia, az
  antiszemitizmus
  , a cigányellenesség
  , a muszlimellenes gyűlölet
  , a homofóbia
  és az intolerancia
  , mind online, mind offline, a kisebbségekhez tartozó személyek ellen irányuló
  egyéb formáinak megelőzését és leküzdését
  , figyelembe véve a nők által átélt többszintű megkülönböztetést
  . Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az erőszak, a gyűlölet, a szegregáció és a megbélyegzés minden formájának megelőzésére és leküzdésére, valamint a megfélemlítés, zaklatás és intoleráns bánásmód elleni küzdelemre. A programot úgy kell végrehajtani, hogy a program és más, ugyanezen célkitűzéseket szolgáló uniós tevékenységek kölcsönösen erősítsék egymást, különösen azok, amelyeket a Bizottság 2011. április 5-i, „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleménye (10), és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló, 2013. december 9-i tanácsi ajánlás (11) említ. |
| --- | --- |

(11)

A megkülönböztetés tilalma az Unió egyik alapelve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke rendelkezik a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdéséről. A megkülönböztetés tilalmát a Charta 21. cikke is rögzíti. Figyelembe kell venni a megkülönböztetés különféle formáinak jellegzetességeit,
  beleértve a közvetlen, közvetett és strukturális megkülönböztetést is,
  valamint ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni az egy vagy több indokon alapuló megkülönböztetés megelőzésére és leküzdésére. A programnak támogatnia kell a megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet, az
  afrofóbia, az
  antiszemitizmus
  , a cigányellenesség
  , a muszlimellenes gyűlölet
  , a homofóbia
  és az intolerancia
  , mind online, mind offline, a kisebbségekhez tartozó személyek ellen irányuló
  egyéb formáinak megelőzését és leküzdését
  , figyelembe véve a nők által átélt többszintű megkülönböztetést
  . Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani az erőszak, a gyűlölet, a szegregáció és a megbélyegzés minden formájának megelőzésére és leküzdésére, valamint a megfélemlítés, zaklatás és intoleráns bánásmód elleni küzdelemre. A programot úgy kell végrehajtani, hogy a program és más, ugyanezen célkitűzéseket szolgáló uniós tevékenységek kölcsönösen erősítsék egymást, különösen azok, amelyeket a Bizottság 2011. április 5-i, „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleménye (10), és a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló, 2013. december 9-i tanácsi ajánlás (11) említ.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Hozzáállásbeli és környezeti akadályok, valamint az akadálymentesítés hiánya gátolják a fogyatékossággal
  élők
  teljes körű és hatékony, másokkal egyenlő alapon történő társadalmi részvételét. A fogyatékossággal élők számára akadályok nehezítik a munkaerőpiacra való belépést, az inkluzív és minőségi oktatásban való részvételt, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elkerülését, a kulturális kezdeményezésekhez és a médiához való hozzáférést, vagy politikai jogaik érvényesítését. Az Egyesült Nemzetek fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének részes feleként az Unió és minden tagállama elkötelezte magát amellett, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személyre vonatkozóan előmozdítják, védik és biztosítják valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlását. A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény az uniós jogrend szerves részévé vált. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Hozzáállásbeli és környezeti akadályok, valamint az akadálymentesítés hiánya gátolják a fogyatékossággal
  élők
  teljes körű és hatékony, másokkal egyenlő alapon történő társadalmi részvételét. A fogyatékossággal élők számára akadályok nehezítik a munkaerőpiacra való belépést, az inkluzív és minőségi oktatásban való részvételt, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elkerülését, a kulturális kezdeményezésekhez és a médiához való hozzáférést, vagy politikai jogaik érvényesítését. Az Egyesült Nemzetek fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének részes feleként az Unió és minden tagállama elkötelezte magát amellett, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személyre vonatkozóan előmozdítják, védik és biztosítják valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlását. A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény az uniós jogrend szerves részévé vált.

| (12) | Hozzáállásbeli és környezeti akadályok, valamint az akadálymentesítés hiánya gátolják a fogyatékossággal
  élő személyek
  teljes körű és hatékony, másokkal egyenlő alapon történő társadalmi részvételét. A fogyatékossággal élők
  – ideértve a hosszú távú fizikai, mentális, szellemi vagy érzékszervi károsodással élő személyeket is –
  számára akadályok nehezítik a munkaerőpiacra való belépést, az inkluzív és minőségi oktatásban való részvételt, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elkerülését, a kulturális kezdeményezésekhez és a médiához való hozzáférést, vagy politikai jogaik érvényesítését. Az Egyesült Nemzetek fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének részes feleként az Unió és minden tagállama elkötelezte magát amellett, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személyre vonatkozóan előmozdítják, védik és biztosítják valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlását. A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény
  , amelynek végrehajtása kötelező,
  az uniós jogrend szerves részévé vált.
  E tekintetben a programnak különös figyelmet kell fordítania a figyelemfelkeltő tevékenységekre azon kihívásokkal kapcsolatban, amelyekkel a fogyatékossággal élők szembesülnek a társadalomban való teljes körű részvételük és jogaik egyenlő polgárként való gyakorlása vonatkozásában, illetve finanszíroznia kell ezeket a tevékenységeket. |
| --- | --- |

(12)

Hozzáállásbeli és környezeti akadályok, valamint az akadálymentesítés hiánya gátolják a fogyatékossággal
  élő személyek
  teljes körű és hatékony, másokkal egyenlő alapon történő társadalmi részvételét. A fogyatékossággal élők
  – ideértve a hosszú távú fizikai, mentális, szellemi vagy érzékszervi károsodással élő személyeket is –
  számára akadályok nehezítik a munkaerőpiacra való belépést, az inkluzív és minőségi oktatásban való részvételt, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elkerülését, a kulturális kezdeményezésekhez és a médiához való hozzáférést, vagy politikai jogaik érvényesítését. Az Egyesült Nemzetek fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményének részes feleként az Unió és minden tagállama elkötelezte magát amellett, hogy valamennyi fogyatékossággal élő személyre vonatkozóan előmozdítják, védik és biztosítják valamennyi emberi jog és alapvető szabadság teljes és egyenlő gyakorlását. A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény
  , amelynek végrehajtása kötelező,
  az uniós jogrend szerves részévé vált.
  E tekintetben a programnak különös figyelmet kell fordítania a figyelemfelkeltő tevékenységekre azon kihívásokkal kapcsolatban, amelyekkel a fogyatékossággal élők szembesülnek a társadalomban való teljes körű részvételük és jogaik egyenlő polgárként való gyakorlása vonatkozásában, illetve finanszíroznia kell ezeket a tevékenységeket.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A magán- és családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog (a magánélethez való jog) az Alapjogi Charta 7. cikkében rögzített alapvető jog. A személyes adatok védelmének alapvető jogát az Alapjogi Charta 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke rögzíti. A személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartását független felügyeleti hatóságok ellenőrzik. Az uniós jogi keret, különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) rendelkezik a személyes adatokhoz való jog hatékony védelmének biztosításáról. E jogi aktusok a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságokat bízzák meg azzal a feladattal, hogy segítsék elő a nyilvánosság figyelmének felkeltését és az ismeretek terjesztését a személyes adatok kezelésével kapcsolatos kockázatok, szabályok, garanciák és jogok vonatkozásában. Az Uniónak képesnek kell lennie tudatosság-növelő tevékenységeket folytatni, valamint tanulmányokat és más tevékenységeket végezni, tekintettel arra, hogy milyen fontos a személyes adatok védelméhez való jog a gyors technológiai fejlődés időszakában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A magán- és családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog (a magánélethez való jog) az Alapjogi Charta 7. cikkében rögzített alapvető jog. A személyes adatok védelmének alapvető jogát az Alapjogi Charta 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke rögzíti. A személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartását független felügyeleti hatóságok ellenőrzik. Az uniós jogi keret, különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) rendelkezik a személyes adatokhoz való jog hatékony védelmének biztosításáról. E jogi aktusok a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságokat bízzák meg azzal a feladattal, hogy segítsék elő a nyilvánosság figyelmének felkeltését és az ismeretek terjesztését a személyes adatok kezelésével kapcsolatos kockázatok, szabályok, garanciák és jogok vonatkozásában. Az Uniónak képesnek kell lennie tudatosság-növelő tevékenységeket folytatni, valamint tanulmányokat és más tevékenységeket végezni, tekintettel arra, hogy milyen fontos a személyes adatok védelméhez való jog a gyors technológiai fejlődés időszakában.

| (13) | A magán- és családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog (a magánélethez való jog) az Alapjogi Charta 7. cikkében rögzített alapvető jog. A személyes adatok védelmének alapvető jogát az Alapjogi Charta 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke rögzíti. A személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartását független felügyeleti hatóságok ellenőrzik. Az uniós jogi keret, különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) rendelkezik a személyes adatokhoz való jog hatékony védelmének biztosításáról. E jogi aktusok a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságokat bízzák meg azzal a feladattal, hogy segítsék elő a nyilvánosság figyelmének felkeltését és az ismeretek terjesztését a személyes adatok kezelésével kapcsolatos kockázatok, szabályok, garanciák és jogok vonatkozásában. Az Uniónak képesnek kell lennie tudatosság-növelő tevékenységeket folytatni,
  a civil társadalmi szervezeteket az uniós normáknak megfelelő adatvédelem érdekében történő közbenjárásukban támogatni,
  valamint tanulmányokat és más tevékenységeket végezni, tekintettel arra, hogy milyen fontos a személyes adatok védelméhez való jog a gyors technológiai fejlődés időszakában. |
| --- | --- |

(13)

A magán- és családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog (a magánélethez való jog) az Alapjogi Charta 7. cikkében rögzített alapvető jog. A személyes adatok védelmének alapvető jogát az Alapjogi Charta 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke rögzíti. A személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartását független felügyeleti hatóságok ellenőrzik. Az uniós jogi keret, különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) rendelkezik a személyes adatokhoz való jog hatékony védelmének biztosításáról. E jogi aktusok a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságokat bízzák meg azzal a feladattal, hogy segítsék elő a nyilvánosság figyelmének felkeltését és az ismeretek terjesztését a személyes adatok kezelésével kapcsolatos kockázatok, szabályok, garanciák és jogok vonatkozásában. Az Uniónak képesnek kell lennie tudatosság-növelő tevékenységeket folytatni,
  a civil társadalmi szervezeteket az uniós normáknak megfelelő adatvédelem érdekében történő közbenjárásukban támogatni,
  valamint tanulmányokat és más tevékenységeket végezni, tekintettel arra, hogy milyen fontos a személyes adatok védelméhez való jog a gyors technológiai fejlődés időszakában.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzíti. Az információkhoz való szabad hozzáférés, a média-keretfeltételek értékelése, valamint az információk és a kommunikációs hálózatok felelős és biztonságos használata közvetlenül kapcsolódik a közvélemény szabad kialakulásához, és létfontosságú a demokrácia működésének garantálásához. A közvéleménynek meg kell szereznie a kritikus gondolkodáshoz és a körültekintő véleményformáláshoz szükséges médiaműveltségi készségeket, valamint az arra való képességet, hogy elemezze az összetett realitásokat, felismerje a vélemények és a tények közötti különbségeket, továbbá ellen tudjon állni a gyűlöletkeltés valamennyi formájának. Az Uniónak e célból képzések, figyelemfelkeltés, tanulmányok és egyéb releváns tevékenységek révén elő kell mozdítania az összes polgár médiaműveltségének fejlesztését, függetlenül életkoruktól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzíti. Az információkhoz való szabad hozzáférés, a média-keretfeltételek értékelése, valamint az információk és a kommunikációs hálózatok felelős és biztonságos használata közvetlenül kapcsolódik a közvélemény szabad kialakulásához, és létfontosságú a demokrácia működésének garantálásához. A közvéleménynek meg kell szereznie a kritikus gondolkodáshoz és a körültekintő véleményformáláshoz szükséges médiaműveltségi készségeket, valamint az arra való képességet, hogy elemezze az összetett realitásokat, felismerje a vélemények és a tények közötti különbségeket, továbbá ellen tudjon állni a gyűlöletkeltés valamennyi formájának. Az Uniónak e célból képzések, figyelemfelkeltés, tanulmányok és egyéb releváns tevékenységek révén elő kell mozdítania az összes polgár médiaműveltségének fejlesztését, függetlenül életkoruktól.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az EUMSZ 24. cikkében rögzített kötelezettségnek megfelelően az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke szerinti polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket. Erre a [211/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi] rendelet (14) elfogadásával került sor. A programnak támogatnia kell a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozását, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára
  az
  európai polgári
  kezdeményezés indítására
  és
  támogatására vonatkozó joguk gyakorlását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az EUMSZ 24. cikkében rögzített kötelezettségnek megfelelően az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke szerinti polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket. Erre a [211/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi] rendelet (14) elfogadásával került sor. A programnak támogatnia kell a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozását, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára
  az
  európai polgári
  kezdeményezés indítására
  és
  támogatására vonatkozó joguk gyakorlását
  .

| (14) | Az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia első olyan nemzetek feletti eszköze, mely közvetlen kapcsolatot hoz létre az európai polgárok és az uniós intézmények között. Az
  EUMSZ 24. cikkében rögzített kötelezettségnek megfelelően az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke szerinti polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket. Erre a [211/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi] rendelet (14) elfogadásával került sor. A programnak támogatnia kell a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozását, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára
  azon joguk gyakorlását, hogy
  európai polgári
  kezdeményezést indítsanak
  és
  támogassanak, illetve másokat azok támogatására ösztönözzenek
  . |
| --- | --- |

(14)

Az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia első olyan nemzetek feletti eszköze, mely közvetlen kapcsolatot hoz létre az európai polgárok és az uniós intézmények között. Az
  EUMSZ 24. cikkében rögzített kötelezettségnek megfelelően az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke szerinti polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket. Erre a [211/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi] rendelet (14) elfogadásával került sor. A programnak támogatnia kell a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozását, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára
  azon joguk gyakorlását, hogy
  európai polgári
  kezdeményezést indítsanak
  és
  támogassanak, illetve másokat azok támogatására ösztönözzenek
  .

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését.

| (15) | Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését
  , és emellett elő kell mozdítania a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, és ahol szükséges, a nemi szempontú hatásvizsgálatot az uniós költségvetési folyamat egészében
  .
  A nemek közötti egyenlőség megfelelő érvényesítéséhez a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés szükséges minden vonatkozó költségvetési sorban, valamint gondoskodni kell a megfelelő forrásokról és az átláthatóságáról a nemek közötti egyenlőség előmozdítását és a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló költségvetési sorok vonatkozásában. A finanszírozási időszak végén felül kell vizsgálni az egyéni projekteket és magát a programot annak meghatározására, hogy milyen mértékben szolgálták a fenti elvek végrehajtását. |
| --- | --- |

(15)

Az EUMSZ 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését
  , és emellett elő kell mozdítania a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést, és ahol szükséges, a nemi szempontú hatásvizsgálatot az uniós költségvetési folyamat egészében
  .
  A nemek közötti egyenlőség megfelelő érvényesítéséhez a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés szükséges minden vonatkozó költségvetési sorban, valamint gondoskodni kell a megfelelő forrásokról és az átláthatóságáról a nemek közötti egyenlőség előmozdítását és a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló költségvetési sorok vonatkozásában. A finanszírozási időszak végén felül kell vizsgálni az egyéni projekteket és magát a programot annak meghatározására, hogy milyen mértékben szolgálták a fenti elvek végrehajtását.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az egyenlő bánásmódról szóló uniós jogi aktusokkal összhangban a tagállamok független szerveket – közkeletű nevükön esélyegyenlőségi szerveket – hoznak létre az egyenlő bánásmód előmozdítására, hogy felvegyék a harcot a faji vagy etnikai származáson, illetve nemen alapuló megkülönböztetés ellen. Ugyanakkor számos tagállam e követelményeken túlmenően azt is biztosította, hogy az esélyegyenlőségi szervek olyan megkülönböztetés ellen is fellépjenek, amelynek máson, például életkoron, szexuális irányultságon, valláson és meggyőződésen, fogyatékosságon vagy egyéb okokon alapul. Az esélyegyenlőségi szervek kulcsfontosságú szerepet játszanak az egyenlőség előmozdításában és az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok hatékony alkalmazásának biztosításában, különösen azáltal, hogy független segítséget nyújtanak a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak, független vizsgálatokat folytatnak a megkülönböztetés tárgyában, független jelentéseket adnak ki, valamint ajánlásokat tesznek bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel a tagállamukban. Alapvetően fontos, hogy
  az
  esélyegyenlőségi
  szervek
  munkáját e tekintetben uniós szinten koordinálják. Az EQUINET 2007-ben jött létre, tagjai azok az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szervek, amelyeket a 2000/43/EK (15) és a 2004/113/EK (16) tanácsi irányelv, valamint a 2006/54/EK (17) és a 2010/41/EU (18) európai parlamenti és tanácsi irányelv hozott létre. Az EQUINET kivételes helyzetben van, mivel ez az egyetlen olyan szerv, amely az esélyegyenlőségi szervek tevékenységeinek koordinációját biztosítja. Az EQUINET koordinációs tevékenysége kulcsfontosságú szerepet tölt be a megkülönböztetés elleni uniós jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtásának biztosításában, és a programnak támogatást kell nyújtania számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az egyenlő bánásmódról szóló uniós jogi aktusokkal összhangban a tagállamok független szerveket – közkeletű nevükön esélyegyenlőségi szerveket – hoznak létre az egyenlő bánásmód előmozdítására, hogy felvegyék a harcot a faji vagy etnikai származáson, illetve nemen alapuló megkülönböztetés ellen. Ugyanakkor számos tagállam e követelményeken túlmenően azt is biztosította, hogy az esélyegyenlőségi szervek olyan megkülönböztetés ellen is fellépjenek, amelynek máson, például életkoron, szexuális irányultságon, valláson és meggyőződésen, fogyatékosságon vagy egyéb okokon alapul. Az esélyegyenlőségi szervek kulcsfontosságú szerepet játszanak az egyenlőség előmozdításában és az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok hatékony alkalmazásának biztosításában, különösen azáltal, hogy független segítséget nyújtanak a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak, független vizsgálatokat folytatnak a megkülönböztetés tárgyában, független jelentéseket adnak ki, valamint ajánlásokat tesznek bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel a tagállamukban. Alapvetően fontos, hogy
  az
  esélyegyenlőségi
  szervek
  munkáját e tekintetben uniós szinten koordinálják. Az EQUINET 2007-ben jött létre, tagjai azok az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szervek, amelyeket a 2000/43/EK (15) és a 2004/113/EK (16) tanácsi irányelv, valamint a 2006/54/EK (17) és a 2010/41/EU (18) európai parlamenti és tanácsi irányelv hozott létre. Az EQUINET kivételes helyzetben van, mivel ez az egyetlen olyan szerv, amely az esélyegyenlőségi szervek tevékenységeinek koordinációját biztosítja. Az EQUINET koordinációs tevékenysége kulcsfontosságú szerepet tölt be a megkülönböztetés elleni uniós jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtásának biztosításában, és a programnak támogatást kell nyújtania számára.

| (17) | Az egyenlő bánásmódról szóló uniós jogi aktusokkal összhangban a tagállamok független szerveket – közkeletű nevükön esélyegyenlőségi szerveket – hoznak létre az egyenlő bánásmód előmozdítására, hogy felvegyék a harcot a faji vagy etnikai származáson, illetve nemen alapuló megkülönböztetés ellen. Ugyanakkor számos tagállam e követelményeken túlmenően azt is biztosította, hogy az esélyegyenlőségi szervek olyan megkülönböztetés ellen is fellépjenek, amelynek máson, például
  nyelven,
  életkoron, szexuális irányultságon, valláson és meggyőződésen, fogyatékosságon vagy egyéb okokon alapul. Az esélyegyenlőségi szervek kulcsfontosságú szerepet játszanak az egyenlőség előmozdításában és az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok hatékony alkalmazásának biztosításában, különösen azáltal, hogy független segítséget nyújtanak a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak, független vizsgálatokat folytatnak a megkülönböztetés tárgyában, független jelentéseket adnak ki, valamint ajánlásokat tesznek bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel a tagállamukban. Alapvetően fontos, hogy
  a fent említett valamennyi érintett
  esélyegyenlőségi
  szerv
  munkáját e tekintetben uniós szinten koordinálják. Az EQUINET 2007-ben jött létre, tagjai azok az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szervek, amelyeket a 2000/43/EK (15) és a 2004/113/EK (16) tanácsi irányelv, valamint a 2006/54/EK (17) és a 2010/41/EU (18) európai parlamenti és tanácsi irányelv hozott létre.
  A Bizottság 2018. június 22-én ajánlást fogadott el az egyenlőséggel foglalkozó testületekre vonatkozó normákról, amely kiterjed az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatására, függetlenségére, hatékonyságára, valamint a közöttük való koordinációra és együttműködésre.
  Az EQUINET kivételes helyzetben van, mivel ez az egyetlen olyan szerv, amely az esélyegyenlőségi szervek tevékenységeinek koordinációját biztosítja. Az EQUINET koordinációs tevékenysége kulcsfontosságú szerepet tölt be a megkülönböztetés elleni uniós jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtásának biztosításában, és a programnak támogatást kell nyújtania számára. |
| --- | --- |

(17)

Az egyenlő bánásmódról szóló uniós jogi aktusokkal összhangban a tagállamok független szerveket – közkeletű nevükön esélyegyenlőségi szerveket – hoznak létre az egyenlő bánásmód előmozdítására, hogy felvegyék a harcot a faji vagy etnikai származáson, illetve nemen alapuló megkülönböztetés ellen. Ugyanakkor számos tagállam e követelményeken túlmenően azt is biztosította, hogy az esélyegyenlőségi szervek olyan megkülönböztetés ellen is fellépjenek, amelynek máson, például
  nyelven,
  életkoron, szexuális irányultságon, valláson és meggyőződésen, fogyatékosságon vagy egyéb okokon alapul. Az esélyegyenlőségi szervek kulcsfontosságú szerepet játszanak az egyenlőség előmozdításában és az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok hatékony alkalmazásának biztosításában, különösen azáltal, hogy független segítséget nyújtanak a hátrányos megkülönböztetés áldozatainak, független vizsgálatokat folytatnak a megkülönböztetés tárgyában, független jelentéseket adnak ki, valamint ajánlásokat tesznek bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel a tagállamukban. Alapvetően fontos, hogy
  a fent említett valamennyi érintett
  esélyegyenlőségi
  szerv
  munkáját e tekintetben uniós szinten koordinálják. Az EQUINET 2007-ben jött létre, tagjai azok az egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szervek, amelyeket a 2000/43/EK (15) és a 2004/113/EK (16) tanácsi irányelv, valamint a 2006/54/EK (17) és a 2010/41/EU (18) európai parlamenti és tanácsi irányelv hozott létre.
  A Bizottság 2018. június 22-én ajánlást fogadott el az egyenlőséggel foglalkozó testületekre vonatkozó normákról, amely kiterjed az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatására, függetlenségére, hatékonyságára, valamint a közöttük való koordinációra és együttműködésre.
  Az EQUINET kivételes helyzetben van, mivel ez az egyetlen olyan szerv, amely az esélyegyenlőségi szervek tevékenységeinek koordinációját biztosítja. Az EQUINET koordinációs tevékenysége kulcsfontosságú szerepet tölt be a megkülönböztetés elleni uniós jogszabályok megfelelő tagállami végrehajtásának biztosításában, és a programnak támogatást kell nyújtania számára.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A hozzáférhetőség növelése, valamint a program valamennyi aspektusához kapcsolódó pártatlan iránymutatás és gyakorlati tájékoztatás érdekében kapcsolattartó pontokat kell létrehozni a tagállamokban, hogy segítséget nyújtsanak mind a kedvezményezettek, mind a pályázók számára. A program kapcsolattartó pontjai számára lehetővé kell tenni, hogy feladataikat függetlenül, döntéshozataluk során a hatóságoknak való közvetlen alárendeltség vagy azok beavatkozása nélkül végezhessék. A kapcsolattartó pontokat a tagállamok vagy a civil társadalmi szervezetek vagy azok konzorciuma kezelheti. A kapcsolattartó pontok nem vállalnak felelősséget a projektek kiválasztásáért; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A hozzáférhetőség növelése, valamint a program valamennyi aspektusához kapcsolódó pártatlan iránymutatás és gyakorlati tájékoztatás érdekében kapcsolattartó pontokat kell létrehozni a tagállamokban, hogy segítséget nyújtsanak mind a kedvezményezettek, mind a pályázók számára. A program kapcsolattartó pontjai számára lehetővé kell tenni, hogy feladataikat függetlenül, döntéshozataluk során a hatóságoknak való közvetlen alárendeltség vagy azok beavatkozása nélkül végezhessék. A kapcsolattartó pontokat a tagállamok vagy a civil társadalmi szervezetek vagy azok konzorciuma kezelheti. A kapcsolattartó pontok nem vállalnak felelősséget a projektek kiválasztásáért;

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A független emberi jogi szervezetek
  és
  civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április
  18
  -i állásfoglalása megállapította, a megfelelő pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és
  kapacitásépítéséhez
  , amelyek az
  emberi
  jogok
  előmozdításának
  területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek nemzeti szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A független emberi jogi szervezetek
  és
  civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április
  18
  -i állásfoglalása megállapította, a megfelelő pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és
  kapacitásépítéséhez
  , amelyek az
  emberi
  jogok
  előmozdításának
  területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek nemzeti szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását.

| (18) | A független emberi jogi szervezetek
  , a
  civil társadalmi szervezetek
  és az emberi jogok védelmezői
  fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április
  19
  -i állásfoglalása megállapította, a 
  finanszírozás növelése és a
  megfelelő pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és
  – többek között megfelelő alapfinanszírozás és egyszerűsített költségelszámolási módszerek, pénzügyi szabályok és eljárások révén – kapacitásbővítéséhez
  , amelyek az
  uniós értékek, így a demokrácia, jogállamiság és alapvető
  jogok
  előmozdítása
  területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek
  helyi, regionális,
  nemzeti
  és transznacionális
  szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását. |
| --- | --- |

(18)

A független emberi jogi szervezetek
  , a
  civil társadalmi szervezetek
  és az emberi jogok védelmezői
  fontos szerepet játszanak az EUSZ 2. cikkében rögzített közös uniós értékek előmozdítása, védelme és a rájuk vonatkozó ismeretek bővítése, valamint az uniós jog által biztosított jogok tényleges érvényre juttatásához való hozzájárulás terén. Amint ezt az Európai Parlament 2018. április
  19
  -i állásfoglalása megállapította, a 
  finanszírozás növelése és a
  megfelelő pénzügyi támogatás kulcsfontosságú egy olyan támogató és fenntartható környezet kialakításához, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára szerepük megerősítését és feladatkörük független és eredményes ellátását. A nemzeti szintű erőfeszítéseket kiegészítve az uniós finanszírozásnak tehát hozzá kell járulnia azon független társadalmi szervezetek támogatásához, szerepvállalásának megerősítéséhez és
  – többek között megfelelő alapfinanszírozás és egyszerűsített költségelszámolási módszerek, pénzügyi szabályok és eljárások révén – kapacitásbővítéséhez
  , amelyek az
  uniós értékek, így a demokrácia, jogállamiság és alapvető
  jogok
  előmozdítása
  területén aktívak, és tevékenységük elősegíti az uniós jogban és az EU Alapjogi Chartájában rögzített jogok stratégiai érvényesítését, többek között érdekképviseleti és jogvédelemmel kapcsolatos tevékenységek révén, valamint a közös uniós értékek
  helyi, regionális,
  nemzeti
  és transznacionális
  szintű előmozdítását, védelmét és tudatosítását.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A Bizottságnak biztosítani kell az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek – különösen a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének – munkájával való átfogó következetességet, kiegészítő jelleget és szinergiákat, és számba kell vennie a program által lefedett területeken a más nemzeti és nemzetközi szereplők által végzett munkát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A Bizottságnak biztosítani kell az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek – különösen a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének – munkájával való átfogó következetességet, kiegészítő jelleget és szinergiákat, és számba kell vennie a program által lefedett területeken a más nemzeti és nemzetközi szereplők által végzett munkát.

| (19) | A Bizottságnak biztosítani kell az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek – különösen a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének – munkájával való átfogó következetességet, kiegészítő jelleget és szinergiákat, és számba kell vennie a program által lefedett területeken a más nemzeti és nemzetközi szereplők által végzett munkát.
  A Bizottságnak aktívan rá kell vezetnie e program résztvevőit arra, hogy használják az ezen uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által létrehozott jelentéseket és forrásokat, mint például a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete által kidolgozott, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést és nemi szempontú hatásvizsgálat eszközeit. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak biztosítani kell az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek – különösen a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének – munkájával való átfogó következetességet, kiegészítő jelleget és szinergiákat, és számba kell vennie a program által lefedett területeken a más nemzeti és nemzetközi szereplők által végzett munkát.
  A Bizottságnak aktívan rá kell vezetnie e program résztvevőit arra, hogy használják az ezen uniós szervek, hivatalok és ügynökségek által létrehozott jelentéseket és forrásokat, mint például a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete által kidolgozott, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést és nemi szempontú hatásvizsgálat eszközeit.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra vonatkozó átfogó uniós mechanizmusnak biztosítania kell valamennyi tagállam rendszeres és kiegyensúlyozott felülvizsgálatát, biztosítva a tagállamokban a szükséges információkat az uniós értékek általános hiányosságaihoz kapcsolódó intézkedések aktiválásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra vonatkozó átfogó uniós mechanizmusnak biztosítania kell valamennyi tagállam rendszeres és kiegyensúlyozott felülvizsgálatát, biztosítva a tagállamokban a szükséges információkat az uniós értékek általános hiányosságaihoz kapcsolódó intézkedések aktiválásához.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A programnak bizonyos feltételek mellett nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az EFTA olyan tagjai előtt, amelyek nem tagjai az EGT-nek, továbbá más európai országok előtt. Az előcsatlakozási stratégia keretében támogatásban részesülő csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek számára szintén lehetővé kell tenni a programban való részvételt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A programnak bizonyos feltételek mellett nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az EFTA olyan tagjai előtt, amelyek nem tagjai az EGT-nek, továbbá más európai országok előtt. Az előcsatlakozási stratégia keretében támogatásban részesülő csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek számára szintén lehetővé kell tenni a programban való részvételt.

| (20) | A
  nemek közötti egyenlőség és jogok előmozdítására irányuló konkrét célkitűzések végrehajtása, a polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten történő előmozdítása, valamint az erőszak elleni küzdelem tekintetében a
  programnak bizonyos feltételek mellett nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az EFTA olyan tagjai előtt, amelyek nem tagjai az EGT-nek, továbbá más európai országok előtt. Az előcsatlakozási stratégia keretében támogatásban részesülő csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek számára szintén lehetővé kell tenni a programban való részvételt. |
| --- | --- |

(20)

A
  nemek közötti egyenlőség és jogok előmozdítására irányuló konkrét célkitűzések végrehajtása, a polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való részvételének helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten történő előmozdítása, valamint az erőszak elleni küzdelem tekintetében a
  programnak bizonyos feltételek mellett nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az EFTA olyan tagjai előtt, amelyek nem tagjai az EGT-nek, továbbá más európai országok előtt. Az előcsatlakozási stratégia keretében támogatásban részesülő csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek számára szintén lehetővé kell tenni a programban való részvételt.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében
  végrehajtott valamennyi intézkedés európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységét, és emellett törekedni kell az összhangra
  ,
  kiegészítő jellegre
  és
  szinergiákra az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal kapcsolatban, különösen a Jogérvényesülés
  ,
  Jogok és Értékek Alapon belül – azaz a Jogérvényesülés programmal –
  és
  a Kreatív Európa programmal, valamint
  az
  ERASMUS+-szal
  ,
  hogy ki lehessen aknázni
  a 
  kultúrák közötti összekapcsolódásokat
  a 
  kultúra, a média, a művészetek, az oktatás
  és
  a művészeti oktatás és a kreativitás terén. Szükség van a
  más
  európai
  finanszírozási
  programokkal
  való
  szinergiák kialakítására is
  ,
  különösen a foglalkoztatás, a belső piac
  ,
  a vállalkozáspolitika, az ifjúságpolitika,
  az
  egészségügy, a polgárság
  , a jogérvényesülés,
  a migráció, a biztonság
  , a 
  kutatás, az innováció, a technológia,
  az
  iparpolitika
  ,
  a kohézió,
  a 
  turizmus, a külkapcsolatok, a kereskedelem és a fejlesztés terén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében
  végrehajtott valamennyi intézkedés európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységét, és emellett törekedni kell az összhangra
  ,
  kiegészítő jellegre
  és
  szinergiákra az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal kapcsolatban, különösen a Jogérvényesülés
  ,
  Jogok és Értékek Alapon belül – azaz a Jogérvényesülés programmal –
  és
  a Kreatív Európa programmal, valamint
  az
  ERASMUS+-szal
  ,
  hogy ki lehessen aknázni
  a 
  kultúrák közötti összekapcsolódásokat
  a 
  kultúra, a média, a művészetek, az oktatás
  és
  a művészeti oktatás és a kreativitás terén. Szükség van a
  más
  európai
  finanszírozási
  programokkal
  való
  szinergiák kialakítására is
  ,
  különösen a foglalkoztatás, a belső piac
  ,
  a vállalkozáspolitika, az ifjúságpolitika,
  az
  egészségügy, a polgárság
  , a jogérvényesülés,
  a migráció, a biztonság
  , a 
  kutatás, az innováció, a technológia,
  az
  iparpolitika
  ,
  a kohézió,
  a 
  turizmus, a külkapcsolatok, a kereskedelem és a fejlesztés terén
  .

| (21) | Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében
  – többek közt helyi
  ,
  nemzeti
  és
  nemzetközi szinten végrehajtott – intézkedések európai hozzáadott értéket képviseljenek
  ,
  amelyek célja az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkébe foglalt értékek előmozdítása
  és
  védelme. A Bizottságnak törekednie kell
  az
  egységességre
  , a 
  szinergiákra valamint
  a 
  tagállamok fellépéseivel
  és más finanszírozási
  programjaival
  való
  kiegészítő jellegre
  ,
  amelyek olyan politikai területeket támogatnak
  ,
  amelyek szoros kapcsolatban állnak
  az
  igazságszolgáltatással
  , a Jogérvényesülés,
  Jogok és Értékek alappal
  ,
  beleértve
  a 
  Kreatív Európa programot és
  az
  Erasmus+-t
  ,
  valamint
  a 
  vonatkozó uniós politikákat
  . |
| --- | --- |

(21)

Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében
  – többek közt helyi
  ,
  nemzeti
  és
  nemzetközi szinten végrehajtott – intézkedések európai hozzáadott értéket képviseljenek
  ,
  amelyek célja az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkébe foglalt értékek előmozdítása
  és
  védelme. A Bizottságnak törekednie kell
  az
  egységességre
  , a 
  szinergiákra valamint
  a 
  tagállamok fellépéseivel
  és más finanszírozási
  programjaival
  való
  kiegészítő jellegre
  ,
  amelyek olyan politikai területeket támogatnak
  ,
  amelyek szoros kapcsolatban állnak
  az
  igazságszolgáltatással
  , a Jogérvényesülés,
  Jogok és Értékek alappal
  ,
  beleértve
  a 
  Kreatív Európa programot és
  az
  Erasmus+-t
  ,
  valamint
  a 
  vonatkozó uniós politikákat
  .

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | Az EUMSZ 9. cikkének megfelelően elő kell mozdítani a magas foglalkoztatottsági szint elérését, a megfelelő szociális védelem garantálását, valamint a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet. A szóban forgó program keretébe tartozó fellépéseknek ezért támogatniuk kell a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a munkaerőpiacról történő kiszorulás elleni küzdelem, valamint az egyenlőség előmozdítása és a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem közötti szinergiákat. A programot ezért úgy kell végrehajtani, hogy mind a program különböző ágaival, mind az Európai Szociális Alap Plusszal biztosítsa a maximális szinergiát és az egymást kiegészítő jelleget. Biztosítani kell továbbá a szinergiákat mind az Erasmus programmal, mind pedig az Európai Szociális Alap Plusszal annak érdekében, hogy ezek a források együttesen hozzájáruljanak a magas színvonalú oktatás megvalósításához és az esélyegyenlőség mindenki számára történő biztosításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

Az EUMSZ 9. cikkének megfelelően elő kell mozdítani a magas foglalkoztatottsági szint elérését, a megfelelő szociális védelem garantálását, valamint a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet. A szóban forgó program keretébe tartozó fellépéseknek ezért támogatniuk kell a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a munkaerőpiacról történő kiszorulás elleni küzdelem, valamint az egyenlőség előmozdítása és a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem közötti szinergiákat. A programot ezért úgy kell végrehajtani, hogy mind a program különböző ágaival, mind az Európai Szociális Alap Plusszal biztosítsa a maximális szinergiát és az egymást kiegészítő jelleget. Biztosítani kell továbbá a szinergiákat mind az Erasmus programmal, mind pedig az Európai Szociális Alap Plusszal annak érdekében, hogy ezek a források együttesen hozzájáruljanak a magas színvonalú oktatás megvalósításához és az esélyegyenlőség mindenki számára történő biztosításához.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Fontos gondoskodni a program pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát módon történő végrehajtásáról, biztosítva emellett a jogbiztonságot, valamint azt, hogy a programhoz minden résztvevő hozzáférhessen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Fontos gondoskodni a program pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát módon történő végrehajtásáról, biztosítva emellett a jogbiztonságot, valamint azt, hogy a programhoz minden résztvevő hozzáférhessen.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

22 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22b) | A program célkitűzéseinek megvalósítása során vezérelvnek kell tekinteni a kiadási oldal végrehajtásának és minőségének javítását, biztosítva egyúttal a pénzügyi források optimális felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22b)

A program célkitűzéseinek megvalósítása során vezérelvnek kell tekinteni a kiadási oldal végrehajtásának és minőségének javítását, biztosítva egyúttal a pénzügyi források optimális felhasználását.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat.

| (23) | A
  programra az (EU, Euratom) [az új költségvetési rendelet] rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) alkalmazandó. A
  költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a 
  pénzügyi támogatásra, a
  finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat
  és teljes átláthatóságot követel az erőforrások felhasználása, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a körültekintő erőforrás-felhasználás terén
  .
  E program végrehajtásának részeként különösen olyan szabályokat kell alkalmazni és tovább erősíteni, amelyek a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális civil társadalmi szervezetek, így a helyi önszerveződő civil társadalmi szervezetek azon lehetőségeire vonatkoznak, hogy finanszírozásukat többéves működési támogatások, lépcsőzetes támogatások (pénzügyi támogatás harmadik felek számára), gyors és rugalmas támogatási eljárásokat biztosító rendelkezések, így például kétlépcsős kérelmezési eljárás, felhasználóbarát pályázati eljárások és jelentéstételi eljárások révén biztosítsák. |
| --- | --- |

(23)

A
  programra az (EU, Euratom) [az új költségvetési rendelet] rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) alkalmazandó. A
  költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a 
  pénzügyi támogatásra, a
  finanszírozási eszközökre és a költségvetési garanciákra – vonatkozó szabályokat
  és teljes átláthatóságot követel az erőforrások felhasználása, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a körültekintő erőforrás-felhasználás terén
  .
  E program végrehajtásának részeként különösen olyan szabályokat kell alkalmazni és tovább erősíteni, amelyek a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális civil társadalmi szervezetek, így a helyi önszerveződő civil társadalmi szervezetek azon lehetőségeire vonatkoznak, hogy finanszírozásukat többéves működési támogatások, lépcsőzetes támogatások (pénzügyi támogatás harmadik felek számára), gyors és rugalmas támogatási eljárásokat biztosító rendelkezések, így például kétlépcsős kérelmezési eljárás, felhasználóbarát pályázati eljárások és jelentéstételi eljárások révén biztosítsák.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány és
  az egységköltség alkalmazását
  , valamint a költségekhez nem kapcsolódó
  finanszírozás
  alkalmazását a 
  költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint
  . A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (21), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (22) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (23) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány és
  az egységköltség alkalmazását
  , valamint a költségekhez nem kapcsolódó
  finanszírozás
  alkalmazását a 
  költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint
  . A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (21), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (22) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (23) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (24) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre
  , az érintett érdekelt felek és megcélzott kedvezményezettek méretére és kapacitására,
  és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány
  , az egységköltség
  és
  a lépcsőzetes támogatások
  , valamint
  az önkéntes munkát és
  a 
  költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott
  költségekhez nem kapcsolódó
  finanszírozást figyelembe vevő társfinanszírozási kritériumok
  alkalmazását. A 
  társfinanszírozási követelményeket ugyanilyen módon kell elfogadni, és azoktól a korlátozott kiegészítő finanszírozás esetében el lehet tekinteni
  . A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (21), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (22) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (23) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(24)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre
  , az érintett érdekelt felek és megcélzott kedvezményezettek méretére és kapacitására,
  és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalány
  , az egységköltség
  és
  a lépcsőzetes támogatások
  , valamint
  az önkéntes munkát és
  a 
  költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott
  költségekhez nem kapcsolódó
  finanszírozást figyelembe vevő társfinanszírozási kritériumok
  alkalmazását. A 
  társfinanszírozási követelményeket ugyanilyen módon kell elfogadni, és azoktól a korlátozott kiegészítő finanszírozás esetében el lehet tekinteni
  . A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20), a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel (21), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (22) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (23) összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az
  Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodás keretében – amely a programoknak az e megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés során részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok részvételére más jogi eszközök alapján is lehetőség van. E rendeletnek külön rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az
  Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodás keretében – amely a programoknak az e megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés során részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok részvételére más jogi eszközök alapján is lehetőség van. E rendeletnek külön rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról.

| (25) | A nemek közötti egyenlőséget és jogokat, az állampolgárok uniós demokratikus életben való helyi, regionális, nemzeti és határokon átnyúló szintű szerepvállalását és részvételét, valamint az erőszak elleni küzdelemre irányuló konkrét célkitűzéseket előmozdító végrehajtása tekintetében az
  Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodás keretében – amely a programoknak az e megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés során részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok részvételére más jogi eszközök alapján is lehetőség van. E rendeletnek külön rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. |
| --- | --- |

(25)

A nemek közötti egyenlőséget és jogokat, az állampolgárok uniós demokratikus életben való helyi, regionális, nemzeti és határokon átnyúló szintű szerepvállalását és részvételét, valamint az erőszak elleni küzdelemre irányuló konkrét célkitűzéseket előmozdító végrehajtása tekintetében az
  Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodás keretében – amely a programoknak az e megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés során részt vehetnek uniós programokban. Harmadik országok részvételére más jogi eszközök alapján is lehetőség van. E rendeletnek külön rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat célja felkészíteni az Uniót arra, hogy jobban tudja védelmezni költségvetését, amikor a jogállamiságban mutatkozó gyengeségek hátrányosan befolyásolják vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeit. E javaslatnak ki kell egészítenie a „Jogok és értékek” programot, amelynek eltérő a szerepe, mégpedig az, hogy az alapvető jogokkal és az európai értékekkel összhangban olyan szakpolitikákat finanszírozzon, amelyek középpontjában az emberek élete és részvétele áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

A tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat célja felkészíteni az Uniót arra, hogy jobban tudja védelmezni költségvetését, amikor a jogállamiságban mutatkozó gyengeségek hátrányosan befolyásolják vagy veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeit. E javaslatnak ki kell egészítenie a „Jogok és értékek” programot, amelynek eltérő a szerepe, mégpedig az, hogy az alapvető jogokkal és az európai értékekkel összhangban olyan szakpolitikákat finanszírozzon, amelyek középpontjában az emberek élete és részvétele áll.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A [2013/755/EU tanácsi határozat (25) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A [2013/755/EU tanácsi határozat (25) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (27) | A [2013/755/EU tanácsi határozat (25) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.
  A tengerentúli országok és területek távoli elhelyezkedéséből adódó korlátokat figyelembe kell venni, és azok tényleges részvételét figyelemmel kell kísérni és rendszeresen értékelni kell. |
| --- | --- |

(27)

A [2013/755/EU tanácsi határozat (25) 94. cikke] alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.
  A tengerentúli országok és területek távoli elhelyezkedéséből adódó korlátokat figyelembe kell venni, és azok tényleges részvételét figyelemmel kell kísérni és rendszeresen értékelni kell.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy
  összességében
  az uniós költségvetési kiadások 25 
  %-a támogassa az
  éghajlat-politikai célok
  elérését
  . A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy
  összességében
  az uniós költségvetési kiadások 25 
  %-a támogassa az
  éghajlat-politikai célok
  elérését
  . A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül sor.

| (28) | Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy
  a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós költségvetési kiadások 25
  %-át és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai célok
  támogatására fordítsák
  . A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül sor. |
| --- | --- |

(28)

Szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, összhangban az Unió által a Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljainak elérése iránt vállalt kötelezettségekkel, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz, hogy
  a többéves pénzügyi keret 2021 és 2027 közötti időszakában
  az uniós költségvetési kiadások 25
  %-át és amint lehetséges, de legkésőbb 2027-re évente 30 %-át
  éghajlat-politikai célok
  támogatására fordítsák
  . A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a program félidős értékelés keretében kerül sor.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján a programot sajátos ellenőrzési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján a programot sajátos ellenőrzési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai.

| (29) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján a programot sajátos ellenőrzési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket.
  Ezzel összefüggésben azok a pályázók és kedvezményezettek, akik esetleg nem rendelkeznek a nyomonkövetési és jelentéstételi követelmények teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal és személyzettel, civil társadalmi szervezeteknek, helyi hatóságoknak, szociális partnereknek stb. tekinthetők.
  Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai. |
| --- | --- |

(29)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján a programot sajátos ellenőrzési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket.
  Ezzel összefüggésben azok a pályázók és kedvezményezettek, akik esetleg nem rendelkeznek a nyomonkövetési és jelentéstételi követelmények teljesítéséhez szükséges erőforrásokkal és személyzettel, civil társadalmi szervezeteknek, helyi hatóságoknak, szociális partnereknek stb. tekinthetők.
  Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | E rendelet
  végrehajtása egységes feltételeinek
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 14. és 16. cikkben, valamint a II. mellékletben meghatározott mutatók tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

E rendelet
  végrehajtása egységes feltételeinek
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 14. és 16. cikkben, valamint a II. mellékletben meghatározott mutatók tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (30) | E rendelet
  kiegészítése, valamint a program és céljai megvalósítása felé történő előrehaladása hatékony értékelésének
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  a 13. cikk szerinti munkaprogramok, továbbá
  a 14. és 16. cikkben, valamint a II. mellékletben meghatározott mutatók tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(30)

E rendelet
  kiegészítése, valamint a program és céljai megvalósítása felé történő előrehaladása hatékony értékelésének
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  a 13. cikk szerinti munkaprogramok, továbbá
  a 14. és 16. cikkben, valamint a II. mellékletben meghatározott mutatók tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (26)

  megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (26)

  megfelelően kell gyakorolni.

törölve

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet létrehozza a 
  Jogok
  és értékek programot (a továbbiakban: a program). | Ez a rendelet létrehozza a 
  Polgárok, egyenlőség, jogok
  és értékek programot (a továbbiakban: a program). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet létrehozza a 
  Jogok
  és értékek programot (a továbbiakban: a program).

Ez a rendelet létrehozza a 
  Polgárok, egyenlőség, jogok
  és értékek programot (a továbbiakban: a program).

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó
  szabályokat
  . | A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit
  és hatáskörét
  , a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó
  feltételeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó
  szabályokat
  .

A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit
  és hatáskörét
  , a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó
  feltételeket
  .

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program célja
  az EU-szerződésekben
  rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása,
  többek között
  a társadalmi szervezetek támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak
  fenntartása
  érdekében. | (1)   A program célja
  a Szerződésekben
  rögzített jogok és értékek
  , többek között az EUSZ 2. cikkében rögzített demokrácia, jogállamiság és alapvető jogok
  védelme és előmozdítása,
  különösen
  a 
  civil
  társadalmi szervezetek
  helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szintű
  támogatása
  és kapacitásbővítése, illetve a civil és demokratikus részvétel ösztönzése
  révén, a nyitott,
  jogokon alapuló,
  demokratikus
  , egyenlő
  és inkluzív társadalmak
  továbbfejlesztése
  érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A program célja
  az EU-szerződésekben
  rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása,
  többek között
  a társadalmi szervezetek támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak
  fenntartása
  érdekében.

(1)   A program célja
  a Szerződésekben
  rögzített jogok és értékek
  , többek között az EUSZ 2. cikkében rögzített demokrácia, jogállamiság és alapvető jogok
  védelme és előmozdítása,
  különösen
  a 
  civil
  társadalmi szervezetek
  helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szintű
  támogatása
  és kapacitásbővítése, illetve a civil és demokratikus részvétel ösztönzése
  révén, a nyitott,
  jogokon alapuló,
  demokratikus
  , egyenlő
  és inkluzív társadalmak
  továbbfejlesztése
  érdekében.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – -a pont (új)

2 cikk – 2 bekezdés – -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten a demokrácia és a jogállamiság védelme és előmozdítása (uniós értékek ág); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten a demokrácia és a jogállamiság védelme és előmozdítása (uniós értékek ág);

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – a pont

2 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az egyenlőség
  és
  a jogok előmozdítása (Egyenlőség és
  jogok
  ág), |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az egyenlőség
  és
  a jogok előmozdítása (Egyenlőség és
  jogok
  ág),

és

jogok

| a) | az egyenlőség
  , többek között a nemek közötti egyenlőség,
  a jogok
  és a megkülönböztetésmentesség
  előmozdítása
  és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elősegítése
  (Egyenlőség
  , jogok
  és
  nemek közötti egyenlőség
  ág); |
| --- | --- |

a)

az egyenlőség
  , többek között a nemek közötti egyenlőség,
  a jogok
  és a megkülönböztetésmentesség
  előmozdítása
  és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elősegítése
  (Egyenlőség
  , jogok
  és
  nemek közötti egyenlőség
  ág);

, többek között a nemek közötti egyenlőség,

és a megkülönböztetésmentesség

és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elősegítése

, jogok

nemek közötti egyenlőség

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – b pont

2 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való
  részvételének ösztönzése
  (
  Polgári részvétel és szerepvállalás
  ág), |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  polgárok szerepvállalásának és az Unió demokratikus életében való
  részvételének ösztönzése
  (
  Polgári részvétel és szerepvállalás
  ág),

a

részvételének ösztönzése

Polgári részvétel és szerepvállalás

| b) | az Unió jelentőségének tudatosítása a polgárok – különösen a fiatalok – körében a létrehozásához vezető történelmi események emlékének megőrzését célzó tevékenységek által, valamint a demokrácia, a véleménynyilvánítás szabadsága, a pluralizmus, a
  polgárok szerepvállalásának
  , a polgárok találkozóinak
  és
  aktív részvételének
  az Unió demokratikus életében való
  előmozdítása
  (
  Aktív polgárság
  ág); |
| --- | --- |

b)

az Unió jelentőségének tudatosítása a polgárok – különösen a fiatalok – körében a létrehozásához vezető történelmi események emlékének megőrzését célzó tevékenységek által, valamint a demokrácia, a véleménynyilvánítás szabadsága, a pluralizmus, a
  polgárok szerepvállalásának
  , a polgárok találkozóinak
  és
  aktív részvételének
  az Unió demokratikus életében való
  előmozdítása
  (
  Aktív polgárság
  ág);

az Unió jelentőségének tudatosítása a polgárok – különösen a fiatalok – körében a létrehozásához vezető történelmi események emlékének megőrzését célzó tevékenységek által, valamint a demokrácia, a véleménynyilvánítás szabadsága, a pluralizmus, a

, a polgárok találkozóinak

aktív részvételének

előmozdítása

Aktív polgárság

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – c pont

2 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az erőszak elleni küzdelem (Daphné ág). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az erőszak elleni küzdelem (Daphné ág).

| c) | az erőszak
  , többek között a nemi alapú erőszak
  elleni küzdelem (Daphné ág). |
| --- | --- |

c)

az erőszak
  , többek között a nemi alapú erőszak
  elleni küzdelem (Daphné ág).

, többek között a nemi alapú erőszak

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 a cikk (új)

2 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. cikk |
| | Uniós értékek ág |
| | A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célon és a 2. cikk (2) bekezdésének -a) pontjában meghatározott egyedi célon belül a program a következőket célozza: |
| | a) | a demokrácia és a jogállamiság védelme és előmozdítása, többek között a civil társadalom azon tevékenységeinek támogatása révén, amelyek előmozdítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint a független bíróságok általi hatékony jogvédelmet, az alapvető jogokat is beleértve; támogatás nyújtása az emberi jogok független védelmezőinek és a jogállamiság tiszteletben tartását ellenőrző civil társadalmi szervezeteknek, a visszaélést bejelentő személyek védelméhez, valamint az átláthatóság, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem közös kultúráját előmozdító kezdeményezésekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a. cikk

2a. cikk

Uniós értékek ág

Uniós értékek ág

A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célon és a 2. cikk (2) bekezdésének -a) pontjában meghatározott egyedi célon belül a program a következőket célozza:

A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célon és a 2. cikk (2) bekezdésének -a) pontjában meghatározott egyedi célon belül a program a következőket célozza:

a)

a)

a demokrácia és a jogállamiság védelme és előmozdítása, többek között a civil társadalom azon tevékenységeinek támogatása révén, amelyek előmozdítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint a független bíróságok általi hatékony jogvédelmet, az alapvető jogokat is beleértve; támogatás nyújtása az emberi jogok független védelmezőinek és a jogállamiság tiszteletben tartását ellenőrző civil társadalmi szervezeteknek, a visszaélést bejelentő személyek védelméhez, valamint az átláthatóság, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem közös kultúráját előmozdító kezdeményezésekre;

a demokrácia és a jogállamiság védelme és előmozdítása, többek között a civil társadalom azon tevékenységeinek támogatása révén, amelyek előmozdítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint a független bíróságok általi hatékony jogvédelmet, az alapvető jogokat is beleértve; támogatás nyújtása az emberi jogok független védelmezőinek és a jogállamiság tiszteletben tartását ellenőrző civil társadalmi szervezeteknek, a visszaélést bejelentő személyek védelméhez, valamint az átláthatóság, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem közös kultúráját előmozdító kezdeményezésekre;

| b) | egy demokratikusabb Unió építésének előmozdítása, valamint a Szerződésekben foglalt jogok és értékek védelme és tudatosítása olyan független civil társadalmi szervezetek számára nyújtott pénzügyi támogatás révén, amelyek előmozdítják és gyakorolják ezeket a jogokat és értékeket helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten, és ezáltal olyan környezetet teremtenek, amely lehetővé teszi a demokratikus párbeszédet és erősíti a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés vagy egyesülés szabadságát, a média szabadságát és a média pluralizmusát, valamint a tudományos élet szabadságát. |
| --- | --- |

b)

b)

egy demokratikusabb Unió építésének előmozdítása, valamint a Szerződésekben foglalt jogok és értékek védelme és tudatosítása olyan független civil társadalmi szervezetek számára nyújtott pénzügyi támogatás révén, amelyek előmozdítják és gyakorolják ezeket a jogokat és értékeket helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten, és ezáltal olyan környezetet teremtenek, amely lehetővé teszi a demokratikus párbeszédet és erősíti a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés vagy egyesülés szabadságát, a média szabadságát és a média pluralizmusát, valamint a tudományos élet szabadságát.

egy demokratikusabb Unió építésének előmozdítása, valamint a Szerződésekben foglalt jogok és értékek védelme és tudatosítása olyan független civil társadalmi szervezetek számára nyújtott pénzügyi támogatás révén, amelyek előmozdítják és gyakorolják ezeket a jogokat és értékeket helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szinten, és ezáltal olyan környezetet teremtenek, amely lehetővé teszi a demokratikus párbeszédet és erősíti a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés vagy egyesülés szabadságát, a média szabadságát és a média pluralizmusát, valamint a tudományos élet szabadságát.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – cím

3 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  Egyenlőség és
  jogok
  ág | Egyenlőség
  , jogok
  és
  nemek közötti egyenlőség
  ág |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  Egyenlőség és
  jogok
  ág

Az

jogok

Egyenlőség
  , jogok
  és
  nemek közötti egyenlőség
  ág

, jogok

nemek közötti egyenlőség

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza: | A
  2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésen és a
  2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza:

A
  2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésen és a
  2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza:

2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésen és a

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a
  nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron
  vagy
  szexuális irányultságon alapuló egyenlőtlenségek és megkülönböztetés megelőzése és leküzdése, valamint
  a nemek közötti
  egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre, valamint ezek általános érvényesítésére irányuló átfogó szakpolitikák, továbbá a rasszizmus és az intolerancia minden formájával szembeni küzdelemre irányuló szakpolitikák támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a
  nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron
  vagy
  szexuális irányultságon alapuló egyenlőtlenségek és megkülönböztetés megelőzése és leküzdése, valamint
  a nemek közötti
  egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre, valamint ezek általános érvényesítésére irányuló átfogó szakpolitikák, továbbá a rasszizmus és az intolerancia minden formájával szembeni küzdelemre irányuló szakpolitikák támogatása;

a

vagy

a nemek közötti

| a) | az egyenlőség előmozdítása és a
  nemen, faji
  , társadalmi
  vagy etnikai származáson,
  bőrszínen, genetikai jellemzőkön, nyelven,
  valláson vagy meggyőződésen,
  politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti kisebbséghez való tarozáson, tulajdonon, születésen,
  fogyatékosságon, koron, szexuális irányultságon,
  vagy bármi máson
  alapuló egyenlőtlenségek és megkülönböztetés megelőzése és leküzdése, valamint
  az
  egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre, valamint ezek általános érvényesítésére irányuló átfogó szakpolitikák, továbbá a rasszizmus és az intolerancia minden
  – online és offline –
  formájával szembeni küzdelemre irányuló szakpolitikák támogatása; |
| --- | --- |

a)

az egyenlőség előmozdítása és a
  nemen, faji
  , társadalmi
  vagy etnikai származáson,
  bőrszínen, genetikai jellemzőkön, nyelven,
  valláson vagy meggyőződésen,
  politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti kisebbséghez való tarozáson, tulajdonon, születésen,
  fogyatékosságon, koron, szexuális irányultságon,
  vagy bármi máson
  alapuló egyenlőtlenségek és megkülönböztetés megelőzése és leküzdése, valamint
  az
  egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre, valamint ezek általános érvényesítésére irányuló átfogó szakpolitikák, továbbá a rasszizmus és az intolerancia minden
  – online és offline –
  formájával szembeni küzdelemre irányuló szakpolitikák támogatása;

az egyenlőség előmozdítása és a

, társadalmi

bőrszínen, genetikai jellemzőkön, nyelven,

politikai vagy egyéb véleményen, nemzeti kisebbséghez való tarozáson, tulajdonon, születésen,

vagy bármi máson

az

– online és offline –

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

3 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a nők jogainak előmozdítását, a nemek közötti egyenlőséget, a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó átfogó szakpolitikák és programok támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a nők jogainak előmozdítását, a nemek közötti egyenlőséget, a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó átfogó szakpolitikák és programok támogatása;

a nők jogainak előmozdítását, a nemek közötti egyenlőséget, a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nemek közötti egyenlőség érvényesítését célzó átfogó szakpolitikák és programok támogatása;

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – cím

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Polgári részvétel és szerepvállalás
  ág | Aktív polgárság
  ág |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Polgári részvétel és szerepvállalás
  ág

Polgári részvétel és szerepvállalás

Aktív polgárság
  ág

Aktív polgárság

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a 
  következőket célozza
  : | A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a 
  következő célokat követi
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a 
  következőket célozza
  :

következőket célozza

A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a 
  következő célokat követi
  :

következő célokat követi

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az
  Unió,
  illetve annak történelme
  , kulturális
  öröksége
  és
  sokszínűsége jobb megértésének
  elősegítése a polgárok
  körében
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az
  Unió,
  illetve annak történelme
  , kulturális
  öröksége
  és
  sokszínűsége jobb megértésének
  elősegítése a polgárok
  körében
  ;

az

illetve annak történelme

öröksége

sokszínűsége jobb megértésének

körében

| a) | a polgárok által előterjesztett projektek támogatása, különös tekintettel a fiatalokra, arra ösztönözve az embereket, hogy ne csak az olyan eseményeket tartsák szem előtt, amelyek megelőzték az Unió történelmi emlékezetének magvát képező eseményeket, hanem arra is, hogy többet tanuljanak közös történelmünkről, kultúránkról és értékeinkről, valamint hogy képet kapjanak a közös jövő alapját képező közös kulturális örökségük és a kulturális és nyelvi sokszínűség gazdagságáról; annak
  elősegítése
  , hogy
  a polgárok
  megértsék az Uniót, annak eredetét, létjogosultságát és eredményeit, valamint a tudatosság növelése a jelenlegi és jövőbeli kihívásokról, illetve az európai projekt középpontjában álló kölcsönös megértés és tolerancia fontosságáról
  ; |
| --- | --- |

a)

a polgárok által előterjesztett projektek támogatása, különös tekintettel a fiatalokra, arra ösztönözve az embereket, hogy ne csak az olyan eseményeket tartsák szem előtt, amelyek megelőzték az Unió történelmi emlékezetének magvát képező eseményeket, hanem arra is, hogy többet tanuljanak közös történelmünkről, kultúránkról és értékeinkről, valamint hogy képet kapjanak a közös jövő alapját képező közös kulturális örökségük és a kulturális és nyelvi sokszínűség gazdagságáról; annak
  elősegítése
  , hogy
  a polgárok
  megértsék az Uniót, annak eredetét, létjogosultságát és eredményeit, valamint a tudatosság növelése a jelenlegi és jövőbeli kihívásokról, illetve az európai projekt középpontjában álló kölcsönös megértés és tolerancia fontosságáról
  ;

a polgárok által előterjesztett projektek támogatása, különös tekintettel a fiatalokra, arra ösztönözve az embereket, hogy ne csak az olyan eseményeket tartsák szem előtt, amelyek megelőzték az Unió történelmi emlékezetének magvát képező eseményeket, hanem arra is, hogy többet tanuljanak közös történelmünkről, kultúránkról és értékeinkről, valamint hogy képet kapjanak a közös jövő alapját képező közös kulturális örökségük és a kulturális és nyelvi sokszínűség gazdagságáról; annak

, hogy

megértsék az Uniót, annak eredetét, létjogosultságát és eredményeit, valamint a tudatosság növelése a jelenlegi és jövőbeli kihívásokról, illetve az európai projekt középpontjában álló kölcsönös megértés és tolerancia fontosságáról

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása és támogatása az európai polgársággal kapcsolatos formális és nem formális oktatásban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása és támogatása az európai polgársággal kapcsolatos formális és nem formális oktatásban;

a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása és támogatása az európai polgársággal kapcsolatos formális és nem formális oktatásban;

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  különböző országok polgárai közötti cserék és együttműködés ösztönzése;
  a 
  polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése
  ,
  annak lehetővé tételével
  , hogy a 
  polgárok
  és
  képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak az uniós fellépések valamennyi területéről
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  különböző országok polgárai közötti cserék és együttműködés ösztönzése;
  a 
  polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése
  ,
  annak lehetővé tételével
  , hogy a 
  polgárok
  és
  képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak az uniós fellépések valamennyi területéről
  ;

különböző országok polgárai közötti cserék és együttműködés ösztönzése;

polgárok polgári és demokratikus részvételének ösztönzése

annak lehetővé tételével

polgárok

képviseleti szervezeteik kifejthessék nézeteiket és nyilvános eszmecserét folytathassanak az uniós fellépések valamennyi területéről

| b) | a
  nyilvános párbeszéd előmozdítása a testvérvárosi kapcsolatok, a polgárok – különösen
  a 
  fiatalok – találkozói révén, valamint a különböző országok önkormányzataival
  ,
  helyi közösségeivel és civil társadalmi szervezeteivel való együttműködés révén annak érdekében
  , hogy
  közvetlen gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek
  a 
  kulturális sokszínűségben
  és
  kulturális örökségben az Unióban rejlő gazdagságról, és növeljék a polgárok társadalmi szerepvállalását
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  nyilvános párbeszéd előmozdítása a testvérvárosi kapcsolatok, a polgárok – különösen
  a 
  fiatalok – találkozói révén, valamint a különböző országok önkormányzataival
  ,
  helyi közösségeivel és civil társadalmi szervezeteivel való együttműködés révén annak érdekében
  , hogy
  közvetlen gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek
  a 
  kulturális sokszínűségben
  és
  kulturális örökségben az Unióban rejlő gazdagságról, és növeljék a polgárok társadalmi szerepvállalását
  ;

nyilvános párbeszéd előmozdítása a testvérvárosi kapcsolatok, a polgárok – különösen

fiatalok – találkozói révén, valamint a különböző országok önkormányzataival

helyi közösségeivel és civil társadalmi szervezeteivel való együttműködés révén annak érdekében

közvetlen gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek

kulturális sokszínűségben

kulturális örökségben az Unióban rejlő gazdagságról, és növeljék a polgárok társadalmi szerepvállalását

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az uniós demokratikus életben való polgári részvétel ösztönzése és fokozása helyi, nemzeti és transznacionális szinten; annak lehetővé tétele a polgárok és egyesületek számára, hogy előmozdítsák a kultúrák közötti párbeszédet, és megfelelő nyilvános vitákat folytassanak az uniós fellépés valamennyi területén, ezáltal hozzájárulva az Unió politikai menetrendjének kialakításához; a tömörülés és a szervezett javaslattétel támogatása, mind a polgárok közötti társulás formájában, mind pedig több jogi személy hálózatának formájában, hogy az előző pontokban említett célok hatékonyabban végrehajthatók legyenek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

az uniós demokratikus életben való polgári részvétel ösztönzése és fokozása helyi, nemzeti és transznacionális szinten; annak lehetővé tétele a polgárok és egyesületek számára, hogy előmozdítsák a kultúrák közötti párbeszédet, és megfelelő nyilvános vitákat folytassanak az uniós fellépés valamennyi területén, ezáltal hozzájárulva az Unió politikai menetrendjének kialakításához; a tömörülés és a szervezett javaslattétel támogatása, mind a polgárok közötti társulás formájában, mind pedig több jogi személy hálózatának formájában, hogy az előző pontokban említett célok hatékonyabban végrehajthatók legyenek;

az uniós demokratikus életben való polgári részvétel ösztönzése és fokozása helyi, nemzeti és transznacionális szinten; annak lehetővé tétele a polgárok és egyesületek számára, hogy előmozdítsák a kultúrák közötti párbeszédet, és megfelelő nyilvános vitákat folytassanak az uniós fellépés valamennyi területén, ezáltal hozzájárulva az Unió politikai menetrendjének kialakításához; a tömörülés és a szervezett javaslattétel támogatása, mind a polgárok közötti társulás formájában, mind pedig több jogi személy hálózatának formájában, hogy az előző pontokban említett célok hatékonyabban végrehajthatók legyenek;

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

5 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza: | A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésen és
  a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza:

A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésen és
  a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésen belül a program a következőket célozza:

A 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános célkitűzésen és

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – -a pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | a nők elleni nemi alapú erőszak minden formájának megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének (Isztambuli Egyezmény) minden szinten való maradéktalan végrehajtásának előmozdítása; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

a nők elleni nemi alapú erőszak minden formájának megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének (Isztambuli Egyezmény) minden szinten való maradéktalan végrehajtásának előmozdítása; valamint

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a gyermekekkel, a fiatalokkal
  , a nőkkel
  és egyéb veszélyeztetett csoportokkal szembeni erőszak minden formájának
  a
  megelőzése és az ellene való küzdelem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a gyermekekkel, a fiatalokkal
  , a nőkkel
  és egyéb veszélyeztetett csoportokkal szembeni erőszak minden formájának
  a
  megelőzése és az ellene való küzdelem;

, a nőkkel

a

| a) | a gyermekekkel, a fiatalokkal és egyéb veszélyeztetett csoportokkal
  , például az LMBTQI-személyekkel, a fogyatékossággal élő személyekkel, a kisebbségekkel, az idősekkel, a migránsokkal és a menekültekkel
  szembeni erőszak minden formájának megelőzése és az ellene való küzdelem; |
| --- | --- |

a)

a gyermekekkel, a fiatalokkal és egyéb veszélyeztetett csoportokkal
  , például az LMBTQI-személyekkel, a fogyatékossággal élő személyekkel, a kisebbségekkel, az idősekkel, a migránsokkal és a menekültekkel
  szembeni erőszak minden formájának megelőzése és az ellene való küzdelem;

, például az LMBTQI-személyekkel, a fogyatékossággal élő személyekkel, a kisebbségekkel, az idősekkel, a migránsokkal és a menekültekkel

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az ilyen erőszak áldozatainak támogatása és védelme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az ilyen erőszak áldozatainak támogatása és védelme.

| b) | az ilyen erőszak áldozatainak támogatása és védelme
  , többek között a civil társadalmi szervezetek azon tevékenységeinek támogatása révén, amelyek megkönnyítik és biztosítják az igazságszolgáltatáshoz, az áldozatokat segítő szolgálatokhoz és a biztonságos rendőrségi jelentéstételhez való hozzáférést az erőszak valamennyi áldozata számára, valamint a nemi alapú erőszak áldozatainak támogatása és az Unió egész területén azonos szintű védelmének biztosítása
  . |
| --- | --- |

b)

az ilyen erőszak áldozatainak támogatása és védelme
  , többek között a civil társadalmi szervezetek azon tevékenységeinek támogatása révén, amelyek megkönnyítik és biztosítják az igazságszolgáltatáshoz, az áldozatokat segítő szolgálatokhoz és a biztonságos rendőrségi jelentéstételhez való hozzáférést az erőszak valamennyi áldozata számára, valamint a nemi alapú erőszak áldozatainak támogatása és az Unió egész területén azonos szintű védelmének biztosítása
  .

, többek között a civil társadalmi szervezetek azon tevékenységeinek támogatása révén, amelyek megkönnyítik és biztosítják az igazságszolgáltatáshoz, az áldozatokat segítő szolgálatokhoz és a biztonságos rendőrségi jelentéstételhez való hozzáférést az erőszak valamennyi áldozata számára, valamint a nemi alapú erőszak áldozatainak támogatása és az Unió egész területén azonos szintű védelmének biztosítása

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó
  áron
  [641 705 000 ] EUR. | (1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018-as árakon
  [1 627 000 000 ] EUR [folyó
  árakon 1 834 000 000  EUR]
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó
  áron
  [641 705 000 ] EUR.

(1)   A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  2018-as árakon
  [1 627 000 000 ] EUR [folyó
  árakon 1 834 000 000  EUR]
  .

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – -a pont (új)

6 cikk – 2 bekezdés – -a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | 2018-as árakon [754 062 000 ] EUR-t [folyó árakon 850 000 000  EUR-t] (vagyis a teljes pénzügyi keret 46,34  %-a) a 2. cikk (2) bekezdésének -a) pontjában említett célkitűzésre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

2018-as árakon [754 062 000 ] EUR-t [folyó árakon 850 000 000  EUR-t] (vagyis a teljes pénzügyi keret 46,34  %-a) a 2. cikk (2) bekezdésének -a) pontjában említett célkitűzésre;

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – a pont

6 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | [
  408 705 000 ] EUR-t a 
  2. cikk (2) bekezdésének a
  )
  pontjában és
  a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

[
  408 705 000 ] EUR-t a 
  2. cikk (2) bekezdésének a
  )
  pontjában és
  a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

[

2. cikk (2) bekezdésének a

pontjában és

| a) | 2018-as árakon [
  429 372 000 ] EUR-t
  [484 000 000  EUR] (vagyis
  a 
  teljes pénzügyi keret 26,39  %-a
  ) a 2. cikk (2) bekezdésének
  a) és
  c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |
| --- | --- |

a)

2018-as árakon [
  429 372 000 ] EUR-t
  [484 000 000  EUR] (vagyis
  a 
  teljes pénzügyi keret 26,39  %-a
  ) a 2. cikk (2) bekezdésének
  a) és
  c) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

2018-as árakon [

[484 000 000  EUR] (vagyis

teljes pénzügyi keret 26,39  %-a

a) és

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

6 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | [
  233 000 000 ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

[
  233 000 000 ] EUR-t a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

[

| b) | 2018-as árakon [
  443 566 000 ] EUR-t
  [500 000 000  EUR] (vagyis a teljes pénzügyi keret 27,26  %-a)
  a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre; |
| --- | --- |

b)

2018-as árakon [
  443 566 000 ] EUR-t
  [500 000 000  EUR] (vagyis a teljes pénzügyi keret 27,26  %-a)
  a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi célkitűzésekre;

2018-as árakon [

[500 000 000  EUR] (vagyis a teljes pénzügyi keret 27,26  %-a)

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

6 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság az e bekezdés első albekezdésének -a) és a) pontjában említett összegek legalább 50 %-át a civil társadalmi szervezetek által végzett tevékenységek támogatására osztja fel, amelyeknek legalább 65 %-át a helyi és regionális civil társadalmi szervezetek számára kell elkülöníteni. |
| | A Bizottság legfeljebb 5 százalékponttal térhet el a pénzügyi keretösszegből elkülönített, az I(-a). mellékletben meghatározott százalékoktól. Amennyiben szükségessé válik az említett határérték túllépése, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I(-a). melléklet módosítására vonatkozóan, hogy 5–10 százalékponttal módosítsa a programalapokra meghatározott százalékokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság az e bekezdés első albekezdésének -a) és a) pontjában említett összegek legalább 50 %-át a civil társadalmi szervezetek által végzett tevékenységek támogatására osztja fel, amelyeknek legalább 65 %-át a helyi és regionális civil társadalmi szervezetek számára kell elkülöníteni.

A Bizottság az e bekezdés első albekezdésének -a) és a) pontjában említett összegek legalább 50 %-át a civil társadalmi szervezetek által végzett tevékenységek támogatására osztja fel, amelyeknek legalább 65 %-át a helyi és regionális civil társadalmi szervezetek számára kell elkülöníteni.

A Bizottság legfeljebb 5 százalékponttal térhet el a pénzügyi keretösszegből elkülönített, az I(-a). mellékletben meghatározott százalékoktól. Amennyiben szükségessé válik az említett határérték túllépése, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I(-a). melléklet módosítására vonatkozóan, hogy 5–10 százalékponttal módosítsa a programalapokra meghatározott százalékokat.

A Bizottság legfeljebb 5 százalékponttal térhet el a pénzügyi keretösszegből elkülönített, az I(-a). mellékletben meghatározott százalékoktól. Amennyiben szükségessé válik az említett határérték túllépése, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I(-a). melléklet módosítására vonatkozóan, hogy 5–10 százalékponttal módosítsa a programalapokra meghatározott százalékokat.

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 5 bekezdés

6 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül
  vagy a 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve
  hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint
  az érintett
  tagállam javára kell felhasználni. | (5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok
  vagy a Bizottság
  kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint
  a
  tagállam javára kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül
  vagy a 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetve
  hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint
  az érintett
  tagállam javára kell felhasználni.

(5)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok
  vagy a Bizottság
  kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint
  a
  tagállam javára kell felhasználni.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. cikk |
| | Értéktámogatási mechanizmus |
| | (1)
     
  Olyan kivételes esetekben, amikor az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékek tekintetében súlyos és gyors romlás tapasztalható valamely tagállamban, és fennáll annak a kockázata, hogy ezek az értékek nem részesülnek megfelelő védelemben és támogatásban, a Bizottság pályázati felhívást tehet közzé civil társadalmi szervezetek számára gyorsított eljárás keretében nyújtott támogatások érdekében azzal a céllal, hogy elősegítse, támogassa és erősítse a szóban forgó tagállamban a demokratikus párbeszédet és kezelje az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeknek való elégtelen megfelelés problémáját. |
| | (2)
     
  A Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésének (-a) pontjában említett összegek legfeljebb 5 %-át irányozza elő az e cikk (1) bekezdésében említett értéktámogatási mechanizmus számára. A Bizottság minden költségvetési év végén e mechanizmus keretében átcsoportosítja a le nem kötött forrásokat a program célkitűzései körébe tartozó egyéb fellépések támogatására. |
| | (3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett értéktámogatási mechanizmus elindítására. A mechanizmus aktiválása a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tekintetében átfogó, rendszeres és bizonyítékokon alapuló nyomon követésen és értékelésen alapul az összes tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a. cikk

6a. cikk

Értéktámogatási mechanizmus

Értéktámogatási mechanizmus

(1)
     
  Olyan kivételes esetekben, amikor az EUSZ 2. cikkében rögzített uniós értékek tekintetében súlyos és gyors romlás tapasztalható valamely tagállamban, és fennáll annak a kockázata, hogy ezek az értékek nem részesülnek megfelelő védelemben és támogatásban, a Bizottság pályázati felhívást tehet közzé civil társadalmi szervezetek számára gyorsított eljárás keretében nyújtott támogatások érdekében azzal a céllal, hogy elősegítse, támogassa és erősítse a szóban forgó tagállamban a demokratikus párbeszédet és kezelje az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeknek való elégtelen megfelelés problémáját.

(2)
     
  A Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésének (-a) pontjában említett összegek legfeljebb 5 %-át irányozza elő az e cikk (1) bekezdésében említett értéktámogatási mechanizmus számára. A Bizottság minden költségvetési év végén e mechanizmus keretében átcsoportosítja a le nem kötött forrásokat a program célkitűzései körébe tartozó egyéb fellépések támogatására.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett értéktámogatási mechanizmus elindítására. A mechanizmus aktiválása a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tekintetében átfogó, rendszeres és bizonyítékokon alapuló nyomon követésen és értékelésen alapul az összes tagállamban.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet
  61
  . cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekkel. | (1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet
  62
  . cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet
  61
  . cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekkel.

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet
  62
  . cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekkel.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában nyújthat finanszírozást. | (2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – elsősorban tevékenységi támogatások, valamint éves és többéves működési támogatások formájában – nyújthat finanszírozást.
  Ezt a finanszírozást oly módon kell végrehajtani, amely biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a közpénzek körültekintő felhasználását, az alacsonyabb szintű adminisztratív terheket a programirányító és a kedvezményezettek számára, valamint a program forrásainak elérhetőségét a potenciális kedvezményezettek számára. Egyösszegű átalányok, egységköltségek, százalékos átalányok és lépcsőzetes támogatások (harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás) alkalmazására van lehetőség. A társfinanszírozást természetben kell elfogadni, és azoktól a korlátozott kiegészítő finanszírozás esetében el lehet tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában nyújthat finanszírozást.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – elsősorban tevékenységi támogatások, valamint éves és többéves működési támogatások formájában – nyújthat finanszírozást.
  Ezt a finanszírozást oly módon kell végrehajtani, amely biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a közpénzek körültekintő felhasználását, az alacsonyabb szintű adminisztratív terheket a programirányító és a kedvezményezettek számára, valamint a program forrásainak elérhetőségét a potenciális kedvezményezettek számára. Egyösszegű átalányok, egységköltségek, százalékos átalányok és lépcsőzetes támogatások (harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás) alkalmazására van lehetőség. A társfinanszírozást természetben kell elfogadni, és azoktól a korlátozott kiegészítő finanszírozás esetében el lehet tekinteni.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet alapján a 2. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához hozzájáruló intézkedések részesülhetnek finanszírozásban. Különösen
  az I
  .
  mellékletben
  felsorolt tevékenységek finanszírozhatók. | (1) | E rendelet alapján a 2. cikkben meghatározott
  általános vagy
  egyedi célkitűzések megvalósításához hozzájáruló intézkedések részesülhetnek finanszírozásban. Különösen
  a 9a
  .
  cikkben
  felsorolt tevékenységek finanszírozhatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E rendelet alapján a 2. cikkben meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához hozzájáruló intézkedések részesülhetnek finanszírozásban. Különösen
  az I
  .
  mellékletben
  felsorolt tevékenységek finanszírozhatók.

az I

mellékletben

(1)

(1)

E rendelet alapján a 2. cikkben meghatározott
  általános vagy
  egyedi célkitűzések megvalósításához hozzájáruló intézkedések részesülhetnek finanszírozásban. Különösen
  a 9a
  .
  cikkben
  felsorolt tevékenységek finanszírozhatók.

általános vagy

a 9a

cikkben

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés (új)

9 cikk – 2 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2) | Az EUSZ 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság „Civil párbeszéd csoportot” hoz létre, amelynek célja, hogy rendszeres, nyílt és átlátható párbeszédet biztosítson a program kedvezményezettjeivel és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy kicseréljék tapasztalataikat és bevált gyakorlataikat, valamint hogy megvitassák a program és a kapcsolódó területek által lefedett területeken és célkitűzésekben bekövetkező szakpolitikai fejleményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

(2)

Az EUSZ 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság „Civil párbeszéd csoportot” hoz létre, amelynek célja, hogy rendszeres, nyílt és átlátható párbeszédet biztosítson a program kedvezményezettjeivel és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy kicseréljék tapasztalataikat és bevált gyakorlataikat, valamint hogy megvitassák a program és a kapcsolódó területek által lefedett területeken és célkitűzésekben bekövetkező szakpolitikai fejleményeket.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | Finanszírozásra jogosult tevékenységek |
| | A program 2. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseit különösen – de nem kizárólag – az alábbi tevékenységek támogatásával hajtják végre: |
| | a) | tudatosítás, közoktatás, információk népszerűsítése és terjesztése a program hatálya alá tartozó területekkel és célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák, elvek és jogok ismeretének javítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

Finanszírozásra jogosult tevékenységek

Finanszírozásra jogosult tevékenységek

A program 2. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseit különösen – de nem kizárólag – az alábbi tevékenységek támogatásával hajtják végre:

A program 2. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzéseit különösen – de nem kizárólag – az alábbi tevékenységek támogatásával hajtják végre:

a)

a)

tudatosítás, közoktatás, információk népszerűsítése és terjesztése a program hatálya alá tartozó területekkel és célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák, elvek és jogok ismeretének javítása érdekében;

tudatosítás, közoktatás, információk népszerűsítése és terjesztése a program hatálya alá tartozó területekkel és célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák, elvek és jogok ismeretének javítása érdekében;

| b) | egymástól való tanulás a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztása révén, a kölcsönös megismerés és megértés, valamint a polgári és demokratikus részvétel javítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

b)

egymástól való tanulás a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztása révén, a kölcsönös megismerés és megértés, valamint a polgári és demokratikus részvétel javítása érdekében;

egymástól való tanulás a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztása révén, a kölcsönös megismerés és megértés, valamint a polgári és demokratikus részvétel javítása érdekében;

| c) | elemző nyomonkövetési, jelentéskészítési és tanácsadási tevékenységek a program hatálya alá tartozó területeken a tagállamokban és uniós szinten a helyzet megértésének elősegítése, valamint az uniós jog, a szakpolitikák és a közös uniós értékek (például a társadalmi kohézió és a szolidaritás) megfelelő átültetésének és végrehajtásának javítása érdekében a tagállamokban; ilyen tevékenységek magukba foglalják például az adatgyűjtést és a statisztikákat; közös módszerek és adott esetben mutatók vagy referenciaértékek kidolgozása; tanulmányok, kutatások, elemzések és felmérések; értékelések; hatásvizsgálatok; iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok kidolgozása és közzététele; |
| --- | --- |

c)

c)

elemző nyomonkövetési, jelentéskészítési és tanácsadási tevékenységek a program hatálya alá tartozó területeken a tagállamokban és uniós szinten a helyzet megértésének elősegítése, valamint az uniós jog, a szakpolitikák és a közös uniós értékek (például a társadalmi kohézió és a szolidaritás) megfelelő átültetésének és végrehajtásának javítása érdekében a tagállamokban; ilyen tevékenységek magukba foglalják például az adatgyűjtést és a statisztikákat; közös módszerek és adott esetben mutatók vagy referenciaértékek kidolgozása; tanulmányok, kutatások, elemzések és felmérések; értékelések; hatásvizsgálatok; iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok kidolgozása és közzététele;

elemző nyomonkövetési, jelentéskészítési és tanácsadási tevékenységek a program hatálya alá tartozó területeken a tagállamokban és uniós szinten a helyzet megértésének elősegítése, valamint az uniós jog, a szakpolitikák és a közös uniós értékek (például a társadalmi kohézió és a szolidaritás) megfelelő átültetésének és végrehajtásának javítása érdekében a tagállamokban; ilyen tevékenységek magukba foglalják például az adatgyűjtést és a statisztikákat; közös módszerek és adott esetben mutatók vagy referenciaértékek kidolgozása; tanulmányok, kutatások, elemzések és felmérések; értékelések; hatásvizsgálatok; iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok kidolgozása és közzététele;

| d) | az érintett érdekelt felek képzése annak érdekében, hogy fejlesszék ismereteiket a programmal lefedett területek szakpolitikáiról és jogáról, és megerősítsék a releváns érdekelt felek függetlenségét és tanácsadási képességét a programmal lefedett területek szakpolitikáival és jogával kapcsolatban, többek között stratégiai peres eljárások révén; |
| --- | --- |

d)

d)

az érintett érdekelt felek képzése annak érdekében, hogy fejlesszék ismereteiket a programmal lefedett területek szakpolitikáiról és jogáról, és megerősítsék a releváns érdekelt felek függetlenségét és tanácsadási képességét a programmal lefedett területek szakpolitikáival és jogával kapcsolatban, többek között stratégiai peres eljárások révén;

az érintett érdekelt felek képzése annak érdekében, hogy fejlesszék ismereteiket a programmal lefedett területek szakpolitikáiról és jogáról, és megerősítsék a releváns érdekelt felek függetlenségét és tanácsadási képességét a programmal lefedett területek szakpolitikáival és jogával kapcsolatban, többek között stratégiai peres eljárások révén;

| e) | a személyes adatok és a magánélet védelmével és a digitális biztonsággal kapcsolatos kockázatokra, szabályokra, biztosítékokra és jogokra vonatkozó ismeretek és megértés előmozdítása; |
| --- | --- |

e)

e)

a személyes adatok és a magánélet védelmével és a digitális biztonsággal kapcsolatos kockázatokra, szabályokra, biztosítékokra és jogokra vonatkozó ismeretek és megértés előmozdítása;

a személyes adatok és a magánélet védelmével és a digitális biztonsággal kapcsolatos kockázatokra, szabályokra, biztosítékokra és jogokra vonatkozó ismeretek és megértés előmozdítása;

| f) | a polgárok figyelmének felhívása az európai alapértékekre, az igazságosság, az egyenlőség, a jogállamiság és a demokrácia iránti elkötelezettségük erősítése, valamint az uniós polgárságból eredő jogaik és kötelezettségeik – mint például a más tagállamban való utazáshoz, munkához, tanuláshoz és letelepedéshez való jog – tudatosítása tájékoztató kampányok, valamint a kölcsönös megértés, a kultúrák közötti párbeszéd és az Unión belüli sokszínűség tiszteletben tartásának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

f)

f)

a polgárok figyelmének felhívása az európai alapértékekre, az igazságosság, az egyenlőség, a jogállamiság és a demokrácia iránti elkötelezettségük erősítése, valamint az uniós polgárságból eredő jogaik és kötelezettségeik – mint például a más tagállamban való utazáshoz, munkához, tanuláshoz és letelepedéshez való jog – tudatosítása tájékoztató kampányok, valamint a kölcsönös megértés, a kultúrák közötti párbeszéd és az Unión belüli sokszínűség tiszteletben tartásának előmozdítása révén;

a polgárok figyelmének felhívása az európai alapértékekre, az igazságosság, az egyenlőség, a jogállamiság és a demokrácia iránti elkötelezettségük erősítése, valamint az uniós polgárságból eredő jogaik és kötelezettségeik – mint például a más tagállamban való utazáshoz, munkához, tanuláshoz és letelepedéshez való jog – tudatosítása tájékoztató kampányok, valamint a kölcsönös megértés, a kultúrák közötti párbeszéd és az Unión belüli sokszínűség tiszteletben tartásának előmozdítása révén;

| g) | a polgárok, különösen a fiatalok körében az európai kultúra, a kulturális örökség, az identitás, a történelem és a történelmi emlékezet, valamint az Unióhoz való tartozás érzésének megerősítése, különösen olyan kezdeményezések révén, amelyek célja az európai modern történelemben a totalitárius rendszerek okairól való elmélkedés, illetve az e bűncselekmények áldozatairól való megemlékezés, valamint az európai történelem más meghatározó pillanataival kapcsolatos tevékenységek révén; |
| --- | --- |

g)

g)

a polgárok, különösen a fiatalok körében az európai kultúra, a kulturális örökség, az identitás, a történelem és a történelmi emlékezet, valamint az Unióhoz való tartozás érzésének megerősítése, különösen olyan kezdeményezések révén, amelyek célja az európai modern történelemben a totalitárius rendszerek okairól való elmélkedés, illetve az e bűncselekmények áldozatairól való megemlékezés, valamint az európai történelem más meghatározó pillanataival kapcsolatos tevékenységek révén;

a polgárok, különösen a fiatalok körében az európai kultúra, a kulturális örökség, az identitás, a történelem és a történelmi emlékezet, valamint az Unióhoz való tartozás érzésének megerősítése, különösen olyan kezdeményezések révén, amelyek célja az európai modern történelemben a totalitárius rendszerek okairól való elmélkedés, illetve az e bűncselekmények áldozatairól való megemlékezés, valamint az európai történelem más meghatározó pillanataival kapcsolatos tevékenységek révén;

| h) | a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű polgárok közötti kapcsolatok építése testvérvárosi tevékenységekben, illetve kis léptékű és civil társadalmi projektekben való részvétel lehetővé tételével, ezáltal létrehozva az alulról felfelé építkező megközelítés megerősödésének feltételeit; |
| --- | --- |

h)

h)

a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű polgárok közötti kapcsolatok építése testvérvárosi tevékenységekben, illetve kis léptékű és civil társadalmi projektekben való részvétel lehetővé tételével, ezáltal létrehozva az alulról felfelé építkező megközelítés megerősödésének feltételeit;

a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű polgárok közötti kapcsolatok építése testvérvárosi tevékenységekben, illetve kis léptékű és civil társadalmi projektekben való részvétel lehetővé tételével, ezáltal létrehozva az alulról felfelé építkező megközelítés megerősödésének feltételeit;

| i) | a demokratikusabb Unió kiépítésében való aktív és inkluzív – a társadalom peremére szorult csoportokra különös figyelmet fordító – részvétel ösztönzése és elősegítése, a tudatosság növelése, valamint az alapvető jogok, a jogok és az értékek előmozdítása és védelmezése a program hatálya alá tartozó területeken működő civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatás révén, minden szinten, valamint az európai hálózatok és civil társadalmi szervezetek azon képességének fejlesztése, hogy hozzájáruljanak az uniós jog, szakpolitikai célok, értékek és stratégiák végrehajtásának fejlesztéséhez, tudatosításához és nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

i)

i)

a demokratikusabb Unió kiépítésében való aktív és inkluzív – a társadalom peremére szorult csoportokra különös figyelmet fordító – részvétel ösztönzése és elősegítése, a tudatosság növelése, valamint az alapvető jogok, a jogok és az értékek előmozdítása és védelmezése a program hatálya alá tartozó területeken működő civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatás révén, minden szinten, valamint az európai hálózatok és civil társadalmi szervezetek azon képességének fejlesztése, hogy hozzájáruljanak az uniós jog, szakpolitikai célok, értékek és stratégiák végrehajtásának fejlesztéséhez, tudatosításához és nyomon követéséhez;

a demokratikusabb Unió kiépítésében való aktív és inkluzív – a társadalom peremére szorult csoportokra különös figyelmet fordító – részvétel ösztönzése és elősegítése, a tudatosság növelése, valamint az alapvető jogok, a jogok és az értékek előmozdítása és védelmezése a program hatálya alá tartozó területeken működő civil társadalmi szervezeteknek nyújtott támogatás révén, minden szinten, valamint az európai hálózatok és civil társadalmi szervezetek azon képességének fejlesztése, hogy hozzájáruljanak az uniós jog, szakpolitikai célok, értékek és stratégiák végrehajtásának fejlesztéséhez, tudatosításához és nyomon követéséhez;

| j) | a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozása, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását; |
| --- | --- |

j)

j)

a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozása, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását;

a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozása, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását;

| k) | a program ismeretének, eredményei terjesztésének és átültethetőségének, valamint a polgárok és civil társadalmi szervezetek bevonásának elősegítése, többek között független kapcsolattartó pontok létrehozásával és támogatásával; |
| --- | --- |

k)

k)

a program ismeretének, eredményei terjesztésének és átültethetőségének, valamint a polgárok és civil társadalmi szervezetek bevonásának elősegítése, többek között független kapcsolattartó pontok létrehozásával és támogatásával;

a program ismeretének, eredményei terjesztésének és átültethetőségének, valamint a polgárok és civil társadalmi szervezetek bevonásának elősegítése, többek között független kapcsolattartó pontok létrehozásával és támogatásával;

| l) | a jogállamiság helyzetét figyelemmel kísérő és a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szintű fellépéseket támogató emberijog-védők és civil társadalmi szervezetek kapacitásának és függetlenségének megerősítése; |
| --- | --- |

l)

l)

a jogállamiság helyzetét figyelemmel kísérő és a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szintű fellépéseket támogató emberijog-védők és civil társadalmi szervezetek kapacitásának és függetlenségének megerősítése;

a jogállamiság helyzetét figyelemmel kísérő és a helyi, regionális, nemzeti és transznacionális szintű fellépéseket támogató emberijog-védők és civil társadalmi szervezetek kapacitásának és függetlenségének megerősítése;

| m) | a visszaélést bejelentő személyek védelmének támogatása, beleértve azokat a kezdeményezéseket és intézkedéseket, amelyek célja, hogy biztonságos csatornákat hozzanak létre a szervezetek és a hatóságok vagy más érintett szervek között, valamint a visszaélést bejelentő személyek elbocsátásával, lefokozásával vagy a megtorlás egyéb formáival szembeni védelmet biztosító intézkedéseket, többek között az érintett hatóságok és érdekelt felek tájékoztatása és képzése révén; |
| --- | --- |

m)

m)

a visszaélést bejelentő személyek védelmének támogatása, beleértve azokat a kezdeményezéseket és intézkedéseket, amelyek célja, hogy biztonságos csatornákat hozzanak létre a szervezetek és a hatóságok vagy más érintett szervek között, valamint a visszaélést bejelentő személyek elbocsátásával, lefokozásával vagy a megtorlás egyéb formáival szembeni védelmet biztosító intézkedéseket, többek között az érintett hatóságok és érdekelt felek tájékoztatása és képzése révén;

a visszaélést bejelentő személyek védelmének támogatása, beleértve azokat a kezdeményezéseket és intézkedéseket, amelyek célja, hogy biztonságos csatornákat hozzanak létre a szervezetek és a hatóságok vagy más érintett szervek között, valamint a visszaélést bejelentő személyek elbocsátásával, lefokozásával vagy a megtorlás egyéb formáival szembeni védelmet biztosító intézkedéseket, többek között az érintett hatóságok és érdekelt felek tájékoztatása és képzése révén;

| n) | a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének védelmét előmozdító kezdeményezések és intézkedések támogatása, illetve kapacitásbővítés az új kihívásokra, mint például az új média és a gyűlöletbeszéd megakadályozása, valamint a hamis hírek és a célzott félretájékoztatás kezelése a tudatosság növelése, képzések, tanulmányok és monitoringtevékenységek révén; |
| --- | --- |

n)

n)

a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének védelmét előmozdító kezdeményezések és intézkedések támogatása, illetve kapacitásbővítés az új kihívásokra, mint például az új média és a gyűlöletbeszéd megakadályozása, valamint a hamis hírek és a célzott félretájékoztatás kezelése a tudatosság növelése, képzések, tanulmányok és monitoringtevékenységek révén;

a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének védelmét előmozdító kezdeményezések és intézkedések támogatása, illetve kapacitásbővítés az új kihívásokra, mint például az új média és a gyűlöletbeszéd megakadályozása, valamint a hamis hírek és a célzott félretájékoztatás kezelése a tudatosság növelése, képzések, tanulmányok és monitoringtevékenységek révén;

| o) | a közigazgatás és az állami hatóságok integritásának, átláthatóságának, elszámoltathatóságának előmozdításában és ellenőrzésében valamint a korrupció elleni küzdelemben aktív civil társadalmi szervezetek támogatása; |
| --- | --- |

o)

o)

a közigazgatás és az állami hatóságok integritásának, átláthatóságának, elszámoltathatóságának előmozdításában és ellenőrzésében valamint a korrupció elleni küzdelemben aktív civil társadalmi szervezetek támogatása;

a közigazgatás és az állami hatóságok integritásának, átláthatóságának, elszámoltathatóságának előmozdításában és ellenőrzésében valamint a korrupció elleni küzdelemben aktív civil társadalmi szervezetek támogatása;

| p) | az erőszak áldozatainak és a veszélyben lévő személyeknek – többek között a női menhelyeknek – segítséget, lakhatást és védelmet nyújtó szervezetek támogatása. |
| --- | --- |

p)

p)

az erőszak áldozatainak és a veszélyben lévő személyeknek – többek között a női menhelyeknek – segítséget, lakhatást és védelmet nyújtó szervezetek támogatása.

az erőszak áldozatainak és a veszélyben lévő személyeknek – többek között a női menhelyeknek – segítséget, lakhatást és védelmet nyújtó szervezetek támogatása.

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor. | (1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor
  , és tevékenységi támogatásokat, többéves működési támogatásokat és lépcsőzetes támogatásokat is magukban foglalnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor.

(1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor
  , és tevékenységi támogatásokat, többéves működési támogatásokat és lépcsőzetes támogatásokat is magukban foglalnak
  .

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az értékelő bizottság állhat külső szakértőkből. | (2)   Az értékelő bizottság állhat külső szakértőkből.
  Az értékelő bizottság összetételének tiszteletben kell tartania a nemek közötti egyensúlyt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az értékelő bizottság állhat külső szakértőkből.

(2)   Az értékelő bizottság állhat külső szakértőkből.
  Az értékelő bizottság összetételének tiszteletben kell tartania a nemek közötti egyensúlyt.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program keretében hozzájárulásban részesülő intézkedés hozzájárulást kaphat bármilyen más uniós programból is, ideértve a közös irányítás alá eső
  programokat
  , feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. [A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeit, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatások arányosan számíthatók ki.] | (1)   A program keretében hozzájárulásban részesülő intézkedés hozzájárulást kaphat bármilyen más uniós programból is, ideértve a közös irányítás alá eső
  alapokat
  , feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik
  , és az egyes kiadási kategóriák finanszírozási forrásainak egyértelmű feltüntetése révén elkerülhető az alapokból való kettős finanszírozás, összhangban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével
  . [A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeit, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatások arányosan számíthatók ki.] |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program keretében hozzájárulásban részesülő intézkedés hozzájárulást kaphat bármilyen más uniós programból is, ideértve a közös irányítás alá eső
  programokat
  , feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. [A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeit, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatások arányosan számíthatók ki.]

(1)   A program keretében hozzájárulásban részesülő intézkedés hozzájárulást kaphat bármilyen más uniós programból is, ideértve a közös irányítás alá eső
  alapokat
  , feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik
  , és az egyes kiadási kategóriák finanszírozási forrásainak egyértelmű feltüntetése révén elkerülhető az alapokból való kettős finanszírozás, összhangban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével
  . [A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg az intézkedés elszámolható költségeit, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatások arányosan számíthatók ki.]

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – a pont – 1 franciabekezdés

12 cikk – 2 bekezdés – a pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | tagállam vagy
  hozzá
  kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

tagállam vagy
  hozzá
  kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

hozzá

| — | tagállam vagy
  tagállamhoz
  kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |
| --- | --- |

—

tagállam vagy
  tagállamhoz
  kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

tagállamhoz

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – a pont – 2 franciabekezdés

12 cikk – 2 bekezdés – a pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a programhoz társult harmadik ország; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a programhoz társult harmadik ország;

| — | a
  2. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában említett egyedi célkitűzések tekintetében a
  programhoz társult harmadik ország
  e rendelet 7. cikkével összhangban
  ; |
| --- | --- |

—

a
  2. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában említett egyedi célkitűzések tekintetében a
  programhoz társult harmadik ország
  e rendelet 7. cikkével összhangban
  ;

2. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontjában említett egyedi célkitűzések tekintetében a

e rendelet 7. cikkével összhangban

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | bármely nemzetközi szervezet vagy az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

bármely nemzetközi szervezet vagy az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany;

| b) | bármely nemzetközi szervezet vagy az uniós jog alapján létrehozott bármely
  nonprofit
  jogalany; |
| --- | --- |

b)

bármely nemzetközi szervezet vagy az uniós jog alapján létrehozott bármely
  nonprofit
  jogalany;

nonprofit

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az
  egyenlőséggel
  foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) részére pályázati felhívás nélkül odaítélhető működési támogatás az állandó munkaprogrammal kapcsolatos kiadásai fedezésére. | (3)   Az
  esélyegyenlőséggel
  foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) részére
  a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében
  pályázati felhívás nélkül odaítélhető működési támogatás az állandó munkaprogrammal kapcsolatos kiadásai fedezésére
  , amennyiben a munkaprogramjukat nemi szempontú hatásvizsgálatnak vetették alá
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az
  egyenlőséggel
  foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) részére pályázati felhívás nélkül odaítélhető működési támogatás az állandó munkaprogrammal kapcsolatos kiadásai fedezésére.

(3)   Az
  esélyegyenlőséggel
  foglalkozó testületek európai hálózatának (EQUINET) részére
  a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében
  pályázati felhívás nélkül odaítélhető működési támogatás az állandó munkaprogrammal kapcsolatos kiadásai fedezésére
  , amennyiben a munkaprogramjukat nemi szempontú hatásvizsgálatnak vetették alá
  .

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – cím

13 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Munkaprogram | Munkaprogram
  és többéves prioritások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Munkaprogram

Munkaprogram
  és többéves prioritások

és többéves prioritások

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell
  végrehajtani
  . | (1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell
  megvalósítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell
  végrehajtani
  .

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell
  megvalósítani
  .

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság alkalmazza a partnerségi elvet a program prioritásainak meghatározása során, és a 15a. cikkel összhangban biztosítja az érdekeltek átfogó bevonását e program és munkaprogramjai megtervezésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság alkalmazza a partnerségi elvet a program prioritásainak meghatározása során, és a 15a. cikkel összhangban biztosítja az érdekeltek átfogó bevonását e program és munkaprogramjai megtervezésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  munkaprogramot a
  Bizottság
  fogadja el végrehajtási jogi aktus útján
  .
  Ezt a végrehajtási jogi aktust a 19. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (2)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 16
  .
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el abból
  a 
  célból, hogy megfelelő munkaprogramok létrehozása révén kiegészítse ezt a rendeletet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A
  munkaprogramot a
  Bizottság
  fogadja el végrehajtási jogi aktus útján
  .
  Ezt a végrehajtási jogi aktust a 19. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 16
  .
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el abból
  a 
  célból, hogy megfelelő munkaprogramok létrehozása révén kiegészítse ezt a rendeletet
  .

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 2. cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a II. melléklet tartalmazza. | (1)   A 2. cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  adott esetben nemekre lebontva kell gyűjteni. A mutatók listáját
  a II. melléklet tartalmazza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 2. cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a II. melléklet tartalmazza.

(1)   A 2. cikkben meghatározott egyedi programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat
  adott esetben nemekre lebontva kell gyűjteni. A mutatók listáját
  a II. melléklet tartalmazza.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. | (3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos
  és a legkevésbé megterhelő
  jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
  A jelentéstételi követelményeknek való megfelelés megkönnyítése érdekében a Bizottság felhasználóbarát formátumokat bocsát rendelkezésre, illetve iránymutatást és támogatási programokat biztosít különösen a civil társadalmi szervezetek számára, akik nem mindig rendelkeznek szakértelemmel és megfelelő erőforrásokkal és személyzettel a jelentéstételi követelmények teljesítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(3)   A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és a tagállamokra vonatkozóan arányos
  és a legkevésbé megterhelő
  jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.
  A jelentéstételi követelményeknek való megfelelés megkönnyítése érdekében a Bizottság felhasználóbarát formátumokat bocsát rendelkezésre, illetve iránymutatást és támogatási programokat biztosít különösen a civil társadalmi szervezetek számára, akik nem mindig rendelkeznek szakértelemmel és megfelelő erőforrásokkal és személyzettel a jelentéstételi követelmények teljesítése érdekében.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az
  értékeléseket
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. | (1)   Az
  értékelésekben figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőséget, azoknak nemek szerint lebontott adatokat kell tartalmazniuk, külön fejezetet kell szentelniük az egyes ágaknak, figyelembe véve az elért személyek számát, a visszajelzésüket és földrajzi lefedettségüket is, és azokat
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az
  értékeléseket
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(1)   Az
  értékelésekben figyelembe kell venni a nemek közötti egyenlőséget, azoknak nemek szerint lebontott adatokat kell tartalmazniuk, külön fejezetet kell szentelniük az egyes ágaknak, figyelembe véve az elért személyek számát, a visszajelzésüket és földrajzi lefedettségüket is, és azokat
  időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.
  A félidős
  értékelésnek figyelembe kell vennie az elődprogramok (a Jogok, egyenlőség és polgárság és az Európa a polgárokért) hosszú távú hatásaira vonatkozó értékelések eredményeit. | (2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.
  Az időközi
  értékelésnek figyelembe kell vennie az elődprogramok (a Jogok, egyenlőség és polgárság és az Európa a polgárokért) hosszú távú hatásaira vonatkozó értékelések eredményeit.
  Az időközi értékelésnek tartalmaznia kell egy nemi szempontú hatásvizsgálatot annak értékelésére, hogy a program mely nemek közötti egyenlőségre vonatkozó céljait érték el, annak biztosítására, hogy a program egyetlen alkotóeleme se járjon nem szándékos negatív hatásokkal a nemek közötti egyenlőségre, valamint ajánlások megfogalmazására azzal kapcsolatban, hogy a jövőbeli pályázati felhívásokat és a működési támogatási határozatokat hogyan lehet úgy kidolgozni, hogy azok aktívan előmozdítsák a nemek közötti egyenlőség szempontjait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.
  A félidős
  értékelésnek figyelembe kell vennie az elődprogramok (a Jogok, egyenlőség és polgárság és az Európa a polgárokért) hosszú távú hatásaira vonatkozó értékelések eredményeit.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni.
  Az időközi
  értékelésnek figyelembe kell vennie az elődprogramok (a Jogok, egyenlőség és polgárság és az Európa a polgárokért) hosszú távú hatásaira vonatkozó értékelések eredményeit.
  Az időközi értékelésnek tartalmaznia kell egy nemi szempontú hatásvizsgálatot annak értékelésére, hogy a program mely nemek közötti egyenlőségre vonatkozó céljait érték el, annak biztosítására, hogy a program egyetlen alkotóeleme se járjon nem szándékos negatív hatásokkal a nemek közötti egyenlőségre, valamint ajánlások megfogalmazására azzal kapcsolatban, hogy a jövőbeli pályázati felhívásokat és a működési támogatási határozatokat hogyan lehet úgy kidolgozni, hogy azok aktívan előmozdítsák a nemek közötti egyenlőség szempontjait.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

15 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. | (4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.
  A Bizottság az értékelést nyilvánosságra hozza és könnyen hozzáférhetővé teszi a honlapján történő közzététel útján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.
  A Bizottság az értékelést nyilvánosságra hozza és könnyen hozzáférhetővé teszi a honlapján történő közzététel útján.

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 14. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól. | (2)   A Bizottságnak a 
  13. és a
  14. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 14. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(2)   A Bizottságnak a 
  13. és a
  14. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2027. december 31-ig terjedő időszakra szól.

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
  13. és
  14. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 
  13. és
  14. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. | (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.
  A konzultációban részt vevő szakértői csoport összetételének kialakításakor tiszteletben kell tartani a nemek közötti egyensúlyt. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottság gondoskodik arról, hogy kellő időben, és a tagállami szakértőknek való megküldéssel egyidejűleg megküldje az összes dokumentumot, így a jogi aktusok tervezetét is az Európai Parlament és a Tanács részére. Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács azt szükségesnek ítéli, szakértőket küldhetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak azon üléseire, amelyekre a tagállami szakértők meghívást kaptak. Az Európai Parlament és a Tanács e célból megkapja a következő hónapokra vonatkozó ütemtervet és a meghívókat valamennyi szakértői ülésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.
  A konzultációban részt vevő szakértői csoport összetételének kialakításakor tiszteletben kell tartani a nemek közötti egyensúlyt. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottság gondoskodik arról, hogy kellő időben, és a tagállami szakértőknek való megküldéssel egyidejűleg megküldje az összes dokumentumot, így a jogi aktusok tervezetét is az Európai Parlament és a Tanács részére. Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács azt szükségesnek ítéli, szakértőket küldhetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak azon üléseire, amelyekre a tagállami szakértők meghívást kaptak. Az Európai Parlament és a Tanács e célból megkapja a következő hónapokra vonatkozó ütemtervet és a meghívókat valamennyi szakértői ülésre.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 5 bekezdés

16 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. | (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás alapján a polgárok és más érdekeltek egy négyhetes periódusban kifejthetik véleményüket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok szövegtervezetéről. A szövegtervezetről konzultálni kell az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával a nem kormányzati szervezeteknek és a helyi és regionális hatóságoknak a program végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatai alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás alapján a polgárok és más érdekeltek egy négyhetes periódusban kifejthetik véleményüket a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok szövegtervezetéről. A szövegtervezetről konzultálni kell az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával a nem kormányzati szervezeteknek és a helyi és regionális hatóságoknak a program végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatai alapján.

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés

16 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 14. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A
  13. vagy
  14. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 14. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A
  13. vagy
  14. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. | (1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott
  – a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhető formában –
  információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak
  , illetve adott esetben az így finanszírozott fellépések kedvezményezettjeinek és résztvevőinek, ezzel is megmutatva az Unió hozzáadott értékét és támogatva a Bizottság által a költségvetés átláthatóságának fokozása érdekében tett adatgyűjtési erőfeszítéseket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(1)   Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott
  – a fogyatékossággal élő személyek számára is hozzáférhető formában –
  információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak
  , illetve adott esetben az így finanszírozott fellépések kedvezményezettjeinek és résztvevőinek, ezzel is megmutatva az Unió hozzáadott értékét és támogatva a Bizottság által a költségvetés átláthatóságának fokozása érdekében tett adatgyűjtési erőfeszítéseket
  .

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés

18 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.
  A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.
  A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 a cikk (új)

18 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. cikk




  A program kapcsolattartó pontjai




  Minden egyes tagállamban független kapcsolattartó pontot kell létrehozni olyan képzett személyzettel, amelynek feladata különösen a program érdekelt feleinek és kedvezményezettjeinek pártatlan iránymutatást, gyakorlati információkat és a program valamennyi vonatkozásával – többek között a jelentkezési eljárással – kapcsolatban segítséget nyújtson. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18a. cikk

A program kapcsolattartó pontjai

Minden egyes tagállamban független kapcsolattartó pontot kell létrehozni olyan képzett személyzettel, amelynek feladata különösen a program érdekelt feleinek és kedvezményezettjeinek pártatlan iránymutatást, gyakorlati információkat és a program valamennyi vonatkozásával – többek között a jelentkezési eljárással – kapcsolatban segítséget nyújtson.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. cikk | törölve |
| Bizottsági eljárás | |
| (1)
     
  A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. | |
| (2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. | |
| (3)
     
  A bizottság egyedi formációban is ülésezhet, hogy a program egyes ágaival foglalkozzon. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19. cikk

19. cikk

törölve

törölve

Bizottsági eljárás

Bizottsági eljárás

(1)
     
  A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)
     
  A bizottság egyedi formációban is ülésezhet, hogy a program egyes ágaival foglalkozzon.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

-I melléklet (új)

-I melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -I. melléklet |
| | A 6. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezésre álló programalapokat az alábbiak szerint kell felosztani: |
| | a) | a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összegen belül:








  — | legalább 15 %-ot a 3. cikk aa) pontja szerinti egyedi célkitűzést végrehajtó tevékenységekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-I. melléklet

-I. melléklet

A 6. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezésre álló programalapokat az alábbiak szerint kell felosztani:

A 6. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezésre álló programalapokat az alábbiak szerint kell felosztani:

a)

a)

a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összegen belül:

a 6. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett összegen belül:

—

legalább 15 %-ot a 3. cikk aa) pontja szerinti egyedi célkitűzést végrehajtó tevékenységekre;

legalább 15 %-ot a 3. cikk aa) pontja szerinti egyedi célkitűzést végrehajtó tevékenységekre;

| — | legalább 40 %-ot a 5. cikk -a) pontja szerinti egyedi célkitűzéseket végrehajtó tevékenységekre; valamint |
| --- | --- |

—

legalább 40 %-ot a 5. cikk -a) pontja szerinti egyedi célkitűzéseket végrehajtó tevékenységekre; valamint

legalább 40 %-ot a 5. cikk -a) pontja szerinti egyedi célkitűzéseket végrehajtó tevékenységekre; valamint

| — | legalább 45 %-ot a 3. cikk a) és b) pontja és az 5. cikk a) és b) pontja szerinti egyedi célkitűzéseket végrehajtó tevékenységekre; |
| --- | --- |

—

legalább 45 %-ot a 3. cikk a) és b) pontja és az 5. cikk a) és b) pontja szerinti egyedi célkitűzéseket végrehajtó tevékenységekre;

legalább 45 %-ot a 3. cikk a) és b) pontja és az 5. cikk a) és b) pontja szerinti egyedi célkitűzéseket végrehajtó tevékenységekre;

| b) | a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összegen belül:








  — | 15 %-ot az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összegen belül:

a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett összegen belül:

—

15 %-ot az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre;

15 %-ot az emlékezéssel kapcsolatos tevékenységekre;

| — | 65 %-ot a demokratikus részvételre; |
| --- | --- |

—

65 %-ot a demokratikus részvételre;

65 %-ot a demokratikus részvételre;

| — | 10 %-ot a promóciós tevékenységekre; valamint |
| --- | --- |

—

10 %-ot a promóciós tevékenységekre; valamint

10 %-ot a promóciós tevékenységekre; valamint

| — | 10 %-ot az igazgatásra. |
| --- | --- |

—

10 %-ot az igazgatásra.

10 %-ot az igazgatásra.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet

I melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| I melléklet | törölve |
| A program tevékenységei | |
| A programnak a 2. cikk (2) bekezdésében említett egyedi célkitűzései többek között az alábbiak révén valósítandók meg: | |
| a) | tudatosítás, információterjesztés a program hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos szakpolitikák és jogok ismeretének javítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

I melléklet

I melléklet

törölve

törölve

A program tevékenységei

A program tevékenységei

A programnak a 2. cikk (2) bekezdésében említett egyedi célkitűzései többek között az alábbiak révén valósítandók meg:

A programnak a 2. cikk (2) bekezdésében említett egyedi célkitűzései többek között az alábbiak révén valósítandók meg:

a)

a)

tudatosítás, információterjesztés a program hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos szakpolitikák és jogok ismeretének javítása érdekében;

tudatosítás, információterjesztés a program hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos szakpolitikák és jogok ismeretének javítása érdekében;

| b) | egymástól való tanulás a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztása révén, a kölcsönös megismerés és megértés, valamint a polgári és demokratikus részvétel javítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

b)

egymástól való tanulás a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztása révén, a kölcsönös megismerés és megértés, valamint a polgári és demokratikus részvétel javítása érdekében;

egymástól való tanulás a bevált gyakorlatok érdekelt felek közötti megosztása révén, a kölcsönös megismerés és megértés, valamint a polgári és demokratikus részvétel javítása érdekében;

| c) | elemző és monitoringtevékenységek

   (1)

  a program hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos tagállami és uniós szintű helyzet megértésének elősegítése, valamint az uniós jog és szakpolitikák végrehajtásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

c)

elemző és monitoringtevékenységek

   (1)

  a program hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos tagállami és uniós szintű helyzet megértésének elősegítése, valamint az uniós jog és szakpolitikák végrehajtásának javítása érdekében;

elemző és monitoringtevékenységek

1

a program hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos tagállami és uniós szintű helyzet megértésének elősegítése, valamint az uniós jog és szakpolitikák végrehajtásának javítása érdekében;

| d) | képzés az érintett érdekelt felek számára az érintett területekkel kapcsolatos szakpolitikák és jogok ismeretének javítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

d)

képzés az érintett érdekelt felek számára az érintett területekkel kapcsolatos szakpolitikák és jogok ismeretének javítása érdekében;

képzés az érintett érdekelt felek számára az érintett területekkel kapcsolatos szakpolitikák és jogok ismeretének javítása érdekében;

| e) | információs és kommunikációs technológiai (ikt) eszközök fejlesztése és működtetése; |
| --- | --- |

e)

e)

információs és kommunikációs technológiai (ikt) eszközök fejlesztése és működtetése;

információs és kommunikációs technológiai (ikt) eszközök fejlesztése és működtetése;

| f) | az európai kultúra, történelem és emlékezet erőteljesebb tudatosítása és az Unióhoz tartozás érzésének erősítése a polgárok körében; |
| --- | --- |

f)

f)

az európai kultúra, történelem és emlékezet erőteljesebb tudatosítása és az Unióhoz tartozás érzésének erősítése a polgárok körében;

az európai kultúra, történelem és emlékezet erőteljesebb tudatosítása és az Unióhoz tartozás érzésének erősítése a polgárok körében;

| g) | a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi tevékenységekben való részvétel lehetővé tételével; |
| --- | --- |

g)

g)

a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi tevékenységekben való részvétel lehetővé tételével;

a különböző nemzetiségű és kulturális hátterű európai polgárok közötti kapcsolatok építése a testvérvárosi tevékenységekben való részvétel lehetővé tételével;

| h) | a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek támogatása révén; |
| --- | --- |

h)

h)

a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek támogatása révén;

a demokratikusabb Unió kiépítésében való tevékeny részvétel ösztönzése és elősegítése, valamint a jogok és értékek tudatosítása a társadalmi szervezetek támogatása révén;

| i) | a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozása, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását; |
| --- | --- |

i)

i)

a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozása, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását;

a [211/2011/EU] rendelet végrehajtásához nyújtott technikai és szervezési támogatás finanszírozása, megkönnyítve ezáltal a polgárok számára az európai polgári kezdeményezés indítására és támogatására vonatkozó joguk gyakorlását;

| j) | az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog, szakpolitikai célok és stratégiák előmozdítása és továbbfejlesztése érdekében, valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek támogatása; |
| --- | --- |

j)

j)

az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog, szakpolitikai célok és stratégiák előmozdítása és továbbfejlesztése érdekében, valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek támogatása;

az európai hálózatok kapacitásának fejlesztése a program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó uniós jog, szakpolitikai célok és stratégiák előmozdítása és továbbfejlesztése érdekében, valamint az érintett területeken tevékenykedő társadalmi szervezetek támogatása;

| k) | a programmal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a program eredményei átültethetőségének és terjesztésének javítása, valamint a polgárok elérésének ösztönzése, többek között programirodák/nemzeti kapcsolattartó pontokból álló hálózat kialakítása és támogatása révén. |
| --- | --- |

k)

k)

a programmal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a program eredményei átültethetőségének és terjesztésének javítása, valamint a polgárok elérésének ösztönzése, többek között programirodák/nemzeti kapcsolattartó pontokból álló hálózat kialakítása és támogatása révén.

a programmal kapcsolatos ismeretek fejlesztése, a program eredményei átültethetőségének és terjesztésének javítása, valamint a polgárok elérésének ösztönzése, többek között programirodák/nemzeti kapcsolattartó pontokból álló hálózat kialakítása és támogatása révén.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – bevezető rész

II melléklet – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az igazgatási terhek és költségek csökkentése céljából a program monitoringjára a program általános és konkrét célkitűzései megvalósítási szintjének mérésére irányuló
  mutatók
  alapján kerül sor. Ezért az alábbi mutatók tekintetében adatot kell gyűjteni: | Az igazgatási terhek és költségek csökkentése céljából a program monitoringjára a program általános és konkrét célkitűzései megvalósítási szintjének mérésére irányuló
  eredménymutatók
  alapján kerül sor.
  Lehetőség szerint a mutatókat életkor, nem és más gyűjthető adatok, mint például etnikum, fogyatékosság, nemi identitás szerint kell bontani.
  Ezért az alábbi mutatók tekintetében adatot kell gyűjteni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az igazgatási terhek és költségek csökkentése céljából a program monitoringjára a program általános és konkrét célkitűzései megvalósítási szintjének mérésére irányuló
  mutatók
  alapján kerül sor. Ezért az alábbi mutatók tekintetében adatot kell gyűjteni:

mutatók

Az igazgatási terhek és költségek csökkentése céljából a program monitoringjára a program általános és konkrét célkitűzései megvalósítási szintjének mérésére irányuló
  eredménymutatók
  alapján kerül sor.
  Lehetőség szerint a mutatókat életkor, nem és más gyűjthető adatok, mint például etnikum, fogyatékosság, nemi identitás szerint kell bontani.
  Ezért az alábbi mutatók tekintetében adatot kell gyűjteni:

eredménymutatók

Lehetőség szerint a mutatókat életkor, nem és más gyűjthető adatok, mint például etnikum, fogyatékosság, nemi identitás szerint kell bontani.

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – táblázat

II melléklet – 1 bekezdés – táblázat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  elért személyek száma
  következő tevékenységek tekintetében
  : | A következő tevékenységek révén
  elért személyek száma
  nemek és életkor szerinti bontásban
  : |
| i. | képzési tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  elért személyek száma
  következő tevékenységek tekintetében
  :

Az

következő tevékenységek tekintetében

A következő tevékenységek révén
  elért személyek száma
  nemek és életkor szerinti bontásban
  :

A következő tevékenységek révén

nemek és életkor szerinti bontásban

i.

képzési tevékenységek;

| i. | képzési tevékenységek; |
| --- | --- |

i.

képzési tevékenységek;

| ii. | az egymástól való tanulásra és a bevált gyakorlatok megosztására irányuló tevékenységek; |
| --- | --- |

ii.

az egymástól való tanulásra és a bevált gyakorlatok megosztására irányuló tevékenységek;

| ii. | az egymástól való tanulásra és a bevált gyakorlatok megosztására irányuló tevékenységek; |
| --- | --- |

ii.

az egymástól való tanulásra és a bevált gyakorlatok megosztására irányuló tevékenységek;

| iii. | tudatosítási, tájékoztatási és információterjesztési tevékenységek. |
| --- | --- |

iii.

tudatosítási, tájékoztatási és információterjesztési tevékenységek.

| iii. | tudatosítási, tájékoztatási és információterjesztési tevékenységek. |
| --- | --- |

iii.

tudatosítási, tájékoztatási és információterjesztési tevékenységek.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – 1 a sor (új)

II melléklet – 1 bekezdés – 1 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság évente közzéteszi a következő teljesítménymutatókat is: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság évente közzéteszi a következő teljesítménymutatókat is:

A Bizottság évente közzéteszi a következő teljesítménymutatókat is:

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – 1 b sor (új)

II melléklet – 1 bekezdés – 1 b sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A kérelmek és a finanszírozott tevékenységek száma a 9. cikk (1) bekezdése szerinti listánként és áganként |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kérelmek és a finanszírozott tevékenységek száma a 9. cikk (1) bekezdése szerinti listánként és áganként

A kérelmek és a finanszírozott tevékenységek száma a 9. cikk (1) bekezdése szerinti listánként és áganként

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – 1 c sor (új)

II melléklet – 1 bekezdés – 1 c sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A pályázók által kért és az odaítélt finanszírozás szintje a 9. cikk (1) bekezdése szerinti listánként és áganként |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A pályázók által kért és az odaítélt finanszírozás szintje a 9. cikk (1) bekezdése szerinti listánként és áganként

A pályázók által kért és az odaítélt finanszírozás szintje a 9. cikk (1) bekezdése szerinti listánként és áganként

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – táblázat – 6 sor

II melléklet – táblázat – 6 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az európai emlékezetre és örökségre irányulóan a programtámogatás eredményeként létrejött transznacionális hálózatok és kezdeményezések száma | Az európai emlékezetre, örökségre
  és polgári párbeszédre
  irányulóan a programtámogatás eredményeként létrejött transznacionális hálózatok és kezdeményezések száma |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az európai emlékezetre és örökségre irányulóan a programtámogatás eredményeként létrejött transznacionális hálózatok és kezdeményezések száma

Az európai emlékezetre, örökségre
  és polgári párbeszédre
  irányulóan a programtámogatás eredményeként létrejött transznacionális hálózatok és kezdeményezések száma

és polgári párbeszédre

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – táblázat – 6 a sor (új)

II melléklet – táblázat – 6 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A projektek földrajzi megoszlása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A projektek földrajzi megoszlása

A projektek földrajzi megoszlása

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0468/2018).

1

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1381/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról (HL L 354., 2013.12.28., 62. o.).

8

(9)  A Tanács 390/2014/EU rendelete (2014. április 14.) a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról (HL L 115., 2014.4.17., 3. o.).

9

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1381/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogok, egyenlőség és polgárság program létrehozásáról (HL L 354., 2013.12.28., 62. o.).

8

(9)  A Tanács 390/2014/EU rendelete (2014. április 14.) a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról (HL L 115., 2014.4.17., 3. o.).

9

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  HL C 378., 2013.12.24., 1. o.

11

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  HL C 378., 2013.12.24., 1. o.

11

(12)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

12

(13)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

13

(12)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

12

(13)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 211/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a polgári kezdeményezésről (HL L 65., 2011.3.11., 1. o.).

14

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 211/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a polgári kezdeményezésről (HL L 65., 2011.3.11., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 2000/43/EK irányelve (2000. június 29.) a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.).

15

(16)  A Tanács 2004/113/EK irányelve (2004. december 13.) a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 373., 2004.12.21., 37. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/41/EU irányelve (2010. július 7.) az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 180., 2010.7.15., 1. o.).

18

(15)  A Tanács 2000/43/EK irányelve (2000. június 29.) a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.).

15

(16)  A Tanács 2004/113/EK irányelve (2004. december 13.) a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 373., 2004.12.21., 37. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/41/EU irányelve (2010. július 7.) az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 180., 2010.7.15., 1. o.).

18

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

21

(22)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

22

(23)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

24

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

20

(21)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

21

(22)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

22

(23)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

24

(25)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

25

(25)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

25

(26)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

26

Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(1)  
  E tevékenységek például a következőkre terjednek ki: adatok és statisztikák gyűjtése; közös módszerek és adott esetben mutatók vagy referenciaértékek kidolgozása; tanulmányok, kutatások, elemzések és felmérések; értékelések; hatásvizsgálatok; iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok kidolgozása és közzététele;

1

E tevékenységek például a következőkre terjednek ki: adatok és statisztikák gyűjtése; közös módszerek és adott esetben mutatók vagy referenciaértékek kidolgozása; tanulmányok, kutatások, elemzések és felmérések; értékelések; hatásvizsgálatok; iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok kidolgozása és közzététele;

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/671 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/671

---

P8_TA(2019)0041

A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz *

Az Európai Parlament 2019. január 17-i jogalkotási állásfoglalása a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0462),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0315/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0448/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Ennélfogva a nukleáris védettséggel, nonproliferációval és nukleáris biztonsággal kapcsolatban tett kötelezettségvállalásoknak, valamint a fenntartható fejlesztési céloknak, továbbá az EU általános érdekeinek meghatározó szerepet kell kapniuk az e rendeleten alapuló tevékenységek programozási irányvonalainak kialakításában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Ennélfogva a nukleáris védettséggel, nonproliferációval és nukleáris biztonsággal kapcsolatban tett kötelezettségvállalásoknak, valamint a fenntartható fejlesztési céloknak, továbbá az EU általános érdekeinek meghatározó szerepet kell kapniuk az e rendeleten alapuló tevékenységek programozási irányvonalainak kialakításában.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | „A
  Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról” nevű jelen program célkitűzésének az eredményes és hatékony nukleáris biztonság és sugárvédelem létrehozásának, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli
  alkalmazásának
  az Unión belüli
  saját tevékenységeire épülő előmozdításának kell lennie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

„A
  Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról” nevű jelen program célkitűzésének az eredményes és hatékony nukleáris biztonság és sugárvédelem létrehozásának, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli
  alkalmazásának
  az Unión belüli
  saját tevékenységeire épülő előmozdításának kell lennie
  .

| (3) | „A
  Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról” nevű jelen program
  (a továbbiakban „az eszköz”)
  célkitűzésének az eredményes és hatékony nukleáris biztonság és sugárvédelem létrehozásának, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli
  alkalmazása előmozdításának kell lennie, építve a szabályozási keretekre és
  az Unión belüli
  legjobb gyakorlatok megosztására
  . |
| --- | --- |

(3)

„A
  Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz tevékenységeit az Euratom-Szerződés alapján kiegészítő Európai Nukleáris Biztonsági Eszköz létrehozásáról” nevű jelen program
  (a továbbiakban „az eszköz”)
  célkitűzésének az eredményes és hatékony nukleáris biztonság és sugárvédelem létrehozásának, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli
  alkalmazása előmozdításának kell lennie, építve a szabályozási keretekre és
  az Unión belüli
  legjobb gyakorlatok megosztására
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Az eszköz semmiképpen sem mozdíthatja elő a nukleáris energia felhasználását a harmadik országokban és az Unióban, hanem kizárólag a nukleáris biztonsági normák világszintű javítására kell összpontosítania, előmozdítva ugyanakkor a magas szintű sugárvédelmet, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Az eszköz semmiképpen sem mozdíthatja elő a nukleáris energia felhasználását a harmadik országokban és az Unióban, hanem kizárólag a nukleáris biztonsági normák világszintű javítására kell összpontosítania, előmozdítva ugyanakkor a magas szintű sugárvédelmet, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok alkalmazását.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | Az 1986-ban a csernobili és 2011-ben a fukusimai atomerőműben történt balesetek egyértelműen bizonyították, hogy a nukleáris balesetek pusztító globális következményekkel járnak a polgárokra és a környezetre nézve. Ez hangsúlyozza a legszigorúbb nukleáris biztonsági normák és biztosítékok szükségességét, továbbá azt, hogy folyamatos erőfeszítéseket kell tenni e normák és biztosítékok globális szintű javítása érdekében, valamint hogy a Közösségnek el kell köteleznie magát e célok harmadik országokban való támogatása mellett. E normáknak és biztosítékoknak a legkorszerűbb gyakorlatokat kell tükrözniük, különösen az irányítás és a szabályozási függetlenség tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

Az 1986-ban a csernobili és 2011-ben a fukusimai atomerőműben történt balesetek egyértelműen bizonyították, hogy a nukleáris balesetek pusztító globális következményekkel járnak a polgárokra és a környezetre nézve. Ez hangsúlyozza a legszigorúbb nukleáris biztonsági normák és biztosítékok szükségességét, továbbá azt, hogy folyamatos erőfeszítéseket kell tenni e normák és biztosítékok globális szintű javítása érdekében, valamint hogy a Közösségnek el kell köteleznie magát e célok harmadik országokban való támogatása mellett. E normáknak és biztosítékoknak a legkorszerűbb gyakorlatokat kell tükrözniük, különösen az irányítás és a szabályozási függetlenség tekintetében.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | E rendelet az együttműködés megtervezésére létrehozott keretrendszer részét képezi, és ki kell egészítenie azokat a nukleáris együttműködési tevékenységeket, amelyekre
  a
  [NDICI-rendelet] biztosít finanszírozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

E rendelet az együttműködés megtervezésére létrehozott keretrendszer részét képezi, és ki kell egészítenie azokat a nukleáris együttműködési tevékenységeket, amelyekre
  a
  [NDICI-rendelet] biztosít finanszírozást.

| (4) | E rendelet az együttműködés megtervezésére létrehozott keretrendszer részét képezi, és ki kell egészítenie azokat a nukleáris együttműködési tevékenységeket, amelyekre
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés, és különösen annak 209. és 212. cikke, valamint 322. cikke (1) bekezdése hatálya alá tartozó
  [NDICI-rendelet] biztosít finanszírozást. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet az együttműködés megtervezésére létrehozott keretrendszer részét képezi, és ki kell egészítenie azokat a nukleáris együttműködési tevékenységeket, amelyekre
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés, és különösen annak 209. és 212. cikke, valamint 322. cikke (1) bekezdése hatálya alá tartozó
  [NDICI-rendelet] biztosít finanszírozást.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A Közösség tagja a nukleáris biztonságról szóló egyezménynek (1994), valamint a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezménynek (1997). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A Közösség tagja a nukleáris biztonságról szóló egyezménynek (1994), valamint a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezménynek (1997).

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A nukleáris biztonsággal, biztosítékokkal, leszerelési és hulladékkezelési tevékenységekkel kapcsolatos, például az Aarhusi Egyezmény (1998) által megkövetelt átláthatóság és nyilvános tájékoztatás fontos elemek a radioaktív anyagok polgárokra és környezetre gyakorolt negatív hatásainak megelőzése tekintetében, amelyeket az eszköz keretében garantálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A nukleáris biztonsággal, biztosítékokkal, leszerelési és hulladékkezelési tevékenységekkel kapcsolatos, például az Aarhusi Egyezmény (1998) által megkövetelt átláthatóság és nyilvános tájékoztatás fontos elemek a radioaktív anyagok polgárokra és környezetre gyakorolt negatív hatásainak megelőzése tekintetében, amelyeket az eszköz keretében garantálni kell.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A Közösségnek folytatnia kell – az Euratom-Szerződés 10. fejezetével összhangban – szoros együttműködését a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ) a nukleáris biztonsággal és a nukleáris biztosítékokkal kapcsolatban, előmozdítva a II. cím 3. és 7. fejezetében foglalt célkitűzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A Közösségnek folytatnia kell – az Euratom-Szerződés 10. fejezetével összhangban – szoros együttműködését a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ) a nukleáris biztonsággal és a nukleáris biztosítékokkal kapcsolatban, előmozdítva a II. cím 3. és 7. fejezetében foglalt célkitűzéseket.

| (6) | A Közösségnek folytatnia kell – az Euratom-Szerződés 10. fejezetével összhangban – szoros együttműködését a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ) a nukleáris biztonsággal és a nukleáris biztosítékokkal kapcsolatban, előmozdítva a II. cím 3. és 7. fejezetében foglalt célkitűzéseket.
  Együtt kell működnie továbbá a kérdéskörrel foglalkozó más, rendkívül elismert nemzetközi szervezetekkel, például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet / Nukleáris Energia Ügynökséggel, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, valamint az Északi Dimenzió környezeti partnerségével, amelyek hasonló célokat követnek a nukleáris biztonság terén, mint a Közösség. Az eszköz és e szervezetek és programjaik közötti koherencia, kiegészítő jelleg és együttműködés világszerte növelheti a nukleáris biztonsági intézkedések hatályát, hatékonyságát és eredményességét. El kell kerülni a szükségtelen párhuzamosságokat és átfedéseket. |
| --- | --- |

(6)

A Közösségnek folytatnia kell – az Euratom-Szerződés 10. fejezetével összhangban – szoros együttműködését a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ) a nukleáris biztonsággal és a nukleáris biztosítékokkal kapcsolatban, előmozdítva a II. cím 3. és 7. fejezetében foglalt célkitűzéseket.
  Együtt kell működnie továbbá a kérdéskörrel foglalkozó más, rendkívül elismert nemzetközi szervezetekkel, például a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet / Nukleáris Energia Ügynökséggel, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, valamint az Északi Dimenzió környezeti partnerségével, amelyek hasonló célokat követnek a nukleáris biztonság terén, mint a Közösség. Az eszköz és e szervezetek és programjaik közötti koherencia, kiegészítő jelleg és együttműködés világszerte növelheti a nukleáris biztonsági intézkedések hatályát, hatékonyságát és eredményességét. El kell kerülni a szükségtelen párhuzamosságokat és átfedéseket.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A nukleáris biztonság folyamatos javítása és az e területre vonatkozó uniós szabályozás erősítése érdekében a Tanács elfogadta a 2009/11/Euratom, a 2011/70/Euratom és a 2013/59/Euratom tanácsi irányelveket Ezek az irányelvek, valamint a Közösségben érvényes szigorú nukleáris biztonsági és leszerelési előírásoknak iránymutatásként kell szolgálniuk az eszköz keretében finanszírozott intézkedésekhez, és ösztönözniük kell az együttműködő harmadik országokat ezekkel azonos biztonsági szintet eredményező rendeletek és előírások végrehajtására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A nukleáris biztonság folyamatos javítása és az e területre vonatkozó uniós szabályozás erősítése érdekében a Tanács elfogadta a 2009/11/Euratom, a 2011/70/Euratom és a 2013/59/Euratom tanácsi irányelveket Ezek az irányelvek, valamint a Közösségben érvényes szigorú nukleáris biztonsági és leszerelési előírásoknak iránymutatásként kell szolgálniuk az eszköz keretében finanszírozott intézkedésekhez, és ösztönözniük kell az együttműködő harmadik országokat ezekkel azonos biztonsági szintet eredményező rendeletek és előírások végrehajtására.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Az eszköznek a nukleáris biztonságról és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló egyezményeken alapuló nemzetközi együttműködést is elő kell mozdítania. A partnerországokat ösztönözni kell arra, hogy csatlakozzanak ezekhez az egyezményekhez, lehetővé téve a nemzeti rendszereik rendszeres szakértői vizsgálatát a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség segítségével. A szakértői vizsgálatok külső képet adnak a harmadik országok nukleáris biztonságával kapcsolatos helyzetről és kihívásokról, amely felhasználható a magas szintű uniós támogatás programozásában. Az eszköz igénybe veheti azon elismert nemzetközi nukleárisenergia-ügynökségek vizsgálatait, amelyek szakértői vizsgálatokat végeznek az eszköz potenciális kedvezményezettjei számára. E szakértői vizsgálatoknak a nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsátott megállapításai és ajánlásai hasznosak lehetnek az érintett harmadik országok számára nyújtott konkrét támogatási intézkedések prioritásainak meghatározásában is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Az eszköznek a nukleáris biztonságról és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló egyezményeken alapuló nemzetközi együttműködést is elő kell mozdítania. A partnerországokat ösztönözni kell arra, hogy csatlakozzanak ezekhez az egyezményekhez, lehetővé téve a nemzeti rendszereik rendszeres szakértői vizsgálatát a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség segítségével. A szakértői vizsgálatok külső képet adnak a harmadik országok nukleáris biztonságával kapcsolatos helyzetről és kihívásokról, amely felhasználható a magas szintű uniós támogatás programozásában. Az eszköz igénybe veheti azon elismert nemzetközi nukleárisenergia-ügynökségek vizsgálatait, amelyek szakértői vizsgálatokat végeznek az eszköz potenciális kedvezményezettjei számára. E szakértői vizsgálatoknak a nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsátott megállapításai és ajánlásai hasznosak lehetnek az érintett harmadik országok számára nyújtott konkrét támogatási intézkedések prioritásainak meghatározásában is.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c) | A nukleáris biztonság és a nukleáris védettség fogalmai elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz, mivel a nukleáris biztonság hiányosságai, például a biztonságos üzemeltetési folyamatok terén nukleáris védettségi kockázatokhoz vezethet, és mivel a nukleáris biztonsági kockázatok – különösen az új, például kiberbiztonsági kockázatok – új kihívásokat jelenthetnek a nukleáris védettség tekintetében. Ezért az Unió harmadik országokban folytatott, a 2018/0243 (NDICI) rendelet II. mellékletében meghatározott nukleáris biztonsági tevékenységeinek, valamint az eszközből finanszírozott tevékenységeknek koherensnek kell lenniük és ki kell egészíteniük egymást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6c)

A nukleáris biztonság és a nukleáris védettség fogalmai elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz, mivel a nukleáris biztonság hiányosságai, például a biztonságos üzemeltetési folyamatok terén nukleáris védettségi kockázatokhoz vezethet, és mivel a nukleáris biztonsági kockázatok – különösen az új, például kiberbiztonsági kockázatok – új kihívásokat jelenthetnek a nukleáris védettség tekintetében. Ezért az Unió harmadik országokban folytatott, a 2018/0243 (NDICI) rendelet II. mellékletében meghatározott nukleáris biztonsági tevékenységeinek, valamint az eszközből finanszírozott tevékenységeknek koherensnek kell lenniük és ki kell egészíteniük egymást.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Ezen eszköznek az említett célkitűzéseket támogató tevékenységekről kell rendelkeznie, és a korábbiakban a 237/2014/Euratom rendelet (24) által támogatott azon tevékenységekre kell építenie, amelyek a nukleáris biztonságra
  és
  a harmadik országok – különösen a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek – által alkalmazott nukleáris biztosítékokra irányultak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Ezen eszköznek az említett célkitűzéseket támogató tevékenységekről kell rendelkeznie, és a korábbiakban a 237/2014/Euratom rendelet (24) által támogatott azon tevékenységekre kell építenie, amelyek a nukleáris biztonságra
  és
  a harmadik országok – különösen a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek – által alkalmazott nukleáris biztosítékokra irányultak.

| (7) | Ezen eszköznek az említett célkitűzéseket támogató tevékenységekről kell rendelkeznie, és a korábbiakban a 237/2014/Euratom rendelet (24) által támogatott azon tevékenységekre kell építenie, amelyek a nukleáris biztonságra
  , a radioaktív hulladékok biztonságos kezelésére,
  a 
  korábbi nukleáris telephelyek biztonságos leszerelésére és káros környezeti hatásainak mérséklésére, továbbáa
  harmadik országok – különösen a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek
  , valamint a [COD 2018/0243, NDICI-rendelet] szerinti szomszédságpolitikai térségbe (a továbbiakban: szomszédságpolitikai térség) tartozó országok
   – által alkalmazott nukleáris biztosítékokra irányultak.
  Annak érdekében, hogy a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági előírásokat végre lehessen hajtani és fel lehessen tárni a meglévő biztonsági intézkedések hiányosságait, az eszköz támogathatja a nukleáris szabályozó testületeket a meglévő létesítmények és az épülő atomerőművek átfogó kockázati és biztonsági értékelésének („stressztesztek”) elvégzésében, a nukleáris biztonságra és a radioaktív hulladékokra vonatkozó közösségi vívmányok, az ajánlások végrehajtása és a vonatkozó intézkedések nyomon követése alapján. A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a harmadik országokban végzett nukleáris biztonsági tevékenységekről és azok végrehajtásának állásáról. |
| --- | --- |

(7)

Ezen eszköznek az említett célkitűzéseket támogató tevékenységekről kell rendelkeznie, és a korábbiakban a 237/2014/Euratom rendelet (24) által támogatott azon tevékenységekre kell építenie, amelyek a nukleáris biztonságra
  , a radioaktív hulladékok biztonságos kezelésére,
  a 
  korábbi nukleáris telephelyek biztonságos leszerelésére és káros környezeti hatásainak mérséklésére, továbbáa
  harmadik országok – különösen a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek
  , valamint a [COD 2018/0243, NDICI-rendelet] szerinti szomszédságpolitikai térségbe (a továbbiakban: szomszédságpolitikai térség) tartozó országok
   – által alkalmazott nukleáris biztosítékokra irányultak.
  Annak érdekében, hogy a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági előírásokat végre lehessen hajtani és fel lehessen tárni a meglévő biztonsági intézkedések hiányosságait, az eszköz támogathatja a nukleáris szabályozó testületeket a meglévő létesítmények és az épülő atomerőművek átfogó kockázati és biztonsági értékelésének („stressztesztek”) elvégzésében, a nukleáris biztonságra és a radioaktív hulladékokra vonatkozó közösségi vívmányok, az ajánlások végrehajtása és a vonatkozó intézkedések nyomon követése alapján. A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a harmadik országokban végzett nukleáris biztonsági tevékenységekről és azok végrehajtásának állásáról.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az EUMSZ 3. cikke szerint az Unió célja, hogy javítsa polgárai jóllétét. Az eszköz lehetőséget nyújt arra, hogy az Unió globális szinten, a határain belül és azokon túl, fenntartható módon javítsa az emberek társadalmi-gazdasági és egészségügyi helyzetét. Az eszközből finanszírozott projekteknek összhangban kell lenniük az Unió belső és külső politikáival, például azáltal, hogy hozzájárulnak a fenntartható fejlesztési célok, például a jó egészséggel és a jólléttel, a tiszta vízzel és a megfelelő higiénés körülményekkel kapcsolatos célok eléréséhez. Az eszköznek magának követnie kell a jó kormányzás elveit, és ezáltal hozzá kell járulnia a békével, az igazságossággal és az erős intézményekkel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az EUMSZ 3. cikke szerint az Unió célja, hogy javítsa polgárai jóllétét. Az eszköz lehetőséget nyújt arra, hogy az Unió globális szinten, a határain belül és azokon túl, fenntartható módon javítsa az emberek társadalmi-gazdasági és egészségügyi helyzetét. Az eszközből finanszírozott projekteknek összhangban kell lenniük az Unió belső és külső politikáival, például azáltal, hogy hozzájárulnak a fenntartható fejlesztési célok, például a jó egészséggel és a jólléttel, a tiszta vízzel és a megfelelő higiénés körülményekkel kapcsolatos célok eléréséhez. Az eszköznek magának követnie kell a jó kormányzás elveit, és ezáltal hozzá kell járulnia a békével, az igazságossággal és az erős intézményekkel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok eléréséhez.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | Az eszköznek arra kell törekednie, hogy az e rendelet alapján pénzügyi támogatásban részesülő országokat ösztönözze az Unióval kötött társulásból, partnerségi és együttműködési megállapodásokból, illetve a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésből eredő kötelezettségvállalások betartására, a vonatkozó nemzetközi egyezmények melletti elköteleződésre, a nukleáris biztonságra és a sugárvédelemre vonatkozó normák betartására, valamint a vonatkozó ajánlások és intézkedések végrehajtása melletti elköteleződésre, az átláthatósággal és a nyilvánossággal kapcsolatos legszigorúbb normák szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

Az eszköznek arra kell törekednie, hogy az e rendelet alapján pénzügyi támogatásban részesülő országokat ösztönözze az Unióval kötött társulásból, partnerségi és együttműködési megállapodásokból, illetve a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésből eredő kötelezettségvállalások betartására, a vonatkozó nemzetközi egyezmények melletti elköteleződésre, a nukleáris biztonságra és a sugárvédelemre vonatkozó normák betartására, valamint a vonatkozó ajánlások és intézkedések végrehajtása melletti elköteleződésre, az átláthatósággal és a nyilvánossággal kapcsolatos legszigorúbb normák szerint.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | Az eszköznek az általa finanszírozott projektek révén teljes mértékben támogatnia kell a nukleáris biztonsággal és biztosítékokkal kapcsolatos intézkedéseket, valamint a harmadik országbeli emberek – különösen az atomerőművek és/vagy uránbányák közelében élők – egészségi helyzetének javítását, ideértve a harmadik országokban, különösen Közép-Ázsiában és Afrikában található, uránbányászathoz kapcsolódó területek biztonságos szennyeződésmentesítését, mivel jelenleg az urán globális kínálatának mintegy 18 %-a Dél-Afrikából, Nigerből és Namíbiából származik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

Az eszköznek az általa finanszírozott projektek révén teljes mértékben támogatnia kell a nukleáris biztonsággal és biztosítékokkal kapcsolatos intézkedéseket, valamint a harmadik országbeli emberek – különösen az atomerőművek és/vagy uránbányák közelében élők – egészségi helyzetének javítását, ideértve a harmadik országokban, különösen Közép-Ázsiában és Afrikában található, uránbányászathoz kapcsolódó területek biztonságos szennyeződésmentesítését, mivel jelenleg az urán globális kínálatának mintegy 18 %-a Dél-Afrikából, Nigerből és Namíbiából származik.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

7 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7d) | Az eszköznek arra kell törekednie, hogy az e rendelet alapján pénzügyi támogatásban részesülő országokat ösztönözze a demokratikus elvek, a jogállamiság és az emberi jogok előmozdítására, valamint az Espooi és az Aarhusi Egyezményből eredő kötelezettségvállalások fenntartására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7d)

Az eszköznek arra kell törekednie, hogy az e rendelet alapján pénzügyi támogatásban részesülő országokat ösztönözze a demokratikus elvek, a jogállamiság és az emberi jogok előmozdítására, valamint az Espooi és az Aarhusi Egyezményből eredő kötelezettségvállalások fenntartására.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | E rendelet végrehajtásának adott esetben a vonatkozó tagállami hatóságokkal folytatott konzultáción, illetve a partnerországokkal folytatott párbeszéden kell alapulnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

E rendelet végrehajtásának adott esetben a vonatkozó tagállami hatóságokkal folytatott konzultáción, illetve a partnerországokkal folytatott párbeszéden kell alapulnia.

| (8) | E rendelet végrehajtásának adott esetben a vonatkozó
  uniós és
  tagállami hatóságokkal
  , például az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjával
  folytatott konzultáción, illetve a partnerországokkal folytatott párbeszéden kell alapulnia.
  E párbeszéd különösen fontos a többéves indikatív programok kidolgozása és elfogadása során. Amennyiben e párbeszéd nem oszlatja el az Unió nukleáris biztonsággal kapcsolatos aggályait, e rendelet keretében nem nyújtható külső finanszírozás. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet végrehajtásának adott esetben a vonatkozó
  uniós és
  tagállami hatóságokkal
  , például az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjával
  folytatott konzultáción, illetve a partnerországokkal folytatott párbeszéden kell alapulnia.
  E párbeszéd különösen fontos a többéves indikatív programok kidolgozása és elfogadása során. Amennyiben e párbeszéd nem oszlatja el az Unió nukleáris biztonsággal kapcsolatos aggályait, e rendelet keretében nem nyújtható külső finanszírozás.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az eszköz révén támogatásban részesülő országok vonatkozásában egyedi, differenciált megközelítést kell előmozdítani. Az eszköz használatának a támogatásban részesülő országok egyedi szükségleteinek értékelésén, valamint az eszköz várható általános hasznosságán kell alapulnia, különös tekintettel az érintett országokban végbemenő strukturális változásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az eszköz révén támogatásban részesülő országok vonatkozásában egyedi, differenciált megközelítést kell előmozdítani. Az eszköz használatának a támogatásban részesülő országok egyedi szükségleteinek értékelésén, valamint az eszköz várható általános hasznosságán kell alapulnia, különös tekintettel az érintett országokban végbemenő strukturális változásokra.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A tagállamok szabályozó szervei, a technikai támogató szervezetek, a nukleáris tervezési vállalatok és a nukleáris energetikai létesítmények rendelkeznek a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági és sugárzásvédelmi normák végrehajtásához szükséges szakértelemmel és know-how-val a tagállamok különböző szabályozási rendszereiben, ami hasznos támogatási forrást jelenthet a nemzeti szabályozási és ipari kereteikben ugyanerre törekedő partnerországoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A tagállamok szabályozó szervei, a technikai támogató szervezetek, a nukleáris tervezési vállalatok és a nukleáris energetikai létesítmények rendelkeznek a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági és sugárzásvédelmi normák végrehajtásához szükséges szakértelemmel és know-how-val a tagállamok különböző szabályozási rendszereiben, ami hasznos támogatási forrást jelenthet a nemzeti szabályozási és ipari kereteikben ugyanerre törekedő partnerországoknak.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Valahányszor lehetséges és helyénvaló, a
  Közösség külső tevékenységének eredményeit olyan előre meghatározott, átlátható, országspecifikus és mérhető mutatók alapján kell nyomon követni és értékelni, amelyek igazodnak az eszköz egyedi jellemzőihez és célkitűzéseihez, és lehetőleg a partnerország eredménykeretén alapulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Valahányszor lehetséges és helyénvaló, a
  Közösség külső tevékenységének eredményeit olyan előre meghatározott, átlátható, országspecifikus és mérhető mutatók alapján kell nyomon követni és értékelni, amelyek igazodnak az eszköz egyedi jellemzőihez és célkitűzéseihez, és lehetőleg a partnerország eredménykeretén alapulnak.

| (9) | A
  Közösség külső tevékenységének eredményeit olyan előre meghatározott, átlátható, országspecifikus és mérhető mutatók alapján kell nyomon követni és értékelni, amelyek igazodnak az eszköz egyedi jellemzőihez és célkitűzéseihez, és lehetőleg a partnerország eredménykeretén alapulnak.
  A mutatóknak teljesítmény- és eredményorientáltaknak kell lenniük annak érdekében, hogy a kedvezményezett országok részéről nagyobb felelősséget és elszámoltathatóságot követelhessenek meg az Unió és a tagállamok felé a biztonságjavító intézkedések végrehajtása során elért eredményekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(9)

A
  Közösség külső tevékenységének eredményeit olyan előre meghatározott, átlátható, országspecifikus és mérhető mutatók alapján kell nyomon követni és értékelni, amelyek igazodnak az eszköz egyedi jellemzőihez és célkitűzéseihez, és lehetőleg a partnerország eredménykeretén alapulnak.
  A mutatóknak teljesítmény- és eredményorientáltaknak kell lenniük annak érdekében, hogy a kedvezményezett országok részéről nagyobb felelősséget és elszámoltathatóságot követelhessenek meg az Unió és a tagállamok felé a biztonságjavító intézkedések végrehajtása során elért eredményekre vonatkozóan.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az Uniónak és a Közösségnek a külső tevékenység hatásainak optimalizálása érdekében a rendelkezésre álló források leghatékonyabb kihasználására kell törekednie. Ezt az Unió külső finanszírozási eszközei közötti koherencia és komplementaritás, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és programok közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a kombinált beavatkozások egy közös célkitűzés elérésével kapcsolatos hatását, e rendeletnek lehetővé kell tennie a finanszírozás más uniós programokkal való kombinálását, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az Uniónak és a Közösségnek a külső tevékenység hatásainak optimalizálása érdekében a rendelkezésre álló források leghatékonyabb kihasználására kell törekednie. Ezt az Unió külső finanszírozási eszközei közötti koherencia és komplementaritás, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és programok közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a kombinált beavatkozások egy közös célkitűzés elérésével kapcsolatos hatását, e rendeletnek lehetővé kell tennie a finanszírozás más uniós programokkal való kombinálását, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.

| (10) | Az Uniónak és a Közösségnek a külső tevékenység hatásainak optimalizálása érdekében a rendelkezésre álló források
  optimális és
  leghatékonyabb kihasználására
  és a kiadások végrehajtásának és minőségének javítására
  kell törekednie. Ezt az Unió külső finanszírozási eszközei közötti koherencia és komplementaritás, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és
  programok, például az Euratom kutatási és képzési
  programok közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a kombinált beavatkozások egy közös célkitűzés elérésével kapcsolatos hatását, e rendeletnek lehetővé kell tennie a finanszírozás más uniós programokkal való kombinálását, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. |
| --- | --- |

(10)

Az Uniónak és a Közösségnek a külső tevékenység hatásainak optimalizálása érdekében a rendelkezésre álló források
  optimális és
  leghatékonyabb kihasználására
  és a kiadások végrehajtásának és minőségének javítására
  kell törekednie. Ezt az Unió külső finanszírozási eszközei közötti koherencia és komplementaritás, valamint az egyéb uniós szakpolitikák és
  programok, például az Euratom kutatási és képzési
  programok közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a kombinált beavatkozások egy közös célkitűzés elérésével kapcsolatos hatását, e rendeletnek lehetővé kell tennie a finanszírozás más uniós programokkal való kombinálását, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalányfinanszírozás és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalányfinanszírozás és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (14) | Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira
  , ugyanakkor szem előtt tartva a potenciális partnerek számára való elérhetőségüket és a jogbiztonság garantálására való képességüket
  . Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalányfinanszírozás és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és végrehajtási módokat annak alapján kell megválasztani, hogy mennyire alkalmasak a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek megvalósítására és eredmények elérésére, figyelemmel különösen az ellenőrzések költségeire, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázataira
  , ugyanakkor szem előtt tartva a potenciális partnerek számára való elérhetőségüket és a jogbiztonság garantálására való képességüket
  . Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalány, az átalányfinanszírozás és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | A legmagasabb szintű nukleáris biztonsági előírások hatékony és megfelelő időben történő végrehajtásának harmadik országokban való elősegítése érdekében a Bizottságon belüli és a harmadik országokkal folytatott döntéshozatali és tárgyalási folyamatoknak hatékonynak és gyorsnak kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

A legmagasabb szintű nukleáris biztonsági előírások hatékony és megfelelő időben történő végrehajtásának harmadik országokban való elősegítése érdekében a Bizottságon belüli és a harmadik országokkal folytatott döntéshozatali és tárgyalási folyamatoknak hatékonynak és gyorsnak kell lenniük.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet célkitűzése a [NDICI-rendelet] keretében finanszírozott nukleáris együttműködési tevékenységek kiegészítése különösen a magas szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli alkalmazását célzó, a 
  Közösségben megvalósuló tevékenységekre
  épülő és e rendelet rendelkezéseinek megfelelő támogatás érdekében. | (1)   E rendelet célkitűzése a [NDICI-rendelet] keretében finanszírozott nukleáris együttműködési tevékenységek kiegészítése különösen a magas szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli alkalmazását célzó, a 
  Közösségen belüli szabályozási keretekre és legjobb gyakorlatokra
  épülő és e rendelet rendelkezéseinek megfelelő támogatás érdekében
  , elősegítve a nukleáris anyagok tisztán polgári célú felhasználásának, és ezáltal a polgárok és a környezet védelmének biztosítását. Ezen a célkitűzésen belül a rendelet célja az is, hogy támogassa a harmadik országok hatóságai által hozott nukleáris vonatkozású döntések átláthatóságának megvalósítását. |
| | Az Unió által e rendelet alapján a nukleáris biztonság és a biztosítékok terén folytatott együttműködésnek nem célja az atomenergia előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E rendelet célkitűzése a [NDICI-rendelet] keretében finanszírozott nukleáris együttműködési tevékenységek kiegészítése különösen a magas szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli alkalmazását célzó, a 
  Közösségben megvalósuló tevékenységekre
  épülő és e rendelet rendelkezéseinek megfelelő támogatás érdekében.

(1)   E rendelet célkitűzése a [NDICI-rendelet] keretében finanszírozott nukleáris együttműködési tevékenységek kiegészítése különösen a magas szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítékok harmadik országbeli alkalmazását célzó, a 
  Közösségen belüli szabályozási keretekre és legjobb gyakorlatokra
  épülő és e rendelet rendelkezéseinek megfelelő támogatás érdekében
  , elősegítve a nukleáris anyagok tisztán polgári célú felhasználásának, és ezáltal a polgárok és a környezet védelmének biztosítását. Ezen a célkitűzésen belül a rendelet célja az is, hogy támogassa a harmadik országok hatóságai által hozott nukleáris vonatkozású döntések átláthatóságának megvalósítását.

Az Unió által e rendelet alapján a nukleáris biztonság és a biztosítékok terén folytatott együttműködésnek nem célja az atomenergia előmozdítása.

Az Unió által e rendelet alapján a nukleáris biztonság és a biztosítékok terén folytatott együttműködésnek nem célja az atomenergia előmozdítása.

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – a pont

2 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása
  , valamint a
  nukleáris
  biztonság folyamatos javítása
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása
  , valamint a
  nukleáris
  biztonság folyamatos javítása
  ;

, valamint a

biztonság folyamatos javítása

| a) | hatékony nukleáris biztonsági kultúra és
  irányítás előmozdítása és
  a 
  nukleáris biztonság folyamatos javítása, továbbá a Közösségen belül és nemzetközi szinten létező
  legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása
  az érintett
  nukleáris
  tevékenységek vonatkozásában
  ; |
| --- | --- |

a)

hatékony nukleáris biztonsági kultúra és
  irányítás előmozdítása és
  a 
  nukleáris biztonság folyamatos javítása, továbbá a Közösségen belül és nemzetközi szinten létező
  legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása
  az érintett
  nukleáris
  tevékenységek vonatkozásában
  ;

irányítás előmozdítása és

nukleáris biztonság folyamatos javítása, továbbá a Közösségen belül és nemzetközi szinten létező

az érintett

tevékenységek vonatkozásában

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – b pont

2 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  kiégett fűtőelemek és
  a 
  radioaktív hulladékok
  felelősségteljes és biztonságos kezelése, valamint a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények
  leszerelése
  és
  helyreállítása
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a
  kiégett fűtőelemek és
  a 
  radioaktív hulladékok
  felelősségteljes és biztonságos kezelése, valamint a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények
  leszerelése
  és
  helyreállítása
  ;

kiégett fűtőelemek és

radioaktív hulladékok

leszerelése

helyreállítása

| b) | a
  radioaktív hulladékok, többek között
  a 
  kiégett fűtőelemek
  felelősségteljes és biztonságos kezelése
  a keletkezéstől a végleges elhelyezésig (azaz előkezelése, kezelése, feldolgozása, tárolása és ártalmatlanítása)
  , valamint a 
  biztonságos és hatékony leszerelés és a káros környezeti hatások mérséklése a
  korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények
  , valamint a bezárt uránbányák, továbbá az elsüllyedt radioaktív tárgyak
  és
  anyagok esetében
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  radioaktív hulladékok, többek között
  a 
  kiégett fűtőelemek
  felelősségteljes és biztonságos kezelése
  a keletkezéstől a végleges elhelyezésig (azaz előkezelése, kezelése, feldolgozása, tárolása és ártalmatlanítása)
  , valamint a 
  biztonságos és hatékony leszerelés és a káros környezeti hatások mérséklése a
  korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények
  , valamint a bezárt uránbányák, továbbá az elsüllyedt radioaktív tárgyak
  és
  anyagok esetében
  ;

radioaktív hulladékok, többek között

kiégett fűtőelemek

a keletkezéstől a végleges elhelyezésig (azaz előkezelése, kezelése, feldolgozása, tárolása és ártalmatlanítása)

biztonságos és hatékony leszerelés és a káros környezeti hatások mérséklése a

, valamint a bezárt uránbányák, továbbá az elsüllyedt radioaktív tárgyak

anyagok esetében

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – c pont

2 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | hatékony és
  eredményes biztosítéki rendszerek létrehozása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

hatékony és
  eredményes biztosítéki rendszerek létrehozása
  .

eredményes biztosítéki rendszerek létrehozása

| c) | hatékony
  , eredményes
  és
  átlátható biztosítékok a nukleáris anyagokra vonatkozóan
  . |
| --- | --- |

c)

hatékony
  , eredményes
  és
  átlátható biztosítékok a nukleáris anyagokra vonatkozóan
  .

, eredményes

átlátható biztosítékok a nukleáris anyagokra vonatkozóan

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

2 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a harmadik országokbeli hatóságok átláthatósága és nyíltsága előmozdításának ösztönzése, a nyilvánosság tájékoztatása és bevonása a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos döntéshozatali folyamatokba, a radioaktív hulladékok kezelését célzó hatékony gyakorlatok, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyeztményekkel és eszközökkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a harmadik országokbeli hatóságok átláthatósága és nyíltsága előmozdításának ösztönzése, a nyilvánosság tájékoztatása és bevonása a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos döntéshozatali folyamatokba, a radioaktív hulladékok kezelését célzó hatékony gyakorlatok, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyeztményekkel és eszközökkel;

a harmadik országokbeli hatóságok átláthatósága és nyíltsága előmozdításának ösztönzése, a nyilvánosság tájékoztatása és bevonása a nukleáris létesítmények biztonságával kapcsolatos döntéshozatali folyamatokba, a radioaktív hulladékok kezelését célzó hatékony gyakorlatok, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyeztményekkel és eszközökkel;

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – c b pont (új)

2 cikk – 2 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | az eszközben foglalt ismeretek és fellépések felhasználása nemzetközi szervezetekben a politikai befolyás növelésére az energia és a biztonság területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

az eszközben foglalt ismeretek és fellépések felhasználása nemzetközi szervezetekben a politikai befolyás növelésére az energia és a biztonság területén.

az eszközben foglalt ismeretek és fellépések felhasználása nemzetközi szervezetekben a politikai befolyás növelésére az energia és a biztonság területén.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet végrehajtása során összhangot, szinergiákat és komplementaritást kell biztosítani az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelettel, az Unió külső tevékenységének egyéb programjaival és a többi érintett uniós szakpolitikával és
  programmal
  , valamint gondoskodni kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról. | (1)   E rendelet végrehajtása során összhangot, szinergiákat és komplementaritást kell biztosítani az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelettel, az Unió külső tevékenységének egyéb programjaival és a többi érintett uniós szakpolitikával és
  jogi aktussal, például a 2009/71/Euratom, a 2011/70/Euratom és a 2013/59/Euratom irányelvekkel, az Unió célkitűzéseivel és értékeivel, továbbá programjaival, például az Európai Atomenergia-közösség „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjával
  , valamint gondoskodni kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   E rendelet végrehajtása során összhangot, szinergiákat és komplementaritást kell biztosítani az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelettel, az Unió külső tevékenységének egyéb programjaival és a többi érintett uniós szakpolitikával és
  programmal
  , valamint gondoskodni kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról.

(1)   E rendelet végrehajtása során összhangot, szinergiákat és komplementaritást kell biztosítani az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelettel, az Unió külső tevékenységének egyéb programjaival és a többi érintett uniós szakpolitikával és
  jogi aktussal, például a 2009/71/Euratom, a 2011/70/Euratom és a 2013/59/Euratom irányelvekkel, az Unió célkitűzéseivel és értékeivel, továbbá programjaival, például az Európai Atomenergia-közösség „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjával
  , valamint gondoskodni kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról.

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság összehangolja az együttműködést a hasonló célokat követő harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, köztük elsősorban a NAÜ-vel és az OECD/NEA-val. E koordináció lehetővé teszi a Közösség és az érintett szervezetek számára, hogy a harmadik országok tekintetében elkerüljék a párhuzamos fellépéseket és finanszírozást. Feladatának elvégzéséhez a Bizottság bevonja a tagállamok illetékes hatóságait és az európai üzemeltetőket is, kiaknázva ezzel a nukleáris biztonság és biztosítékok terén szerzett európai tapasztalatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság összehangolja az együttműködést a hasonló célokat követő harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, köztük elsősorban a NAÜ-vel és az OECD/NEA-val. E koordináció lehetővé teszi a Közösség és az érintett szervezetek számára, hogy a harmadik országok tekintetében elkerüljék a párhuzamos fellépéseket és finanszírozást. Feladatának elvégzéséhez a Bizottság bevonja a tagállamok illetékes hatóságait és az európai üzemeltetőket is, kiaknázva ezzel a nukleáris biztonság és biztosítékok terén szerzett európai tapasztalatokat.

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendeletnek a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  folyó
  áron
  300
   millió EUR. | E rendeletnek a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  állandó
  áron
  266
   millió EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E rendeletnek a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  folyó
  áron
  300
   millió EUR.

folyó

300

E rendeletnek a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg
  állandó
  áron
  266
   millió EUR.

állandó

266

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e rendelet végrehajtására vonatkozó átfogó szakpolitikai keretet a társulási megállapodások, a partnerségi és együttműködési megállapodások, a multilaterális megállapodások és a partnerországokkal jogilag kötelező erejű kapcsolatot létrehozó egyéb megállapodások, valamint az Európai Tanács következtetései és a Tanács következtetései, a csúcstalálkozókon tett nyilatkozatok, illetve a partnerországokkal folytatott magas szintű találkozók következetései, a Bizottság közleményei, továbbá a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közös közleményei adják. | Az e rendelet végrehajtására vonatkozó átfogó szakpolitikai keretet a 
  nukleáris biztonságról, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezeléséről szóló közösségi vívmányok, a
  társulási megállapodások, a partnerségi és együttműködési megállapodások, a multilaterális megállapodások és a partnerországokkal jogilag kötelező erejű kapcsolatot létrehozó egyéb megállapodások, valamint az Európai Tanács következtetései és a Tanács következtetései, a csúcstalálkozókon tett nyilatkozatok, illetve a partnerországokkal folytatott magas szintű találkozók következetései, a Bizottság közleményei, továbbá a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közös közleményei adják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet végrehajtására vonatkozó átfogó szakpolitikai keretet a társulási megállapodások, a partnerségi és együttműködési megállapodások, a multilaterális megállapodások és a partnerországokkal jogilag kötelező erejű kapcsolatot létrehozó egyéb megállapodások, valamint az Európai Tanács következtetései és a Tanács következtetései, a csúcstalálkozókon tett nyilatkozatok, illetve a partnerországokkal folytatott magas szintű találkozók következetései, a Bizottság közleményei, továbbá a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közös közleményei adják.

Az e rendelet végrehajtására vonatkozó átfogó szakpolitikai keretet a 
  nukleáris biztonságról, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezeléséről szóló közösségi vívmányok, a
  társulási megállapodások, a partnerségi és együttműködési megállapodások, a multilaterális megállapodások és a partnerországokkal jogilag kötelező erejű kapcsolatot létrehozó egyéb megállapodások, valamint az Európai Tanács következtetései és a Tanács következtetései, a csúcstalálkozókon tett nyilatkozatok, illetve a partnerországokkal folytatott magas szintű találkozók következetései, a Bizottság közleményei, továbbá a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének közös közleményei adják.

nukleáris biztonságról, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezeléséről szóló közösségi vívmányok, a

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A többéves indikatív programok célja, hogy a Közösség átfogó céljával és hatáskörével, célkitűzéseivel, alapelveivel és szakpolitikáival összhangban, valamint az 5. cikkben említett szakpolitikai keret alapján koherens keretet biztosítsanak a Közösség és az érintett harmadik országok vagy
  régiók
  közötti együttműködéshez. | (2)   A többéves indikatív programok célja, hogy a Közösség átfogó céljával és hatáskörével, célkitűzéseivel, alapelveivel és szakpolitikáival összhangban, valamint az 5. cikkben említett szakpolitikai keret alapján koherens keretet biztosítsanak a Közösség és az érintett harmadik országok
  , régiók
  vagy
  nemzetközi szervezetek
  közötti együttműködéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A többéves indikatív programok célja, hogy a Közösség átfogó céljával és hatáskörével, célkitűzéseivel, alapelveivel és szakpolitikáival összhangban, valamint az 5. cikkben említett szakpolitikai keret alapján koherens keretet biztosítsanak a Közösség és az érintett harmadik országok vagy
  régiók
  közötti együttműködéshez.

(2)   A többéves indikatív programok célja, hogy a Közösség átfogó céljával és hatáskörével, célkitűzéseivel, alapelveivel és szakpolitikáival összhangban, valamint az 5. cikkben említett szakpolitikai keret alapján koherens keretet biztosítsanak a Közösség és az érintett harmadik országok
  , régiók
  vagy
  nemzetközi szervezetek
  közötti együttműködéshez.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A többéves indikatív programok általános alapot biztosítanak az együttműködéshez és meghatározzák az e rendelet szerinti együttműködésre vonatkozó közösségi célkitűzéseket, tekintettel az érintett országok szükségleteire, a Közösség prioritásaira, a nemzetközi helyzetre és az érintett harmadik országok tevékenységeire. A többéves indikatív programokban meg kell határozni továbbá az együttműködés hozzáadott értékét, valamint azt, hogy miként lehet elkerülni a más programokkal és kezdeményezésekkel való átfedéseket, különös tekintettel a hasonló célkitűzéseket követő nemzetközi szervezetek és a főbb donorok programjaira és kezdeményezéseire. | (3)   A többéves indikatív programok általános alapot biztosítanak az együttműködéshez és meghatározzák az e rendelet szerinti együttműködésre vonatkozó közösségi célkitűzéseket, tekintettel az érintett országok szükségleteire
  és körülményeire
  , a Közösség prioritásaira, a nemzetközi helyzetre és az érintett harmadik országok tevékenységeire. A többéves indikatív programokban meg kell határozni továbbá az együttműködés hozzáadott értékét, valamint azt, hogy miként lehet elkerülni a más programokkal és kezdeményezésekkel való átfedéseket, különös tekintettel a hasonló célkitűzéseket követő nemzetközi szervezetek és a főbb donorok programjaira és kezdeményezéseire. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A többéves indikatív programok általános alapot biztosítanak az együttműködéshez és meghatározzák az e rendelet szerinti együttműködésre vonatkozó közösségi célkitűzéseket, tekintettel az érintett országok szükségleteire, a Közösség prioritásaira, a nemzetközi helyzetre és az érintett harmadik országok tevékenységeire. A többéves indikatív programokban meg kell határozni továbbá az együttműködés hozzáadott értékét, valamint azt, hogy miként lehet elkerülni a más programokkal és kezdeményezésekkel való átfedéseket, különös tekintettel a hasonló célkitűzéseket követő nemzetközi szervezetek és a főbb donorok programjaira és kezdeményezéseire.

(3)   A többéves indikatív programok általános alapot biztosítanak az együttműködéshez és meghatározzák az e rendelet szerinti együttműködésre vonatkozó közösségi célkitűzéseket, tekintettel az érintett országok szükségleteire
  és körülményeire
  , a Közösség prioritásaira, a nemzetközi helyzetre és az érintett harmadik országok tevékenységeire. A többéves indikatív programokban meg kell határozni továbbá az együttműködés hozzáadott értékét, valamint azt, hogy miként lehet elkerülni a más programokkal és kezdeményezésekkel való átfedéseket, különös tekintettel a hasonló célkitűzéseket követő nemzetközi szervezetek és a főbb donorok programjaira és kezdeményezéseire.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A többéves indikatív programoknak arra kell törekedniük, hogy az e rendelet alapján pénzügyi támogatásban részesülő országokat ösztönözzék az Unióval kötött megállapodásokból, illetve a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésből eredő kötelezettségvállalások betartására, a vonatkozó nemzetközi egyezmények melletti elköteleződésre, a nukleáris biztonságra és a sugárvédelemre vonatkozó normák betartására, valamint a vonatkozó ajánlások és intézkedések végrehajtása melletti elköteleződésre, az átláthatósággal és a nyilvánossággal kapcsolatos legszigorúbb normák szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A többéves indikatív programoknak arra kell törekedniük, hogy az e rendelet alapján pénzügyi támogatásban részesülő országokat ösztönözzék az Unióval kötött megállapodásokból, illetve a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésből eredő kötelezettségvállalások betartására, a vonatkozó nemzetközi egyezmények melletti elköteleződésre, a nukleáris biztonságra és a sugárvédelemre vonatkozó normák betartására, valamint a vonatkozó ajánlások és intézkedések végrehajtása melletti elköteleződésre, az átláthatósággal és a nyilvánossággal kapcsolatos legszigorúbb normák szerint.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A többéves indikatív programoknak meg kell határozniuk a minősített és független felügyelet keretét a partnerországok nukleáris biztonsági szintjének növelése érdekében. A többéves indikatív programok rendelkezéseket tartalmazhatnak a nukleáris létesítmények átfogó kockázati és biztonsági értékelésére („stressztesztekre”) vonatkozó rendelkezéseket a nukleáris biztonságra és a radioaktív hulladékokra vonatkozó közösségi vívmányok, továbbá az említett stressztesztekből eredő ajánlások végrehajtása és a vonatkozó nyomonkövetési intézkedések alkalmazása alapján, különösen a csatlakozó országokban, a tagjelölt országokban és a potenciális tagjelölt országokban, valamint a szomszédságpolitikai térség országaiban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A többéves indikatív programoknak meg kell határozniuk a minősített és független felügyelet keretét a partnerországok nukleáris biztonsági szintjének növelése érdekében. A többéves indikatív programok rendelkezéseket tartalmazhatnak a nukleáris létesítmények átfogó kockázati és biztonsági értékelésére („stressztesztekre”) vonatkozó rendelkezéseket a nukleáris biztonságra és a radioaktív hulladékokra vonatkozó közösségi vívmányok, továbbá az említett stressztesztekből eredő ajánlások végrehajtása és a vonatkozó nyomonkövetési intézkedések alkalmazása alapján, különösen a csatlakozó országokban, a tagjelölt országokban és a potenciális tagjelölt országokban, valamint a szomszédságpolitikai térség országaiban.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 5 bekezdés

6 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A többéves indikatív programok a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszéden alapulnak. | (5)   A többéves indikatív programok a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszéden alapulnak.
  A programok kidolgozása során és azok elfogadása előtt a Bizottságnak konzultálnia kell az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjával (ENSREG) és adott esetben a tagállamok illetékes nemzeti hatóságaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A többéves indikatív programok a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszéden alapulnak.

(5)   A többéves indikatív programok a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszéden alapulnak.
  A programok kidolgozása során és azok elfogadása előtt a Bizottságnak konzultálnia kell az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjával (ENSREG) és adott esetben a tagállamok illetékes nemzeti hatóságaival.

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 6 bekezdés

6 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság a többéves indikatív programokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el. A Bizottság ugyanilyen eljárás keretében felülvizsgálja és szükség szerint aktualizálja ezen indikatív programokat. | (6)   A Bizottság a többéves indikatív programokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el. A Bizottság ugyanilyen eljárás keretében
  félidőben
  felülvizsgálja és szükség szerint aktualizálja ezen indikatív programokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság a többéves indikatív programokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el. A Bizottság ugyanilyen eljárás keretében felülvizsgálja és szükség szerint aktualizálja ezen indikatív programokat.

(6)   A Bizottság a többéves indikatív programokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el. A Bizottság ugyanilyen eljárás keretében
  félidőben
  felülvizsgálja és szükség szerint aktualizálja ezen indikatív programokat.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az olyan
  cselekvési tervekre,
  egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió EUR-t; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az olyan
  cselekvési tervekre,
  egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió EUR-t;

cselekvési tervekre,

| a) | az olyan egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió EUR-t; |
| --- | --- |

a)

az olyan egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió EUR-t;

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – b pont

8 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | tájékoztatás nyújtásához és kommunikációs tevékenységekhez, többek között a kommunikációs stratégiák kialakításához és az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációjához és láthatóságához kapcsolódó kiadások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

tájékoztatás nyújtásához és kommunikációs tevékenységekhez, többek között a kommunikációs stratégiák kialakításához és az Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációjához és láthatóságához kapcsolódó kiadások.

| b) | tájékoztatás nyújtásához és kommunikációs tevékenységekhez, többek között a kommunikációs stratégiák kialakításához és az Unió politikai prioritásainak
  , céljainak és értékeinek
  intézményi kommunikációjához és láthatóságához kapcsolódó kiadások. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás nyújtásához és kommunikációs tevékenységekhez, többek között a kommunikációs stratégiák kialakításához és az Unió politikai prioritásainak
  , céljainak és értékeinek
  intézményi kommunikációjához és láthatóságához kapcsolódó kiadások.

, céljainak és értékeinek

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | A nukleáris biztonság célját szolgáló nemzetközi együttműködésre vonatkozó kritériumok |
| | (1)
     
  A harmadik ország és a Közösség közötti közös megegyezést és kölcsönösségen alapuló szerződést és a Bizottsághoz benyújtott, az adott kormány számára kötelezettséget jelentő hivatalos kérelemmel kell megerősíteni. |
| | (2)
     
  A Közösséggel együttműködni kívánó harmadik országoknak a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kell lenniük, és annak kiegészítő jegyzőkönyvét is alá kell írniuk, vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel biztosítéki egyezményt kell kötniük ahhoz, hogy hitelt érdemlő módon megbizonyosodhassanak arról, hogy a bejelentett nukleáris anyagot csak békés célú nukleáris tevékenységekre használják, valamint hogy az adott állam egészében nincs be nem jelentett nukleáris anyag vagy tevékenység. Ezenkívül teljes mértékben elkötelezik magukat a NAÜ biztonsági normáiban rögzített biztonsági alapelvek mellett, és félként részt vesznek a vonatkozó egyezményekben, például a nukleáris biztonságról szóló egyezményben és a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezményben, vagy pedig igazolják, hogy olyan lépéseket tettek, amelyek tanúsítják az egyezményekhez való csatlakozás iránti határozott szándékukat. Aktív együttműködés esetén ezt az elkötelezettséget évente értékelik, figyelembe véve a nemzeti jelentéseket és a vonatkozó egyezmények végrehajtásáról szóló más dokumentumokat. Ezen értékelés alapján döntést kell hozni az együttműködés folytatásáról. Veszélyhelyzetekben az említett elveket kivételes esetben rugalmasan kell alkalmazni. |
| | (3)
     
  Az együttműködés e rendeletben foglalt célkitűzései tiszteletben tartásának biztosítása és nyomon követése érdekében az érintett harmadik országnak el kell fogadnia a végrehajtott intézkedések (2) bekezdés szerinti értékelését. Az értékelés lehetővé teszi az elfogadott célkitűzések tiszteletben tartásának nyomon követését és ellenőrzését, továbbá feltétele lehet a közösségi hozzájárulás folyósítása folytatásának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a. cikk

11a. cikk

A nukleáris biztonság célját szolgáló nemzetközi együttműködésre vonatkozó kritériumok

A nukleáris biztonság célját szolgáló nemzetközi együttműködésre vonatkozó kritériumok

(1)
     
  A harmadik ország és a Közösség közötti közös megegyezést és kölcsönösségen alapuló szerződést és a Bizottsághoz benyújtott, az adott kormány számára kötelezettséget jelentő hivatalos kérelemmel kell megerősíteni.

(2)
     
  A Közösséggel együttműködni kívánó harmadik országoknak a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kell lenniük, és annak kiegészítő jegyzőkönyvét is alá kell írniuk, vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel biztosítéki egyezményt kell kötniük ahhoz, hogy hitelt érdemlő módon megbizonyosodhassanak arról, hogy a bejelentett nukleáris anyagot csak békés célú nukleáris tevékenységekre használják, valamint hogy az adott állam egészében nincs be nem jelentett nukleáris anyag vagy tevékenység. Ezenkívül teljes mértékben elkötelezik magukat a NAÜ biztonsági normáiban rögzített biztonsági alapelvek mellett, és félként részt vesznek a vonatkozó egyezményekben, például a nukleáris biztonságról szóló egyezményben és a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról szóló közös egyezményben, vagy pedig igazolják, hogy olyan lépéseket tettek, amelyek tanúsítják az egyezményekhez való csatlakozás iránti határozott szándékukat. Aktív együttműködés esetén ezt az elkötelezettséget évente értékelik, figyelembe véve a nemzeti jelentéseket és a vonatkozó egyezmények végrehajtásáról szóló más dokumentumokat. Ezen értékelés alapján döntést kell hozni az együttműködés folytatásáról. Veszélyhelyzetekben az említett elveket kivételes esetben rugalmasan kell alkalmazni.

(3)
     
  Az együttműködés e rendeletben foglalt célkitűzései tiszteletben tartásának biztosítása és nyomon követése érdekében az érintett harmadik országnak el kell fogadnia a végrehajtott intézkedések (2) bekezdés szerinti értékelését. Az értékelés lehetővé teszi az elfogadott célkitűzések tiszteletben tartásának nyomon követését és ellenőrzését, továbbá feltétele lehet a közösségi hozzájárulás folyósítása folytatásának.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A nyomon követést, a jelentéstételt és az értékelést az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelet 31. cikkének (2), (4), (5) és (6) bekezdése, valamint 32. és 36. cikke szerint kell végrehajtani. | (1)   A nyomon követést, a jelentéstételt és az értékelést az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelet 31. cikkének (2), (4), (5) és (6) bekezdése, valamint 32. és 36. cikke szerint kell végrehajtani.
  A nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatosan az (EU) XXX/XXX NDICI rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében említett egyedi értékeléseket az ENSREG-gel folytatott konzultációt követően meg kell vitatni a nemzetközi nukleáris biztonság európai eszközének együttműködési bizottságában, és az Európai Parlament elé kell terjeszteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A nyomon követést, a jelentéstételt és az értékelést az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelet 31. cikkének (2), (4), (5) és (6) bekezdése, valamint 32. és 36. cikke szerint kell végrehajtani.

(1)   A nyomon követést, a jelentéstételt és az értékelést az (EU) XXX/XXX NDICI-rendelet 31. cikkének (2), (4), (5) és (6) bekezdése, valamint 32. és 36. cikke szerint kell végrehajtani.
  A nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatosan az (EU) XXX/XXX NDICI rendelet 32. cikkének (2) bekezdésében említett egyedi értékeléseket az ENSREG-gel folytatott konzultációt követően meg kell vitatni a nemzetközi nukleáris biztonság európai eszközének együttműködési bizottságában, és az Európai Parlament elé kell terjeszteni.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – a pont

12 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az elkészített, bevezetett vagy felülvizsgált jogi és rendeleti jellegű jogi aktusok száma; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az elkészített, bevezetett vagy felülvizsgált jogi és rendeleti jellegű jogi aktusok száma; valamint

| a) | az elkészített, bevezetett vagy felülvizsgált jogi és rendeleti jellegű jogi aktusok száma
  és sikeres végrehajtásuk,
  valamint
  az adott országokban a nukleáris biztonsági normákra és biztosítékokra gyakorolt hatásuk, köztük a polgárokra és a környezetre gyakorolt hatásuk; |
| --- | --- |

a)

az elkészített, bevezetett vagy felülvizsgált jogi és rendeleti jellegű jogi aktusok száma
  és sikeres végrehajtásuk,
  valamint
  az adott országokban a nukleáris biztonsági normákra és biztosítékokra gyakorolt hatásuk, köztük a polgárokra és a környezetre gyakorolt hatásuk;

és sikeres végrehajtásuk,

az adott országokban a nukleáris biztonsági normákra és biztosítékokra gyakorolt hatásuk, köztük a polgárokra és a környezetre gyakorolt hatásuk;

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a legmagasabb nukleáris biztonsági előírásoknak megfelelő létesítmények létrehozására vonatkozóan elkészített tervek, koncepciók vagy megvalósíthatósági tanulmányok száma. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a legmagasabb nukleáris biztonsági előírásoknak megfelelő létesítmények létrehozására vonatkozóan elkészített tervek, koncepciók vagy megvalósíthatósági tanulmányok száma.

| b) | a legmagasabb nukleáris biztonsági előírásoknak megfelelő létesítmények létrehozására vonatkozóan elkészített tervek, koncepciók vagy megvalósíthatósági tanulmányok száma
  , valamint e tanulmányok eredményeinek sikeres végrehajtása
  . |
| --- | --- |

b)

a legmagasabb nukleáris biztonsági előírásoknak megfelelő létesítmények létrehozására vonatkozóan elkészített tervek, koncepciók vagy megvalósíthatósági tanulmányok száma
  , valamint e tanulmányok eredményeinek sikeres végrehajtása
  .

, valamint e tanulmányok eredményeinek sikeres végrehajtása

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

12 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a nukleáris biztonság, a sugárvédelem, valamint a biztosítékok javításának a nukleáris biztonság, a sugárvédelem és a nukleáris biztosítékok legmagasabb szintű normáin, köztük nemzetközi szakértői értékelések eredményein alapuló hatékony és eredményes, a nukleáris létesítményekben alkalmazott eszközei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a nukleáris biztonság, a sugárvédelem, valamint a biztosítékok javításának a nukleáris biztonság, a sugárvédelem és a nukleáris biztosítékok legmagasabb szintű normáin, köztük nemzetközi szakértői értékelések eredményein alapuló hatékony és eredményes, a nukleáris létesítményekben alkalmazott eszközei.

a nukleáris biztonság, a sugárvédelem, valamint a biztosítékok javításának a nukleáris biztonság, a sugárvédelem és a nukleáris biztosítékok legmagasabb szintű normáin, köztük nemzetközi szakértői értékelések eredményein alapuló hatékony és eredményes, a nukleáris létesítményekben alkalmazott eszközei.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. cikk




  Átláthatóság




  A Bizottság és az ezen eszköz keretében az Unióval együttműködő harmadik országok biztosítják, hogy az ezen országokban az eszköz segítségével és általában a nukleáris biztonsági előírásokkal kapcsolatban hozott nukleáris biztonsági intézkedésekre vonatkozó szükséges információk a munkavállalók és a lakosság rendelkezésére álljanak, különös figyelmet fordítva a nukleáris létesítmények közelében lévő helyi hatóságokra, lakosságra és érdekeltekre. Ez a kötelezettség magában foglalja annak biztosítását, hogy az illetékes szabályozó hatóság és az engedély jogosultjai a hatáskörükbe tartozó területeken tájékoztatást nyújtsanak. Az információkat a vonatkozó jogszabályoknak és a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani, amennyiben ez nem veszélyeztet a vonatkozó jogszabályokban és a nemzetközi kötelezettségvállalásokban elismert egyéb, magasabb rendű érdekeket, például a biztonságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a. cikk

Átláthatóság

A Bizottság és az ezen eszköz keretében az Unióval együttműködő harmadik országok biztosítják, hogy az ezen országokban az eszköz segítségével és általában a nukleáris biztonsági előírásokkal kapcsolatban hozott nukleáris biztonsági intézkedésekre vonatkozó szükséges információk a munkavállalók és a lakosság rendelkezésére álljanak, különös figyelmet fordítva a nukleáris létesítmények közelében lévő helyi hatóságokra, lakosságra és érdekeltekre. Ez a kötelezettség magában foglalja annak biztosítását, hogy az illetékes szabályozó hatóság és az engedély jogosultjai a hatáskörükbe tartozó területeken tájékoztatást nyújtsanak. Az információkat a vonatkozó jogszabályoknak és a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani, amennyiben ez nem veszélyeztet a vonatkozó jogszabályokban és a nemzetközi kötelezettségvállalásokban elismert egyéb, magasabb rendű érdekeket, például a biztonságot.

---

(24)  A Tanács 237/2014/Euratom rendelete (2013. december 13.) a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról (HL L 77., 2014.3.15., 109. o.).

24

(24)  A Tanács 237/2014/Euratom rendelete (2013. december 13.) a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról (HL L 77., 2014.3.15., 109. o.).

24

---

2019. január 31., csütörtök

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/692 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/692

---

P8_TA(2019)0047

Uniós Vámkódex: Campione d'Italia területének és a Luganói-tó olasz vizeinek belefoglalása az Unió vámterületébe ***I

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0259),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 33., 114. és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 33., 114. és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0180/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. július 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. július 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0368/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0368/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 367., 2018.10.10., 39. o.

---

P8_TC1-COD(2018)0123

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/474 rendelettel.)

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/693 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/693

---

P8_TA(2019)0048

A közvetlen kifizetésekkel és a vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok a 2019-es és 2020-as év vonatkozásában

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a közvetlen kifizetésekkel és a vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok 2019-es és 2020-as év vonatkozásában történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0817), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0817),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42.cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0506/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42.cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0506/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2019. január 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2019. január 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0018/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0018/2019),

| A. | mivel sürgősségi okokból indokolt, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból indokolt, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0414

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a 2019-es és a 2020-as évre vonatkozó közvetlen kifizetésekkel és vidékfejlesztési támogatásokkal kapcsolatos egyes szabályok tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/288 rendelettel.)

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/694 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/694

---

P8_TA(2019)0049

A Dominikai Köztársaság csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának, Ciprusnak, Horvátországnak, Luxemburgnak, Portugáliának, Romániának és az Egyesült Királyságnak a Dominikai Köztársaság a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0526), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0526),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0376/2018),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0451/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0451/2018),

| 1. | jóváhagyja Ausztriának, Ciprusnak, Horvátországnak, Luxemburgnak, Portugáliának, Romániának és az Egyesült Királyságnak a Dominikai Köztársaság a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/695 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/695

---

P8_TA(2019)0050

Ecuador és Ukrajna csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának az Ecuador és Ukrajna a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0527), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0527),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0375/2018),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0452/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0452/2018),

| 1. | jóváhagyja Ausztriának az Ecuador és Ukrajna a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/696 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/696

---

P8_TA(2019)0051

Honduras csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0528), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0528),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0377/2018),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0457/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0457/2018),

| 1. | jóváhagyja Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/697 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/697

---

P8_TA(2019)0052

Belarusz és Üzbegisztán csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 411/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0530), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2018)0530),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0378/2018),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0458/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0458/2018),

| 1. | jóváhagyja Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/698 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/698

---

P8_TA(2019)0053

Az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti, az egyrészről az EU, másrészről Grönland és Dánia közötti kapcsolatokat is magában foglaló társulás *

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti, az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokat is magában foglaló társulásról (tengerentúli társulási határozat) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 411/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0461), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0461),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0379/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0480/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0480/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Ezen új határozatnak hangsúlyoznia kell a Grönlanddal folytatott együttműködés sajátosságait,
  például
  az Unió, Grönland és Dánia közötti szoros és tartós kapcsolatok fenntartására
  irányuló célkitűzést
  , Grönland geostratégiai helyzetének elismerését, Grönland és az Unió közötti
  szakpolitikai
  párbeszéd fontosságát, az Unió és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodás meglétét és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdéseket érintő potenciális együttműködést. A határozatnak
  reagálnia
  kell
  a globális kihívásokra, lehetővé téve proaktív menetrend kidolgozását és
  a 
  közös érdekek követését,
  különösen az éghajlatváltozásnak az emberi tevékenységre és a környezetre gyakorolt egyre növekvő
  hatása
  , a tengeri
  szállítás
  , a természeti
  erőforrások
   – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, valamint a 
  kutatás
  és
  innováció tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Ezen új határozatnak hangsúlyoznia kell a Grönlanddal folytatott együttműködés sajátosságait,
  például
  az Unió, Grönland és Dánia közötti szoros és tartós kapcsolatok fenntartására
  irányuló célkitűzést
  , Grönland geostratégiai helyzetének elismerését, Grönland és az Unió közötti
  szakpolitikai
  párbeszéd fontosságát, az Unió és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodás meglétét és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdéseket érintő potenciális együttműködést. A határozatnak
  reagálnia
  kell
  a globális kihívásokra, lehetővé téve proaktív menetrend kidolgozását és
  a 
  közös érdekek követését,
  különösen az éghajlatváltozásnak az emberi tevékenységre és a környezetre gyakorolt egyre növekvő
  hatása
  , a tengeri
  szállítás
  , a természeti
  erőforrások
   – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, valamint a 
  kutatás
  és
  innováció tekintetében
  .

| (6) | Ezen új határozatnak hangsúlyoznia kell a Grönlanddal folytatott együttműködés sajátosságait
  . A Tanács 2003-ban úgy döntött
  ,
  hogy 2006 után átfogó, fenntartható fejlődési célú partnerségre alapozza az Unió és Grönland közötti jövőbeli kapcsolatokat, amely az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást is magában foglal. Az egyrészről az Európai Unió, másrészről pedig Grönland kormánya és Dánia kormánya által 2015. március 19-én Brüsszelben aláírt, az Európai Unió és Grönland közötti kapcsolatokról szóló közös nyilatkozat emlékeztetett az Unió és Grönland közötti történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokra, valamint hangsúlyozta a kölcsönös érdekeken alapuló kapcsolatok és együttműködés megerősítésének szükségességét. Az új határozat alapján létrehozott partnerségnek törekednie kell
  az Unió, Grönland és Dánia közötti szoros és tartós kapcsolatok fenntartására
  , és lehetővé kell tennie a globális kihívások kezelését a dinamikus menetrend kialakításával és a kölcsönös érdekek felkutatásával. A határozatnak hangsúlyoznia kell a Grönlanddal való együttműködés jellemzőit
  ,
  beleértve
  Grönland geostratégiai helyzetének elismerését, Grönland és az Unió közötti
  politikai
  párbeszéd fontosságát, az Unió és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodás meglétét és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdéseket érintő potenciális együttműködést. A határozatnak
  figyelembe
  kell
  vennie
  a különösen az éghajlatváltozásnak az emberi tevékenységre és a környezetre gyakorolt egyre növekvő
  hatását
  , a tengeri
  szállítást
  , a természeti
  erőforrásokat
   – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, valamint a 
  kutatást
  és
  innovációt
  . |
| --- | --- |

(6)

Ezen új határozatnak hangsúlyoznia kell a Grönlanddal folytatott együttműködés sajátosságait
  . A Tanács 2003-ban úgy döntött
  ,
  hogy 2006 után átfogó, fenntartható fejlődési célú partnerségre alapozza az Unió és Grönland közötti jövőbeli kapcsolatokat, amely az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást is magában foglal. Az egyrészről az Európai Unió, másrészről pedig Grönland kormánya és Dánia kormánya által 2015. március 19-én Brüsszelben aláírt, az Európai Unió és Grönland közötti kapcsolatokról szóló közös nyilatkozat emlékeztetett az Unió és Grönland közötti történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatokra, valamint hangsúlyozta a kölcsönös érdekeken alapuló kapcsolatok és együttműködés megerősítésének szükségességét. Az új határozat alapján létrehozott partnerségnek törekednie kell
  az Unió, Grönland és Dánia közötti szoros és tartós kapcsolatok fenntartására
  , és lehetővé kell tennie a globális kihívások kezelését a dinamikus menetrend kialakításával és a kölcsönös érdekek felkutatásával. A határozatnak hangsúlyoznia kell a Grönlanddal való együttműködés jellemzőit
  ,
  beleértve
  Grönland geostratégiai helyzetének elismerését, Grönland és az Unió közötti
  politikai
  párbeszéd fontosságát, az Unió és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodás meglétét és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdéseket érintő potenciális együttműködést. A határozatnak
  figyelembe
  kell
  vennie
  a különösen az éghajlatváltozásnak az emberi tevékenységre és a környezetre gyakorolt egyre növekvő
  hatását
  , a tengeri
  szállítást
  , a természeti
  erőforrásokat
   – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, valamint a 
  kutatást
  és
  innovációt
  .

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Figyelemmel az éghajlatváltozás okozta problémáknak a Párizsi Megállapodás és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai kapcsán tett uniós kötelezettségvállalások szerinti kezelésének fontosságára, e program hozzájárul majd az éghajlati szempontok uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. Az e program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan
  20
   %-kal járulnak hozzá a program éghajlat-politikai célkitűzéseket szolgáló teljes pénzügyi keretösszegéhez. A vonatkozó tevékenységeket a program végrehajtása során azonosítják és újból értékelik a program félidős értékelésével és felülvizsgálati eljárásaival összefüggésben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Figyelemmel az éghajlatváltozás okozta problémáknak a Párizsi Megállapodás és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai kapcsán tett uniós kötelezettségvállalások szerinti kezelésének fontosságára, e program hozzájárul majd az éghajlati szempontok uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. Az e program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan
  20
   %-kal járulnak hozzá a program éghajlat-politikai célkitűzéseket szolgáló teljes pénzügyi keretösszegéhez. A vonatkozó tevékenységeket a program végrehajtása során azonosítják és újból értékelik a program félidős értékelésével és felülvizsgálati eljárásaival összefüggésben.

| (16) | Figyelemmel az éghajlatváltozás okozta problémáknak a Párizsi Megállapodás és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai kapcsán tett uniós kötelezettségvállalások szerinti kezelésének fontosságára, e program hozzájárul majd az éghajlati szempontok uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. Az e program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan
  30
  %-kal járulnak hozzá a program éghajlat-politikai célkitűzéseket szolgáló teljes pénzügyi keretösszegéhez. A vonatkozó tevékenységeket a program végrehajtása során azonosítják és újból értékelik a program félidős értékelésével és felülvizsgálati eljárásaival összefüggésben. |
| --- | --- |

(16)

Figyelemmel az éghajlatváltozás okozta problémáknak a Párizsi Megállapodás és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai kapcsán tett uniós kötelezettségvállalások szerinti kezelésének fontosságára, e program hozzájárul majd az éghajlati szempontok uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy az uniós költségvetés kiadásainak 25 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. Az e program keretében végrehajtott intézkedések várhatóan
  30
  %-kal járulnak hozzá a program éghajlat-politikai célkitűzéseket szolgáló teljes pénzügyi keretösszegéhez. A vonatkozó tevékenységeket a program végrehajtása során azonosítják és újból értékelik a program félidős értékelésével és felülvizsgálati eljárásaival összefüggésben.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az Unió és a TOT-ok elismerik az oktatás és a szakképzés által a TOT-ok fenntartható fejlődésének katalizátoraként betöltött szerep fontosságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az Unió és a TOT-ok elismerik az oktatás és a szakképzés által a TOT-ok fenntartható fejlődésének katalizátoraként betöltött szerep fontosságát.

| (18) | Az Unió és a TOT-ok elismerik az oktatás és a szakképzés által a TOT-ok fenntartható fejlődésének katalizátoraként betöltött szerep fontosságát
  , különösen azokon a területeken, ahol a lakosság általános képzettségi szintje alacsonynak mondható
  . |
| --- | --- |

(18)

Az Unió és a TOT-ok elismerik az oktatás és a szakképzés által a TOT-ok fenntartható fejlődésének katalizátoraként betöltött szerep fontosságát
  , különösen azokon a területeken, ahol a lakosság általános képzettségi szintje alacsonynak mondható
  .

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.

| (19) | Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.
  Külön figyelmet kell fordítania a TOT-ok őslakosainak jogaira is, valamint hozzá kell járulnia e jogok előmozdításához és tiszteletben tartásához. |
| --- | --- |

(19)

Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.
  Külön figyelmet kell fordítania a TOT-ok őslakosainak jogaira is, valamint hozzá kell járulnia e jogok előmozdításához és tiszteletben tartásához.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelem célkitűzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelem célkitűzéséhez.

| (20) | Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelem célkitűzéséhez
  , a fenntartható fejlesztési célok mintájára
  . |
| --- | --- |

(20)

Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelem célkitűzéséhez
  , a fenntartható fejlesztési célok mintájára
  .

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | E határozat rugalmasabb származási szabályokat biztosít, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és – ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel – olyan termékekre is, amelyek vám- és kvótamentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében. E feltételekre a 
  kereskedelem kijátszásának elkerülése
  , valamint a kumulációs megállapodások megfelelő
  működésének biztosítása érdekében van szükség
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

E határozat rugalmasabb származási szabályokat biztosít, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és – ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel – olyan termékekre is, amelyek vám- és kvótamentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében. E feltételekre a 
  kereskedelem kijátszásának elkerülése
  , valamint a kumulációs megállapodások megfelelő
  működésének biztosítása érdekében van szükség
  .

| (21) | E határozat rugalmasabb származási szabályokat biztosít, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és – ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel – olyan termékekre is, amelyek vám- és kvótamentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében. E feltételekre
  egy erőteljesebb kereskedelmi unió létrehozása érdekében van szükség, amely képes megakadályozni
  a 
  kereskedelmi forgalom más irányba terelődését
  , valamint
  biztosítani
  a kumulációs megállapodások megfelelő
  működését
  . |
| --- | --- |

(21)

E határozat rugalmasabb származási szabályokat biztosít, ideértve a származási kumuláció új lehetőségeit is. A kumulációt nem csak a TOT-okkal és a gazdasági partnerségi megállapodást aláíró országokkal kell lehetővé tenni, hanem bizonyos feltételek mellett olyan országokból származó termékekre vonatkozóan is, amelyekkel az Unió szabadkereskedelmi megállapodást tart fenn, és – ugyancsak bizonyos feltételekre figyelemmel – olyan termékekre is, amelyek vám- és kvótamentesen lépnek be az Unióba az Unió általános preferenciarendszere keretében. E feltételekre
  egy erőteljesebb kereskedelmi unió létrehozása érdekében van szükség, amely képes megakadályozni
  a 
  kereskedelmi forgalom más irányba terelődését
  , valamint
  biztosítani
  a kumulációs megállapodások megfelelő
  működését
  .

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A pénzügyi szolgáltatások területén az Unió és a TOT-ok között folytatott együttműködés várhatóan hozzájárul egy biztonságosabb, szilárdabb, átláthatóbb pénzügyi rendszer létrehozásához, amely elengedhetetlen a globális pénzügyi stabilitás előmozdítása és a fenntartható növekedés alátámasztása tekintetében. Az e területen tett igyekezeteknek a nemzetközi szinten elfogadott standardokkal való konvergenciára, valamint a TOT-jogszabályoknak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós vívmányokhoz való közelítésére kell összpontosulniuk. Kellő figyelmet kell fordítani a TOT-hatóságok igazgatási kapacitásának megerősítésére, többek között a felügyelet területén is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A pénzügyi szolgáltatások területén az Unió és a TOT-ok között folytatott együttműködés várhatóan hozzájárul egy biztonságosabb, szilárdabb, átláthatóbb pénzügyi rendszer létrehozásához, amely elengedhetetlen a globális pénzügyi stabilitás előmozdítása és a fenntartható növekedés alátámasztása tekintetében. Az e területen tett igyekezeteknek a nemzetközi szinten elfogadott standardokkal való konvergenciára, valamint a TOT-jogszabályoknak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós vívmányokhoz való közelítésére kell összpontosulniuk. Kellő figyelmet kell fordítani a TOT-hatóságok igazgatási kapacitásának megerősítésére, többek között a felügyelet területén is.

| (25) | A pénzügyi szolgáltatások területén az Unió és a TOT-ok között folytatott együttműködés várhatóan
  szembeszáll az adócsalással, az adókijátszással és az adóelkerüléssel, és ezzel
  hozzájárul egy biztonságosabb, szilárdabb, átláthatóbb pénzügyi rendszer létrehozásához, amely elengedhetetlen a globális pénzügyi stabilitás előmozdítása és a fenntartható növekedés alátámasztása tekintetében. Az e területen tett igyekezeteknek a nemzetközi szinten elfogadott standardokkal való konvergenciára, valamint a TOT-jogszabályoknak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós vívmányokhoz való közelítésére kell összpontosulniuk. Kellő figyelmet kell fordítani a TOT-hatóságok igazgatási kapacitásának megerősítésére, többek között a felügyelet területén is. |
| --- | --- |

(25)

A pénzügyi szolgáltatások területén az Unió és a TOT-ok között folytatott együttműködés várhatóan
  szembeszáll az adócsalással, az adókijátszással és az adóelkerüléssel, és ezzel
  hozzájárul egy biztonságosabb, szilárdabb, átláthatóbb pénzügyi rendszer létrehozásához, amely elengedhetetlen a globális pénzügyi stabilitás előmozdítása és a fenntartható növekedés alátámasztása tekintetében. Az e területen tett igyekezeteknek a nemzetközi szinten elfogadott standardokkal való konvergenciára, valamint a TOT-jogszabályoknak a pénzügyi szolgáltatásokról szóló uniós vívmányokhoz való közelítésére kell összpontosulniuk. Kellő figyelmet kell fordítani a TOT-hatóságok igazgatási kapacitásának megerősítésére, többek között a felügyelet területén is.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | E határozatnak szükség esetén hivatkoznia kell az [NDICI-rendeletre] (Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz) az együttműködés végrehajtásának céljából, biztosítva ezáltal a koherenciát az eszközök irányítása során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

E határozatnak szükség esetén hivatkoznia kell az [NDICI-rendeletre] (Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz) az együttműködés végrehajtásának céljából, biztosítva ezáltal a koherenciát az eszközök irányítása során.

törölve

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a határozat létrehozza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) Unióval való társulását (a továbbiakban: a társulás), amely az EUMSZ 198. cikkén alapuló, a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatását, valamint az Unió értékeinek és normáinak
  szélesebb világszinten
  történő előmozdítását célzó partnerség. | (1)   Ez a határozat létrehozza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) Unióval való társulását (a továbbiakban: a társulás), amely az EUMSZ 198. cikkén alapuló, a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatását, valamint az Unió értékeinek
  , elveinek
  és normáinak
  a világ többi részén
  történő előmozdítását célzó partnerség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a határozat létrehozza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) Unióval való társulását (a továbbiakban: a társulás), amely az EUMSZ 198. cikkén alapuló, a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatását, valamint az Unió értékeinek és normáinak
  szélesebb világszinten
  történő előmozdítását célzó partnerség.

(1)   Ez a határozat létrehozza a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) Unióval való társulását (a továbbiakban: a társulás), amely az EUMSZ 198. cikkén alapuló, a TOT-ok fenntartható fejlődésének támogatását, valamint az Unió értékeinek
  , elveinek
  és normáinak
  a világ többi részén
  történő előmozdítását célzó partnerség.

Módosítás 10

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Unió és a TOT-ok közötti társulás a TOT-ok, a kapcsolódó tagállamok és az Unió által közösen osztott célkitűzéseken, elveken és értékeken alapul. | (1)   Az Unió és a TOT-ok közötti társulás a TOT-ok, a kapcsolódó tagállamok és az Unió által közösen osztott célkitűzéseken, elveken és értékeken alapul.
  A társulás hozzájárul a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendben meghatározott fenntartható fejlesztési célok megvalósításához, valamint a Párizsi Megállapodás végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az Unió és a TOT-ok közötti társulás a TOT-ok, a kapcsolódó tagállamok és az Unió által közösen osztott célkitűzéseken, elveken és értékeken alapul.

(1)   Az Unió és a TOT-ok közötti társulás a TOT-ok, a kapcsolódó tagállamok és az Unió által közösen osztott célkitűzéseken, elveken és értékeken alapul.
  A társulás hozzájárul a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendben meghatározott fenntartható fejlesztési célok megvalósításához, valamint a Párizsi Megállapodás végrehajtásához.

Módosítás 11

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   E határozat végrehajtása során a partnerek az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság igényének elvét tartják szem előtt, továbbá foglalkoznak a TOT-ok fenntartható fejlődésének három pillérével, azaz a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel és a környezetvédelemmel. | (3)   E határozat végrehajtása során a partnerek az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság igényének elvét tartják szem előtt, továbbá foglalkoznak a TOT-ok fenntartható fejlődésének három pillérével, azaz a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi
  és kulturális
  fejlődéssel és a környezetvédelemmel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   E határozat végrehajtása során a partnerek az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság igényének elvét tartják szem előtt, továbbá foglalkoznak a TOT-ok fenntartható fejlődésének három pillérével, azaz a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi fejlődéssel és a környezetvédelemmel.

(3)   E határozat végrehajtása során a partnerek az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság igényének elvét tartják szem előtt, továbbá foglalkoznak a TOT-ok fenntartható fejlődésének három pillérével, azaz a gazdasági fejlődéssel, a társadalmi
  és kulturális
  fejlődéssel és a környezetvédelemmel.

Módosítás 12

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  E
  határozat általános célkitűzése a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint szoros gazdasági kapcsolatok kialakítása köztük és az Európai Unió egésze között.
  A társulás ezt az általános célkitűzést követi a TOT-ok versenyképességének fokozásával, ellenálló képességük megerősítésével, gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentésével, valamint a köztük és egyéb partnerek között folytatott együttműködés előmozdításával. | (4)   
  Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke (5) bekezdésének
  és
  21. cikkének, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 198
  .
  cikkének megfelelően e
  határozat általános célkitűzése a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint szoros gazdasági kapcsolatok kialakítása köztük és az Európai Unió egésze között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  E
  határozat általános célkitűzése a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint szoros gazdasági kapcsolatok kialakítása köztük és az Európai Unió egésze között.
  A társulás ezt az általános célkitűzést követi a TOT-ok versenyképességének fokozásával, ellenálló képességük megerősítésével, gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentésével, valamint a köztük és egyéb partnerek között folytatott együttműködés előmozdításával.

(4)   
  Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke (5) bekezdésének
  és
  21. cikkének, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 198
  .
  cikkének megfelelően e
  határozat általános célkitűzése a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint szoros gazdasági kapcsolatok kialakítása köztük és az Európai Unió egésze között.

Módosítás 13

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés – a pont

3 cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a TOT-okkal való együttműködés előmozdítása és támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

a TOT-okkal való együttműködés előmozdítása és támogatása;

a TOT-okkal való együttműködés előmozdítása és támogatása;

törölve

törölve

Módosítás 14

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés – b pont

3 cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Grönland
  támogatása
  és a vele folytatott együttműködés olyan jelentős
  kihívások kezelése terén,
  mint
  az
  oktatási színvonal emelése, valamint a nemzeti szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása érdekében hozzájárulás Grönland közigazgatási kapacitásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Grönland
  támogatása
  és a vele folytatott együttműködés olyan jelentős
  kihívások kezelése terén,
  mint
  az
  oktatási színvonal emelése, valamint a nemzeti szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása érdekében hozzájárulás Grönland közigazgatási kapacitásához.

Grönland

és a vele folytatott együttműködés olyan jelentős

mint

oktatási színvonal emelése, valamint a nemzeti szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása érdekében hozzájárulás Grönland közigazgatási kapacitásához.

| b) | a TOT-ok
  támogatása
  az előttük álló nagy
  kihívások kezelése terén,
  Grönland esetében ideértve
  az
  iskolázottság szintjét is; |
| --- | --- |

b)

a TOT-ok
  támogatása
  az előttük álló nagy
  kihívások kezelése terén,
  Grönland esetében ideértve
  az
  iskolázottság szintjét is;

a TOT-ok

az előttük álló nagy

Grönland esetében ideértve

iskolázottság szintjét is;

Módosítás 15

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

3 cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a TOT-ok ellenállóképességének megerősítése a gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentése révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a TOT-ok ellenállóképességének megerősítése a gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentése révén;

a TOT-ok ellenállóképességének megerősítése a gazdasági és környezeti sebezhetőségük csökkentése révén;

Módosítás 16

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés – b b pont (új)

3 cikk – 5 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a TOT-ok versenyképességének javítása, ideértve a szociális normákat is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

a TOT-ok versenyképességének javítása, ideértve a szociális normákat is;

a TOT-ok versenyképességének javítása, ideértve a szociális normákat is;

Módosítás 17

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés – b c pont (új)

3 cikk – 5 bekezdés – b c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | a TOT-ok egyéb partnerekkel folytatott együttműködésének előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bc)

bc)

a TOT-ok egyéb partnerekkel folytatott együttműködésének előmozdítása.

a TOT-ok egyéb partnerekkel folytatott együttműködésének előmozdítása.

Módosítás 18

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés

3 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   E célkitűzések követése során a társulás tiszteletben tartja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés alapelveit, amelyeket a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok egytől egyig közösen osztanak. | (6)   E célkitűzések követése során a társulás tiszteletben tartja a demokrácia, a jogon alapuló megközelítés, amely minden emberi jogot és alapvető szabadságot felölel, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés alapelveit, amelyeket a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok egytől egyig osztanak.
  Tiszteletben tartja továbbá a nemen a faji vagy etnikai hovatartozáson, a valláson, a fogyatékosságon, az életkoron vagy a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   E célkitűzések követése során a társulás tiszteletben tartja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés alapelveit, amelyeket a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok egytől egyig közösen osztanak.

(6)   E célkitűzések követése során a társulás tiszteletben tartja a demokrácia, a jogon alapuló megközelítés, amely minden emberi jogot és alapvető szabadságot felölel, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés alapelveit, amelyeket a TOT-ok és a kapcsolódó tagállamok egytől egyig osztanak.
  Tiszteletben tartja továbbá a nemen a faji vagy etnikai hovatartozáson, a valláson, a fogyatékosságon, az életkoron vagy a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét.

Módosítás 19

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 1 a albekezdés (új)

4 cikk – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság a programozási és a végrehajtási folyamat keretében, és különösen az iránymutatásai elfogadásakor kellő mértékben figyelembe veszi a TOT-ok korlátozott igazgatási és humánerőforrás-kapacitásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a programozási és a végrehajtási folyamat keretében, és különösen az iránymutatásai elfogadásakor kellő mértékben figyelembe veszi a TOT-ok korlátozott igazgatási és humánerőforrás-kapacitásait.

A Bizottság a programozási és a végrehajtási folyamat keretében, és különösen az iránymutatásai elfogadásakor kellő mértékben figyelembe veszi a TOT-ok korlátozott igazgatási és humánerőforrás-kapacitásait.

Módosítás 20

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – a pont

5 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a TOT-gazdaságok gazdasági diverzifikációja, ideértve további integrálásukat a világgazdaságba és regionális gazdaságokba; Grönland különleges helyzetéből fakadóan munkaereje készségeinek fejlesztése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a TOT-gazdaságok gazdasági diverzifikációja, ideértve további integrálásukat a világgazdaságba és regionális gazdaságokba; Grönland különleges helyzetéből fakadóan munkaereje készségeinek fejlesztése;

| a) | a TOT-gazdaságok
  fenntartható
  gazdasági diverzifikációja, ideértve további integrálásukat a világgazdaságba és regionális gazdaságokba; Grönland különleges helyzetéből fakadóan munkaereje készségeinek fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

a TOT-gazdaságok
  fenntartható
  gazdasági diverzifikációja, ideértve további integrálásukat a világgazdaságba és regionális gazdaságokba; Grönland különleges helyzetéből fakadóan munkaereje készségeinek fejlesztése;

fenntartható

Módosítás 21

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

5 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a minőségi szociális modell előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a minőségi szociális modell előmozdítása;

a minőségi szociális modell előmozdítása;

Módosítás 22

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – e pont

5 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a katasztrófakockázat-csökkentés előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a katasztrófakockázat-csökkentés előmozdítása;

| e) | a katasztrófakockázat-csökkentés előmozdítása
  a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretben meghatározott prioritások figyelembevétele mellett
  ; |
| --- | --- |

e)

a katasztrófakockázat-csökkentés előmozdítása
  a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretben meghatározott prioritások figyelembevétele mellett
  ;

a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretben meghatározott prioritások figyelembevétele mellett

Módosítás 23

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – h a pont (új)

5 cikk – 2 bekezdés – h a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ha) | a Karib-szigetekkel és a Csendes-óceánnal kapcsolatos kérdések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ha)

ha)

a Karib-szigetekkel és a Csendes-óceánnal kapcsolatos kérdések.

a Karib-szigetekkel és a Csendes-óceánnal kapcsolatos kérdések.

Módosítás 24

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E célból az Unió és a TOT-ok információt cserélhetnek és megoszthatják bevett gyakorlataikat, valamint egyéb szoros együttműködési formákat és koordinációt alakíthatnak ki más partnerekkel, a TOT-ok regionális és nemzetközi szervezetekben – adott esetben nemzetközi megállapodások révén –
  történő részvételének összefüggésében
  . | (2)   E célból az Unió és a TOT-ok információt cserélhetnek és megoszthatják bevett gyakorlataikat, valamint egyéb szoros együttműködési formákat és koordinációt alakíthatnak ki más partnerekkel a TOT-ok regionális és nemzetközi szervezetekben
  való részvétele keretében
   – adott esetben nemzetközi megállapodások révén –
  annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a TOT-oknak az adott földrajzi környezetükbe való problémamentes integrációjához
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E célból az Unió és a TOT-ok információt cserélhetnek és megoszthatják bevett gyakorlataikat, valamint egyéb szoros együttműködési formákat és koordinációt alakíthatnak ki más partnerekkel, a TOT-ok regionális és nemzetközi szervezetekben – adott esetben nemzetközi megállapodások révén –
  történő részvételének összefüggésében
  .

(2)   E célból az Unió és a TOT-ok információt cserélhetnek és megoszthatják bevett gyakorlataikat, valamint egyéb szoros együttműködési formákat és koordinációt alakíthatnak ki más partnerekkel a TOT-ok regionális és nemzetközi szervezetekben
  való részvétele keretében
   – adott esetben nemzetközi megállapodások révén –
  annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a TOT-oknak az adott földrajzi környezetükbe való problémamentes integrációjához
  .

Módosítás 25

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek közötti együttműködést az e határozat II. és III. részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetben a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok és területek közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítania kell a vonatkozó uniós programok közötti koordinációt és szinergiáikat. Az Uniónak
  továbbá törekednie
  kell
  arra, hogy adott esetben bevonja
  a TOT-okat az azok szomszédos országaival – legyenek azok akár AKCS-államok, akár nem AKCS-államok vagy területek – és a legkülső régiókkal folytatott
  párbeszédeibe
  . | (3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek közötti együttműködést az e határozat II. és III. részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetben a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok és területek közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítania kell a vonatkozó uniós programok közötti koordinációt és szinergiáikat. Az Uniónak
  be
  kell
  vonnia
  a TOT-okat az azok szomszédos országaival – legyenek azok akár AKCS-államok, akár nem AKCS-államok vagy területek – és a legkülső régiókkal folytatott
  párbeszédét koordináló szervekbe, adott esetben felajánlva részükre a megfigyelői státuszt
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek közötti együttműködést az e határozat II. és III. részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetben a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok és területek közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítania kell a vonatkozó uniós programok közötti koordinációt és szinergiáikat. Az Uniónak
  továbbá törekednie
  kell
  arra, hogy adott esetben bevonja
  a TOT-okat az azok szomszédos országaival – legyenek azok akár AKCS-államok, akár nem AKCS-államok vagy területek – és a legkülső régiókkal folytatott
  párbeszédeibe
  .

(3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek közötti együttműködést az e határozat II. és III. részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetben a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok és területek közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítania kell a vonatkozó uniós programok közötti koordinációt és szinergiáikat. Az Uniónak
  be
  kell
  vonnia
  a TOT-okat az azok szomszédos országaival – legyenek azok akár AKCS-államok, akár nem AKCS-államok vagy területek – és a legkülső régiókkal folytatott
  párbeszédét koordináló szervekbe, adott esetben felajánlva részükre a megfigyelői státuszt
  .

Módosítás 26

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – a a pont (új)

7 cikk – 4 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a TOT-ok kapacitásainak megerősítése azon regionális stratégiák elfogadásának befolyásolása érdekében, amelyek figyelembe veszik sajátosságaikat, lehetőségeiket, valamint a TOT-ok által képviselt európai perspektívát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a TOT-ok kapacitásainak megerősítése azon regionális stratégiák elfogadásának befolyásolása érdekében, amelyek figyelembe veszik sajátosságaikat, lehetőségeiket, valamint a TOT-ok által képviselt európai perspektívát;

a TOT-ok kapacitásainak megerősítése azon regionális stratégiák elfogadásának befolyásolása érdekében, amelyek figyelembe veszik sajátosságaikat, lehetőségeiket, valamint a TOT-ok által képviselt európai perspektívát;

Módosítás 27

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

9 cikk – cím

9 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Különleges bánásmód | Az elszigetelt TOT-okra vonatkozó
  különleges bánásmód |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Különleges bánásmód

Az elszigetelt TOT-okra vonatkozó
  különleges bánásmód

Az elszigetelt TOT-okra vonatkozó

Módosítás 28

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk




  A legkevésbé fejlett TOT-okra vonatkozó különleges bánásmód





  (1)
     
  A társulás figyelembe veszi a TOT-ok sokszínűségét a gazdasági fejlettségi szintjük és strukturális korlátaik tekintetében.






  (2)
     
  A legkevésbé fejlett TOT-ok számára különleges bánásmódot határoznak meg.






  (3)
     
  Annak érdekében, hogy a TOT-ok behozhassák lemaradásukat és leküzdhessék állandó strukturális korlátaikat, sajátosságaikat megfelelően figyelembe veszik a pénzügyi támogatás mértékének, valamint e támogatás feltételeinek meghatározásakor.






  (4)
     
  A legkevésbé fejlettnek tekintett TOT Wallis és Futuna. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

A legkevésbé fejlett TOT-okra vonatkozó különleges bánásmód

(1)
     
  A társulás figyelembe veszi a TOT-ok sokszínűségét a gazdasági fejlettségi szintjük és strukturális korlátaik tekintetében.

(2)
     
  A legkevésbé fejlett TOT-ok számára különleges bánásmódot határoznak meg.

(3)
     
  Annak érdekében, hogy a TOT-ok behozhassák lemaradásukat és leküzdhessék állandó strukturális korlátaikat, sajátosságaikat megfelelően figyelembe veszik a pénzügyi támogatás mértékének, valamint e támogatás feltételeinek meghatározásakor.

(4)
     
  A legkevésbé fejlettnek tekintett TOT Wallis és Futuna.

Módosítás 29

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A társulást széles körű párbeszédre és konzultációra kell alapozni a TOT-okat, a velük kapcsolatban álló tagállamokat
  és
  a Bizottságot, valamint adott esetben az Európai Beruházási Bankot (EBB) kölcsönösen érintő kérdésekkel kapcsolatban. | (1)   A társulást széles körű párbeszédre és konzultációra kell alapozni a TOT-okat, a velük kapcsolatban álló tagállamokat, a Bizottságot
  és az Európai Parlamentet
  , valamint adott esetben az Európai Beruházási Bankot (EBB) kölcsönösen érintő kérdésekkel kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A társulást széles körű párbeszédre és konzultációra kell alapozni a TOT-okat, a velük kapcsolatban álló tagállamokat
  és
  a Bizottságot, valamint adott esetben az Európai Beruházási Bankot (EBB) kölcsönösen érintő kérdésekkel kapcsolatban.

(1)   A társulást széles körű párbeszédre és konzultációra kell alapozni a TOT-okat, a velük kapcsolatban álló tagállamokat, a Bizottságot
  és az Európai Parlamentet
  , valamint adott esetben az Európai Beruházási Bankot (EBB) kölcsönösen érintő kérdésekkel kapcsolatban.

Módosítás 30

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

12 cikk – cím

12 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nem kormányzati szereplők feladata | A
  civil társadalom és a
  nem kormányzati szereplők feladata |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nem kormányzati szereplők feladata

A
  civil társadalom és a
  nem kormányzati szereplők feladata

civil társadalom és a

Módosítás 31

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az együttműködést érintő információcserében és konzultációkban, és különösen az együttműködési támogatás, projektek vagy programok előkészítésében és végrehajtásában. A nem kormányzati szereplőket az ilyen projektek vagy programok végrehajtásához – a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából – pénzügyi igazgatási hatáskörökkel ruházhatják fel. | (1)   A
  civil társadalom, a magánszektor és a
  nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az együttműködést érintő információcserében és konzultációkban, és különösen az együttműködési támogatás, projektek vagy programok előkészítésében és végrehajtásában. A nem kormányzati szereplőket az ilyen projektek vagy programok végrehajtásához – a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából – pénzügyi igazgatási hatáskörökkel ruházhatják fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az együttműködést érintő információcserében és konzultációkban, és különösen az együttműködési támogatás, projektek vagy programok előkészítésében és végrehajtásában. A nem kormányzati szereplőket az ilyen projektek vagy programok végrehajtásához – a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából – pénzügyi igazgatási hatáskörökkel ruházhatják fel.

(1)   A
  civil társadalom, a magánszektor és a
  nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az együttműködést érintő információcserében és konzultációkban, és különösen az együttműködési támogatás, projektek vagy programok előkészítésében és végrehajtásában. A nem kormányzati szereplőket az ilyen projektek vagy programok végrehajtásához – a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából – pénzügyi igazgatási hatáskörökkel ruházhatják fel.

Módosítás 32

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a TOT-ok teljes mértékben részt vehessenek a társulás végrehajtásában. | (3)   A párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a TOT-ok teljes mértékben részt vehessenek a társulás végrehajtásában
  , továbbá az Európai Unió regionális stratégiáinak meghatározásában és végrehajtásában is azon térségekben, ahol a TOT-ok találhatók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a TOT-ok teljes mértékben részt vehessenek a társulás végrehajtásában.

(3)   A párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a TOT-ok teljes mértékben részt vehessenek a társulás végrehajtásában
  , továbbá az Európai Unió regionális stratégiáinak meghatározásában és végrehajtásában is azon térségekben, ahol a TOT-ok találhatók
  .

Módosítás 33

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 4 bekezdés

13 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A párbeszéd középpontjában többek között a feleket kölcsönösen érintő konkrét vagy a társulás
  célkitűzéseinek
  elérése szempontjából általános jelentőségű politikai kérdések állnak. | (4)   A párbeszéd középpontjában többek között a feleket kölcsönösen érintő konkrét, vagy a társulás
  célkitűzései, illetve a fenntartható fejlesztési célok
  elérése szempontjából általános jelentőségű politikai kérdések állnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A párbeszéd középpontjában többek között a feleket kölcsönösen érintő konkrét vagy a társulás
  célkitűzéseinek
  elérése szempontjából általános jelentőségű politikai kérdések állnak.

(4)   A párbeszéd középpontjában többek között a feleket kölcsönösen érintő konkrét, vagy a társulás
  célkitűzései, illetve a fenntartható fejlesztési célok
  elérése szempontjából általános jelentőségű politikai kérdések állnak.

Módosítás 34

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 5 bekezdés

13 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Grönlanddal folytatott párbeszéd mindenekelőtt alapot teremt az olyan területeken folytatott széles körű együttműködéshez és párbeszédhez, mint az energiaügy, az éghajlatváltozás és a környezet, a természeti erőforrások – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, a tengeri szállítás, a kutatás és innováció, valamint az említett kérdések Északi-sarkvidékre vonatkozó dimenziója. | (5)   A Grönlanddal folytatott párbeszéd mindenekelőtt alapot teremt az olyan területeken folytatott széles körű együttműködéshez és párbeszédhez, mint az
  oktatás, az
  energiaügy, az éghajlatváltozás és a környezet
  , a természet
  , a természeti erőforrások – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, a tengeri szállítás, a kutatás és innováció, valamint az említett kérdések Északi-sarkvidékre vonatkozó dimenziója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Grönlanddal folytatott párbeszéd mindenekelőtt alapot teremt az olyan területeken folytatott széles körű együttműködéshez és párbeszédhez, mint az energiaügy, az éghajlatváltozás és a környezet, a természeti erőforrások – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, a tengeri szállítás, a kutatás és innováció, valamint az említett kérdések Északi-sarkvidékre vonatkozó dimenziója.

(5)   A Grönlanddal folytatott párbeszéd mindenekelőtt alapot teremt az olyan területeken folytatott széles körű együttműködéshez és párbeszédhez, mint az
  oktatás, az
  energiaügy, az éghajlatváltozás és a környezet
  , a természet
  , a természeti erőforrások – ideértve a nyersanyagokat és halállományokat is –, a tengeri szállítás, a kutatás és innováció, valamint az említett kérdések Északi-sarkvidékre vonatkozó dimenziója.

Módosítás 35

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 5 a bekezdés (új)

13 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A karibi TOT-okkal folytatott párbeszéd célja elsősorban az, hogy a karibi térségben megerősítse az európai stratégiát, és együttműködést alakítson ki a biológiai sokféleséget, az éghajlatváltozást, az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást, a katasztrófamegelőzést és a katasztrófakockázatok kezelését érintő kérdésekről, valamint előmozdítsa a felelősségteljes kormányzást, különösen az adóügyek és a szervezett bűnözés elleni fellépés területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A karibi TOT-okkal folytatott párbeszéd célja elsősorban az, hogy a karibi térségben megerősítse az európai stratégiát, és együttműködést alakítson ki a biológiai sokféleséget, az éghajlatváltozást, az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást, a katasztrófamegelőzést és a katasztrófakockázatok kezelését érintő kérdésekről, valamint előmozdítsa a felelősségteljes kormányzást, különösen az adóügyek és a szervezett bűnözés elleni fellépés területén.

Módosítás 36

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 5 b bekezdés (új)

13 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  A csendes-óceáni TOT-okkal folytatott párbeszéd célja elsősorban az, hogy az európai jelenlét megerősítése révén nagyra törő uniós stratégiát határozzanak meg és hajtsanak végre a csendes-óceáni térségben, és hogy együttműködést alakítsanak ki a többek között a szociális kérdések, a tengeri és szárazföldi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, az éghajlatváltozás, az energia, a környezetvédelem és a kék gazdaság területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  A csendes-óceáni TOT-okkal folytatott párbeszéd célja elsősorban az, hogy az európai jelenlét megerősítése révén nagyra törő uniós stratégiát határozzanak meg és hajtsanak végre a csendes-óceáni térségben, és hogy együttműködést alakítsanak ki a többek között a szociális kérdések, a tengeri és szárazföldi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, az éghajlatváltozás, az energia, a környezetvédelem és a kék gazdaság területén.

Módosítás 37

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | párbeszéd
  céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és
  a Bizottságot
  tömörítő TOT–EU fórum (a továbbiakban: a TOT–EU fórum).
  Adott
  esetben
  az Európai Parlament tagjai
  , az EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői csatlakoznak a TOT–EU fórumhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

párbeszéd
  céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és
  a Bizottságot
  tömörítő TOT–EU fórum (a továbbiakban: a TOT–EU fórum).
  Adott
  esetben
  az Európai Parlament tagjai
  , az EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői csatlakoznak a TOT–EU fórumhoz;

párbeszéd

a Bizottságot

Adott

az Európai Parlament tagjai

| a) | politikai párbeszéd
  céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit
  , a Bizottságot, a Tanács elnökségét
  és
  az Európai Parlamentet
  tömörítő TOT–EU fórum (a továbbiakban: a TOT–EU fórum).
  Indokolt
  esetben
  a TOT-ok társulása (OCTA)
  , az EBB képviselői, a legkülső régiók
  képviselői és a harmadik országok vagy a TOT-okkal szomszédos területek
  képviselői csatlakoznak a TOT–EU fórumhoz; |
| --- | --- |

a)

politikai párbeszéd
  céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit
  , a Bizottságot, a Tanács elnökségét
  és
  az Európai Parlamentet
  tömörítő TOT–EU fórum (a továbbiakban: a TOT–EU fórum).
  Indokolt
  esetben
  a TOT-ok társulása (OCTA)
  , az EBB képviselői, a legkülső régiók
  képviselői és a harmadik országok vagy a TOT-okkal szomszédos területek
  képviselői csatlakoznak a TOT–EU fórumhoz;

politikai párbeszéd

, a Bizottságot, a Tanács elnökségét

az Európai Parlamentet

Indokolt

a TOT-ok társulása (OCTA)

képviselői és a harmadik országok vagy a TOT-okkal szomszédos területek

Módosítás 38

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – b pont

14 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat évente legalább
  háromszor
  kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat évente legalább
  háromszor
  kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére;

háromszor

| b) | a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat évente legalább
  négyszer
  kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat évente legalább
  négyszer
  kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére;

négyszer

Módosítás 39

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

II rész – 1 fejezet – cím

II rész – 1 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| KÖRNYEZETVÉDELMI KÉRDÉSEK, ÉGHAJLATVÁLTOZÁS, ÓCEÁNOK ÉS KATASZTRÓFAKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉS | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

KÖRNYEZETVÉDELMI KÉRDÉSEK, ÉGHAJLATVÁLTOZÁS, ÓCEÁNOK ÉS KATASZTRÓFAKOCKÁZAT-CSÖKKENTÉS

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 40

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

15 cikk – 1 albekezdés – bevezető rész

15 cikk – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás
  összefüggésében
  a környezetvédelem, az éghajlatváltozás
  és
  a katasztrófakockázat-csökkentés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti: | A társulás
  keretében
  a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a katasztrófakockázat-csökkentés
  és az ellenállóképesség növelése
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A társulás
  összefüggésében
  a környezetvédelem, az éghajlatváltozás
  és
  a katasztrófakockázat-csökkentés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

összefüggésében

és

A társulás
  keretében
  a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a katasztrófakockázat-csökkentés
  és az ellenállóképesség növelése
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

keretében

és az ellenállóképesség növelése

Módosítás 41

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

15 cikk – 1 albekezdés – c pont

15 cikk – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az erőforrások fenntartható
  felhasználásának
  és
  az erőforrás-hatékonyságnak az
  előmozdítása
  , valamint
  a 
  gazdasági növekedés környezetkárosodástól való szétválasztásának ösztönzése
  ; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az erőforrások fenntartható
  felhasználásának
  és
  az erőforrás-hatékonyságnak az
  előmozdítása
  , valamint
  a 
  gazdasági növekedés környezetkárosodástól való szétválasztásának ösztönzése
  ; valamint

felhasználásának

az erőforrás-hatékonyságnak az

, valamint

gazdasági növekedés környezetkárosodástól való szétválasztásának ösztönzése

| c) | az erőforrások fenntartható és
  hatékony felhasználásának
  előmozdítása a 
  méltányos átmenetet célzó stratégiákon alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósítása érdekében
  ; valamint |
| --- | --- |

c)

az erőforrások fenntartható és
  hatékony felhasználásának
  előmozdítása a 
  méltányos átmenetet célzó stratégiákon alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósítása érdekében
  ; valamint

hatékony felhasználásának

méltányos átmenetet célzó stratégiákon alapuló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósítása érdekében

Módosítás 42

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

16 cikk – 1 albekezdés – e a pont (új)

16 cikk – 1 albekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a talajpusztulással összefüggő problémák – többek között a növekedő tengerszint és a talajszennyezés – elleni fellépés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

a talajpusztulással összefüggő problémák – többek között a növekedő tengerszint és a talajszennyezés – elleni fellépés.

a talajpusztulással összefüggő problémák – többek között a növekedő tengerszint és a talajszennyezés – elleni fellépés.

Módosítás 43

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

17 cikk – 1 albekezdés

17 cikk – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás
  összefüggésében
  a fenntartható erdőgazdálkodás területén folytatott együttműködés érintheti az erdők megőrzése és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítását, ideértve az erdők környezetvédelmi, például a talajerózió elleni védelemben betöltött szerepének
  az
  előmozdítását is, továbbá az elsivatagosodás
  ellenőrzés alatt tartását
  , az erdőtelepítést, valamint a fakivitel igazgatását. | A társulás
  keretében
  a fenntartható erdőgazdálkodás területén folytatott együttműködés érintheti az erdők megőrzése és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítását, ideértve az erdők környezetvédelmi, például a talajerózió elleni védelemben betöltött szerepének előmozdítását is, továbbá az elsivatagosodás
  megfékezését
  , az erdőtelepítést, valamint a fakivitel igazgatását
  és az illegális fakitermelés elleni küzdelmet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A társulás
  összefüggésében
  a fenntartható erdőgazdálkodás területén folytatott együttműködés érintheti az erdők megőrzése és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítását, ideértve az erdők környezetvédelmi, például a talajerózió elleni védelemben betöltött szerepének
  az
  előmozdítását is, továbbá az elsivatagosodás
  ellenőrzés alatt tartását
  , az erdőtelepítést, valamint a fakivitel igazgatását.

összefüggésében

az

ellenőrzés alatt tartását

A társulás
  keretében
  a fenntartható erdőgazdálkodás területén folytatott együttműködés érintheti az erdők megőrzése és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítását, ideértve az erdők környezetvédelmi, például a talajerózió elleni védelemben betöltött szerepének előmozdítását is, továbbá az elsivatagosodás
  megfékezését
  , az erdőtelepítést, valamint a fakivitel igazgatását
  és az illegális fakitermelés elleni küzdelmet
  .

keretében

megfékezését

és az illegális fakitermelés elleni küzdelmet

Módosítás 44

Módosítás 44

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

18 cikk – 1 albekezdés – b pont

18 cikk – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés és mezőgazdaság – a 
  fenntartható energia
  és
  a nyersanyagok tekintetében a tengeri
  és
  tengerparti övezetekben rejlő
  lehetőségekkel való összeegyeztetése, az
  éghajlatváltozási hatások
  és az emberi tevékenységek figyelembevételével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés és mezőgazdaság – a 
  fenntartható energia
  és
  a nyersanyagok tekintetében a tengeri
  és
  tengerparti övezetekben rejlő
  lehetőségekkel való összeegyeztetése, az
  éghajlatváltozási hatások
  és az emberi tevékenységek figyelembevételével;

fenntartható energia

a nyersanyagok tekintetében a tengeri

tengerparti övezetekben rejlő

éghajlatváltozási hatások

| b) | a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés és
  fenntartható
  mezőgazdaság – a 
  tengeri
  és
  tengerparti övezetek által kínált, megújuló energiát
  és
  nyersanyagokat érintő
  lehetőségekkel való összeegyeztetése, az
  éghajlatváltozás hatásai
  és az emberi tevékenységek figyelembevételével; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés és
  fenntartható
  mezőgazdaság – a 
  tengeri
  és
  tengerparti övezetek által kínált, megújuló energiát
  és
  nyersanyagokat érintő
  lehetőségekkel való összeegyeztetése, az
  éghajlatváltozás hatásai
  és az emberi tevékenységek figyelembevételével;

fenntartható

tengeri

tengerparti övezetek által kínált, megújuló energiát

nyersanyagokat érintő

éghajlatváltozás hatásai

Módosítás 45

Módosítás 45

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

23 cikk – 1 albekezdés – c pont

23 cikk – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a
  környezetvédelem fejlesztése és megerősítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a
  környezetvédelem fejlesztése és megerősítése;

a

| c) | az emberi jogok, valamint a szociális védelem és a
  környezetvédelem fejlesztése és megerősítése; |
| --- | --- |

c)

az emberi jogok, valamint a szociális védelem és a
  környezetvédelem fejlesztése és megerősítése;

az emberi jogok, valamint a szociális védelem és a

Módosítás 46

Módosítás 46

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

24 cikk – 1 albekezdés – b pont

24 cikk – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a partnerországok erőfeszítéseihez való hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalásaiknak az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással összhangban történő teljesítése céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a partnerországok erőfeszítéseihez való hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalásaiknak az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással összhangban történő teljesítése céljából;

| b) | a partnerországok erőfeszítéseihez való hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalásaiknak az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással
  és a fenntartható fejlesztési célokkal
  összhangban történő teljesítése céljából; |
| --- | --- |

b)

a partnerországok erőfeszítéseihez való hozzájárulás az éghajlatváltozáshoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalásaiknak az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással
  és a fenntartható fejlesztési célokkal
  összhangban történő teljesítése céljából;

és a fenntartható fejlesztési célokkal

Módosítás 47

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

II rész – 4 fejezet – cím

II rész – 4 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| IFJÚSÁG, OKTATÁS, KÉPZÉS, EGÉSZSÉGÜGY, FOGLALKOZTATÁS, TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS, ÉLELMISZER-BIZTONSÁG ÉS ÉLELMEZÉSBIZTONSÁG | IFJÚSÁG,
  NŐK,
  OKTATÁS, KÉPZÉS, EGÉSZSÉGÜGY, FOGLALKOZTATÁS, TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS, ÉLELMISZER-BIZTONSÁG ÉS ÉLELMEZÉSBIZTONSÁG |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IFJÚSÁG, OKTATÁS, KÉPZÉS, EGÉSZSÉGÜGY, FOGLALKOZTATÁS, TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS, ÉLELMISZER-BIZTONSÁG ÉS ÉLELMEZÉSBIZTONSÁG

IFJÚSÁG,
  NŐK,
  OKTATÁS, KÉPZÉS, EGÉSZSÉGÜGY, FOGLALKOZTATÁS, TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS, ÉLELMISZER-BIZTONSÁG ÉS ÉLELMEZÉSBIZTONSÁG

NŐK,

Módosítás 48

Módosítás 48

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

32 cikk – 2 a bekezdés (új)

32 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A fiatalok munkanélküliségének elkerülése érdekében az Unió és a TOT-ok együttműködnek a fiatalok aktív munkaerő-piaci szerepvállalásának biztosítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A fiatalok munkanélküliségének elkerülése érdekében az Unió és a TOT-ok együttműködnek a fiatalok aktív munkaerő-piaci szerepvállalásának biztosítása céljából.

Módosítás 49

Módosítás 49

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

32 a cikk (új)

32 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 32a. cikk




  Nemek közötti egyenlőség





  (1)
     
  Az Unió biztosítja a TOT-okon élő férfiak és nők közötti egyenlőség és méltányosság előmozdítását, valamint a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nők politikai és gazdasági esélyegyenlőségét.






  (2)
     
  A társulás célja, hogy megvédje a nők és a lányok jogait, többek között az erőszak minden formája ellen.






  (3)
     
  A társulás célja továbbá, hogy előmozdítsa a nők társadalmi szerepvállalását, többek között a fenntartható fejlődésben, valamint a gazdasági és pénzügyi környezetben játszott szerepüket illetően.




  Minden kezdeményezésbe be kell építeni a nemek dimenzióját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

32a. cikk

Nemek közötti egyenlőség

(1)
     
  Az Unió biztosítja a TOT-okon élő férfiak és nők közötti egyenlőség és méltányosság előmozdítását, valamint a nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a nők politikai és gazdasági esélyegyenlőségét.

(2)
     
  A társulás célja, hogy megvédje a nők és a lányok jogait, többek között az erőszak minden formája ellen.

(3)
     
  A társulás célja továbbá, hogy előmozdítsa a nők társadalmi szerepvállalását, többek között a fenntartható fejlődésben, valamint a gazdasági és pénzügyi környezetben játszott szerepüket illetően.

Minden kezdeményezésbe be kell építeni a nemek dimenzióját.

Módosítás 50

Módosítás 50

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – b pont

33 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a TOT-ok támogatása az oktatási és szakképzési politikák kidolgozásában és végrehajtásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a TOT-ok támogatása az oktatási és szakképzési politikák kidolgozásában és végrehajtásában.

| b) | a TOT-ok támogatása az oktatási és szakképzési politikák kidolgozásában és végrehajtásában
  ; valamint |
| --- | --- |

b)

a TOT-ok támogatása az oktatási és szakképzési politikák kidolgozásában és végrehajtásában
  ; valamint

; valamint

Módosítás 51

Módosítás 51

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

33 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a TOT-ok Erasmus+ programban való részvételének és ahhoz való hozzáférésének támogatása a potenciális kedvezményezettek TOT-okból történő kiutazásának és TOT-okba való eljutásának előmozdításával és e mobilitás növelésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a TOT-ok Erasmus+ programban való részvételének és ahhoz való hozzáférésének támogatása a potenciális kedvezményezettek TOT-okból történő kiutazásának és TOT-okba való eljutásának előmozdításával és e mobilitás növelésével;

a TOT-ok Erasmus+ programban való részvételének és ahhoz való hozzáférésének támogatása a potenciális kedvezményezettek TOT-okból történő kiutazásának és TOT-okba való eljutásának előmozdításával és e mobilitás növelésével;

Módosítás 52

Módosítás 52

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – cím

38 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Előadóművészetek | Szépművészetek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Előadóművészetek

Előadóművészetek

Szépművészetek

Szépművészetek

Módosítás 53

Módosítás 53

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – 1 albekezdés – bevezető rész

38 cikk – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás
  összefüggésében az előadóművészetek
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti: | A társulás
  keretében a szépművészetek
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A társulás
  összefüggésében az előadóművészetek
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

összefüggésében az előadóművészetek

A társulás
  keretében a szépművészetek
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

keretében a szépművészetek

Módosítás 54

Módosítás 54

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – 1 albekezdés – a pont

38 cikk – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az előadóművészek
  közötti fokozott kapcsolattartás elősegítése olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, ideértve a meghallgatásokon való részvételt, a hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az előadóművészek
  közötti fokozott kapcsolattartás elősegítése olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, ideértve a meghallgatásokon való részvételt, a hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését;

az előadóművészek

| a) | a szépművészetek művelői
  közötti fokozott kapcsolattartás elősegítése olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, ideértve a meghallgatásokon való részvételt, a hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését
  megfelelő pénzügyi támogatás révén
  ; |
| --- | --- |

a)

a szépművészetek művelői
  közötti fokozott kapcsolattartás elősegítése olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, ideértve a meghallgatásokon való részvételt, a hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését
  megfelelő pénzügyi támogatás révén
  ;

a szépművészetek művelői

megfelelő pénzügyi támogatás révén

Módosítás 55

Módosítás 55

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – 1 albekezdés – a a pont (új)

38 cikk – 1 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a TOT-ok művészeti termékeinek előmozdítása az Unióban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a TOT-ok művészeti termékeinek előmozdítása az Unióban;

a TOT-ok művészeti termékeinek előmozdítása az Unióban;

Módosítás 56

Módosítás 56

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

39 cikk – 1 albekezdés – bevezető rész

39 cikk – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás
  összefüggésében
  az anyagi és a szellemi kulturális örökség, valamint a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a legjobb gyakorlatok megosztását az alábbiak révén: | A társulás
  keretében
  az anyagi és a szellemi kulturális örökség, valamint a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a legjobb gyakorlatok megosztását
  , valamint a történelmi helyszínek fenntartható hasznosítását
  az alábbiak révén: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A társulás
  összefüggésében
  az anyagi és a szellemi kulturális örökség, valamint a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a legjobb gyakorlatok megosztását az alábbiak révén:

összefüggésében

A társulás
  keretében
  az anyagi és a szellemi kulturális örökség, valamint a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a legjobb gyakorlatok megosztását
  , valamint a történelmi helyszínek fenntartható hasznosítását
  az alábbiak révén:

keretében

, valamint a történelmi helyszínek fenntartható hasznosítását

Módosítás 57

Módosítás 57

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

39 cikk – 1 albekezdés – d a pont (új)

39 cikk – 1 albekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a TOT-ok tárgyi és szellemi kulturális öröksége ismertségének növelése, valamint annak megőrzése és hasznosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a TOT-ok tárgyi és szellemi kulturális öröksége ismertségének növelése, valamint annak megőrzése és hasznosítása.

a TOT-ok tárgyi és szellemi kulturális öröksége ismertségének növelése, valamint annak megőrzése és hasznosítása.

Módosítás 58

Módosítás 58

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

II rész – 6 fejezet – cím

II rész – 6 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A SZERVEZETT BŰNÖZÉS ELLENI KÜZDELEM | A JOGÁLLAMISÁG ELŐMOZDÍTÁSA |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A SZERVEZETT BŰNÖZÉS ELLENI KÜZDELEM

A SZERVEZETT BŰNÖZÉS ELLENI KÜZDELEM

A JOGÁLLAMISÁG ELŐMOZDÍTÁSA

A JOGÁLLAMISÁG ELŐMOZDÍTÁSA

Módosítás 59

Módosítás 59

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

40 a cikk (új)

40 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 40a. cikk




  A jogállamiság előmozdítása





  (1)
     
  A társulás célja, hogy az Unió és a TOT-ok közötti párbeszéd és együttműködés révén előmozdítsa a demokrácia, valamint az ennek alapját képező jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok iránti tisztelet alapelveit.






  (2)
     
  Az Unió előretolt állásaiként a TOT-ok vezető szerepet játszanak abban, hogy a saját régiójukban terjesszék az Európai Unió értékeit és elveit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

40a. cikk

A jogállamiság előmozdítása

(1)
     
  A társulás célja, hogy az Unió és a TOT-ok közötti párbeszéd és együttműködés révén előmozdítsa a demokrácia, valamint az ennek alapját képező jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok iránti tisztelet alapelveit.

(2)
     
  Az Unió előretolt állásaiként a TOT-ok vezető szerepet játszanak abban, hogy a saját régiójukban terjesszék az Európai Unió értékeit és elveit.

Módosítás 60

Módosítás 60

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

41 cikk – cím

41 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem | A szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem
  , valamint az ezek megelőzésére tett intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem

A szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a gyermekek szexuális zaklatása és szexuális kizsákmányolása, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem
  , valamint az ezek megelőzésére tett intézkedések

, valamint az ezek megelőzésére tett intézkedések

Módosítás 61

Módosítás 61

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

41 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A társulás
  összefüggésében
  a szervezett bűnözés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti: | (1)   A társulás
  keretében
  a szervezett bűnözés
  elleni küzdelem és megelőző fellépés
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A társulás
  összefüggésében
  a szervezett bűnözés területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

(1)   A társulás
  keretében
  a szervezett bűnözés
  elleni küzdelem és megelőző fellépés
  területén folytatott együttműködés az alábbiakat érintheti:

Módosítás 62

Módosítás 62

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

42 a cikk (új)

42 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 42a. cikk




  A harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások




  Ahol a harmadik országokkal folytatott kereskedelmi vagy halászati tárgyalások súlyos károkat okozhatnak a TOT-ok regionális integrációját vagy érzékeny ágazatait érintően, a Bizottság hatásvizsgálatot végez, melynek során figyelembe veszi e megállapodásoknak a TOT-ok gazdaságaira gyakorolt összesített hatását. A vizsgálat elvégzését követően a Bizottság az adott nemzetközi megállapodások megkötése előtt továbbítja a vizsgálat eredményeit az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a TOT-ok kormányzati és helyi hatóságainak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

42a. cikk

A harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások

Ahol a harmadik országokkal folytatott kereskedelmi vagy halászati tárgyalások súlyos károkat okozhatnak a TOT-ok regionális integrációját vagy érzékeny ágazatait érintően, a Bizottság hatásvizsgálatot végez, melynek során figyelembe veszi e megállapodásoknak a TOT-ok gazdaságaira gyakorolt összesített hatását. A vizsgálat elvégzését követően a Bizottság az adott nemzetközi megállapodások megkötése előtt továbbítja a vizsgálat eredményeit az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a TOT-ok kormányzati és helyi hatóságainak.

Módosítás 63

Módosítás 63

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

53 cikk – 2 bekezdés

53 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés célja, hogy támogassa az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) végső célkitűzéseit
  és
  a Párizsi Megállapodás végrehajtását. Ezenkívül kiterjesztheti az együttműködést más kereskedelemmel kapcsolatos, többoldalú környezetvédelmi megállapodásra is, például a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre. | (2)   A kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés célja, hogy támogassa az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) végső célkitűzéseit, a Párizsi Megállapodás
  és a fenntartható fejlesztési célok
  végrehajtását. Ezenkívül kiterjesztheti az együttműködést más kereskedelemmel kapcsolatos, többoldalú környezetvédelmi megállapodásra is, például a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés célja, hogy támogassa az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) végső célkitűzéseit
  és
  a Párizsi Megállapodás végrehajtását. Ezenkívül kiterjesztheti az együttműködést más kereskedelemmel kapcsolatos, többoldalú környezetvédelmi megállapodásra is, például a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre.

(2)   A kereskedelemmel kapcsolatos együttműködés célja, hogy támogassa az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) végső célkitűzéseit, a Párizsi Megállapodás
  és a fenntartható fejlesztési célok
  végrehajtását. Ezenkívül kiterjesztheti az együttműködést más kereskedelemmel kapcsolatos, többoldalú környezetvédelmi megállapodásra is, például a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre.

Módosítás 64

Módosítás 64

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

59 cikk – 1 albekezdés – 4 bekezdés

59 cikk – 1 albekezdés – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  valamely TOT által állami forrásból nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez jelentős negatív hatást gyakorol a kereskedelemre vagy a beruházásra. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  valamely TOT által állami forrásból nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez jelentős negatív hatást gyakorol a kereskedelemre vagy a beruházásra.

törölve

törölve

Módosítás 65

Módosítás 65

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

70 cikk – 1 albekezdés

70 cikk – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió és a TOT-ok a lehető legnagyobb mértékben törekednek annak biztosítására, hogy területükön végrehajtsák és alkalmazzák a pénzügyi szolgáltatások ágazatának szabályozására és felügyeletére, illetve az adókijátszások és adókikerülések elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközileg elfogadott előírásokat. Ilyen nemzetközileg elfogadott előírások többek között a Bázeli Bizottság Hatékony bankfelügyeleti alapelve, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetségének Biztosítási alapelvei, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentuma, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) adóügyekre vonatkozó információcseréről szóló megállapodása, a G20 csoport átláthatóságról és az adózási célú információcseréről tett nyilatkozata, valamint a Pénzügyi Stabilitási Tanács pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentuma. | Az Unió és a TOT-ok a lehető legnagyobb mértékben törekednek annak biztosítására, hogy területükön végrehajtsák és alkalmazzák a pénzügyi szolgáltatások ágazatának szabályozására és felügyeletére, illetve az
  adócsalások,
  adókijátszások és adókikerülések elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközileg elfogadott előírásokat. Ilyen nemzetközileg elfogadott előírások többek között a Bázeli Bizottság Hatékony bankfelügyeleti alapelve, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetségének Biztosítási alapelvei, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentuma, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) adóügyekre vonatkozó információcseréről szóló megállapodása, a G20 csoport átláthatóságról és az adózási célú információcseréről tett nyilatkozata, valamint a Pénzügyi Stabilitási Tanács pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentuma
  vagy az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye és az azt kiegészítő jegyzőkönyvek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Unió és a TOT-ok a lehető legnagyobb mértékben törekednek annak biztosítására, hogy területükön végrehajtsák és alkalmazzák a pénzügyi szolgáltatások ágazatának szabályozására és felügyeletére, illetve az adókijátszások és adókikerülések elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközileg elfogadott előírásokat. Ilyen nemzetközileg elfogadott előírások többek között a Bázeli Bizottság Hatékony bankfelügyeleti alapelve, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetségének Biztosítási alapelvei, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentuma, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) adóügyekre vonatkozó információcseréről szóló megállapodása, a G20 csoport átláthatóságról és az adózási célú információcseréről tett nyilatkozata, valamint a Pénzügyi Stabilitási Tanács pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentuma.

Az Unió és a TOT-ok a lehető legnagyobb mértékben törekednek annak biztosítására, hogy területükön végrehajtsák és alkalmazzák a pénzügyi szolgáltatások ágazatának szabályozására és felügyeletére, illetve az
  adócsalások,
  adókijátszások és adókikerülések elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközileg elfogadott előírásokat. Ilyen nemzetközileg elfogadott előírások többek között a Bázeli Bizottság Hatékony bankfelügyeleti alapelve, a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetségének Biztosítási alapelvei, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének az értékpapír-szabályozás céljairól és alapelveiről szóló dokumentuma, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) adóügyekre vonatkozó információcseréről szóló megállapodása, a G20 csoport átláthatóságról és az adózási célú információcseréről tett nyilatkozata, valamint a Pénzügyi Stabilitási Tanács pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentuma
  vagy az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye és az azt kiegészítő jegyzőkönyvek
  .

adócsalások,

vagy az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye és az azt kiegészítő jegyzőkönyvek

Módosítás 66

Módosítás 66

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

72 cikk – 1 albekezdés – a pont

72 cikk – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | megfelelő pénzügyi források és technikai segítségnyújtás a TOT-ok stratégiai és szabályozó keretek kidolgozását és végrehajtását szolgáló kapacitásainak megerősítése céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

megfelelő pénzügyi források és technikai segítségnyújtás a TOT-ok stratégiai és szabályozó keretek kidolgozását és végrehajtását szolgáló kapacitásainak megerősítése céljából;

| a) | e határozat keretében
  megfelelő pénzügyi források és technikai segítségnyújtás a TOT-ok stratégiai és szabályozó keretek kidolgozását és végrehajtását szolgáló kapacitásainak megerősítése céljából; |
| --- | --- |

a)

e határozat keretében
  megfelelő pénzügyi források és technikai segítségnyújtás a TOT-ok stratégiai és szabályozó keretek kidolgozását és végrehajtását szolgáló kapacitásainak megerősítése céljából;

e határozat keretében

Módosítás 67

Módosítás 67

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

72 cikk – 1 albekezdés – b pont

72 cikk – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | hosszú távú finanszírozás a privátszektor növekedésének előmozdítására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

hosszú távú finanszírozás a privátszektor növekedésének előmozdítására;

| b) | e határozat keretében
  hosszú távú finanszírozás a privátszektor növekedésének előmozdítására; |
| --- | --- |

b)

e határozat keretében
  hosszú távú finanszírozás a privátszektor növekedésének előmozdítására;

e határozat keretében

Módosítás 68

Módosítás 68

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

72 cikk – 1 albekezdés – c pont

72 cikk – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | adott esetben
  más uniós
  programok is hozzájárulhatnak
  az e határozat keretében létrehozott tevékenységekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  E határozat emellett hozzájárulhat más uniós programok keretében létrehozott intézkedésekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

adott esetben
  más uniós
  programok is hozzájárulhatnak
  az e határozat keretében létrehozott tevékenységekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  E határozat emellett hozzájárulhat más uniós programok keretében létrehozott intézkedésekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.
  Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó.

adott esetben

programok is hozzájárulhatnak

E határozat emellett hozzájárulhat más uniós programok keretében létrehozott intézkedésekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik.

| c) | kiegészítő finanszírozások
  más uniós
  programokon keresztül, amelyek lehetővé teszik
  az e határozat keretében létrehozott tevékenységekhez
  való hozzájárulást
  , feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó. |
| --- | --- |

c)

kiegészítő finanszírozások
  más uniós
  programokon keresztül, amelyek lehetővé teszik
  az e határozat keretében létrehozott tevékenységekhez
  való hozzájárulást
  , feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó.

kiegészítő finanszírozások

programokon keresztül, amelyek lehetővé teszik

való hozzájárulást

Módosítás 69

Módosítás 69

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

72 cikk – 1 a albekezdés (új)

72 cikk – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E határozat emellett hozzájárulhat más uniós programok keretében létrehozott intézkedésekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E határozat emellett hozzájárulhat más uniós programok keretében létrehozott intézkedésekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó.

E határozat emellett hozzájárulhat más uniós programok keretében létrehozott intézkedésekhez, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Ilyen esetekben az ezekre a tevékenységekre kiterjedő munkaprogramoknak meg kell határozniuk, melyik szabályrendszer alkalmazandó.

Módosítás 70

Módosítás 70

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés

73 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron
  500 000 000
  EUR. | (1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron
  669 000 000
  EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron
  500 000 000
  EUR.

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakra szóló teljes pénzügyi keretösszege folyó áron
  669 000 000
  EUR.

Módosítás 71

Módosítás 71

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

74 cikk – 1 albekezdés – a pont

74 cikk – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „programozható támogatás”: a TOT-oknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás a programozási dokumentumokban meghatározott területi, regionális és régióközi stratégiák és prioritások finanszírozása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„programozható támogatás”: a TOT-oknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás a programozási dokumentumokban meghatározott területi, regionális és régióközi stratégiák és prioritások finanszírozása céljából;

| a) | „programozható támogatás”: a TOT-oknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás a programozási dokumentumokban
  adott esetben
  meghatározott területi, regionális és régióközi stratégiák és prioritások finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

a)

„programozható támogatás”: a TOT-oknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás a programozási dokumentumokban
  adott esetben
  meghatározott területi, regionális és régióközi stratégiák és prioritások finanszírozása céljából;

adott esetben

Módosítás 72

Módosítás 72

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

74 cikk – 1 albekezdés – g pont

74 cikk – 1 albekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | „régióközi allokáció”: a regionális allokáción belül a programozható támogatás céljából odaítélt összeg
  , a legalább egy TOT-ot és
  az
  EUMSZ 349
  . cikkében említett
  egy vagy több legkülső régiót és/vagy egy vagy több AKCS-államot, és/vagy egy vagy több nem AKCS-államot vagy területet magában foglaló
  , régióközi együttműködési stratégiák és prioritások finanszírozása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

„régióközi allokáció”: a regionális allokáción belül a programozható támogatás céljából odaítélt összeg
  , a legalább egy TOT-ot és
  az
  EUMSZ 349
  . cikkében említett
  egy vagy több legkülső régiót és/vagy egy vagy több AKCS-államot, és/vagy egy vagy több nem AKCS-államot vagy területet magában foglaló
  , régióközi együttműködési stratégiák és prioritások finanszírozása céljából.

, a legalább egy TOT-ot és

EUMSZ 349

egy vagy több legkülső régiót és/vagy egy vagy több AKCS-államot, és/vagy egy vagy több nem AKCS-államot vagy területet magában foglaló

| g) | „régióközi allokáció”: a regionális allokáción belül a programozható támogatás céljából odaítélt összeg az
  e határozat 82
  . cikkében említett
  jogalanyokat érintő
  , régióközi együttműködési stratégiák és prioritások finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

g)

„régióközi allokáció”: a regionális allokáción belül a programozható támogatás céljából odaítélt összeg az
  e határozat 82
  . cikkében említett
  jogalanyokat érintő
  , régióközi együttműködési stratégiák és prioritások finanszírozása céljából.

e határozat 82

jogalanyokat érintő

Módosítás 73

Módosítás 73

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

74 a cikk (új)

74 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 74a. cikk




  Általános elvek




  Ha e határozat különös rendelkezései másként nem rendelkeznek, az uniós pénzügyi támogatást az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1a)

  (költségvetési rendelet), valamint e határozat céljainak és elveinek megfelelően kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

74a. cikk

Általános elvek

Ha e határozat különös rendelkezései másként nem rendelkeznek, az uniós pénzügyi támogatást az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1a)

  (költségvetési rendelet), valamint e határozat céljainak és elveinek megfelelően kell végrehajtani.

Módosítás 74

Módosítás 74

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

75 cikk – 3 bekezdés – a pont

75 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a TOT-ok földrajzi, társadalmi és kulturális jellemzőire, valamint konkrét potenciáljukra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a TOT-ok földrajzi, társadalmi és kulturális jellemzőire, valamint konkrét potenciáljukra;

| a) | végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a TOT-ok
  demográfiai,
  földrajzi
  , gazdasági és pénzügyi, környezeti
  , társadalmi és kulturális jellemzőire, valamint konkrét potenciáljukra; |
| --- | --- |

a)

végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a TOT-ok
  demográfiai,
  földrajzi
  , gazdasági és pénzügyi, környezeti
  , társadalmi és kulturális jellemzőire, valamint konkrét potenciáljukra;

demográfiai,

, gazdasági és pénzügyi, környezeti

Módosítás 75

Módosítás 75

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

75 cikk – 4 a bekezdés (új)

75 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az uniós finanszírozás a költségvetési rendeletben előirányzott finanszírozási formák, és különösen az alábbiak útján nyújtható: |
| | a) | vissza nem térítendő támogatások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az uniós finanszírozás a költségvetési rendeletben előirányzott finanszírozási formák, és különösen az alábbiak útján nyújtható:

a)

a)

vissza nem térítendő támogatások;

vissza nem térítendő támogatások;

| b) | szolgáltatásokra, árukra vagy építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési szerződések; |
| --- | --- |

b)

b)

szolgáltatásokra, árukra vagy építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési szerződések;

szolgáltatásokra, árukra vagy építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési szerződések;

| c) | költségvetési támogatás; |
| --- | --- |

c)

c)

költségvetési támogatás;

költségvetési támogatás;

| d) | a Bizottság által létrehozott vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulás, a költségvetési rendelet 234. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

d)

d)

a Bizottság által létrehozott vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulás, a költségvetési rendelet 234. cikkével összhangban;

a Bizottság által létrehozott vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulás, a költségvetési rendelet 234. cikkével összhangban;

| e) | finanszírozási eszközök; |
| --- | --- |

e)

e)

finanszírozási eszközök;

finanszírozási eszközök;

| f) | költségvetési garanciák; |
| --- | --- |

f)

f)

költségvetési garanciák;

költségvetési garanciák;

| g) | vegyes finanszírozása MEFben sincs; |
| --- | --- |

g)

g)

vegyes finanszírozása MEFben sincs;

vegyes finanszírozása MEFben sincs;

| h) | pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

h)

h)

pénzügyi támogatás;

pénzügyi támogatás;

| i) | javadalmazott külső szakértők. |
| --- | --- |

i)

i)

javadalmazott külső szakértők.

javadalmazott külső szakértők.

A programozható támogatás keretében az uniós pénzügyi támogatást a TOT-ok esetében elsősorban költségvetés-támogatás formájában kell nyújtani.

A programozható támogatás keretében az uniós pénzügyi támogatást a TOT-ok esetében elsősorban költségvetés-támogatás formájában kell nyújtani.

Az Unió a költségvetési rendelettel összhangban nemzetközi, regionális vagy nemzeti pénzalapokhoz, például az EBB, a tagállamok vagy a partnerországok és -régiók vagy nemzetközi szervezetek által – több adományozótól származó közös finanszírozás vonzása céljából – létrehozott vagy kezelt pénzalapokhoz, vagy az egy vagy több adományozó által projektek közös végrehajtása céljából létrehozott pénzalapokhoz való hozzájárulás útján is nyújthat pénzügyi támogatást.

Az Unió a költségvetési rendelettel összhangban nemzetközi, regionális vagy nemzeti pénzalapokhoz, például az EBB, a tagállamok vagy a partnerországok és -régiók vagy nemzetközi szervezetek által – több adományozótól származó közös finanszírozás vonzása céljából – létrehozott vagy kezelt pénzalapokhoz, vagy az egy vagy több adományozó által projektek közös végrehajtása céljából létrehozott pénzalapokhoz való hozzájárulás útján is nyújthat pénzügyi támogatást.

Az uniós pénzügyi támogatást a Bizottság a költségvetési rendelet rendelkezései szerint hajtja végre, közvetlenül a Bizottság szolgálatai, az uniós küldöttségek és végrehajtó ügynökségek útján, a tagállamokkal megosztott irányítás keretében, illetve közvetetten, a költségvetési rendeletben felsorolt szervekre ruházva a költségvetés-végrehajtási feladatokat. Az említett szervezeteknek gondoskodniuk kell az Unió külső tevékenységével való összhangról, továbbá – ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek a Bizottságra nézve is érvényesek – más szervezetekre ruházhatják a költségvetés-végrehajtási feladatokat.

Az uniós pénzügyi támogatást a Bizottság a költségvetési rendelet rendelkezései szerint hajtja végre, közvetlenül a Bizottság szolgálatai, az uniós küldöttségek és végrehajtó ügynökségek útján, a tagállamokkal megosztott irányítás keretében, illetve közvetetten, a költségvetési rendeletben felsorolt szervekre ruházva a költségvetés-végrehajtási feladatokat. Az említett szervezeteknek gondoskodniuk kell az Unió külső tevékenységével való összhangról, továbbá – ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek a Bizottságra nézve is érvényesek – más szervezetekre ruházhatják a költségvetés-végrehajtási feladatokat.

A finanszírozott tevékenységek végrehajthatók párhuzamos vagy közös társfinanszírozással. Párhuzamos társfinanszírozás esetén a tevékenységet több egyértelműen azonosítható részre osztják, amelyeket a társfinanszírozást nyújtó különböző partnerek egyenként finanszíroznak oly módon, hogy a finanszírozás végső felhasználása mindig azonosítható. Közös társfinanszírozás esetén a tevékenység teljes költségét felosztják a társfinanszírozást nyújtó partnerek között, és a forrásokat úgy egyesítik, hogy a finanszírozás forrása a tevékenység részeként végzett intézkedések egyike esetében sem azonosítható. Ilyen esetekben a vissza nem térítendő támogatási és a közbeszerzési szerződések – a költségvetési rendelet 35. cikkében előírt – utólagos közzétételének összhangban kell állnia a megbízott szervezet esetleges szabályaival.

A finanszírozott tevékenységek végrehajthatók párhuzamos vagy közös társfinanszírozással. Párhuzamos társfinanszírozás esetén a tevékenységet több egyértelműen azonosítható részre osztják, amelyeket a társfinanszírozást nyújtó különböző partnerek egyenként finanszíroznak oly módon, hogy a finanszírozás végső felhasználása mindig azonosítható. Közös társfinanszírozás esetén a tevékenység teljes költségét felosztják a társfinanszírozást nyújtó partnerek között, és a forrásokat úgy egyesítik, hogy a finanszírozás forrása a tevékenység részeként végzett intézkedések egyike esetében sem azonosítható. Ilyen esetekben a vissza nem térítendő támogatási és a közbeszerzési szerződések – a költségvetési rendelet 35. cikkében előírt – utólagos közzétételének összhangban kell állnia a megbízott szervezet esetleges szabályaival.

Az uniós finanszírozás nem keletkeztethet különadókat, illetékeket és díjakat, és nem vezethet ezek beszedéséhez.

Az uniós finanszírozás nem keletkeztethet különadókat, illetékeket és díjakat, és nem vezethet ezek beszedéséhez.

Módosítás 76

Módosítás 76

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

75 a cikk (új)

75 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 75a. cikk |
| | Átvitel, éves részletek, kötelezettségvállalási előirányzatok, visszafizetések és a finanszírozási eszközök által generált bevételek |
| | (1)
     
  A költségvetési rendelet 12. cikkének (2) bekezdésén túlmenően az e határozat szerinti fel nem használt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok átvitele automatikus, és azok a következő pénzügyi év december 31-ig leköthetők. A következő pénzügyi évben először az átvitt összeg használandó fel. A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a költségvetési rendelet 12. cikkének (6) bekezdése szerint átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokról. |
| | (2)
     
  A költségvetési rendeletnek az előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról szóló 15. cikkében szereplő szabályokon túlmenően a jelen határozat szerinti tevékenységek teljes vagy részleges végre nem hajtásának eredményeképpen visszavont kötelezettségvállalások összegének megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok újra elérhetővé válnak az eredeti költségvetési tétel számára. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő hivatkozások a költségvetési rendelet 15. cikkére úgy értendők, hogy e határozat céljából a jelen bekezdésre való hivatkozást is tartalmazzák. |
| | (3)
     
  Az egy pénzügyi évnél hosszabb időszakon átívelő tevékenységek költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre a költségvetési rendelet 112. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| | A költségvetési rendelet 114. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése nem alkalmazandó az ilyen többéves tevékenységekre. A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást az adott tevékenységre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely a költségvetési kötelezettségvállalást követő ötödik év december 31-ig nem került felhasználásra előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként, vagy amelyre vonatkozóan nem nyújtottak be igazolt költségnyilatkozatot vagy kifizetési kérelmet. |
| | E cikk (2) bekezdése az éves részletekre is alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

75a. cikk

75a. cikk

Átvitel, éves részletek, kötelezettségvállalási előirányzatok, visszafizetések és a finanszírozási eszközök által generált bevételek

Átvitel, éves részletek, kötelezettségvállalási előirányzatok, visszafizetések és a finanszírozási eszközök által generált bevételek

(1)
     
  A költségvetési rendelet 12. cikkének (2) bekezdésén túlmenően az e határozat szerinti fel nem használt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok átvitele automatikus, és azok a következő pénzügyi év december 31-ig leköthetők. A következő pénzügyi évben először az átvitt összeg használandó fel. A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a költségvetési rendelet 12. cikkének (6) bekezdése szerint átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokról.

(2)
     
  A költségvetési rendeletnek az előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról szóló 15. cikkében szereplő szabályokon túlmenően a jelen határozat szerinti tevékenységek teljes vagy részleges végre nem hajtásának eredményeképpen visszavont kötelezettségvállalások összegének megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok újra elérhetővé válnak az eredeti költségvetési tétel számára. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő hivatkozások a költségvetési rendelet 15. cikkére úgy értendők, hogy e határozat céljából a jelen bekezdésre való hivatkozást is tartalmazzák.

(3)
     
  Az egy pénzügyi évnél hosszabb időszakon átívelő tevékenységek költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre a költségvetési rendelet 112. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

A költségvetési rendelet 114. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése nem alkalmazandó az ilyen többéves tevékenységekre. A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást az adott tevékenységre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely a költségvetési kötelezettségvállalást követő ötödik év december 31-ig nem került felhasználásra előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként, vagy amelyre vonatkozóan nem nyújtottak be igazolt költségnyilatkozatot vagy kifizetési kérelmet.

A költségvetési rendelet 114. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése nem alkalmazandó az ilyen többéves tevékenységekre. A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást az adott tevékenységre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely a költségvetési kötelezettségvállalást követő ötödik év december 31-ig nem került felhasználásra előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként, vagy amelyre vonatkozóan nem nyújtottak be igazolt költségnyilatkozatot vagy kifizetési kérelmet.

E cikk (2) bekezdése az éves részletekre is alkalmazandó.

E cikk (2) bekezdése az éves részletekre is alkalmazandó.

Módosítás 77

Módosítás 77

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

76 cikk – 1 albekezdés – b pont

76 cikk – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása;

| b) | intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi
  , a nemekkel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos
  szempontok integrálása; |
| --- | --- |

b)

intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi
  , a nemekkel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos
  szempontok integrálása;

, a nemekkel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos

Módosítás 78

Módosítás 78

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

77 cikk – 2 bekezdés

77 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetét, hogy megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken. | (2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetét, hogy
  nyilvánosan hozzáférhető,
  megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetét, hogy megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken.

(2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetét, hogy
  nyilvánosan hozzáférhető,
  megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken.

Módosítás 79

Módosítás 79

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

77 cikk – 3 bekezdés

77 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Unió támogathatja a TOT-ok arra irányuló törekvéseit, hogy javítsák a makrogazdasági mutatóik összehasonlíthatóságát. | (3)   Az Unió támogathatja a TOT-ok arra irányuló törekvéseit, hogy javítsák a makrogazdasági mutatóik összehasonlíthatóságát
  , többek között elősegítve a TOT-ok GDP-jének a vásárlóerő-paritás alapján történő elemzését, ha ez utóbbi rendelkezésre áll
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Unió támogathatja a TOT-ok arra irányuló törekvéseit, hogy javítsák a makrogazdasági mutatóik összehasonlíthatóságát.

(3)   Az Unió támogathatja a TOT-ok arra irányuló törekvéseit, hogy javítsák a makrogazdasági mutatóik összehasonlíthatóságát
  , többek között elősegítve a TOT-ok GDP-jének a vásárlóerő-paritás alapján történő elemzését, ha ez utóbbi rendelkezésre áll
  .

Módosítás 80

Módosítás 80

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés

78 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság kezdeményezésére az uniós finanszírozás fedezheti a határozat végrehajtásával és célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos működési kiadásokat, ideértve a végrehajtáshoz szükséges előkészítési, figyelemmel kísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési tevékenységekhez kapcsolódó igazgatási támogatás költségeit
  , valamint az Unió székhelyén és küldöttségeinél a programhoz szükséges igazgatási támogatás kapcsán felmerülő, valamint az e határozat alapján finanszírozott műveletek igazgatásához kapcsolódó kiadásokat – ideértve az információs és kommunikációs tevékenységeket, valamint a szervezeti információs és technológiai rendszereket is. | (1)   A Bizottság kezdeményezésére az uniós finanszírozás fedezheti a határozat végrehajtásával és célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos működési kiadásokat, ideértve a végrehajtáshoz szükséges előkészítési, figyelemmel kísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési tevékenységekhez kapcsolódó igazgatási támogatás költségeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az uniós finanszírozás fedezheti a határozat végrehajtásával és célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos működési kiadásokat, ideértve a végrehajtáshoz szükséges előkészítési, figyelemmel kísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési tevékenységekhez kapcsolódó igazgatási támogatás költségeit
  , valamint az Unió székhelyén és küldöttségeinél a programhoz szükséges igazgatási támogatás kapcsán felmerülő, valamint az e határozat alapján finanszírozott műveletek igazgatásához kapcsolódó kiadásokat – ideértve az információs és kommunikációs tevékenységeket, valamint a szervezeti információs és technológiai rendszereket is.

(1)   A Bizottság kezdeményezésére az uniós finanszírozás fedezheti a határozat végrehajtásával és célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos működési kiadásokat, ideértve a végrehajtáshoz szükséges előkészítési, figyelemmel kísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési tevékenységekhez kapcsolódó igazgatási támogatás költségeit.

Módosítás 81

Módosítás 81

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

79 cikk

79 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 79. cikk | törölve |
| Általános elvek | |
| E határozat eltérő rendelkezése hiányában az uniós pénzügyi támogatás nyújtását e határozat, a költségvetési rendelet és az [NDICI-rendelet] célkitűzéseivel és elveivel összhangban, különösen a II. cím I. fejezetének megfelelően – annak 13. cikke, 14. cikke (1) és (4) bekezdése és 15. cikke, a III. fejezet 21. cikkének (1) bekezdése, 21. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 21. cikkének (3) bekezdése, továbbá az V. fejezet 31. cikkének (1), (4), (6), (9) bekezdése és 32. cikkének (3) bekezdése kivételével – kell végrehajtani. Az e határozat 80. cikkében meghatározott eljárás nem alkalmazandó az [NDICI-rendelet] 21. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett esetekre. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

79. cikk

79. cikk

törölve

törölve

Általános elvek

Általános elvek

E határozat eltérő rendelkezése hiányában az uniós pénzügyi támogatás nyújtását e határozat, a költségvetési rendelet és az [NDICI-rendelet] célkitűzéseivel és elveivel összhangban, különösen a II. cím I. fejezetének megfelelően – annak 13. cikke, 14. cikke (1) és (4) bekezdése és 15. cikke, a III. fejezet 21. cikkének (1) bekezdése, 21. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 21. cikkének (3) bekezdése, továbbá az V. fejezet 31. cikkének (1), (4), (6), (9) bekezdése és 32. cikkének (3) bekezdése kivételével – kell végrehajtani. Az e határozat 80. cikkében meghatározott eljárás nem alkalmazandó az [NDICI-rendelet] 21. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett esetekre.

E határozat eltérő rendelkezése hiányában az uniós pénzügyi támogatás nyújtását e határozat, a költségvetési rendelet és az [NDICI-rendelet] célkitűzéseivel és elveivel összhangban, különösen a II. cím I. fejezetének megfelelően – annak 13. cikke, 14. cikke (1) és (4) bekezdése és 15. cikke, a III. fejezet 21. cikkének (1) bekezdése, 21. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 21. cikkének (3) bekezdése, továbbá az V. fejezet 31. cikkének (1), (4), (6), (9) bekezdése és 32. cikkének (3) bekezdése kivételével – kell végrehajtani. Az e határozat 80. cikkében meghatározott eljárás nem alkalmazandó az [NDICI-rendelet] 21. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett esetekre.

Módosítás 82

Módosítás 82

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

79 a cikk (új)

79 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 79a. cikk |
| | A programozási dokumentumok elfogadása |
| | (1)
     
  Az EU-TOT partnerség keretében a TOT-ok hatóságai felelősséget vállalnak az e határozat II. részében meghatározott főbb együttműködési területeken az ágazati politikák meghatározásáért és elfogadásáért, és biztosítják azok megfelelő nyomon követését. |
| | Ennek alapján mindegyik TOT a területe fenntartható fejlődésére irányuló programozási dokumentumot dolgoz ki és nyújt be. A programozási dokumentum célja koherens keretet biztosítani az Unió és az érintett TOT közötti együttműködés számára, összhangban az Unió átfogó céljával és tevékenységi területeivel, célkitűzéseivel, elveivel és szakpolitikáival. |
| | Mindegyik programozási dokumentum a következőket határozza meg: |
| | — | a politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti háttér rövid bemutatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

79a. cikk

79a. cikk

A programozási dokumentumok elfogadása

A programozási dokumentumok elfogadása

(1)
     
  Az EU-TOT partnerség keretében a TOT-ok hatóságai felelősséget vállalnak az e határozat II. részében meghatározott főbb együttműködési területeken az ágazati politikák meghatározásáért és elfogadásáért, és biztosítják azok megfelelő nyomon követését.

Ennek alapján mindegyik TOT a területe fenntartható fejlődésére irányuló programozási dokumentumot dolgoz ki és nyújt be. A programozási dokumentum célja koherens keretet biztosítani az Unió és az érintett TOT közötti együttműködés számára, összhangban az Unió átfogó céljával és tevékenységi területeivel, célkitűzéseivel, elveivel és szakpolitikáival.

Ennek alapján mindegyik TOT a területe fenntartható fejlődésére irányuló programozási dokumentumot dolgoz ki és nyújt be. A programozási dokumentum célja koherens keretet biztosítani az Unió és az érintett TOT közötti együttműködés számára, összhangban az Unió átfogó céljával és tevékenységi területeivel, célkitűzéseivel, elveivel és szakpolitikáival.

Mindegyik programozási dokumentum a következőket határozza meg:

Mindegyik programozási dokumentum a következőket határozza meg:

—

a politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti háttér rövid bemutatása;

a politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti háttér rövid bemutatása;

| — | a TOT (2030-ig tartó időszakra szóló menetrend szerinti) fenntartható fejlesztési stratégiájának rövid ismertetése, amely azonosítja a TOT prioritásait és azt, hogy milyen módon kíván hozzájárulni a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

—

a TOT (2030-ig tartó időszakra szóló menetrend szerinti) fenntartható fejlesztési stratégiájának rövid ismertetése, amely azonosítja a TOT prioritásait és azt, hogy milyen módon kíván hozzájárulni a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez;

a TOT (2030-ig tartó időszakra szóló menetrend szerinti) fenntartható fejlesztési stratégiájának rövid ismertetése, amely azonosítja a TOT prioritásait és azt, hogy milyen módon kíván hozzájárulni a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez;

| — | az uniós finanszírozásra kiválasztott kiemelt területek; |
| --- | --- |

—

az uniós finanszírozásra kiválasztott kiemelt területek;

az uniós finanszírozásra kiválasztott kiemelt területek;

| — | egyedi célkitűzések; |
| --- | --- |

—

egyedi célkitűzések;

egyedi célkitűzések;

| — | a várt eredmények; |
| --- | --- |

—

a várt eredmények;

a várt eredmények;

| — | egyértelmű és egyedi teljesítménymutatók; |
| --- | --- |

—

egyértelmű és egyedi teljesítménymutatók;

egyértelmű és egyedi teljesítménymutatók;

| — | indikatív pénzügyi előirányzatok mind átfogó szinten, mind pedig kiemelt területenként; |
| --- | --- |

—

indikatív pénzügyi előirányzatok mind átfogó szinten, mind pedig kiemelt területenként;

indikatív pénzügyi előirányzatok mind átfogó szinten, mind pedig kiemelt területenként;

| — | indikatív ütemterv. |
| --- | --- |

—

indikatív ütemterv.

indikatív ütemterv.

(2)
     
  A programozási dokumentumnak figyelembe kell vennie a korábbi tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat, és azt a civil társadalommal, a helyi hatóságokkal és más érdekelt felekkel való konzultációra és párbeszédre kell alapozni, biztosítva ezáltal e szereplők megfelelő szintű részvételét és az indikatív programozási dokumentum iránti utólagos elkötelezettségét.

(3)
     
  A programozási dokumentum tervezetéről az egyes TOT-ok hatóságainak, a hovatartozásuk szerinti tagállamnak és a Bizottságnak véleménycserét kell folytatnia. A programozási dokumentum véglegesítése a TOT-ok hatóságainak feladata. A programozási dokumentumok gyors elfogadásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság iránymutatásokban határozza meg a TOT-okra vonatkozó részletes programozási szabályokat.

(4)
     
  A véglegesítést követően a Bizottság értékeli a programozási dokumentumot, megállapítja, hogy összhangban van-e e határozat céljaival és a vonatkozó uniós szakpolitikákkal, és tartalmaz e minden, az éves finanszírozási határozat elfogadásához szükséges elemet. Az említett értékeléshez a TOT-ok hatóságai minden szükséges információt rendelkezésre bocsátanak, ideértve az adott esetben rendelkezésre álló megvalósíthatósági tanulmányok eredményeit is.

(5)
     
  A programozási dokumentumot az e határozat 88. cikkének (5) bekezdésében foglalt vizsgálóbizottsági eljárás szerint kell elfogadni.

Ugyanez az eljárás alkalmazandó azokra az érdemi felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy a programozás jelentős módosítását eredményezik.

Ugyanez az eljárás alkalmazandó azokra az érdemi felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy a programozás jelentős módosítását eredményezik.

A vizsgálóbizottsági eljárás nem alkalmazandó az indikatív programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik az indikatív programozási dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben a Bizottságnak az ilyen nem érdemi módosításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot a vonatkozó határozat elfogadásától számított egy hónapon belül tájékoztatnia kell.

A vizsgálóbizottsági eljárás nem alkalmazandó az indikatív programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik az indikatív programozási dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben a Bizottságnak az ilyen nem érdemi módosításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot a vonatkozó határozat elfogadásától számított egy hónapon belül tájékoztatnia kell.

Módosítás 83

Módosítás 83

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

79 b cikk (új)

79 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 79b. cikk |
| | Cselekvési tervek és intézkedések |
| | (1)
     
  A Bizottság éves vagy többéves cselekvési terveket vagy intézkedéseket fogad el. Az intézkedések egyedi intézkedés, különleges intézkedés, kísérő intézkedés vagy rendkívüli támogatási intézkedés formáját ölthetik. A cselekvési tervek és intézkedések keretében minden egyes tevékenység tekintetében meg kell határozni a célkitűzéseket, az elvárt eredményeket és a főbb tevékenységeket, a végrehajtás módjait, a költségvetést és minden kapcsolódó működési kiadást. |
| | (2)
     
  A cselekvési tervek a programozási dokumentumokon alapulnak. |
| | (3)
     
  Ezeket a cselekvési terveket és intézkedéseket az e határozat 88. cikkének (5) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Az (1) bekezdésben említett eljárást nem kell alkalmazni: |
| | a) | az olyan cselekvési tervekre, egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió eurót; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

79b. cikk

79b. cikk

Cselekvési tervek és intézkedések

Cselekvési tervek és intézkedések

(1)
     
  A Bizottság éves vagy többéves cselekvési terveket vagy intézkedéseket fogad el. Az intézkedések egyedi intézkedés, különleges intézkedés, kísérő intézkedés vagy rendkívüli támogatási intézkedés formáját ölthetik. A cselekvési tervek és intézkedések keretében minden egyes tevékenység tekintetében meg kell határozni a célkitűzéseket, az elvárt eredményeket és a főbb tevékenységeket, a végrehajtás módjait, a költségvetést és minden kapcsolódó működési kiadást.

(2)
     
  A cselekvési tervek a programozási dokumentumokon alapulnak.

(3)
     
  Ezeket a cselekvési terveket és intézkedéseket az e határozat 88. cikkének (5) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Az (1) bekezdésben említett eljárást nem kell alkalmazni:

a)

a)

az olyan cselekvési tervekre, egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió eurót;

az olyan cselekvési tervekre, egyedi intézkedésekre és kísérő intézkedésekre, amelyek esetében az uniós finanszírozás nem haladja meg a 10 millió eurót;

| b) | a technikai módosításokra, feltéve, hogy az ilyen módosítások érdemben nem érintik az adott cselekvési terv vagy intézkedés célkitűzéseit, mint például:










  i. | a végrehajtási módszer változása; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

a technikai módosításokra, feltéve, hogy az ilyen módosítások érdemben nem érintik az adott cselekvési terv vagy intézkedés célkitűzéseit, mint például:

a technikai módosításokra, feltéve, hogy az ilyen módosítások érdemben nem érintik az adott cselekvési terv vagy intézkedés célkitűzéseit, mint például:

i.

i.

a végrehajtási módszer változása;

a végrehajtási módszer változása;

| ii. | a forrásoknak az adott cselekvési tervben szereplő tevékenységek közötti átcsoportosítása; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a forrásoknak az adott cselekvési tervben szereplő tevékenységek közötti átcsoportosítása;

a forrásoknak az adott cselekvési tervben szereplő tevékenységek közötti átcsoportosítása;

| iii. | a cselekvési tervek és intézkedések költségvetésének az eredeti költségvetés legfeljebb 20 %-át érintő és 10 millió eurót meg nem haladó növelése vagy csökkentése. |
| --- | --- |

iii.

iii.

a cselekvési tervek és intézkedések költségvetésének az eredeti költségvetés legfeljebb 20 %-át érintő és 10 millió eurót meg nem haladó növelése vagy csökkentése.

a cselekvési tervek és intézkedések költségvetésének az eredeti költségvetés legfeljebb 20 %-át érintő és 10 millió eurót meg nem haladó növelése vagy csökkentése.

Többéves cselekvési tervek és intézkedések esetében a (3) bekezdés a) pontjában és b) pontjának iii. alpontjában hivatkozott küszöbértékek éves alapon alkalmazandók. Az e bekezdés szerint elfogadott cselekvési tervekről és intézkedésekről – a rendkívüli támogatási intézkedések kivételével –, valamint a technikai módosításokról az elfogadásukat követő egy hónapon belül tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a tagállamokat.

Többéves cselekvési tervek és intézkedések esetében a (3) bekezdés a) pontjában és b) pontjának iii. alpontjában hivatkozott küszöbértékek éves alapon alkalmazandók. Az e bekezdés szerint elfogadott cselekvési tervekről és intézkedésekről – a rendkívüli támogatási intézkedések kivételével –, valamint a technikai módosításokról az elfogadásukat követő egy hónapon belül tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a tagállamokat.

(4)
     
  A legfeljebb 20 millió EUR költségű rendkívüli támogatási intézkedések elfogadása vagy meghosszabbítása előtt a Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az intézkedések jellegéről és céljairól, valamint a tervezett pénzösszegekről. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot azt megelőzően is, hogy a már elfogadott rendkívüli támogatási intézkedéseken jelentős tartalmi módosításokat hajtana végre. Az Unió külső tevékenységeinek összhangja érdekében a Bizottság az ilyen intézkedések tervezése és végrehajtása során egyaránt figyelembe veszi a Tanács vonatkozó szakpolitikai megközelítését. A Bizottság megfelelő módon, kellő időben tájékoztatja az Európai Parlamentet az e cikk szerinti rendkívüli támogatási intézkedések – többek között a tervezett pénzösszegek – tervezéséről és végrehajtásáról, továbbá az említett támogatás jelentős módosításairól vagy hosszabbításairól is tájékoztatja az Európai Parlamentet.

(5)
     
  Kellően indokolt sürgős esetekben, mint a válságok, a természeti vagy ember okozta katasztrófák vagy a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat vagy az alapvető szabadságokat érintő közvetlen fenyegetések esetében a Bizottság a 88. cikk (5) bekezdésében említett eljárás szerint cselekvési terveket vagy intézkedéseket fogadhat el, vagy módosíthatja a meglévő cselekvési terveket és intézkedéseket.

Módosítás 84

Módosítás 84

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

80 cikk

80 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 80. cikk | törölve |
| A többéves indikatív programok, cselekvési tervek és intézkedések elfogadása | |
| A Bizottság „egységes programozási dokumentumok” formájában az [NDICI-rendelet] 12. cikkében foglaltak alapján többéves indikatív programokat fogad el az [NDICI-rendelet] 19. cikkében említett megfelelő cselekvési tervekkel és intézkedésekkel együtt e határozat 88. cikke (5) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint. Ez az eljárás alkalmazandó az [NDICI-rendelet] 14. cikkének (3) bekezdésében említett azon felülvizsgálatokra is, amelyek jelentősen módosítják a többéves indikatív program tartalmát. | |
| Grönland esetében az [NDICI-rendelet] 19. cikkében említett cselekvési tervek és intézkedések a többéves indikatív programoktól külön is elfogadhatók. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

80. cikk

80. cikk

törölve

törölve

A többéves indikatív programok, cselekvési tervek és intézkedések elfogadása

A többéves indikatív programok, cselekvési tervek és intézkedések elfogadása

A Bizottság „egységes programozási dokumentumok” formájában az [NDICI-rendelet] 12. cikkében foglaltak alapján többéves indikatív programokat fogad el az [NDICI-rendelet] 19. cikkében említett megfelelő cselekvési tervekkel és intézkedésekkel együtt e határozat 88. cikke (5) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint. Ez az eljárás alkalmazandó az [NDICI-rendelet] 14. cikkének (3) bekezdésében említett azon felülvizsgálatokra is, amelyek jelentősen módosítják a többéves indikatív program tartalmát.

A Bizottság „egységes programozási dokumentumok” formájában az [NDICI-rendelet] 12. cikkében foglaltak alapján többéves indikatív programokat fogad el az [NDICI-rendelet] 19. cikkében említett megfelelő cselekvési tervekkel és intézkedésekkel együtt e határozat 88. cikke (5) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint. Ez az eljárás alkalmazandó az [NDICI-rendelet] 14. cikkének (3) bekezdésében említett azon felülvizsgálatokra is, amelyek jelentősen módosítják a többéves indikatív program tartalmát.

Grönland esetében az [NDICI-rendelet] 19. cikkében említett cselekvési tervek és intézkedések a többéves indikatív programoktól külön is elfogadhatók.

Grönland esetében az [NDICI-rendelet] 19. cikkében említett cselekvési tervek és intézkedések a többéves indikatív programoktól külön is elfogadhatók.

Módosítás 85

Módosítás 85

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

81 cikk – 1 bekezdés

81 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A TOT-ok
  hatóságai jogosultak az e határozatban előírt pénzügyi támogatásra. | (1)   
  Mindegyik TOT
  hatóságai jogosultak az e határozatban előírt pénzügyi támogatásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A TOT-ok
  hatóságai jogosultak az e határozatban előírt pénzügyi támogatásra.

(1)   
  Mindegyik TOT
  hatóságai jogosultak az e határozatban előírt pénzügyi támogatásra.

Módosítás 86

Módosítás 86

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

81 cikk – 2 bekezdés – e pont

81 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a TOT-ok és az Unió a decentralizált együttműködésben részt vevő és egyéb nem kormányzati szereplői, hogy az e határozat 12. cikkében említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági, kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a TOT-ok és az Unió a decentralizált együttműködésben részt vevő és egyéb nem kormányzati szereplői, hogy az e határozat 12. cikkében említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági, kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat.

| e) | a TOT-ok és az Unió a decentralizált együttműködésben részt vevő és egyéb nem kormányzati szereplői, hogy az e határozat 12. cikkében említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági,
  környezeti,
  kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat. |
| --- | --- |

e)

a TOT-ok és az Unió a decentralizált együttműködésben részt vevő és egyéb nem kormányzati szereplői, hogy az e határozat 12. cikkében említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági,
  környezeti,
  kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat.

környezeti,

Módosítás 87

Módosítás 87

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

82 cikk – 1 bekezdés – c pont – iii alpont

82 cikk – 1 bekezdés – c pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | egy vagy több regionális testület, amelynek a TOT-ok tagjai; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

egy vagy több regionális testület, amelynek a TOT-ok tagjai;

| iii. | egy vagy több regionális testület,
  illetve egy vagy több társulás,
  amelynek a TOT-ok tagjai; |
| --- | --- |

iii.

egy vagy több regionális testület,
  illetve egy vagy több társulás,
  amelynek a TOT-ok tagjai;

illetve egy vagy több társulás,

Módosítás 88

Módosítás 88

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

83 cikk – 1 bekezdés

83 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A valamely TOT-ból származó, az 50. cikkben meghatározott természetes személyek és adott esetben valamely TOT vonatkozó állami és vagy magánszervei és intézményei jogosultak arra, hogy valamennyi uniós programban részt vegyenek, illetve azokból finanszírozásban részesüljenek, a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik. | (1)   A valamely TOT-ból származó, az 50. cikkben meghatározott természetes személyek és adott esetben valamely TOT vonatkozó állami és vagy magánszervei és intézményei jogosultak arra, hogy valamennyi uniós programban részt vegyenek,
  beleértve az Unió szolidaritási alapját,
  illetve azokból finanszírozásban részesüljenek, a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A valamely TOT-ból származó, az 50. cikkben meghatározott természetes személyek és adott esetben valamely TOT vonatkozó állami és vagy magánszervei és intézményei jogosultak arra, hogy valamennyi uniós programban részt vegyenek, illetve azokból finanszírozásban részesüljenek, a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik.

(1)   A valamely TOT-ból származó, az 50. cikkben meghatározott természetes személyek és adott esetben valamely TOT vonatkozó állami és vagy magánszervei és intézményei jogosultak arra, hogy valamennyi uniós programban részt vegyenek,
  beleértve az Unió szolidaritási alapját,
  illetve azokból finanszírozásban részesüljenek, a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is figyelemmel, amelyhez a TOT kapcsolódik.

Módosítás 89

Módosítás 89

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

83 cikk – 2 a bekezdés (új)

83 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság szükség esetén egyedi intézkedések előírásával biztosítja, hogy a TOT-ok ténylegesen és hatékony módon hozzáférjenek a más országokkal való együttműködést elősegítő összes uniós programhoz és eszközhöz. |
| | Ezenfelül a Bizottság egy, a TOT-ok számára fenntartott, aktualizált portál révén biztosítja az információk átláthatóságát és a különböző uniós programok keretében kiírt pályázati felhívások láthatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság szükség esetén egyedi intézkedések előírásával biztosítja, hogy a TOT-ok ténylegesen és hatékony módon hozzáférjenek a más országokkal való együttműködést elősegítő összes uniós programhoz és eszközhöz.

Ezenfelül a Bizottság egy, a TOT-ok számára fenntartott, aktualizált portál révén biztosítja az információk átláthatóságát és a különböző uniós programok keretében kiírt pályázati felhívások láthatóságát.

Ezenfelül a Bizottság egy, a TOT-ok számára fenntartott, aktualizált portál révén biztosítja az információk átláthatóságát és a különböző uniós programok keretében kiírt pályázati felhívások láthatóságát.

Módosítás 90

Módosítás 90

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

83 cikk – 3 bekezdés

83 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A TOT-ok
  2022-től kezdődően évente
  jelentést
  nyújtanak be
  a 
  Bizottságnak az
  uniós programokban való
  részvételükről
  . | (3)   A TOT-ok
  által továbbított információk alapján a Bizottság éves
  jelentést
  készít
  a 
  TOT-ok
  uniós programokban való
  részvételéről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A TOT-ok
  2022-től kezdődően évente
  jelentést
  nyújtanak be
  a 
  Bizottságnak az
  uniós programokban való
  részvételükről
  .

(3)   A TOT-ok
  által továbbított információk alapján a Bizottság éves
  jelentést
  készít
  a 
  TOT-ok
  uniós programokban való
  részvételéről
  .

Módosítás 91

Módosítás 91

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

86 cikk – 2 albekezdés

86 cikk – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Annak biztosítása érdekében, hogy hatékony értékelés készüljön az e határozatban foglalt célkitűzések megvalósításáról, a Bizottság felhatalmazást kap
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  a 87. cikknek megfelelően, az I. melléklet 3.
  cikkének módosítása céljából
  a szükségesnek tartott esetekben
  a mutatók
  felülvizsgálata vagy kiegészítése
  érdekében
  , továbbá e határozatnak a nyomonkövetési és értékelési keret kialakításáról szóló rendelkezésekkel való kiegészítése
  érdekében
  . | Annak biztosítása érdekében, hogy hatékony értékelés készüljön az e határozatban foglalt célkitűzések megvalósításáról, a Bizottság felhatalmazást kap
  arra, hogy
  a 87. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az I. melléklet 3.
  cikkében meghatározott teljesítménymutatók megállapítása vagy
  a szükségesnek tartott esetekben
  azok
  felülvizsgálata vagy kiegészítése, továbbá e határozatnak a nyomonkövetési és értékelési keret kialakításáról szóló rendelkezésekkel való kiegészítése
  céljából
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Annak biztosítása érdekében, hogy hatékony értékelés készüljön az e határozatban foglalt célkitűzések megvalósításáról, a Bizottság felhatalmazást kap
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  a 87. cikknek megfelelően, az I. melléklet 3.
  cikkének módosítása céljából
  a szükségesnek tartott esetekben
  a mutatók
  felülvizsgálata vagy kiegészítése
  érdekében
  , továbbá e határozatnak a nyomonkövetési és értékelési keret kialakításáról szóló rendelkezésekkel való kiegészítése
  érdekében
  .

felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

cikkének módosítása céljából

a mutatók

érdekében

érdekében

Annak biztosítása érdekében, hogy hatékony értékelés készüljön az e határozatban foglalt célkitűzések megvalósításáról, a Bizottság felhatalmazást kap
  arra, hogy
  a 87. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az I. melléklet 3.
  cikkében meghatározott teljesítménymutatók megállapítása vagy
  a szükségesnek tartott esetekben
  azok
  felülvizsgálata vagy kiegészítése, továbbá e határozatnak a nyomonkövetési és értékelési keret kialakításáról szóló rendelkezésekkel való kiegészítése
  céljából
  .

arra, hogy

felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el

cikkében meghatározott teljesítménymutatók megállapítása vagy

azok

céljából

Módosítás 92

Módosítás 92

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

87 cikk – 2 bekezdés

87 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság 86. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jén kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. | (2)   A Bizottság 86. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jén kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
  A Tanács döntéséről tájékoztatja az Európai Parlamentet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság 86. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jén kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(2)   A Bizottság 86. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jén kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
  A Tanács döntéséről tájékoztatja az Európai Parlamentet.

Módosítás 93

Módosítás 93

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

87 cikk – 4 bekezdés

87 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot. | (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot
  és az Európai Parlamentet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot
  és az Európai Parlamentet
  .

Módosítás 94

Módosítás 94

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

87 cikk – 5 bekezdés

87 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A 86. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (5)   A 86. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  Ha a Tanács kifogást kíván emelni, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időben tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, megjelölve azt a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ellen kifogást kíván emelni, és a kifogásai indokait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A 86. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(5)   A 86. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  Ha a Tanács kifogást kíván emelni, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időben tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, megjelölve azt a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ellen kifogást kíván emelni, és a kifogásai indokait.

Módosítás 95

Módosítás 95

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

90 cikk – 1 albekezdés

90 cikk – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E határozat a 2010/427/EU tanácsi határozattal

   (46)

  összhangban alkalmazandó
  . | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője biztosítja az Unió külső tevékenységének átfogó koordinációját, biztosítva az Unió külső tevékenységének egységességét, összhangját és hatékonyságát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E határozat a 2010/427/EU tanácsi határozattal

   (46)

  összhangban alkalmazandó
  .

E határozat a 2010/427/EU tanácsi határozattal

46

összhangban alkalmazandó

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője biztosítja az Unió külső tevékenységének átfogó koordinációját, biztosítva az Unió külső tevékenységének egységességét, összhangját és hatékonyságát
  .

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője biztosítja az Unió külső tevékenységének átfogó koordinációját, biztosítva az Unió külső tevékenységének egységességét, összhangját és hatékonyságát

Módosítás 96

Módosítás 96

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

92 cikk – 2 albekezdés

92 cikk – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezt a 
  rendeletet
  2021. január 1-jétől kell alkalmazni. | Ezt a 
  határozatot
  2021. január 1-jétől kell alkalmazni
  , és 2027. december 31-én hatályát veszti
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezt a 
  rendeletet
  2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

rendeletet

Ezt a 
  határozatot
  2021. január 1-jétől kell alkalmazni
  , és 2027. december 31-én hatályát veszti
  .

határozatot

, és 2027. december 31-én hatályát veszti

Módosítás 97

Módosítás 97

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E határozat alkalmazásában a 2021. január 1-jétől2027. december 31-ig tartó hétéves időszakra az uniós pénzügyi támogatás
  500
   millió
  EUR-s
  teljes összegét a következőképpen kell felosztani: | (1)   E határozat alkalmazásában a 2021. január 1-jétől2027. december 31-ig tartó hétéves időszakra az uniós pénzügyi támogatás
  669
   millió
  eurós
  teljes összegét a következőképpen kell felosztani: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   E határozat alkalmazásában a 2021. január 1-jétől2027. december 31-ig tartó hétéves időszakra az uniós pénzügyi támogatás
  500
   millió
  EUR-s
  teljes összegét a következőképpen kell felosztani:

(1)   E határozat alkalmazásában a 2021. január 1-jétől2027. december 31-ig tartó hétéves időszakra az uniós pénzügyi támogatás
  669
   millió
  eurós
  teljes összegét a következőképpen kell felosztani:

Módosítás 98

Módosítás 98

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – a alpont

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – a alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | 159 millió EUR
  vissza nem térítendő támogatás formájában
  a TOT-ok (kivéve Grönlandot)
  hosszú távú fejlesztésére irányuló kétoldalú programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezések finanszírozására.
  Ezt az összeget a TOT-ok szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint: adott esetben a programozási dokumentum különös figyelmet fordít a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kormányzása és intézményi kapacitása erősítésére irányuló tevékenységekre, és – amennyiben alkalmazandó –, a tervezett tevékenységek várható menetrendjére. Ezen összeg felosztásakor figyelembe kell venni
  a népesség
  számát
  , a bruttó hazai termék (GDP)
  szintjét
  , a korábbi juttatások
  szintjét
  ,
  valamint
  a TOT-ok földrajzi
  elszigeteltség következtében kialakult korlátozottságát,
  az e határozat 9. cikkében említettek szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

159 millió EUR
  vissza nem térítendő támogatás formájában
  a TOT-ok (kivéve Grönlandot)
  hosszú távú fejlesztésére irányuló kétoldalú programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezések finanszírozására.
  Ezt az összeget a TOT-ok szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint: adott esetben a programozási dokumentum különös figyelmet fordít a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kormányzása és intézményi kapacitása erősítésére irányuló tevékenységekre, és – amennyiben alkalmazandó –, a tervezett tevékenységek várható menetrendjére. Ezen összeg felosztásakor figyelembe kell venni
  a népesség
  számát
  , a bruttó hazai termék (GDP)
  szintjét
  , a korábbi juttatások
  szintjét
  ,
  valamint
  a TOT-ok földrajzi
  elszigeteltség következtében kialakult korlátozottságát,
  az e határozat 9. cikkében említettek szerint.

159 millió EUR

a TOT-ok (kivéve Grönlandot)

Ezt az összeget a TOT-ok szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint: adott esetben a programozási dokumentum különös figyelmet fordít a kedvezményezett tengerentúli országok és területek kormányzása és intézményi kapacitása erősítésére irányuló tevékenységekre, és – amennyiben alkalmazandó –, a tervezett tevékenységek várható menetrendjére. Ezen összeg felosztásakor figyelembe kell venni

számát

szintjét

szintjét

valamint

elszigeteltség következtében kialakult korlátozottságát,

| a) | 81 %
  vissza nem térítendő támogatás formájában
  az összes TOT
  hosszú távú fejlesztésére irányuló kétoldalú programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezések finanszírozására. |
| --- | --- |

a)

81 %
  vissza nem térítendő támogatás formájában
  az összes TOT
  hosszú távú fejlesztésére irányuló kétoldalú programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezések finanszírozására.

81 %

az összes TOT

Ezt az összeget a TOT-ok szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint:
  a népesség
  száma
  , a bruttó hazai termék (GDP)
  szintje – ha rendelkezésre áll – a vásárlóerő-paritáson számított GDP alapján
  , a korábbi juttatások
  szintje
  , a TOT-ok földrajzi
  elszigeteltségükből eredő korlátai
  az e határozat 9. cikkében említettek szerint
  , az e határozat 9b. cikkében említett TOT-ok alacsony fejlettségi szintje, a területek, valamint az éghajlati és környezetvédelmi kihívások nagysága
  .

Ezt az összeget a TOT-ok szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint:

száma

szintje – ha rendelkezésre áll – a vásárlóerő-paritáson számított GDP alapján

szintje

elszigeteltségükből eredő korlátai

, az e határozat 9b. cikkében említett TOT-ok alacsony fejlettségi szintje, a területek, valamint az éghajlati és környezetvédelmi kihívások nagysága

4 % Aruba számára;

4 % Aruba számára;

1,5  % Bonaire számára;

1,5  % Bonaire számára;

5 % Curaçao számára;

5 % Curaçao számára;

48 % Grönland számára;

48 % Grönland számára;

10,75  % Új-Kaledónia számára;

10,75  % Új-Kaledónia számára;

10,85  % Francia Polinézia számára;

10,85  % Francia Polinézia számára;

1,2  % Saba számára;

1,2  % Saba számára;

2 % Saint-Barthélemy számára;

2 % Saint-Barthélemy számára;

0,8  % Sint Eustatius számára;

0,8  % Sint Eustatius számára;

7,5  % Saint Pierre és Miquelon számára;

7,5  % Saint Pierre és Miquelon számára;

2,5  % Sint Maarten számára;

2,5  % Sint Maarten számára;

0,4  % a Francia Déli és Antarktiszi Területek számára;

0,4  % a Francia Déli és Antarktiszi Területek számára;

5,5  % Wallis és Futuna számára.

5,5  % Wallis és Futuna számára.

Módosítás 99

Módosítás 99

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – b alpont

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – b alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | 225 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában Grönland hosszú távú fejlesztésére irányuló programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezés finanszírozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

225 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában Grönland hosszú távú fejlesztésére irányuló programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezés finanszírozására.

225 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában Grönland hosszú távú fejlesztésére irányuló programozható támogatás céljára, különösen a programozási dokumentumban említett kezdeményezés finanszírozására.

törölve

törölve

Módosítás 100

Módosítás 100

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – c alpont

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – c alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | 81 millió EUR-t
  kitevő összeget különítenek el a TOT-ok regionális programjainak támogatására, amelyből
  15
   millió EUR a régióközi műveletek támogatására szolgálhat; Grönland kizárólag a régióközi műveletek tekintetében támogatható. Ez az együttműködés e határozat 7. cikkével összhangban valósul meg, különösen az e határozat 5. cikkében említett közös érdeket képviselő területek tekintetében, az EU–TOT partnerség e határozat 14. cikkében említett hatóságai útján folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb releváns pénzügyi programjaival és eszközeivel való koordináció biztosítása, különös tekintettel az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

81 millió EUR-t
  kitevő összeget különítenek el a TOT-ok regionális programjainak támogatására, amelyből
  15
   millió EUR a régióközi műveletek támogatására szolgálhat; Grönland kizárólag a régióközi műveletek tekintetében támogatható. Ez az együttműködés e határozat 7. cikkével összhangban valósul meg, különösen az e határozat 5. cikkében említett közös érdeket képviselő területek tekintetében, az EU–TOT partnerség e határozat 14. cikkében említett hatóságai útján folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb releváns pénzügyi programjaival és eszközeivel való koordináció biztosítása, különös tekintettel az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókra.

81 millió EUR-t

15

| c) | 12 %-ot
  kitevő összeget különítenek el a TOT-ok regionális programjainak támogatására, amelyből
  30
   millió EUR a régióközi műveletek támogatására szolgálhat; Grönland kizárólag a régióközi műveletek tekintetében támogatható. Ez az együttműködés e határozat 7. cikkével összhangban valósul meg, különösen az e határozat 5. cikkében említett közös érdeket képviselő területek tekintetében, az EU–TOT partnerség e határozat 14. cikkében említett hatóságai útján folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb releváns pénzügyi programjaival és eszközeivel való koordináció biztosítása, különös tekintettel az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókra. |
| --- | --- |

c)

12 %-ot
  kitevő összeget különítenek el a TOT-ok regionális programjainak támogatására, amelyből
  30
   millió EUR a régióközi műveletek támogatására szolgálhat; Grönland kizárólag a régióközi műveletek tekintetében támogatható. Ez az együttműködés e határozat 7. cikkével összhangban valósul meg, különösen az e határozat 5. cikkében említett közös érdeket képviselő területek tekintetében, az EU–TOT partnerség e határozat 14. cikkében említett hatóságai útján folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb releváns pénzügyi programjaival és eszközeivel való koordináció biztosítása, különös tekintettel az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókra.

12 %-ot

30

Módosítás 101

Módosítás 101

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – d alpont

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – d alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | 22 millió EUR
  tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, e határozat 78. cikkével összhangban (49). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

22 millió EUR
  tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, e határozat 78. cikkével összhangban (49).

22 millió EUR

49

| d) | 3,5  %
  tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, e határozat 78. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

d)

3,5  %
  tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, e határozat 78. cikkével összhangban.

3,5  %

Módosítás 102

Módosítás 102

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – e alpont – bevezető rész

I melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – e alpont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | 13 millió EUR
  felosztatlan forrás céljára valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, többek között a következők céljára: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

13 millió EUR
  felosztatlan forrás céljára valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, többek között a következők céljára:

13 millió EUR

| e) | 3,5  %
  felosztatlan forrás céljára valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, többek között a következők céljára: |
| --- | --- |

e)

3,5  %
  felosztatlan forrás céljára valamennyi TOT – köztük Grönland – javára, többek között a következők céljára:

3,5  %

Módosítás 103

Módosítás 103

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 1 cikk – 2 bekezdés

I melléklet – 1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  felülvizsgálatot
  követően határozhat az e cikkben említett oda nem ítélt források odaítéléséről. | (2)   A Bizottság
  a 2025-ig elvégzendő felülvizsgálat után, a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt
  követően határozhat az e cikkben említett oda nem ítélt források odaítéléséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság
  felülvizsgálatot
  követően határozhat az e cikkben említett oda nem ítélt források odaítéléséről.

(2)   A Bizottság
  a 2025-ig elvégzendő felülvizsgálat után, a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt
  követően határozhat az e cikkben említett oda nem ítélt források odaítéléséről.

Módosítás 104

Módosítás 104

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 3 cikk – 1 alpont – bevezető rész

I melléklet – 3 cikk – 1 alpont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A határozat 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt célkitűzések
  elérése az alábbiak segítségével mérhető: | A
  fenntartható fejlesztési célokkal összhangban, a 86. cikkben meghatározott eljárás szerint kidolgozásra kerül a legfontosabb teljesítménymutatók jegyzéke, amely segítségként használható annak értékeléséhez, hogy az Unió milyen mértékben járult hozzá az e
  határozat 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt célkitűzések
  eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A határozat 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt célkitűzések
  elérése az alábbiak segítségével mérhető:

elérése az alábbiak segítségével mérhető:

A
  fenntartható fejlesztési célokkal összhangban, a 86. cikkben meghatározott eljárás szerint kidolgozásra kerül a legfontosabb teljesítménymutatók jegyzéke, amely segítségként használható annak értékeléséhez, hogy az Unió milyen mértékben járult hozzá az e
  határozat 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt célkitűzések
  eléréséhez.

fenntartható fejlesztési célokkal összhangban, a 86. cikkben meghatározott eljárás szerint kidolgozásra kerül a legfontosabb teljesítménymutatók jegyzéke, amely segítségként használható annak értékeléséhez, hogy az Unió milyen mértékben járult hozzá az e

eléréséhez.

Módosítás 105

Módosítás 105

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 3 cikk – 1 alpont – 1 pont

I melléklet – 3 cikk – 1 alpont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | a TOT-ok esetében (kivéve Grönlandot) az áruk és szolgáltatások exportja a GDP %-ában, valamint az államháztartás teljes bevétele a GDP %-ában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

(1)

a TOT-ok esetében (kivéve Grönlandot) az áruk és szolgáltatások exportja a GDP %-ában, valamint az államháztartás teljes bevétele a GDP %-ában;

törölve

törölve

Módosítás 106

Módosítás 106

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – 3 cikk – 1 alpont – 2 pont

I melléklet – 3 cikk – 1 alpont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Grönland esetében az áruk és szolgáltatások exportja a GDP %-ában, valamint a halászati ágazat százalékos aránya a teljes exporton belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

(2)

Grönland esetében az áruk és szolgáltatások exportja a GDP %-ában, valamint a halászati ágazat százalékos aránya a teljes exporton belül.

törölve

törölve

---

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(46)  
  A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

46

A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

(49)  
  Ebből az összegből 9 725 000 EUR-t fenntartanak a Bizottság számára az uniós programok és/vagy tevékenységek végrehajtásával, illetve a közvetett kutatással és a közvetlen kutatással kapcsolatos technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás és kiadások fedezésére.

49

Ebből az összegből 9 725 000 EUR-t fenntartanak a Bizottság számára az uniós programok és/vagy tevékenységek végrehajtásával, illetve a közvetett kutatással és a közvetlen kutatással kapcsolatos technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás és kiadások fedezésére.

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/737 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/737

---

P8_TA(2019)0055

A .eu felső szintű domainnév bevezetése és működése ***I

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a .eu felső szintű domain bevezetéséről és működéséről, valamint a 733/2002/EK rendelet és a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/60)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0231), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0231),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0170/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. július 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0394/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 367., 2018.10.10., 112. o.

---

P8_TC1-COD(2018)0110

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra a .eu felső szintű domainnév bevezetéséről és működéséről, a 733/2002/EK rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint a 874/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/517 rendelettel.)

---

| 2020.11.27. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 411/738 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.27.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 411/738

---

P8_TA(2019)0056

A piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) ***I

Az Európai Parlament 2019. január 31-i jogalkotási állásfoglalása a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (GNI-rendelet) és a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 411/61)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0329), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0329),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0192/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0009/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0134

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2019. január 31-én került elfogadásra a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (GNI-rendelet) szóló (EU) 2019/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2019/516 rendelettel.)

---