# Jurnalul Oficial C 277/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.277.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 277 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5513 septembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.277.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 277

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5513 septembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012 |
| 2012/C 277/01 | Rezoluția Comitetului Regiunilor — Prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2013, în vederea programului de lucru al Comisiei Europene | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012 |
| 2012/C 277/02 | Avizul Comitetului Regiunilor — Migrație și mobilitate – O abordare globală | 6 |
| 2012/C 277/03 | Avizul Comitetului Regiunilor — Consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE | 12 |
| 2012/C 277/04 | Avizul Comitetului Regiunilor — Orașele viitorului: orașe durabile din punct de vedere social și ecologic | 18 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012

2012/C 277/01

Rezoluția Comitetului Regiunilor — Prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2013, în vederea programului de lucru al Comisiei Europene

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012

2012/C 277/02

Avizul Comitetului Regiunilor — Migrație și mobilitate – O abordare globală

6

2012/C 277/03

Avizul Comitetului Regiunilor — Consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE

12

2012/C 277/04

Avizul Comitetului Regiunilor — Orașele viitorului: orașe durabile din punct de vedere social și ecologic

18

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012 |
| 2012/C 277/05 | Avizul Comitetului Regiunilor — Instrumentele financiare ale UE în domeniul afacerilor interne | 23 |
| 2012/C 277/06 | Avizul Comitetului Regiunilor — Instrumentele financiare ale UE în domeniile justiției și cetățeniei | 43 |
| 2012/C 277/07 | Avizul Comitetului Regiunilor — Un mecanism de monitorizare și raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră | 51 |
| 2012/C 277/08 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) | 61 |
| 2012/C 277/09 | Avizul Comitetului Regiunilor — Atribuirea contractelor de concesiune | 74 |
| 2012/C 277/10 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind cooperarea teritorială europeană | 96 |
| 2012/C 277/11 | Avizul Comitetului Regiunilor — Pachetul aeroportuar | 110 |
| 2012/C 277/12 | Avizul Comitetului Regiunilor — Mecanismul Conectarea Europei | 125 |
| 2012/C 277/13 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE | 137 |
| 2012/C 277/14 | Avizul Comitetului Regiunilor — Orizont 2020 (Programul-cadru pentru cercetare și inovare) | 143 |
| 2012/C 277/15 | Avizul Comitetului Regiunilor — Europa creativă | 156 |
| 2012/C 277/16 | Avizul Comitetului Regiunilor — Un mecanism al Uniunii de protecție civilă | 164 |
| 2012/C 277/17 | Avizul Comitetului Regiunilor — Pachetul Întreprinderi responsabile | 171 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012

2012/C 277/05

Avizul Comitetului Regiunilor — Instrumentele financiare ale UE în domeniul afacerilor interne

23

2012/C 277/06

Avizul Comitetului Regiunilor — Instrumentele financiare ale UE în domeniile justiției și cetățeniei

43

2012/C 277/07

Avizul Comitetului Regiunilor — Un mecanism de monitorizare și raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră

51

2012/C 277/08

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE)

61

2012/C 277/09

Avizul Comitetului Regiunilor — Atribuirea contractelor de concesiune

74

2012/C 277/10

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind cooperarea teritorială europeană

96

2012/C 277/11

Avizul Comitetului Regiunilor — Pachetul aeroportuar

110

2012/C 277/12

Avizul Comitetului Regiunilor — Mecanismul Conectarea Europei

125

2012/C 277/13

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE

137

2012/C 277/14

Avizul Comitetului Regiunilor — Orizont 2020 (Programul-cadru pentru cercetare și inovare)

143

2012/C 277/15

Avizul Comitetului Regiunilor — Europa creativă

156

2012/C 277/16

Avizul Comitetului Regiunilor — Un mecanism al Uniunii de protecție civilă

164

2012/C 277/17

Avizul Comitetului Regiunilor — Pachetul Întreprinderi responsabile

171

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/1

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor — Prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2013, în vederea programului de lucru al Comisiei Europene

2012/C 277/01

COMITETUL REGIUNILOR

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind programul de lucru al Comisiei pentru anul 2012 pe tema „Realizarea reînnoirii europene” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind programul de lucru al Comisiei pentru anul 2012 pe tema „Realizarea reînnoirii europene” (1),

| — | având în vedere Rezoluția din 15 decembrie 2011 privind prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2012 pe baza programului legislativ și de lucru al Comisiei Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 15 decembrie 2011 privind prioritățile Comitetului Regiunilor pentru anul 2012 pe baza programului legislativ și de lucru al Comisiei Europene (2),

| — | având în vedere Rezoluția din 16 februarie 2012 către Consiliul European de primăvară 2012 privind proiectul de tratat privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 16 februarie 2012 către Consiliul European de primăvară 2012 privind proiectul de tratat privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare (3),

| — | având în vedere actualul Protocol de cooperare dintre Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor, semnat la 16 februarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualul Protocol de cooperare dintre Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor, semnat la 16 februarie 2012,

întrucât Comitetul Regiunilor dorește să își afirme principalele puncte de vedere privind programul de lucru al Comisiei pentru 2013,

Viitorul Uniunii

| 1. | are convingerea că, atât timp cât Uniunea Europeană se confruntă cu provocări enorme în combaterea actualei crize financiare, economice, sociale și politice, este urgent necesară elaborarea unui ambițios program de lucru al Comisiei Europene pentru anul 2013, care să permită stimularea creșterii durabile, a creării de locuri de muncă și a calității vieții în Europa și să contribuie la recâștigarea încrederii cetățenilor în procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

1.

are convingerea că, atât timp cât Uniunea Europeană se confruntă cu provocări enorme în combaterea actualei crize financiare, economice, sociale și politice, este urgent necesară elaborarea unui ambițios program de lucru al Comisiei Europene pentru anul 2013, care să permită stimularea creșterii durabile, a creării de locuri de muncă și a calității vieții în Europa și să contribuie la recâștigarea încrederii cetățenilor în procesul de integrare europeană;

| 2. | consideră că redresarea trebuie realizată prin reforme structurale care să se bazeze pe doi piloni de importanță egală: relansarea creșterii și garantarea disciplinei bugetare; |
| --- | --- |

2.

consideră că redresarea trebuie realizată prin reforme structurale care să se bazeze pe doi piloni de importanță egală: relansarea creșterii și garantarea disciplinei bugetare;

| 3. | sprijină aprofundarea integrării economice și consolidarea armonizării priorităților politice, a veniturilor și a cheltuielilor între toate nivelurile de guvernare, cu respectarea autonomiei și competențelor autorităților de la nivel național, regional și local; bazându-se pe principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, se opune oricărei renaționalizări sau centralizări a politicilor, cu caracter implicit sau explicit; |
| --- | --- |

3.

sprijină aprofundarea integrării economice și consolidarea armonizării priorităților politice, a veniturilor și a cheltuielilor între toate nivelurile de guvernare, cu respectarea autonomiei și competențelor autorităților de la nivel național, regional și local; bazându-se pe principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, se opune oricărei renaționalizări sau centralizări a politicilor, cu caracter implicit sau explicit;

| 4. | solicită Comisiei Europene să se opună tentativelor de utilizare a acordurilor interguvernamentale pentru ocolirea procedurilor democratice ale Uniunii, în conformitate cu tratatele, fără a aduce atingere diverselor forme de cooperare consolidată prevăzute de Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei Europene să se opună tentativelor de utilizare a acordurilor interguvernamentale pentru ocolirea procedurilor democratice ale Uniunii, în conformitate cu tratatele, fără a aduce atingere diverselor forme de cooperare consolidată prevăzute de Tratatul de la Lisabona;

| 5. | amintește poziția CoR (4) conform căreia o adoptare timpurie, la sfârșitul anului 2012, a următorului cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 constituie o dovadă importantă a faptului că UE este capabilă să răspundă provocărilor de la nivel global cu propria strategie de creștere, ocupare a forței de muncă și competitivitate, precum și o condiție prealabilă a asigurării unei funcționări neîntrerupte a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

5.

amintește poziția CoR (4) conform căreia o adoptare timpurie, la sfârșitul anului 2012, a următorului cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 constituie o dovadă importantă a faptului că UE este capabilă să răspundă provocărilor de la nivel global cu propria strategie de creștere, ocupare a forței de muncă și competitivitate, precum și o condiție prealabilă a asigurării unei funcționări neîntrerupte a politicii de coeziune;

| 6. | reafirmă că bugetul UE este un buget pentru investiții, că propunerile de reducere a creditelor acordate programelor care fac parte din agenda de creștere a UE trebuie respinse și că este nevoie să se creeze noi resurse proprii, în special în vederea înlocuirii contribuțiilor naționale la bugetul UE; |
| --- | --- |

6.

reafirmă că bugetul UE este un buget pentru investiții, că propunerile de reducere a creditelor acordate programelor care fac parte din agenda de creștere a UE trebuie respinse și că este nevoie să se creeze noi resurse proprii, în special în vederea înlocuirii contribuțiilor naționale la bugetul UE;

| 7. | reiterează hotărârea autorităților locale și regionale de a fi implicate în simplificarea fondurilor UE și în revizuirea Regulamentului financiar, în scopul reducerii birocrației și al sporirii efectului de pârghie al fondurilor publice la nivelul UE, la nivel național și regional, precum și pentru a-i asigura pe contribuabilii din UE de respectarea transparenței și a responsabilității; |
| --- | --- |

7.

reiterează hotărârea autorităților locale și regionale de a fi implicate în simplificarea fondurilor UE și în revizuirea Regulamentului financiar, în scopul reducerii birocrației și al sporirii efectului de pârghie al fondurilor publice la nivelul UE, la nivel național și regional, precum și pentru a-i asigura pe contribuabilii din UE de respectarea transparenței și a responsabilității;

| 8. | consideră că Comisia Europeană trebuie să prezinte o analiză a impactului Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare asupra autorităților locale și regionale și, în special, asupra modului în care este menținută autonomia bugetară la nivel local și regional; |
| --- | --- |

8.

consideră că Comisia Europeană trebuie să prezinte o analiză a impactului Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare asupra autorităților locale și regionale și, în special, asupra modului în care este menținută autonomia bugetară la nivel local și regional;

| 9. | aprobă eforturile depuse pentru asigurarea disciplinei bugetare, în special în ceea ce privește soluționarea nivelului ridicat al datoriei publice, care constituie o amenințare gravă a solidarității între generații. Capacitățile suficiente ale autorităților locale și regionale pot asigura totodată creșterea prin investiții chibzuite, de exemplu prin implementarea unor proiecte cofinanțate prin fonduri europene și achiziții publice; |
| --- | --- |

9.

aprobă eforturile depuse pentru asigurarea disciplinei bugetare, în special în ceea ce privește soluționarea nivelului ridicat al datoriei publice, care constituie o amenințare gravă a solidarității între generații. Capacitățile suficiente ale autorităților locale și regionale pot asigura totodată creșterea prin investiții chibzuite, de exemplu prin implementarea unor proiecte cofinanțate prin fonduri europene și achiziții publice;

| 10. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a integra în toate propunerile sale articolul 9 din TFUE privind promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare și combaterea excluziunii sociale; ca atare, solicită Comisiei să prezinte recomandări echilibrate cu privire la semestrul european și să țină seama de aceste obligații asumate prin tratat în orice act legislativ legat de criza economică și financiară; |
| --- | --- |

10.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a integra în toate propunerile sale articolul 9 din TFUE privind promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare și combaterea excluziunii sociale; ca atare, solicită Comisiei să prezinte recomandări echilibrate cu privire la semestrul european și să țină seama de aceste obligații asumate prin tratat în orice act legislativ legat de criza economică și financiară;

| 11. | solicită Comisiei Europene să coopereze cu Comitetul Regiunilor în vederea elaborării unui act al procedurilor administrative europene; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei Europene să coopereze cu Comitetul Regiunilor în vederea elaborării unui act al procedurilor administrative europene;

Strategia Europa 2020 și semestrul european

| 12. | subliniază că, deși semestrul european ar trebui să contribuie la creștere economică, la disciplină fiscală și la depășirea provocărilor structurale, Comisia Europeană și statele membre trebuie de asemenea să anticipeze și să monitorizeze îndeaproape impactul acestor măsuri asupra autonomiei autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, deși semestrul european ar trebui să contribuie la creștere economică, la disciplină fiscală și la depășirea provocărilor structurale, Comisia Europeană și statele membre trebuie de asemenea să anticipeze și să monitorizeze îndeaproape impactul acestor măsuri asupra autonomiei autorităților locale și regionale;

| 13. | salută la modul general noul „PACT PENTRU CREȘTERE ECONOMICĂ ȘI LOCURI DE MUNCĂ” stabilit de Consiliul European din iunie 2012 și susține îndemnul acestuia de a „mobiliza în acest scop toate pârghiile, instrumentele și politicile, la fiecare nivel al guvernanței în Uniunea Europeană” pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (5); |
| --- | --- |

13.

salută la modul general noul „PACT PENTRU CREȘTERE ECONOMICĂ ȘI LOCURI DE MUNCĂ” stabilit de Consiliul European din iunie 2012 și susține îndemnul acestuia de a „mobiliza în acest scop toate pârghiile, instrumentele și politicile, la fiecare nivel al guvernanței în Uniunea Europeană” pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (5);

| 14. | sprijină eforturile Comisiei Europene de a ameliora formele de guvernanță și în special principiul parteneriatului în elaborarea, implementarea și evaluarea programelor naționale de reformă; solicită totuși Comisiei să includă o evaluare a acestor aspecte în fiecare din recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

14.

sprijină eforturile Comisiei Europene de a ameliora formele de guvernanță și în special principiul parteneriatului în elaborarea, implementarea și evaluarea programelor naționale de reformă; solicită totuși Comisiei să includă o evaluare a acestor aspecte în fiecare din recomandările specifice fiecărei țări;

| 15. | amintește necesitatea de a prevedea, în programele naționale de reformă, structuri care urmăresc îndeplinirea obiectivelor, cum ar fi pactele teritoriale (6); în plus, trebuie recunoscute și sprijinite acele inițiative care stimulează competitivitatea și inovarea la nivel local și regional, precum titlul de „Regiune europeană întreprinzătoare”; |
| --- | --- |

15.

amintește necesitatea de a prevedea, în programele naționale de reformă, structuri care urmăresc îndeplinirea obiectivelor, cum ar fi pactele teritoriale (6); în plus, trebuie recunoscute și sprijinite acele inițiative care stimulează competitivitatea și inovarea la nivel local și regional, precum titlul de „Regiune europeană întreprinzătoare”;

| 16. | este profund interesat de consolidarea cooperării sale cu Comisia Europeană pe parcursul ciclului politic Europa 2020 și solicită să fie implicat în efectuarea analizei anuale a creșterii; |
| --- | --- |

16.

este profund interesat de consolidarea cooperării sale cu Comisia Europeană pe parcursul ciclului politic Europa 2020 și solicită să fie implicat în efectuarea analizei anuale a creșterii;

| 17. | propune Comisiei Europene să actualizeze periodic informațiile privind punerea în aplicare a inițiativelor emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020, în special în ceea ce privește implicarea în acest scop a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

17.

propune Comisiei Europene să actualizeze periodic informațiile privind punerea în aplicare a inițiativelor emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020, în special în ceea ce privește implicarea în acest scop a autorităților locale și regionale;

| 18. | solicită Comisiei Europene să prezinte în 2013, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a strategiei, modul în care își propune să asigure implicarea mai strânsă a autorităților locale și regionale în această privință; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei Europene să prezinte în 2013, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a strategiei, modul în care își propune să asigure implicarea mai strânsă a autorităților locale și regionale în această privință;

| 19. | solicită ca orice redirecționare a fondurilor structurale neutilizate către o nouă agendă de creștere să respecte principiul subsidiarității și să implice autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

19.

solicită ca orice redirecționare a fondurilor structurale neutilizate către o nouă agendă de creștere să respecte principiul subsidiarității și să implice autoritățile locale și regionale;

| 20. | încurajează Comisia Europeană să caute în continuare soluții la principalele provocări, precum șomajul în rândul tinerilor și ocuparea forței de muncă în rândul persoanelor care depășesc vârsta de 55 de ani, precum și în rândul grupurilor sociale defavorizate, luând în considerare rolul esențial al autorităților locale și regionale; invită în special Comisia Europeană să prezinte un proiect de recomandare a Consiliului pentru un regulament privind garanția pentru tineret; solicită includerea unei dimensiuni locale și regionale concrete în planurile naționale privind locurile de muncă; |
| --- | --- |

20.

încurajează Comisia Europeană să caute în continuare soluții la principalele provocări, precum șomajul în rândul tinerilor și ocuparea forței de muncă în rândul persoanelor care depășesc vârsta de 55 de ani, precum și în rândul grupurilor sociale defavorizate, luând în considerare rolul esențial al autorităților locale și regionale; invită în special Comisia Europeană să prezinte un proiect de recomandare a Consiliului pentru un regulament privind garanția pentru tineret; solicită includerea unei dimensiuni locale și regionale concrete în planurile naționale privind locurile de muncă;

| 21. | invită Comisia să garanteze că viitoarea recomandare privind sărăcia și bunăstarea în rândul copiilor va cuprinde propunerile prezentate în avizul CoR „Sărăcia în rândul copiilor”, din februarie 2012 (CdR 333/2011), în special adoptarea unei strategii globale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor, care să cuprindă nivelurile național, regional și local, precum și instituirea unui cadru de monitorizare bazat pe indicatori fiabili, corelat și cu mecanismul de raportare prevăzut de Convenția ONU privind drepturile copilului. CoR este convins că va fi nevoie în 2013 de o evaluare a impactului crizei asupra sărăciei în rândul copiilor, pe baza unor rapoarte specifice elaborate de statele membre în cadrul programelor naționale de reformă și al Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să garanteze că viitoarea recomandare privind sărăcia și bunăstarea în rândul copiilor va cuprinde propunerile prezentate în avizul CoR „Sărăcia în rândul copiilor”, din februarie 2012 (CdR 333/2011), în special adoptarea unei strategii globale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în rândul copiilor, care să cuprindă nivelurile național, regional și local, precum și instituirea unui cadru de monitorizare bazat pe indicatori fiabili, corelat și cu mecanismul de raportare prevăzut de Convenția ONU privind drepturile copilului. CoR este convins că va fi nevoie în 2013 de o evaluare a impactului crizei asupra sărăciei în rândul copiilor, pe baza unor rapoarte specifice elaborate de statele membre în cadrul programelor naționale de reformă și al Strategiei Europa 2020;

Bugetul UE

| 22. | amintește că, în vremuri de criză și de austeritate, bugetul UE ar trebui să mobilizeze într-o măsură cât mai mare cofinanțările din surse publice și private, la toate nivelurile de guvernanță (7); regretă lipsa de date statistice care să permită o evaluare temeinică a efectelor de pârghie și de multiplicare produse astfel; |
| --- | --- |

22.

amintește că, în vremuri de criză și de austeritate, bugetul UE ar trebui să mobilizeze într-o măsură cât mai mare cofinanțările din surse publice și private, la toate nivelurile de guvernanță (7); regretă lipsa de date statistice care să permită o evaluare temeinică a efectelor de pârghie și de multiplicare produse astfel;

| 23. | sprijină intenția Comisiei Europene de a prezenta un raport privind calitatea cheltuielilor publice (8); recomandă ca aceasta să facă diferența dintre cheltuielile curente și investiții la calcularea deficitelor bugetare, astfel încât să se evite ca investițiile rentabile pe termen lung să fie contabilizate ca cheltuieli; |
| --- | --- |

23.

sprijină intenția Comisiei Europene de a prezenta un raport privind calitatea cheltuielilor publice (8); recomandă ca aceasta să facă diferența dintre cheltuielile curente și investiții la calcularea deficitelor bugetare, astfel încât să se evite ca investițiile rentabile pe termen lung să fie contabilizate ca cheltuieli;

| 24. | subliniază că este posibil să se caute sinergii între bugetele UE, naționale și subnaționale, cu condiția să se aplice mecanisme de coordonare adecvate și eficace, precum interoperabilitatea între administrațiile publice care tratează chestiunile bugetare, reguli de contabilitate publică și cicluri de programare bugetară armonizate și structuri bugetare comparabile, și invită Comisia Europeană să elaboreze o Carte verde pentru a analiza măsuri concrete posibile în acest domeniu; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este posibil să se caute sinergii între bugetele UE, naționale și subnaționale, cu condiția să se aplice mecanisme de coordonare adecvate și eficace, precum interoperabilitatea între administrațiile publice care tratează chestiunile bugetare, reguli de contabilitate publică și cicluri de programare bugetară armonizate și structuri bugetare comparabile, și invită Comisia Europeană să elaboreze o Carte verde pentru a analiza măsuri concrete posibile în acest domeniu;

Piața unică, IMM-urile și industria

| 25. | solicită Comisiei Europene să includă un Act privind piața unică III în programul său de lucru pentru anul 2013, care să includă toate inițiativele politice rămase în Actul privind piața unică pentru care nu s-a adoptat nicio măsură și să mențină echilibrul între cei trei piloni – economic, social și de guvernanță – ținându-se cont de cele patru libertăți fundamentale; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei Europene să includă un Act privind piața unică III în programul său de lucru pentru anul 2013, care să includă toate inițiativele politice rămase în Actul privind piața unică pentru care nu s-a adoptat nicio măsură și să mențină echilibrul între cei trei piloni – economic, social și de guvernanță – ținându-se cont de cele patru libertăți fundamentale;

| 26. | solicită Comisiei să acorde o atenție specială îmbunătățirii în continuare a mobilității transfrontaliere a forței de muncă, respectându-se drepturile lucrătorilor, și solicită îmbunătățirea sistemului de recunoaștere a calificărilor pentru sprijinirea mobilității profesionale; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să acorde o atenție specială îmbunătățirii în continuare a mobilității transfrontaliere a forței de muncă, respectându-se drepturile lucrătorilor, și solicită îmbunătățirea sistemului de recunoaștere a calificărilor pentru sprijinirea mobilității profesionale;

| 27. | îndeamnă Comisia Europeană să retragă propunerea de regulament al Consiliului privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în cadrul libertății de stabilire și al libertății de a presta servicii, care a declanșat sistemul de avertizare timpurie cu privire la subsidiaritate în cazul a 12 parlamente naționale; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia Europeană să retragă propunerea de regulament al Consiliului privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în cadrul libertății de stabilire și al libertății de a presta servicii, care a declanșat sistemul de avertizare timpurie cu privire la subsidiaritate în cazul a 12 parlamente naționale;

| 28. | subliniază rolul important al IMM-urilor pentru regenerarea economiei și ocuparea forței de muncă la nivel local și regional; acest lucru poate fi îmbunătățit în continuare prin participarea IMM-urilor, a universităților și a autorităților locale și regionale la programele UE de finanțare a cercetării și inovării; |
| --- | --- |

28.

subliniază rolul important al IMM-urilor pentru regenerarea economiei și ocuparea forței de muncă la nivel local și regional; acest lucru poate fi îmbunătățit în continuare prin participarea IMM-urilor, a universităților și a autorităților locale și regionale la programele UE de finanțare a cercetării și inovării;

| 29. | solicită Comisiei Europene să faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare și achiziții publice și să reducă în continuare sarcinile administrative; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei Europene să faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare și achiziții publice și să reducă în continuare sarcinile administrative;

| 30. | speră că Comisia Europeană va implica CoR în revizuirea inițiativei emblematice privind politica industrială; |
| --- | --- |

30.

speră că Comisia Europeană va implica CoR în revizuirea inițiativei emblematice privind politica industrială;

| 31. | susține solicitarea adresată Comisiei de către Parlamentul European de a prezenta până în ianuarie 2013 o propunere de directivă, în temeiul articolului 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru asigurarea accesului tuturor consumatorilor cu domiciliul legal în Uniune la servicii de plată de bază; |
| --- | --- |

31.

susține solicitarea adresată Comisiei de către Parlamentul European de a prezenta până în ianuarie 2013 o propunere de directivă, în temeiul articolului 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru asigurarea accesului tuturor consumatorilor cu domiciliul legal în Uniune la servicii de plată de bază;

| 32. | își reia pledoaria în favoarea unei agende europene pentru locuințe sociale care să clarifice normele în materie de concurență aplicabile în cazul locuințelor sociale, acordând autorităților locale și regionale posibilitatea de a furniza locuințe sociale decente și accesibile, de a promova mixitatea socială și de a combate discriminarea; |
| --- | --- |

32.

își reia pledoaria în favoarea unei agende europene pentru locuințe sociale care să clarifice normele în materie de concurență aplicabile în cazul locuințelor sociale, acordând autorităților locale și regionale posibilitatea de a furniza locuințe sociale decente și accesibile, de a promova mixitatea socială și de a combate discriminarea;

| 33. | solicită Comisiei Europene ca, după retragerea unui prim proiect de regulament privind statutul societăților mutuale europene, să prezinte rapid un nou proiect revizuit; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei Europene ca, după retragerea unui prim proiect de regulament privind statutul societăților mutuale europene, să prezinte rapid un nou proiect revizuit;

Energia

| 34. | solicită ca, în 2013, să se adopte măsuri de monitorizare a Perspectivei energetice 2050, pentru a garanta că autoritățile locale și regionale dispun de cadrul necesar pentru a-și aduce contribuția la promovarea energiei din surse regenerabile descentralizate și a infrastructurilor energetice precum rețelele inteligente interconectate, care constituie elementul esențial al utilizării eficiente a resurselor și al economiei ecologice; prin urmare, solicită Comisiei Europene să elaboreze un cadru global de investiții până în 2030, astfel încât să garanteze certitudinea necesară atât actorilor de pe piață, cât și autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

34.

solicită ca, în 2013, să se adopte măsuri de monitorizare a Perspectivei energetice 2050, pentru a garanta că autoritățile locale și regionale dispun de cadrul necesar pentru a-și aduce contribuția la promovarea energiei din surse regenerabile descentralizate și a infrastructurilor energetice precum rețelele inteligente interconectate, care constituie elementul esențial al utilizării eficiente a resurselor și al economiei ecologice; prin urmare, solicită Comisiei Europene să elaboreze un cadru global de investiții până în 2030, astfel încât să garanteze certitudinea necesară atât actorilor de pe piață, cât și autorităților locale și regionale;

| 35. | solicită Comisiei Europene să evalueze diferitele opțiuni pentru un alt instrument financiar, gestionat în mod descentralizat, pentru stimularea punerii în aplicare a planurilor de acțiune pentru energie durabilă de către autoritățile regionale și locale și, în special, de către partenerii Convenției primarilor; de asemenea, sprijină o mai bună grupare, în cadrul viitoarelor programe de finanțare ale UE, a măsurilor de sprijin financiar pentru eficiența energetică și economia de energie (9); |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei Europene să evalueze diferitele opțiuni pentru un alt instrument financiar, gestionat în mod descentralizat, pentru stimularea punerii în aplicare a planurilor de acțiune pentru energie durabilă de către autoritățile regionale și locale și, în special, de către partenerii Convenției primarilor; de asemenea, sprijină o mai bună grupare, în cadrul viitoarelor programe de finanțare ale UE, a măsurilor de sprijin financiar pentru eficiența energetică și economia de energie (9);

| 36. | solicită Comisiei Europene să ia măsuri în vederea rezolvării problemelor de conectivitate între statele membre și între regiunile din cadrul acestora și să promoveze măsuri care să faciliteze răspândirea microproducției de energie și integrarea acesteia în rețelele de distribuție; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei Europene să ia măsuri în vederea rezolvării problemelor de conectivitate între statele membre și între regiunile din cadrul acestora și să promoveze măsuri care să faciliteze răspândirea microproducției de energie și integrarea acesteia în rețelele de distribuție;

| 37. | solicită să se faciliteze accesul întreprinderilor mici și mijlocii și al autorităților locale și regionale la împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiții, pentru investiții în domeniul eficienței energetice și în cel al energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

37.

solicită să se faciliteze accesul întreprinderilor mici și mijlocii și al autorităților locale și regionale la împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiții, pentru investiții în domeniul eficienței energetice și în cel al energiei din surse regenerabile;

Politica regională

| 38. | insistă asupra necesității de a îndeplini obiectivul privind adoptarea, la începutul anului 2013, a pachetului de măsuri legislative privind politica de coeziune 2014-2020, pentru a permite autorităților locale și regionale să demareze programele din cadrul fondurilor structurale la 1 ianuarie 2014; |
| --- | --- |

38.

insistă asupra necesității de a îndeplini obiectivul privind adoptarea, la începutul anului 2013, a pachetului de măsuri legislative privind politica de coeziune 2014-2020, pentru a permite autorităților locale și regionale să demareze programele din cadrul fondurilor structurale la 1 ianuarie 2014;

| 39. | solicită de aceea ca Eurostat, în colaborare cu institutele naționale de statistică, să găsească o soluție pentru nevoia de a dispune pe termen mai scurt de date comparabile privind PIB-ul regional; |
| --- | --- |

39.

solicită de aceea ca Eurostat, în colaborare cu institutele naționale de statistică, să găsească o soluție pentru nevoia de a dispune pe termen mai scurt de date comparabile privind PIB-ul regional;

| 40. | reamintește necesitatea de a lua în considerare dimensiunea teritorială a politicilor UE într-un mod mai coerent și mai strict; sugerează Comisiei Europene să includă aceste elemente în viitoarele sale activități de evaluare a impactului și să raporteze în mod regulat (10); |
| --- | --- |

40.

reamintește necesitatea de a lua în considerare dimensiunea teritorială a politicilor UE într-un mod mai coerent și mai strict; sugerează Comisiei Europene să includă aceste elemente în viitoarele sale activități de evaluare a impactului și să raporteze în mod regulat (10);

| 41. | invită Comisia Europeană să extindă sistemul de detașare temporară a funcționarilor UE către nivelul subnațional (în loc să se concentreze exclusiv asupra nivelului național), pentru a îmbunătăți cunoașterea, la nivelul instituțiilor europene, a practicii în materie de aplicare a legislației UE și a proiectelor la nivel local și regional; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia Europeană să extindă sistemul de detașare temporară a funcționarilor UE către nivelul subnațional (în loc să se concentreze exclusiv asupra nivelului național), pentru a îmbunătăți cunoașterea, la nivelul instituțiilor europene, a practicii în materie de aplicare a legislației UE și a proiectelor la nivel local și regional;

Transporturile

| 42. | așteaptă cu interes viitoarea propunere privind viitorul politicii portuare a UE; solicită ca această propunere să facă obiectul unei evaluări a impactului teritorial și se declară dispus să participe la acest exercițiu; |
| --- | --- |

42.

așteaptă cu interes viitoarea propunere privind viitorul politicii portuare a UE; solicită ca această propunere să facă obiectul unei evaluări a impactului teritorial și se declară dispus să participe la acest exercițiu;

| 43. | subliniază importanța mobilității urbane durabile și propune promovarea sistemelor electronice și inteligente de emitere a biletelor pentru toate modurile de transport, care să includă autobuzul, trenul, feribotul, utilizarea în comun a automobilelor și a bicicletelor, taxele rutiere, în scopul încurajării unei mai bune interoperabilități între sisteme și a utilizării sporite a transportului în comun; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța mobilității urbane durabile și propune promovarea sistemelor electronice și inteligente de emitere a biletelor pentru toate modurile de transport, care să includă autobuzul, trenul, feribotul, utilizarea în comun a automobilelor și a bicicletelor, taxele rutiere, în scopul încurajării unei mai bune interoperabilități între sisteme și a utilizării sporite a transportului în comun;

Mediul

| 44. | observă că tendința de încetinire a procesului de îmbunătățire a calității aerului reprezintă în mare măsură consecința lipsei de ambiție a politicii UE de reducere la sursă și a insuficienței măsurilor de la nivel național. Autoritățile locale și regionale poartă o mare parte din povara și responsabilitățile pe care le implică rezolvarea problemelor legate de calitatea aerului (11); așteaptă cu interes propunerile privind modul de abordare a acestor probleme în cadrul viitoarei revizuiri a legislației UE privind calitatea aerului; |
| --- | --- |

44.

observă că tendința de încetinire a procesului de îmbunătățire a calității aerului reprezintă în mare măsură consecința lipsei de ambiție a politicii UE de reducere la sursă și a insuficienței măsurilor de la nivel național. Autoritățile locale și regionale poartă o mare parte din povara și responsabilitățile pe care le implică rezolvarea problemelor legate de calitatea aerului (11); așteaptă cu interes propunerile privind modul de abordare a acestor probleme în cadrul viitoarei revizuiri a legislației UE privind calitatea aerului;

| 45. | speră că, în cadrul acestei revizuiri, se vor alinia nivelul ambițiilor și calendarul politicii UE în materie de emisii (reducerea acestora la sursă) și de imisii, că în special Directiva privind plafoanele naționale de emisie va fi consolidată în vederea reducerii concentrațiilor de fond, că normele pentru vehicule în ceea ce privește NO2/NOx și particulele fine vor fi înăsprite, că vor fi abordate și emisiile provenite din transportul maritim, transportul aerian și agricultură, simplificându-se totodată indicatorii și criteriile de măsurare; solicită totodată integrarea politicii UE în materie de calitate a aerului în alte domenii de acțiune politică, în special în domenii precum transporturile, locuințele, industria, energia și clima; |
| --- | --- |

45.

speră că, în cadrul acestei revizuiri, se vor alinia nivelul ambițiilor și calendarul politicii UE în materie de emisii (reducerea acestora la sursă) și de imisii, că în special Directiva privind plafoanele naționale de emisie va fi consolidată în vederea reducerii concentrațiilor de fond, că normele pentru vehicule în ceea ce privește NO2/NOx și particulele fine vor fi înăsprite, că vor fi abordate și emisiile provenite din transportul maritim, transportul aerian și agricultură, simplificându-se totodată indicatorii și criteriile de măsurare; solicită totodată integrarea politicii UE în materie de calitate a aerului în alte domenii de acțiune politică, în special în domenii precum transporturile, locuințele, industria, energia și clima;

| 46. | solicită ca strategia UE de adaptare la schimbările climatice să includă o secțiune privind acțiunea de adaptare specifică pe plan regional și local și linii directoare și sprijin pentru factorii de decizie locali și regionali, precum și să se examineze posibilitatea înființării unui grup de lucru privind strategiile de adaptare în regiunile europene cele mai vulnerabile, care să întrunească reprezentanți ai CoR, ai Direcției Generale Politici Climatice, ai Agenției Europene de Mediu (AEM), ai Centrului Comun de Cercetare (JRC) și ai rețelelor și asociațiilor locale și regionale; |
| --- | --- |

46.

solicită ca strategia UE de adaptare la schimbările climatice să includă o secțiune privind acțiunea de adaptare specifică pe plan regional și local și linii directoare și sprijin pentru factorii de decizie locali și regionali, precum și să se examineze posibilitatea înființării unui grup de lucru privind strategiile de adaptare în regiunile europene cele mai vulnerabile, care să întrunească reprezentanți ai CoR, ai Direcției Generale Politici Climatice, ai Agenției Europene de Mediu (AEM), ai Centrului Comun de Cercetare (JRC) și ai rețelelor și asociațiilor locale și regionale;

Agricultura și politica maritimă

| 47. | subliniază necesitatea elaborării unei comunicări privind un nou sistem de calitate al UE pentru produsele alimentare locale, dat fiind că sistemele alimentare locale sprijină economia regională și locală și creează locuri de muncă în agricultură și în producția alimentară; |
| --- | --- |

47.

subliniază necesitatea elaborării unei comunicări privind un nou sistem de calitate al UE pentru produsele alimentare locale, dat fiind că sistemele alimentare locale sprijină economia regională și locală și creează locuri de muncă în agricultură și în producția alimentară;

| 48. | pledează pentru o mai mare flexibilitate din partea Comisiei în eforturile de depășire a impasului actual dintre Parlamentul European și Consiliu în legătură cu temeiul juridic privind planurile multianuale pentru sectorul pescuitului. În cadrul pachetului de propuneri privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului, Comitetul dorește mai multe inițiative în favoarea unei mai mari descentralizări a politicii din acest domeniu și măsuri de punere în aplicare adecvate nevoilor și problemelor cu care se confruntă regiunile de coastă și cele cu căi de navigație interioară; |
| --- | --- |

48.

pledează pentru o mai mare flexibilitate din partea Comisiei în eforturile de depășire a impasului actual dintre Parlamentul European și Consiliu în legătură cu temeiul juridic privind planurile multianuale pentru sectorul pescuitului. În cadrul pachetului de propuneri privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului, Comitetul dorește mai multe inițiative în favoarea unei mai mari descentralizări a politicii din acest domeniu și măsuri de punere în aplicare adecvate nevoilor și problemelor cu care se confruntă regiunile de coastă și cele cu căi de navigație interioară;

| 49. | susține dezvoltarea abordării referitoare la strategiile privind bazinele maritime ca instrument de politică maritimă integrată, însă consideră că aceste strategii, ca de exemplu strategia care va fi adoptată pentru zona atlantică în 2013, trebuie să cuprindă o dimensiune teritorială mai solidă și să tragă învățăminte din abordarea strategiilor macroregionale; |
| --- | --- |

49.

susține dezvoltarea abordării referitoare la strategiile privind bazinele maritime ca instrument de politică maritimă integrată, însă consideră că aceste strategii, ca de exemplu strategia care va fi adoptată pentru zona atlantică în 2013, trebuie să cuprindă o dimensiune teritorială mai solidă și să tragă învățăminte din abordarea strategiilor macroregionale;

Cetățenia UE

| 50. | solicită ca dimensiunea locală și regională să fie luată în considerare în cadrul inițiativelor de dezvoltare și consolidare a drepturilor cetățenilor și în cadrul eforturilor de recâștigare a încrederii cetățenilor în UE și instituțiile sale și insistă asupra necesității de a-i implica pe copii și pe tineri, având în vedere capacitatea acestora de a-și exercita drepturile și responsabilitățile cetățenești; solicită Comisiei Europene să se concentreze pe această provocare cu ocazia activităților prevăzute în cadrul Anului european al cetățenilor 2013, la care CoR are intenția să contribuie; |
| --- | --- |

50.

solicită ca dimensiunea locală și regională să fie luată în considerare în cadrul inițiativelor de dezvoltare și consolidare a drepturilor cetățenilor și în cadrul eforturilor de recâștigare a încrederii cetățenilor în UE și instituțiile sale și insistă asupra necesității de a-i implica pe copii și pe tineri, având în vedere capacitatea acestora de a-și exercita drepturile și responsabilitățile cetățenești; solicită Comisiei Europene să se concentreze pe această provocare cu ocazia activităților prevăzute în cadrul Anului european al cetățenilor 2013, la care CoR are intenția să contribuie;

| 51. | se angajează să contribuie la monitorizarea inițiativelor cetățenești de succes în cooperare cu celelalte instituții UE; |
| --- | --- |

51.

se angajează să contribuie la monitorizarea inițiativelor cetățenești de succes în cooperare cu celelalte instituții UE;

Europa extinsă și Europa în lume

| 52. | solicită să se faciliteze accesul actorilor de la nivel local și regional din țările incluse în politica europeană de vecinătate (PEV) la fondurile europene specifice acestui domeniu și sprijină deschiderea programelor existente, inclusiv a GECT, pentru partenerii din țările vecine; |
| --- | --- |

52.

solicită să se faciliteze accesul actorilor de la nivel local și regional din țările incluse în politica europeană de vecinătate (PEV) la fondurile europene specifice acestui domeniu și sprijină deschiderea programelor existente, inclusiv a GECT, pentru partenerii din țările vecine;

| 53. | își reafirmă intenția de a continua cooperarea pozitivă cu Comisia Europeană în cadrul programului „Instrumentul pentru administrație locală” pentru consolidarea capacităților locale și pentru promovarea informațiilor despre UE și procedurile sale în țările candidate și precandidate; invită Comisia să exploreze posibilitatea extinderii acestui instrument la administrațiile locale din țările PEV; |
| --- | --- |

53.

își reafirmă intenția de a continua cooperarea pozitivă cu Comisia Europeană în cadrul programului „Instrumentul pentru administrație locală” pentru consolidarea capacităților locale și pentru promovarea informațiilor despre UE și procedurile sale în țările candidate și precandidate; invită Comisia să exploreze posibilitatea extinderii acestui instrument la administrațiile locale din țările PEV;

| 54. | își exprimă speranța că recomandările sale vor fi luate în considerare în mod corespunzător în cadrul procesului de elaborare a programului de lucru al Comisiei pentru anul 2013 și o invită pe președinta Comitetului Regiunilor să transmită prezenta rezoluție președintelui Comisiei Europene, președintelui Consiliului European, președintelui Parlamentului European, Președinției cipriote a Consiliului UE și viitoarelor președinții irlandeză și lituaniană. |
| --- | --- |

54.

își exprimă speranța că recomandările sale vor fi luate în considerare în mod corespunzător în cadrul procesului de elaborare a programului de lucru al Comisiei pentru anul 2013 și o invită pe președinta Comitetului Regiunilor să transmită prezenta rezoluție președintelui Comisiei Europene, președintelui Consiliului European, președintelui Parlamentului European, Președinției cipriote a Consiliului UE și viitoarelor președinții irlandeză și lituaniană.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 777 final.

1

(2)  CdR 361/2011 fin.

2

(3)  CdR 42/2012 fin.

3

(4)  CdR 318/2010, coraportori: dna Mercedes BRESSO și dl Ramón Luis VALCÁRCEL SISO.

4

(5)  Concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, p. 7.

5

(6)  CdR 72/2011, raportor: dl Markku MARKKULA.

6

(7)  CdR 318/2010, coraportori: dna Mercedes BRESSO și dl Ramón Luis VALCÁRCEL SISO.

7

(8)  A se vedea COM(2012) 299, punctul 2.1.

8

(9)  CdR 85/2012, raportor: dl Brian MEANEY.

9

(10)  CdR 273/2011, raportor: dl Luc VAN DEN BRANDE.

10

(11)  CdR 329/2011, raportor: dl Cor LAMERS.

11

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/6

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Migrație și mobilitate – O abordare globală

2012/C 277/02

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că respectarea drepturilor omului în cazul migranților și solidaritatea cu țările din care provin majoritatea fluxurilor migratorii trebuie să pătrundă în toate etapele politicii Uniunii în domeniul migrației, inclusiv în relațiile cu țările terțe, în deplină conformitate cu principiile stabilite la articolul 21 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

—

subliniază că respectarea drepturilor omului în cazul migranților și solidaritatea cu țările din care provin majoritatea fluxurilor migratorii trebuie să pătrundă în toate etapele politicii Uniunii în domeniul migrației, inclusiv în relațiile cu țările terțe, în deplină conformitate cu principiile stabilite la articolul 21 alineatul (1) din TUE;

| — | subliniază că se impune o examinare detaliată a tuturor cauzelor migrației, inclusiv a schimbărilor climatice, astfel încât persoanele care își părăsesc țara de origine din cauza calamităților naturale sau a unor condiții climatice care le pun în primejdie supraviețuirea sau integritatea fizică să poată beneficia de un cadru juridic adecvat; |
| --- | --- |

—

subliniază că se impune o examinare detaliată a tuturor cauzelor migrației, inclusiv a schimbărilor climatice, astfel încât persoanele care își părăsesc țara de origine din cauza calamităților naturale sau a unor condiții climatice care le pun în primejdie supraviețuirea sau integritatea fizică să poată beneficia de un cadru juridic adecvat;

| — | consideră că Abordarea globală în materie de migrație implică de asemenea o guvernanță pe mai multe niveluri, pentru a se garanta faptul că ea este gestionată la nivelul cel mai potrivit, în funcție de circumstanțe și cu respectarea principiului subsidiarității, astfel încât să se asigure un nivel cât mai ridicat cu putință de bunăstare a persoanelor, atât în țara de origine, cât și în țara de destinație; |
| --- | --- |

—

consideră că Abordarea globală în materie de migrație implică de asemenea o guvernanță pe mai multe niveluri, pentru a se garanta faptul că ea este gestionată la nivelul cel mai potrivit, în funcție de circumstanțe și cu respectarea principiului subsidiarității, astfel încât să se asigure un nivel cât mai ridicat cu putință de bunăstare a persoanelor, atât în țara de origine, cât și în țara de destinație;

| — | solicită în special ca autoritățile locale și regionale să fie luate pe deplin în considerare la punerea în aplicare a Abordării globale, prin punerea în valoare atât a proiectelor de cooperare descentralizată deja existente, cât și a dialogurilor structurate, ca ARLEM și CORLEAP. |
| --- | --- |

—

solicită în special ca autoritățile locale și regionale să fie luate pe deplin în considerare la punerea în aplicare a Abordării globale, prin punerea în valoare atât a proiectelor de cooperare descentralizată deja existente, cât și a dialogurilor structurate, ca ARLEM și CORLEAP.

| Raportor | dl Nichi VENDOLA (IT-PSE), președintele regiunii Apulia |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Abordarea globală în materie de migrație și mobilitate
  COM(2011) 743 final |

Raportor

dl Nichi VENDOLA (IT-PSE), președintele regiunii Apulia

Document de referință

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Abordarea globală în materie de migrație și mobilitate

COM(2011) 743 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Considerații generale

| 1. | subliniază importanța Abordării globale, care este cadrul de referință al acțiunii Uniunii Europene în ceea ce privește guvernanța la nivel mondial a migrației și mobilității, precum și instrumentul care oferă o viziune de ansamblu asupra politicilor în materie de migrație, cu scopul de a armoniza intervențiile Uniunii Europene în domeniul relațiilor externe și al politicilor de dezvoltare cu politicile în domeniul migrației; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța Abordării globale, care este cadrul de referință al acțiunii Uniunii Europene în ceea ce privește guvernanța la nivel mondial a migrației și mobilității, precum și instrumentul care oferă o viziune de ansamblu asupra politicilor în materie de migrație, cu scopul de a armoniza intervențiile Uniunii Europene în domeniul relațiilor externe și al politicilor de dezvoltare cu politicile în domeniul migrației;

| 2. | apreciază inițiativa Comisiei Europene de a prezenta o variantă actualizată a Abordării globale, mai bine structurată și cu accent pe migranți și pe respectarea drepturilor omului în țările de origine, de tranzit și de destinație; |
| --- | --- |

2.

apreciază inițiativa Comisiei Europene de a prezenta o variantă actualizată a Abordării globale, mai bine structurată și cu accent pe migranți și pe respectarea drepturilor omului în țările de origine, de tranzit și de destinație;

| 3. | reafirmă că dreptul unei persoane de a părăsi orice țară, inclusiv pe a sa, și de a reveni în țara respectivă (1), reprezintă baza juridică esențială a oricărei reflecții privind migrația, precum și faptul este nevoie ca libera alegere privind migrația să fie promovată, indiferent de motivele care au determinat-o și de cerințele specifice ale țării de destinație (2); |
| --- | --- |

3.

reafirmă că dreptul unei persoane de a părăsi orice țară, inclusiv pe a sa, și de a reveni în țara respectivă (1), reprezintă baza juridică esențială a oricărei reflecții privind migrația, precum și faptul este nevoie ca libera alegere privind migrația să fie promovată, indiferent de motivele care au determinat-o și de cerințele specifice ale țării de destinație (2);

| 4. | subliniază că respectarea drepturilor omului în cazul migranților și solidaritatea cu țările din care provin majoritatea fluxurilor migratorii trebuie să pătrundă în toate etapele politicii Uniunii în domeniul migrației, inclusiv în relațiile cu țările terțe, în deplină conformitate cu principiile stabilite la articolul 21 alineatul (1) din TUE. |
| --- | --- |

4.

subliniază că respectarea drepturilor omului în cazul migranților și solidaritatea cu țările din care provin majoritatea fluxurilor migratorii trebuie să pătrundă în toate etapele politicii Uniunii în domeniul migrației, inclusiv în relațiile cu țările terțe, în deplină conformitate cu principiile stabilite la articolul 21 alineatul (1) din TUE.

| 5. | consideră că, atunci când sunt definite posibilitățile de intrare a cetățenilor din țările terțe, trebuie asigurată o protecție efectivă a drepturilor omului în politicile de primire și de integrare a migranților; |
| --- | --- |

5.

consideră că, atunci când sunt definite posibilitățile de intrare a cetățenilor din țările terțe, trebuie asigurată o protecție efectivă a drepturilor omului în politicile de primire și de integrare a migranților;

| 6. | subliniază că acordurile de readmisie și cele de facilitare a obținerii vizelor, încheiate atât de Uniune, cât și de statele membre, precum și toate acțiunile de combatere a migrației ilegale, trebuie să respecte pe deplin drepturile omului, mai ales în conformitate cu prevederile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și ale Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, după cum a afirmat în mod repetat Curtea Europeană a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

6.

subliniază că acordurile de readmisie și cele de facilitare a obținerii vizelor, încheiate atât de Uniune, cât și de statele membre, precum și toate acțiunile de combatere a migrației ilegale, trebuie să respecte pe deplin drepturile omului, mai ales în conformitate cu prevederile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și ale Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, după cum a afirmat în mod repetat Curtea Europeană a Drepturilor Omului;

| 7. | subliniază că cerința ținerii sub control a fluxurilor migratorii nu trebuie niciodată să prevaleze asupra dreptului oricărei persoane de a solicita protecție internațională în Uniune, aceasta trebuind să rămână un loc de refugiu pentru cei care fug de persecuții sau care au nevoie, într-un fel sau altul, de protecție; |
| --- | --- |

7.

subliniază că cerința ținerii sub control a fluxurilor migratorii nu trebuie niciodată să prevaleze asupra dreptului oricărei persoane de a solicita protecție internațională în Uniune, aceasta trebuind să rămână un loc de refugiu pentru cei care fug de persecuții sau care au nevoie, într-un fel sau altul, de protecție;

| 8. | constată că criza economică care afectează numeroase țări din Uniunea Europeană riscă să accentueze contradicțiile dintre politicile în materie de control la frontiere și respectarea drepturilor omului în cazul migranților; |
| --- | --- |

8.

constată că criza economică care afectează numeroase țări din Uniunea Europeană riscă să accentueze contradicțiile dintre politicile în materie de control la frontiere și respectarea drepturilor omului în cazul migranților;

| 9. | subliniază că se impune o examinare detaliată a tuturor cauzelor migrației, inclusiv a schimbărilor climatice (3), astfel încât persoanele care își părăsesc țara de origine din cauza calamităților naturale sau a unor condiții climatice care le pun în primejdie supraviețuirea sau integritatea fizică să poată beneficia de un cadru juridic adecvat (4); |
| --- | --- |

9.

subliniază că se impune o examinare detaliată a tuturor cauzelor migrației, inclusiv a schimbărilor climatice (3), astfel încât persoanele care își părăsesc țara de origine din cauza calamităților naturale sau a unor condiții climatice care le pun în primejdie supraviețuirea sau integritatea fizică să poată beneficia de un cadru juridic adecvat (4);

| 10. | îndeamnă Comisia Europeană să publice documentul de lucru privind migrația și schimbările climatice, după cum era prevăzut inițial în comunicarea privind migrația, din 4 mai 2011 (5); |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia Europeană să publice documentul de lucru privind migrația și schimbările climatice, după cum era prevăzut inițial în comunicarea privind migrația, din 4 mai 2011 (5);

| 11. | consideră că, pentru ca Abordarea globală să fie eficientă, este necesară consolidarea coordonării dintre Uniunea Europeană și nivelurile național, regional și local, precum și cu țările terțe; |
| --- | --- |

11.

consideră că, pentru ca Abordarea globală să fie eficientă, este necesară consolidarea coordonării dintre Uniunea Europeană și nivelurile național, regional și local, precum și cu țările terțe;

| 12. | reafirmă cele precizate deja de Comitetul Regiunilor, și anume că „autoritățile locale și regionale sunt primele care sunt afectate semnificativ de o politică comună în domeniul migrației. Pe de-o parte, ele sunt în mod special afectate de dificultățile legate de migrația ilegală, iar pe de altă parte, lor le revine sarcina de a presta diverse servicii, ca parte a procesului local de integrare. Din acest motiv, autoritățile locale și regionale trebuie să participe din plin la crearea unui cadru european pentru migrația legală, la acțiunile împotriva migrației ilegale și să colaboreze amplu cu țările de origine pentru a le ajuta să se dezvolte” (6); |
| --- | --- |

12.

reafirmă cele precizate deja de Comitetul Regiunilor, și anume că „autoritățile locale și regionale sunt primele care sunt afectate semnificativ de o politică comună în domeniul migrației. Pe de-o parte, ele sunt în mod special afectate de dificultățile legate de migrația ilegală, iar pe de altă parte, lor le revine sarcina de a presta diverse servicii, ca parte a procesului local de integrare. Din acest motiv, autoritățile locale și regionale trebuie să participe din plin la crearea unui cadru european pentru migrația legală, la acțiunile împotriva migrației ilegale și să colaboreze amplu cu țările de origine pentru a le ajuta să se dezvolte” (6);

| 13. | salută progresele considerabile înregistrate în ceea ce privește sporirea transparenței și a securității, precum și reducerea costului transferurilor de bani către țările de origine ale migranților și susține inițiativele promovate de Comisia Europeană în sensul direcționării sumelor trimise în țară de migranți către investiții productive; |
| --- | --- |

13.

salută progresele considerabile înregistrate în ceea ce privește sporirea transparenței și a securității, precum și reducerea costului transferurilor de bani către țările de origine ale migranților și susține inițiativele promovate de Comisia Europeană în sensul direcționării sumelor trimise în țară de migranți către investiții productive;

| 14. | aprobă faptul că Abordarea globală subliniază rolul pe care diaspora îl poate juca atât în politicile de dezvoltare cât și în reglarea fluxurilor migratorii, promovând măsurile de sprijin la momentul plecării și de susținere a integrării în țările de destinație; |
| --- | --- |

14.

aprobă faptul că Abordarea globală subliniază rolul pe care diaspora îl poate juca atât în politicile de dezvoltare cât și în reglarea fluxurilor migratorii, promovând măsurile de sprijin la momentul plecării și de susținere a integrării în țările de destinație;

Rolul regiunilor și al autorităților locale în concretizarea abordării globale

| 15. | consideră că Abordarea globală în materie de migrație implică de asemenea o guvernanță pe mai multe niveluri, pentru a se garanta faptul că ea este gestionată la nivelul cel mai potrivit, în funcție de circumstanțe și cu respectarea principiului subsidiarității, astfel încât să se asigure un nivel cât mai ridicat cu putință de bunăstare a persoanelor, atât în țara de origine, cât și în țara de destinație; |
| --- | --- |

15.

consideră că Abordarea globală în materie de migrație implică de asemenea o guvernanță pe mai multe niveluri, pentru a se garanta faptul că ea este gestionată la nivelul cel mai potrivit, în funcție de circumstanțe și cu respectarea principiului subsidiarității, astfel încât să se asigure un nivel cât mai ridicat cu putință de bunăstare a persoanelor, atât în țara de origine, cât și în țara de destinație;

| 16. | este de părere că regiunile și autoritățile locale sunt actori-cheie ai Abordării globale: agenți care promovează și totodată pun în practică politicile sociale și ocupaționale, de primire, de integrare și de gestionare a migrației nereglementate, dar și inițiatori de dialoguri susținute și de diferite forme de cooperare cu țările de origine și de tranzit ale fluxurilor migratorii (7); |
| --- | --- |

16.

este de părere că regiunile și autoritățile locale sunt actori-cheie ai Abordării globale: agenți care promovează și totodată pun în practică politicile sociale și ocupaționale, de primire, de integrare și de gestionare a migrației nereglementate, dar și inițiatori de dialoguri susținute și de diferite forme de cooperare cu țările de origine și de tranzit ale fluxurilor migratorii (7);

| 17. | constată că regiunile și autoritățile locale acționează deja ca promotori ai unor inițiative de dialog cu regiunile și autoritățile locale din țări terțe (multe dintre acestea fiind țări de origine sau de tranzit ale fluxurilor migratorii), precum și ai unor proiecte de cooperare descentralizată; |
| --- | --- |

17.

constată că regiunile și autoritățile locale acționează deja ca promotori ai unor inițiative de dialog cu regiunile și autoritățile locale din țări terțe (multe dintre acestea fiind țări de origine sau de tranzit ale fluxurilor migratorii), precum și ai unor proiecte de cooperare descentralizată;

| 18. | ar dori ca Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) să fie considerate forumurile ideale de dezvoltare a dialogului cu autoritățile regionale din zona mediteraneeană și din estul Europei, pe tema politicilor în domeniul migrației și dezvoltării; |
| --- | --- |

18.

ar dori ca Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și Conferința autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP) să fie considerate forumurile ideale de dezvoltare a dialogului cu autoritățile regionale din zona mediteraneeană și din estul Europei, pe tema politicilor în domeniul migrației și dezvoltării;

| 19. | consideră că trebuie urmărită asigurarea celui mai înalt grad de coerență între inițiativele bilaterale ale statelor membre și dialogurile regionale și bilaterale existente, văzute ca instrument al politicii externe a Uniunii în domeniul migrației, și că această coerență trebuie garantată inclusiv prin recunoașterea deplină a inițiativelor de dialog promovate de regiuni și de autoritățile locale; |
| --- | --- |

19.

consideră că trebuie urmărită asigurarea celui mai înalt grad de coerență între inițiativele bilaterale ale statelor membre și dialogurile regionale și bilaterale existente, văzute ca instrument al politicii externe a Uniunii în domeniul migrației, și că această coerență trebuie garantată inclusiv prin recunoașterea deplină a inițiativelor de dialog promovate de regiuni și de autoritățile locale;

| 20. | invită instituțiile să considere regiunile și autoritățile locale drept protagoniști ai Abordării globale, în conformitate cu competențele atribuite acestora de legislația națională respectivă, și să utilizeze instrumente care să vadă în aceștia niște beneficiari ai fondurilor europene, chiar și în absența unei intervenții din partea autorităților centrale și în funcție de diferențele existente între statele membre; |
| --- | --- |

20.

invită instituțiile să considere regiunile și autoritățile locale drept protagoniști ai Abordării globale, în conformitate cu competențele atribuite acestora de legislația națională respectivă, și să utilizeze instrumente care să vadă în aceștia niște beneficiari ai fondurilor europene, chiar și în absența unei intervenții din partea autorităților centrale și în funcție de diferențele existente între statele membre;

| 21. | îndeamnă Comisia să promoveze proiecte inovatoare, în vederea îndeplinirii obiectivului ce constă în armonizarea cererii cu oferta sub aspectul forței de muncă, prin mijlocirea autorităților locale și regionale, având în vedere atribuțiile acordate acestora în sectorul respectiv de numeroase state membre, astfel încât să se pună la punct un instrument eficient de rezolvare inclusiv a problemei lipsei de competențe în anumite segmente ale pieței muncii; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să promoveze proiecte inovatoare, în vederea îndeplinirii obiectivului ce constă în armonizarea cererii cu oferta sub aspectul forței de muncă, prin mijlocirea autorităților locale și regionale, având în vedere atribuțiile acordate acestora în sectorul respectiv de numeroase state membre, astfel încât să se pună la punct un instrument eficient de rezolvare inclusiv a problemei lipsei de competențe în anumite segmente ale pieței muncii;

| 22. | ar dori ca regiunile și autoritățile locale să fie implicate și în actualizarea portalului UE privind imigrația, care ar putea fi astfel îmbogățit cu informații relevante pentru migranți, referitoare la regiunea, orașul sau localitatea de destinație; |
| --- | --- |

22.

ar dori ca regiunile și autoritățile locale să fie implicate și în actualizarea portalului UE privind imigrația, care ar putea fi astfel îmbogățit cu informații relevante pentru migranți, referitoare la regiunea, orașul sau localitatea de destinație;

Raportul dintre politicile în domeniul migrației și politicile de cooperare pentru dezvoltare

| 23. | consideră că garantarea în permanență a coerenței dintre politica Uniunii în domeniile migrației și dezvoltării și politica externă în materie de migrație și de azil ca având o importanță primordială. În special, intervențiile Uniunii și ale statelor membre în țările terțe ar trebui să se bazeze întotdeauna mai ales pe principiile solidarității și dezvoltării în comun, pentru a combate cauzele profunde ale migrației și pentru a învinge sărăcia, acordând o atenție specială mobilizării resurselor interne ale țărilor respective, precum și sprijinirii consolidării instituțiilor, mai bunei guvernări și statului de drept, ca elemente esențiale în stimularea unei schimbări economice și sociale; |
| --- | --- |

23.

consideră că garantarea în permanență a coerenței dintre politica Uniunii în domeniile migrației și dezvoltării și politica externă în materie de migrație și de azil ca având o importanță primordială. În special, intervențiile Uniunii și ale statelor membre în țările terțe ar trebui să se bazeze întotdeauna mai ales pe principiile solidarității și dezvoltării în comun, pentru a combate cauzele profunde ale migrației și pentru a învinge sărăcia, acordând o atenție specială mobilizării resurselor interne ale țărilor respective, precum și sprijinirii consolidării instituțiilor, mai bunei guvernări și statului de drept, ca elemente esențiale în stimularea unei schimbări economice și sociale;

| 24. | îndeamnă Comisia să distribuie resursele destinate țărilor în curs de dezvoltare în funcție de principiile, prioritățile și strategiile cooperării pentru dezvoltare, cu respectarea principiului „mai mult pentru cei care fac mai mult”; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia să distribuie resursele destinate țărilor în curs de dezvoltare în funcție de principiile, prioritățile și strategiile cooperării pentru dezvoltare, cu respectarea principiului „mai mult pentru cei care fac mai mult”;

| 25. | consideră că principiul reciprocității trebuie să se îmbine cu principiile cooperării pentru dezvoltare, mai ales în contextul parteneriatelor pentru mobilitate și al Agendei comune în materie de migrație și mobilitate (8); |
| --- | --- |

25.

consideră că principiul reciprocității trebuie să se îmbine cu principiile cooperării pentru dezvoltare, mai ales în contextul parteneriatelor pentru mobilitate și al Agendei comune în materie de migrație și mobilitate (8);

| 26. | consideră că, atunci când se pune în aplicare Abordarea globală, trebuie să se asigure o protecție adecvată tuturor categoriilor vulnerabile, în special minorilor neînsoțiți, atât pentru orientarea corespunzătoare a intervențiilor în țările terțe, cât și pentru a oferi formule adecvate de primire și integrare socială în țările membre, favorizând în același timp circulația bunelor practici adoptate de numeroase autorități locale și regionale din statele membre; de asemenea, Comitetul solicită Comisiei Europene să pună efectiv în aplicare măsurile cuprinse în Planul de acțiune privind minorii neînsoțiți; |
| --- | --- |

26.

consideră că, atunci când se pune în aplicare Abordarea globală, trebuie să se asigure o protecție adecvată tuturor categoriilor vulnerabile, în special minorilor neînsoțiți, atât pentru orientarea corespunzătoare a intervențiilor în țările terțe, cât și pentru a oferi formule adecvate de primire și integrare socială în țările membre, favorizând în același timp circulația bunelor practici adoptate de numeroase autorități locale și regionale din statele membre; de asemenea, Comitetul solicită Comisiei Europene să pună efectiv în aplicare măsurile cuprinse în Planul de acțiune privind minorii neînsoțiți;

| 27. | solicită punerea la punct a unei autentice abordări în funcție de gen, astfel încât rolul specific jucat de femei în cadrul migrațiilor și în integrarea socială a întregului nucleu familial în țările-gazdă să fie pus în valoare; |
| --- | --- |

27.

solicită punerea la punct a unei autentice abordări în funcție de gen, astfel încât rolul specific jucat de femei în cadrul migrațiilor și în integrarea socială a întregului nucleu familial în țările-gazdă să fie pus în valoare;

| 28. | evidențiază că, ținând seama de obiectivele de dezvoltare demografică și economică stabilite în Strategia Europa 2020, politica Uniunii în domeniul migrației ar putea să intre în contradicție cu politicile de cooperare pentru dezvoltare, atunci când vizează atragerea de talente din țările terțe; |
| --- | --- |

28.

evidențiază că, ținând seama de obiectivele de dezvoltare demografică și economică stabilite în Strategia Europa 2020, politica Uniunii în domeniul migrației ar putea să intre în contradicție cu politicile de cooperare pentru dezvoltare, atunci când vizează atragerea de talente din țările terțe;

| 29. | își exprimă îndoiala cu privire la posibilitatea de a combate fenomenul exodului de creiere (brain drain), cauzat de politica de imigrație selectivă, cu ajutorul instrumentului reprezentat de migrația circulară, nefiind deloc limpede cât de eficient va fi acest instrument și ce impact concret ar putea avea; |
| --- | --- |

29.

își exprimă îndoiala cu privire la posibilitatea de a combate fenomenul exodului de creiere (brain drain), cauzat de politica de imigrație selectivă, cu ajutorul instrumentului reprezentat de migrația circulară, nefiind deloc limpede cât de eficient va fi acest instrument și ce impact concret ar putea avea;

| 30. | consideră de asemenea că instrumentul migrației circulare s-ar putea dovedi contraproductiv în atingerea obiectivului integrării migranților și că ar trebui așadar identificate strategii de integrare destinate special acestor lucrători, astfel încât aceștia să se poată integra efectiv, chiar dacă șederea lor în Uniunea Europeană nu va fi de lungă durată (9); |
| --- | --- |

30.

consideră de asemenea că instrumentul migrației circulare s-ar putea dovedi contraproductiv în atingerea obiectivului integrării migranților și că ar trebui așadar identificate strategii de integrare destinate special acestor lucrători, astfel încât aceștia să se poată integra efectiv, chiar dacă șederea lor în Uniunea Europeană nu va fi de lungă durată (9);

| 31. | consideră că recunoașterea diplomelor și calificărilor în condiții armonizate este un instrument esențial pentru a evita irosirea inteligenței (brain waste), pentru a asigura integrarea efectivă a migranților și pentru a garanta reintegrarea lor în țările de origine, în contextul migrației circulare; |
| --- | --- |

31.

consideră că recunoașterea diplomelor și calificărilor în condiții armonizate este un instrument esențial pentru a evita irosirea inteligenței (brain waste), pentru a asigura integrarea efectivă a migranților și pentru a garanta reintegrarea lor în țările de origine, în contextul migrației circulare;

| 32. | îndeamnă Comisia Europeană să contribuie la măsurile de sprijinire a statelor în procesul de simplificare a recunoașterii diplomelor și calificărilor și să încurajeze recunoașterea informală a competențelor, inclusiv pentru a favoriza circulația lucrătorilor din țările terțe în cadrul pieței europene a muncii; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia Europeană să contribuie la măsurile de sprijinire a statelor în procesul de simplificare a recunoașterii diplomelor și calificărilor și să încurajeze recunoașterea informală a competențelor, inclusiv pentru a favoriza circulația lucrătorilor din țările terțe în cadrul pieței europene a muncii;

| 33. | speră ca solicitarea de cooperare adresată țărilor terțe în privința ținerii sub control a fluxurilor migratorii să nu conducă în niciun caz la încălcarea dreptului oricărei persoane de a părăsi orice țară, inclusiv pe a sa, mai ales atunci când țărilor terțe li se cere să controleze emigrația pe baza legilor țării de destinație; |
| --- | --- |

33.

speră ca solicitarea de cooperare adresată țărilor terțe în privința ținerii sub control a fluxurilor migratorii să nu conducă în niciun caz la încălcarea dreptului oricărei persoane de a părăsi orice țară, inclusiv pe a sa, mai ales atunci când țărilor terțe li se cere să controleze emigrația pe baza legilor țării de destinație;

| 34. | consideră că trebuie să se investească mai mult în proiecte de cooperare pentru dezvoltare în domeniile educației și sănătății, implicând direct structurile universitare și facilitând mobilitatea cercetătorilor și a întregului personal academic; |
| --- | --- |

34.

consideră că trebuie să se investească mai mult în proiecte de cooperare pentru dezvoltare în domeniile educației și sănătății, implicând direct structurile universitare și facilitând mobilitatea cercetătorilor și a întregului personal academic;

| 35. | susține petiția adresată Parlamentului European în vederea adoptării unor programe Erasmus și Leonardo da Vinci euromediteraneene, ca instrumente concrete de mobilitate biunivocă a studenților de pe ambele țărmuri ale Mediteranei; |
| --- | --- |

35.

susține petiția adresată Parlamentului European în vederea adoptării unor programe Erasmus și Leonardo da Vinci euromediteraneene, ca instrumente concrete de mobilitate biunivocă a studenților de pe ambele țărmuri ale Mediteranei;

| 36. | ar dori ca mobilitatea tinerilor și, în special, a studenților să fie promovată efectiv, inclusiv prin simplificarea acordării vizelor, reducerea procedurilor birocratice și alocarea de resurse financiare suficiente; |
| --- | --- |

36.

ar dori ca mobilitatea tinerilor și, în special, a studenților să fie promovată efectiv, inclusiv prin simplificarea acordării vizelor, reducerea procedurilor birocratice și alocarea de resurse financiare suficiente;

| 37. | consideră că programul Erasmus for all trebuie pus în valoare și susținut, împreună cu bunele practici deja existente în domeniul schimburilor între tineri, așa cum se întâmplă în cazul programului Eurodissey, promovat de rețeaua Adunarea regiunilor europene (ARE); |
| --- | --- |

37.

consideră că programul Erasmus for all trebuie pus în valoare și susținut, împreună cu bunele practici deja existente în domeniul schimburilor între tineri, așa cum se întâmplă în cazul programului Eurodissey, promovat de rețeaua Adunarea regiunilor europene (ARE);

| 38. | consideră că se impune aprofundarea analizării presiunilor migratorii cauzate de dezechilibrele economice, astfel încât să se identifice instrumente eficiente de răspuns, printre care sistemele care asigură mobilitatea chiar și în cazul persoanelor slab calificate, de care încă este mare nevoie în unele state membre, acest gen de situații neputând fi rezolvate doar prin recurgerea la mecanismul migrației circulare; |
| --- | --- |

38.

consideră că se impune aprofundarea analizării presiunilor migratorii cauzate de dezechilibrele economice, astfel încât să se identifice instrumente eficiente de răspuns, printre care sistemele care asigură mobilitatea chiar și în cazul persoanelor slab calificate, de care încă este mare nevoie în unele state membre, acest gen de situații neputând fi rezolvate doar prin recurgerea la mecanismul migrației circulare;

| 39. | consideră că implicarea diasporei trebuie să vizeze inclusiv măsurile prealabile plecării, prin utilizarea site-urilor internet deja existente, administrate direct de asociațiile de imigranți, site-uri care oferă informații punctuale într-un limbaj pe înțelesul potențialilor destinatari; |
| --- | --- |

39.

consideră că implicarea diasporei trebuie să vizeze inclusiv măsurile prealabile plecării, prin utilizarea site-urilor internet deja existente, administrate direct de asociațiile de imigranți, site-uri care oferă informații punctuale într-un limbaj pe înțelesul potențialilor destinatari;

| 40. | apreciază accentul pus pe măsurile prealabile plecării, sector în care trebuie sporite investițiile și trebuie implicate ONG-urile care activează deja în țările de origine ale migranților, precum și autoritățile locale și regionale, care sunt implicate în procedurile de primire și integrare a migranților și a familiilor acestora; |
| --- | --- |

40.

apreciază accentul pus pe măsurile prealabile plecării, sector în care trebuie sporite investițiile și trebuie implicate ONG-urile care activează deja în țările de origine ale migranților, precum și autoritățile locale și regionale, care sunt implicate în procedurile de primire și integrare a migranților și a familiilor acestora;

Combaterea migrației ilegale

| 41. | apreciază angajamentul plenar al Uniunii în sensul combaterii migrației ilegale și, în special, a traficului de persoane, precum și a utilizării de către angajatori ca mână de lucru a persoanelor aflate în ședere ilegală; |
| --- | --- |

41.

apreciază angajamentul plenar al Uniunii în sensul combaterii migrației ilegale și, în special, a traficului de persoane, precum și a utilizării de către angajatori ca mână de lucru a persoanelor aflate în ședere ilegală;

| 42. | subliniază importanța unei abordări a combaterii migrației ilegale care să considere migranții drept potențiale victime ale traficului ilegal de ființe umane, motiv pentru care trebuie protejați; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța unei abordări a combaterii migrației ilegale care să considere migranții drept potențiale victime ale traficului ilegal de ființe umane, motiv pentru care trebuie protejați;

| 43. | invită Comisia Europeană să continue inițiativele în domeniul analizării și combaterii muncii la negru, care constituie o plagă a economiei în întreaga Uniune și un stimulent al pătrunderii pe teritoriul acesteia a migranților ilegali, care pot fi exploatați pe piața muncii sau pot deveni unelte în mâna rețelelor criminale; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia Europeană să continue inițiativele în domeniul analizării și combaterii muncii la negru, care constituie o plagă a economiei în întreaga Uniune și un stimulent al pătrunderii pe teritoriul acesteia a migranților ilegali, care pot fi exploatați pe piața muncii sau pot deveni unelte în mâna rețelelor criminale;

| 44. | evidențiază că s-au făcut eforturi financiare considerabile și pentru aplicarea de măsuri de combatere a migrației ilegale, printre care se evidențiază operațiunile de control la frontieră, care au ca inițiator agenția FRONTEX; |
| --- | --- |

44.

evidențiază că s-au făcut eforturi financiare considerabile și pentru aplicarea de măsuri de combatere a migrației ilegale, printre care se evidențiază operațiunile de control la frontieră, care au ca inițiator agenția FRONTEX;

| 45. | subliniază necesitatea respectării drepturilor omului, în special a principiului nereturnării, în orice etapă a controlului la frontiere, precum și, implicit, obligația de a supune activitățile FRONTEX unui control strict din partea instituțiilor UE și în special a Parlamentului European; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea respectării drepturilor omului, în special a principiului nereturnării, în orice etapă a controlului la frontiere, precum și, implicit, obligația de a supune activitățile FRONTEX unui control strict din partea instituțiilor UE și în special a Parlamentului European;

| 46. | ar dori ca acest tip de controale să se aplice și în cazul cooperării internaționale aflate în administrarea directă a FRONTEX, care are puterea de a încheia acorduri internaționale de natură tehnică cu statele terțe, conținutul acestora trebuind să devină mai transparent iar sfera lor de aplicare, precis delimitată; |
| --- | --- |

46.

ar dori ca acest tip de controale să se aplice și în cazul cooperării internaționale aflate în administrarea directă a FRONTEX, care are puterea de a încheia acorduri internaționale de natură tehnică cu statele terțe, conținutul acestora trebuind să devină mai transparent iar sfera lor de aplicare, precis delimitată;

| 47. | consideră necesară efectuarea unor evaluări corecte ale raportului costuri-beneficii în cazul tuturor instrumentelor existente, pentru a compara eficiența acestora, inclusiv ale costurilor procedurilor de repatriere (detenție și îndepărtare forțată) și ale volumului efectiv al resurselor alocate de țări repatrierii voluntare, în raport cu cea forțată; |
| --- | --- |

47.

consideră necesară efectuarea unor evaluări corecte ale raportului costuri-beneficii în cazul tuturor instrumentelor existente, pentru a compara eficiența acestora, inclusiv ale costurilor procedurilor de repatriere (detenție și îndepărtare forțată) și ale volumului efectiv al resurselor alocate de țări repatrierii voluntare, în raport cu cea forțată;

| 48. | consideră că trebuie să se evite situația în care străinii aflați în ședere legală pot ajunge în situație de ilegalitate din cauza unei legislații naționale prea puțin flexibile, care duce la creșterea numărului de persoane care depășesc termenul autorizat de ședere (overstayers); |
| --- | --- |

48.

consideră că trebuie să se evite situația în care străinii aflați în ședere legală pot ajunge în situație de ilegalitate din cauza unei legislații naționale prea puțin flexibile, care duce la creșterea numărului de persoane care depășesc termenul autorizat de ședere (overstayers);

| 49. | speră că instituțiile Uniunii Europene și statele membre vor analiza în mod serios posibilitatea intrării în UE în scopul căutării unui loc de muncă, situație menționată expres la articolul 79 alineatul (5) din TFUE; |
| --- | --- |

49.

speră că instituțiile Uniunii Europene și statele membre vor analiza în mod serios posibilitatea intrării în UE în scopul căutării unui loc de muncă, situație menționată expres la articolul 79 alineatul (5) din TFUE;

| 50. | consideră că existența unor căi de intrare legală ar trebui văzută ca unul dintre principalele instrumente de combatere a migrației ilegale și a șederilor peste termenul autorizat, dar și ca un mod de a asigura un anume grad de solidaritate în relațiile cu țările de origine ale fluxurilor migratorii; |
| --- | --- |

50.

consideră că existența unor căi de intrare legală ar trebui văzută ca unul dintre principalele instrumente de combatere a migrației ilegale și a șederilor peste termenul autorizat, dar și ca un mod de a asigura un anume grad de solidaritate în relațiile cu țările de origine ale fluxurilor migratorii;

| 51. | îndeamnă instituțiile să insereze strategia de readmisie în Abordarea globală, astfel încât această strategie să se impregneze cu principiile cooperării pentru dezvoltare și să nu se transforme într-un domeniu aparte, nearmonizat cu Abordarea; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă instituțiile să insereze strategia de readmisie în Abordarea globală, astfel încât această strategie să se impregneze cu principiile cooperării pentru dezvoltare și să nu se transforme într-un domeniu aparte, nearmonizat cu Abordarea;

| 52. | consideră că acordurile de readmisie trebuie să fie supuse unei evaluări periodice, mai ales în ceea ce privește obligația țării de tranzit de a reprimi nu doar propriii cetățeni, ci și cetățenii străini care au traversat-o în drum spre Uniune, aceștia din urmă riscând să rămână în no man's land, agravând situația din țările de tranzit și expunându-le unui risc serios de încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

52.

consideră că acordurile de readmisie trebuie să fie supuse unei evaluări periodice, mai ales în ceea ce privește obligația țării de tranzit de a reprimi nu doar propriii cetățeni, ci și cetățenii străini care au traversat-o în drum spre Uniune, aceștia din urmă riscând să rămână în no man's land, agravând situația din țările de tranzit și expunându-le unui risc serios de încălcare a drepturilor omului;

Dimensiunea externă a azilului

| 53. | consideră că întărirea sistemelor de azil ale țărilor terțe nu trebuie considerată un mod de a evita recunoașterea dreptului la protecție internațională în UE; |
| --- | --- |

53.

consideră că întărirea sistemelor de azil ale țărilor terțe nu trebuie considerată un mod de a evita recunoașterea dreptului la protecție internațională în UE;

| 54. | apreciază faptul că, în programele de protecție regională, Uniunea a acționat împreună cu Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), chiar dacă protecția oferită de Uniune este mai mare decât cea recunoscută de Convenția de la Geneva privind refugiații, cuprinzând chiar și protecția subsidiară și protecția împotriva tratamentelor care încalcă Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

54.

apreciază faptul că, în programele de protecție regională, Uniunea a acționat împreună cu Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), chiar dacă protecția oferită de Uniune este mai mare decât cea recunoscută de Convenția de la Geneva privind refugiații, cuprinzând chiar și protecția subsidiară și protecția împotriva tratamentelor care încalcă Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| 55. | speră că Uniunea nu va acționa niciodată astfel încât să împiedice solicitanții de azil să părăsească țara în care se află pentru a solicita protecție într-o țară membră a UE; |
| --- | --- |

55.

speră că Uniunea nu va acționa niciodată astfel încât să împiedice solicitanții de azil să părăsească țara în care se află pentru a solicita protecție într-o țară membră a UE;

| 56. | consideră că se impune, mai ales după formularea unor critici clare de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, o revizuire a Regulamentului Dublin II, astfel încât să se asigure o solidaritate efectivă între statele membre, cu respectarea deplină a drepturilor omului, inclusiv a dreptului la reîntregirea familiei; |
| --- | --- |

56.

consideră că se impune, mai ales după formularea unor critici clare de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, o revizuire a Regulamentului Dublin II, astfel încât să se asigure o solidaritate efectivă între statele membre, cu respectarea deplină a drepturilor omului, inclusiv a dreptului la reîntregirea familiei;

| 57. | solicită Comisiei să includă în parteneriatele pentru mobilitate clauze corespunzătoare de protecție a solicitanților de azil și a refugiaților; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei să includă în parteneriatele pentru mobilitate clauze corespunzătoare de protecție a solicitanților de azil și a refugiaților;

| 58. | invită instituțiile ca, împreună cu statele membre, să îmbunătățească eficiența sistemului de căutare și salvare (search and rescue) pe mare, în special printr-o mai bună coordonare și prin definirea de criterii comune pentru identificarea celui mai apropiat loc sigur de debarcare a migranților salvați; |
| --- | --- |

58.

invită instituțiile ca, împreună cu statele membre, să îmbunătățească eficiența sistemului de căutare și salvare (search and rescue) pe mare, în special printr-o mai bună coordonare și prin definirea de criterii comune pentru identificarea celui mai apropiat loc sigur de debarcare a migranților salvați;

Considerații finale

| 59. | solicită Comisiei, Consiliului și Parlamentului European să inițieze o dezbatere pe tema celor patru piloni ai Abordării globale, astfel încât toate părțile potențial interesate să fie implicate pe deplin în punerea ei în aplicare; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei, Consiliului și Parlamentului European să inițieze o dezbatere pe tema celor patru piloni ai Abordării globale, astfel încât toate părțile potențial interesate să fie implicate pe deplin în punerea ei în aplicare;

| 60. | solicită în special ca autoritățile locale și regionale să fie luate pe deplin în considerare la punerea în aplicare a Abordării globale, prin punerea în valoare atât a proiectelor de cooperare descentralizată deja existente, cât și a dialogurilor structurate, ca ARLEM și CORLEAP; |
| --- | --- |

60.

solicită în special ca autoritățile locale și regionale să fie luate pe deplin în considerare la punerea în aplicare a Abordării globale, prin punerea în valoare atât a proiectelor de cooperare descentralizată deja existente, cât și a dialogurilor structurate, ca ARLEM și CORLEAP;

| 61. | solicită Comisiei Europene să continue să analizeze cauzele și caracteristicile fenomenului migrației la nivel mondial, pentru a identifica strategii eficiente de abordare a acestuia, pe baza solidarității cu țările terțe; |
| --- | --- |

61.

solicită Comisiei Europene să continue să analizeze cauzele și caracteristicile fenomenului migrației la nivel mondial, pentru a identifica strategii eficiente de abordare a acestuia, pe baza solidarității cu țările terțe;

| 62. | deplânge existența politicilor de criminalizare a migranților, dar apreciază măsurile de combatere a rețelelor infracționale cărora le cad victimă migranții; |
| --- | --- |

62.

deplânge existența politicilor de criminalizare a migranților, dar apreciază măsurile de combatere a rețelelor infracționale cărora le cad victimă migranții;

| 63. | solicită elaborarea unei politici de combatere a migrației ilegale care să nu pună accentul exclusiv pe controlul frontierelor și pe interceptarea migranților la momentul plecării acestora, ci să se bazeze și pe acordarea unor posibilități de intrare legală, de care să se bucure și lucrătorii cu slabă calificare, ținând seama de specificul fiecărui stat membru. |
| --- | --- |

63.

solicită elaborarea unei politici de combatere a migrației ilegale care să nu pună accentul exclusiv pe controlul frontierelor și pe interceptarea migranților la momentul plecării acestora, ci să se bazeze și pe acordarea unor posibilități de intrare legală, de care să se bucure și lucrătorii cu slabă calificare, ținând seama de specificul fiecărui stat membru.

Bruxelles, 18 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Articolul 13, alineatul (2) din Declarația universală a drepturilor omului; articolul 2, alineatul (2) din Protocolul nr. 4 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; articolul 12 alineatul (2) din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice.

1

(2)  Rezoluția Parlamentului European P6_TA(2006)0319 privind dezvoltarea și migrația, adoptată la 6 iulie 2006.

2

(3)  Avizul CoR ENVE-V-008 privind rolul autorităților regionale și locale în promovarea unei gestionări durabile a apei, 30 iunie-1 iulie 2011, punctul 14; Avizul ARLEM (Comisia SUDEV) privind legătura dintre deșertificare și schimbările climatice în zona mediteraneeană, 31 ianuarie 2012.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e4a5096.html.

4

(5)  Comunicare privind migrația, COM(2011) 248, p. 21.

5

(6)  Avizul CoR CONST-IV-017 pe tema „O politică comună de imigrație pentru Europa”, adoptat în sesiunea plenară din 26-27 noiembrie 2008; raportor: Werner Jostmeier.

6

(7)  Avizul CoR CONST-IV-017 pe tema „O politică comună de imigrație pentru Europa”, 26-27 noiembrie 2008, punctul 5.

7

(8)  Propunerea de regulament COM(2011) 290 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație se bazează în întregime pe această logică.

8

(9)  Proiectul de aviz al CoR privind noua agendă europeană privind integrarea, punctul 60; proiectul de aviz al CIVEX privind dreptul la reîntregirea familiei; raportor: dl Soave, punctul 11.

9

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/12

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE

2012/C 277/03

COMITETUL REGIUNILOR

| — | evidențiază importanța capitală a azilului, ca drept al omului, dar și ca un „câștig” al civilizației, consfințit prin texte de drept internațional precum Convenția de la Geneva, Carta drepturilor fundamentale a UE, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și legislația tuturor statelor membre, fără excepție, cheia de boltă a sistemului de azil fiind principiul nereturnării; |
| --- | --- |

—

evidențiază importanța capitală a azilului, ca drept al omului, dar și ca un „câștig” al civilizației, consfințit prin texte de drept internațional precum Convenția de la Geneva, Carta drepturilor fundamentale a UE, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și legislația tuturor statelor membre, fără excepție, cheia de boltă a sistemului de azil fiind principiul nereturnării;

| — | amintește că, în conformitate cu articolul 80 din TFUE, solidaritatea și, alături de aceasta, repartizarea echitabilă a răspunderii constituie conceptele instituționale care reglementează ansamblul politicilor europene care, în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție (SLSJ), se referă la deplasarea persoanelor, și anume gestionarea și trecerea frontierelor externe, azilul și protecția internațională, precum și imigrația. Acest articol furnizează un temei juridic suficient pentru măsurile legislative europene care au ca obiect consolidarea solidarității și facilitarea alocării echitabile a responsabilităților; |
| --- | --- |

—

amintește că, în conformitate cu articolul 80 din TFUE, solidaritatea și, alături de aceasta, repartizarea echitabilă a răspunderii constituie conceptele instituționale care reglementează ansamblul politicilor europene care, în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție (SLSJ), se referă la deplasarea persoanelor, și anume gestionarea și trecerea frontierelor externe, azilul și protecția internațională, precum și imigrația. Acest articol furnizează un temei juridic suficient pentru măsurile legislative europene care au ca obiect consolidarea solidarității și facilitarea alocării echitabile a responsabilităților;

| — | atrage atenția asupra faptului că situația actuală demonstrează că, în materie de azil, este nevoie de o solidaritate concretă între UE și statele membre și își afirmă convingerea că nu va fi posibilă atingerea unui nivel de protecție comun și ridicat pentru persoanele care solicită protecție internațională sau care au dreptul la aceasta, dacă nu dispunem de mecanisme care să țină cont de diferențele majore dintre diferitele state membre atât în ceea ce privește numărul de resortisanți ai unor țări terțe care îi primesc pe teritoriul lor, cât și în ceea ce privește posibilitățile financiare, tehnice și alte posibilități disponibile pentru a gestiona aceste fluxuri de migrație; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra faptului că situația actuală demonstrează că, în materie de azil, este nevoie de o solidaritate concretă între UE și statele membre și își afirmă convingerea că nu va fi posibilă atingerea unui nivel de protecție comun și ridicat pentru persoanele care solicită protecție internațională sau care au dreptul la aceasta, dacă nu dispunem de mecanisme care să țină cont de diferențele majore dintre diferitele state membre atât în ceea ce privește numărul de resortisanți ai unor țări terțe care îi primesc pe teritoriul lor, cât și în ceea ce privește posibilitățile financiare, tehnice și alte posibilități disponibile pentru a gestiona aceste fluxuri de migrație;

| — | pune accentul pe dimensiunea locală și regională pe care o presupune solidaritatea și alocarea echitabilă a responsabilităților în materie de politică în domeniul azilului și subliniază că autoritățile locale joacă un rol important în informarea populației și pot contribui la sensibilizarea acestora cu privire la problema azilului și a protecției internaționale, exercitând astfel o influență pozitivă asupra condițiilor de primire și de acceptare de către comunitatea locală a persoanelor nou-venite. |
| --- | --- |

—

pune accentul pe dimensiunea locală și regională pe care o presupune solidaritatea și alocarea echitabilă a responsabilităților în materie de politică în domeniul azilului și subliniază că autoritățile locale joacă un rol important în informarea populației și pot contribui la sensibilizarea acestora cu privire la problema azilului și a protecției internaționale, exercitând astfel o influență pozitivă asupra condițiilor de primire și de acceptare de către comunitatea locală a persoanelor nou-venite.

| Raportor | dl Theodoros GKOTSOPOULOS (EL-PSE), membru al Consiliului local din Pallini (Attica) |
| --- | --- |
| Document(e) de referință | Comunicarea Comisiei privind consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE – Un program european pentru o mai bună partajare a responsabilităților și o mai mare încredere reciprocă
  COM(2011) 835 final |

Raportor

dl Theodoros GKOTSOPOULOS (EL-PSE), membru al Consiliului local din Pallini (Attica)

Document(e) de referință

Comunicarea Comisiei privind consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE – Un program european pentru o mai bună partajare a responsabilităților și o mai mare încredere reciprocă

COM(2011) 835 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | atrage atenția asupra faptului că fluxurile de migrație mixte constituie o realitate în toate statele membre ale UE, în atenția presei în special ca urmare a actualelor schimbări politice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu, dar și ca urmare a situației politice mai generale din țări precum Afganistan și Pakistan sau Irak și Iran, care provoacă noi valuri de deplasări de populație către Europa. Aceste fluxuri de migrație mixte exercită o presiune variabilă asupra frontierelor externe ale Uniunii și, în consecință, asupra dispozitivelor de azil din anumite state membre, contribuind astfel la creșterea provocărilor de natură umanitară; |
| --- | --- |

1.

atrage atenția asupra faptului că fluxurile de migrație mixte constituie o realitate în toate statele membre ale UE, în atenția presei în special ca urmare a actualelor schimbări politice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu, dar și ca urmare a situației politice mai generale din țări precum Afganistan și Pakistan sau Irak și Iran, care provoacă noi valuri de deplasări de populație către Europa. Aceste fluxuri de migrație mixte exercită o presiune variabilă asupra frontierelor externe ale Uniunii și, în consecință, asupra dispozitivelor de azil din anumite state membre, contribuind astfel la creșterea provocărilor de natură umanitară;

| 2. | subliniază faptul că această criză economică acută, ce afectează în special țările mediteraneene ale UE care găzduiesc un număr disproporționat de solicitanți de azil și, în consecință, incapacitatea acestora de a gestiona această problemă cu eficiența dorită constituie factori negativi pentru soluționarea situației și înrăutățesc condițiile existente, deja dificile; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că această criză economică acută, ce afectează în special țările mediteraneene ale UE care găzduiesc un număr disproporționat de solicitanți de azil și, în consecință, incapacitatea acestora de a gestiona această problemă cu eficiența dorită constituie factori negativi pentru soluționarea situației și înrăutățesc condițiile existente, deja dificile;

| 3. | consideră că se impune elaborarea unei politici europene comune solide în materie de migrație și azil, conform dispozițiilor Programului de la Stockholm. Aceasta trebuie să se bazeze pe o abordare integrată, care să se sprijine, pe de o parte, pe o gestionare eficientă a imigrației legale și, pe de altă parte, pe combaterea imigrației ilegale și mai ales pe consolidarea structurilor de azil; |
| --- | --- |

3.

consideră că se impune elaborarea unei politici europene comune solide în materie de migrație și azil, conform dispozițiilor Programului de la Stockholm. Aceasta trebuie să se bazeze pe o abordare integrată, care să se sprijine, pe de o parte, pe o gestionare eficientă a imigrației legale și, pe de altă parte, pe combaterea imigrației ilegale și mai ales pe consolidarea structurilor de azil;

| 4. | evidențiază importanța capitală a azilului, ca drept al omului, dar și ca un „câștig” al civilizației, consfințit prin texte de drept internațional precum Convenția de la Geneva, Carta drepturilor fundamentale a UE, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și legislația tuturor statelor membre, fără excepție, cheia de boltă a sistemului de azil fiind principiul nereturnării; |
| --- | --- |

4.

evidențiază importanța capitală a azilului, ca drept al omului, dar și ca un „câștig” al civilizației, consfințit prin texte de drept internațional precum Convenția de la Geneva, Carta drepturilor fundamentale a UE, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și legislația tuturor statelor membre, fără excepție, cheia de boltă a sistemului de azil fiind principiul nereturnării;

| 5. | face referire la drepturile conexe care completează dreptul la azil, și anume dreptul la demnitate, interzicerea torturii și a tratamentelor inumane, protecția care trebuie acordată în cazul expulzării, al îndepărtării sau al extrădării și dreptul de a recurge la o cale de atac efectivă și de a beneficia de o judecată imparțială, precum și dreptul la reîntregirea familiei; |
| --- | --- |

5.

face referire la drepturile conexe care completează dreptul la azil, și anume dreptul la demnitate, interzicerea torturii și a tratamentelor inumane, protecția care trebuie acordată în cazul expulzării, al îndepărtării sau al extrădării și dreptul de a recurge la o cale de atac efectivă și de a beneficia de o judecată imparțială, precum și dreptul la reîntregirea familiei;

| 6. | recunoaște că au fost înregistrate progrese în ceea ce privește elaborarea sistemului european comun de azil (SECA), dar consideră că este indicat să reitereze apelul lansat prin Programul de la Stockholm pentru finalizarea acestui sistem până în 2012 și să invite statele membre, Consiliul și Parlamentul European să dea dovadă de voința politică necesară pentru încheierea negocierilor legate de revizuirea directivelor privind condițiile de primire și procedurile de azil, precum și reforma Regulamentului Dublin și a regulamentului sistemului Eurodac; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că au fost înregistrate progrese în ceea ce privește elaborarea sistemului european comun de azil (SECA), dar consideră că este indicat să reitereze apelul lansat prin Programul de la Stockholm pentru finalizarea acestui sistem până în 2012 și să invite statele membre, Consiliul și Parlamentul European să dea dovadă de voința politică necesară pentru încheierea negocierilor legate de revizuirea directivelor privind condițiile de primire și procedurile de azil, precum și reforma Regulamentului Dublin și a regulamentului sistemului Eurodac;

| 7. | subliniază că menirea SECA este de a acționa în funcție de necesitatea apărării concrete a drepturilor persoanelor care au nevoie de protecție internațională și nu exclusiv de normele de securitate în sensul restrâns al termenului sau de salvgardare a suveranității naționale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că menirea SECA este de a acționa în funcție de necesitatea apărării concrete a drepturilor persoanelor care au nevoie de protecție internațională și nu exclusiv de normele de securitate în sensul restrâns al termenului sau de salvgardare a suveranității naționale;

| 8. | dorește să declare că un sistem de azil cu adevărat comun se bazează pe uniformitatea drepturilor și a procedurilor pe întregul teritoriu al UE, scopul fiind acela de a elimina riscul de a nu se produce discrepanțe importante în analiza unor astfel de dosare și sprijină prin urmare efortul depus pentru a încerca modificarea legislației existente în vederea instituirii mai curând a unor reguli comune decât a unor norme minime; |
| --- | --- |

8.

dorește să declare că un sistem de azil cu adevărat comun se bazează pe uniformitatea drepturilor și a procedurilor pe întregul teritoriu al UE, scopul fiind acela de a elimina riscul de a nu se produce discrepanțe importante în analiza unor astfel de dosare și sprijină prin urmare efortul depus pentru a încerca modificarea legislației existente în vederea instituirii mai curând a unor reguli comune decât a unor norme minime;

| 9. | semnalează recentele decizii ale curților de la Strasbourg și de la Luxemburg (1) care, înainte de orice, evidențiază (a) deficiențele majore ale sistemului juridic existent, în special ale Regulamentului Dublin și (b) lacunele care, în condițiile actuale de presiune, pun în mare pericol protecția drepturilor solicitanților în materie de protecție internațională și își au rădăcina în diferențele de abordare dintre diferitele state membre, în plan politic, juridic și practic. Deciziile sus-menționate subliniază necesitatea de a elabora un sistem european comun de azil integrat și, ca parte a acestui proces, de a consolida Regulamentul Dublin prin dispoziții care să abordeze cauzele crizelor și care să contribuie astfel la evitarea efectelor negative pe care deficiențele care afectează sistemele statelor membre individuale le-ar putea exercita asupra sistemului în ansamblu și asupra protecției drepturilor omului; |
| --- | --- |

9.

semnalează recentele decizii ale curților de la Strasbourg și de la Luxemburg (1) care, înainte de orice, evidențiază (a) deficiențele majore ale sistemului juridic existent, în special ale Regulamentului Dublin și (b) lacunele care, în condițiile actuale de presiune, pun în mare pericol protecția drepturilor solicitanților în materie de protecție internațională și își au rădăcina în diferențele de abordare dintre diferitele state membre, în plan politic, juridic și practic. Deciziile sus-menționate subliniază necesitatea de a elabora un sistem european comun de azil integrat și, ca parte a acestui proces, de a consolida Regulamentul Dublin prin dispoziții care să abordeze cauzele crizelor și care să contribuie astfel la evitarea efectelor negative pe care deficiențele care afectează sistemele statelor membre individuale le-ar putea exercita asupra sistemului în ansamblu și asupra protecției drepturilor omului;

| 10. | consideră că, în fața amplorii fenomenului migrației sunt necesare schimbări importante privind politica UE în domeniul azilului și că aplicarea de politici și de metode eficiente pentru a gestiona acest fenomen devine o necesitate urgentă; |
| --- | --- |

10.

consideră că, în fața amplorii fenomenului migrației sunt necesare schimbări importante privind politica UE în domeniul azilului și că aplicarea de politici și de metode eficiente pentru a gestiona acest fenomen devine o necesitate urgentă;

| 11. | amintește că, în conformitate cu articolul 80 din TFUE, solidaritatea și, alături de aceasta, repartizarea echitabilă a răspunderii constituie conceptele instituționale care reglementează ansamblul politicilor europene care, în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție (SLSJ), se referă la deplasarea persoanelor, și anume gestionarea și trecerea frontierelor externe, azilul și protecția internațională, precum și imigrația. Acest articol furnizează un temei juridic suficient pentru măsurile legislative europene care au ca obiect consolidarea solidarității și facilitarea alocării echitabile a responsabilităților; |
| --- | --- |

11.

amintește că, în conformitate cu articolul 80 din TFUE, solidaritatea și, alături de aceasta, repartizarea echitabilă a răspunderii constituie conceptele instituționale care reglementează ansamblul politicilor europene care, în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție (SLSJ), se referă la deplasarea persoanelor, și anume gestionarea și trecerea frontierelor externe, azilul și protecția internațională, precum și imigrația. Acest articol furnizează un temei juridic suficient pentru măsurile legislative europene care au ca obiect consolidarea solidarității și facilitarea alocării echitabile a responsabilităților;

| 12. | recunoaște că solidaritatea este strâns legată de responsabilitate și încurajează toate statele membre să respecte și să aplice angajamentele pe care și le-au asumat la nivel internațional și la nivelul Uniunii, făcându-și ordine în propria casă. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că o concepție limitată asupra responsabilității nu poate fi văzută ca o condiție prealabilă a solidarității, pe plan juridic sau practic: există cazuri în care o demonstrație concretă de solidaritate poate contribui în mod util la respectarea efectivă a angajamentelor; |
| --- | --- |

12.

recunoaște că solidaritatea este strâns legată de responsabilitate și încurajează toate statele membre să respecte și să aplice angajamentele pe care și le-au asumat la nivel internațional și la nivelul Uniunii, făcându-și ordine în propria casă. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că o concepție limitată asupra responsabilității nu poate fi văzută ca o condiție prealabilă a solidarității, pe plan juridic sau practic: există cazuri în care o demonstrație concretă de solidaritate poate contribui în mod util la respectarea efectivă a angajamentelor;

| 13. | atrage atenția asupra faptului că situația actuală demonstrează că, în materie de azil, este nevoie de o solidaritate concretă între UE și statele membre, astfel cum prevede articolul 80 din TFUE și își afirmă convingerea că nu va fi posibilă atingerea unui nivel de protecție comun și ridicat pentru persoanele care solicită protecție internațională sau care au dreptul la aceasta, dacă nu dispunem de mecanisme care să țină cont de diferențele majore dintre diferitele state membre atât în ceea ce privește numărul de resortisanți ai unor țări terțe care îi primesc pe teritoriul lor, migranți economici sau solicitanți de protecție internațională, cât și în ceea ce privește posibilitățile financiare, tehnice și alte posibilități disponibile pentru a gestiona aceste fluxuri de migrație; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra faptului că situația actuală demonstrează că, în materie de azil, este nevoie de o solidaritate concretă între UE și statele membre, astfel cum prevede articolul 80 din TFUE și își afirmă convingerea că nu va fi posibilă atingerea unui nivel de protecție comun și ridicat pentru persoanele care solicită protecție internațională sau care au dreptul la aceasta, dacă nu dispunem de mecanisme care să țină cont de diferențele majore dintre diferitele state membre atât în ceea ce privește numărul de resortisanți ai unor țări terțe care îi primesc pe teritoriul lor, migranți economici sau solicitanți de protecție internațională, cât și în ceea ce privește posibilitățile financiare, tehnice și alte posibilități disponibile pentru a gestiona aceste fluxuri de migrație;

| 14. | observă că, în comunicarea Comisiei, se face o descriere analitică a situației actuale și sunt inventariate instrumentele disponibile pentru consolidarea solidarității, însă deplânge lipsa de propuneri privind noile măsuri pozitive pentru încurajarea solidarității și facilitarea alocării responsabilităților; |
| --- | --- |

14.

observă că, în comunicarea Comisiei, se face o descriere analitică a situației actuale și sunt inventariate instrumentele disponibile pentru consolidarea solidarității, însă deplânge lipsa de propuneri privind noile măsuri pozitive pentru încurajarea solidarității și facilitarea alocării responsabilităților;

| 15. | salută inițiativa Consiliului de a elabora „un cadrul comun de referință” pentru a asigura solidaritatea cu statele membre al căror sistem de azil este supus unor presiuni deosebit de puternice, în special din cauza fluxurilor de migrație mixte (2); |
| --- | --- |

15.

salută inițiativa Consiliului de a elabora „un cadrul comun de referință” pentru a asigura solidaritatea cu statele membre al căror sistem de azil este supus unor presiuni deosebit de puternice, în special din cauza fluxurilor de migrație mixte (2);

| 16. | subliniază totuși că măsurile pozitive în favoarea solidarității și a alocării responsabilităților ar consolida respectarea drepturilor omului și noțiunile de justiție, de echitate, de cooperare și de participare politică. Este necesar ca aceste dispoziții să respecte principiul subsidiarității și cel al proporționalității; |
| --- | --- |

16.

subliniază totuși că măsurile pozitive în favoarea solidarității și a alocării responsabilităților ar consolida respectarea drepturilor omului și noțiunile de justiție, de echitate, de cooperare și de participare politică. Este necesar ca aceste dispoziții să respecte principiul subsidiarității și cel al proporționalității;

| 17. | în acest sens, atrage atenția asupra faptului că nu este posibilă examinarea comunicării Comisiei Europene numai din perspectiva respectării principiului subsidiarității, dat fiind că aceasta descrie în esență modul în care instrumentele existente și legislația UE pot contribui la consolidarea solidarității. Cu toate acestea, Comitetul solicită Comisiei Europene să acorde întreaga atenție necesară elaborării eventualelor inițiative viitoare, pe care comunicarea sa le menționează, în măsura în care acestea vizează, de exemplu, programele de redistribuire a refugiaților sau reglementările pentru examinarea în comun a solicitărilor de azil și despre care se poate crede, pe de o parte, că vor avea repercusiuni asupra problemelor care până în prezent țineau strâns de suveranitatea națională a statelor membre, precum examinarea solicitărilor de azil sau primirea solicitanților de azil și, pe de altă parte, că vor putea avea implicații mai extinse, de natură politică, juridică sau financiară; |
| --- | --- |

17.

în acest sens, atrage atenția asupra faptului că nu este posibilă examinarea comunicării Comisiei Europene numai din perspectiva respectării principiului subsidiarității, dat fiind că aceasta descrie în esență modul în care instrumentele existente și legislația UE pot contribui la consolidarea solidarității. Cu toate acestea, Comitetul solicită Comisiei Europene să acorde întreaga atenție necesară elaborării eventualelor inițiative viitoare, pe care comunicarea sa le menționează, în măsura în care acestea vizează, de exemplu, programele de redistribuire a refugiaților sau reglementările pentru examinarea în comun a solicitărilor de azil și despre care se poate crede, pe de o parte, că vor avea repercusiuni asupra problemelor care până în prezent țineau strâns de suveranitatea națională a statelor membre, precum examinarea solicitărilor de azil sau primirea solicitanților de azil și, pe de altă parte, că vor putea avea implicații mai extinse, de natură politică, juridică sau financiară;

| 18. | semnalează că noțiunea de solidaritate prezintă și o dimensiune externă, care, în cazul de față, este legată de solidaritatea dintre UE și celelalte regiuni ale lumii afectate de crize de natură umanitară, care primesc, conform datelor Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), marea majoritate a refugiaților și a solicitanților de protecție internațională. În consecință, este esențial ca, în domeniul politicii de cooperare pentru dezvoltare, statele membre să colaboreze cu țările terțe în vederea creării celor mai bune condiții economice și sociale și a consolidării păcii. Cu toate acestea, sprijinul acordat sistemelor de azil din țări terțe nu poate fi considerat ca un mijloc de a evita acordarea dreptului la protecție internațională în cadrul UE sau de a transfera procedurile în afara frontierelor sale, ci trebuie să apară pur și simplu ca un instrument de îmbunătățire a condițiilor economice și sociale din țările terțe; |
| --- | --- |

18.

semnalează că noțiunea de solidaritate prezintă și o dimensiune externă, care, în cazul de față, este legată de solidaritatea dintre UE și celelalte regiuni ale lumii afectate de crize de natură umanitară, care primesc, conform datelor Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), marea majoritate a refugiaților și a solicitanților de protecție internațională. În consecință, este esențial ca, în domeniul politicii de cooperare pentru dezvoltare, statele membre să colaboreze cu țările terțe în vederea creării celor mai bune condiții economice și sociale și a consolidării păcii. Cu toate acestea, sprijinul acordat sistemelor de azil din țări terțe nu poate fi considerat ca un mijloc de a evita acordarea dreptului la protecție internațională în cadrul UE sau de a transfera procedurile în afara frontierelor sale, ci trebuie să apară pur și simplu ca un instrument de îmbunătățire a condițiilor economice și sociale din țările terțe;

| 19. | face apel la instituțiile abilitate și la statele membre ale UE să-și exercite mai activ influența asupra țărilor limitrofe UE pentru ca acestea să-și respecte obligațiile pe care și le-au asumat atât în baza dreptului internațional, cât și față de UE și de statele membre, în special în cazul țărilor care au negociat acorduri de readmisie cu UE; |
| --- | --- |

19.

face apel la instituțiile abilitate și la statele membre ale UE să-și exercite mai activ influența asupra țărilor limitrofe UE pentru ca acestea să-și respecte obligațiile pe care și le-au asumat atât în baza dreptului internațional, cât și față de UE și de statele membre, în special în cazul țărilor care au negociat acorduri de readmisie cu UE;

Rolul autorităților locale și regionale

| 20. | pune accentul pe dimensiunea locală și regională pe care o presupune solidaritatea și alocarea echitabilă a responsabilităților în materie de politică în domeniul azilului. Autoritățile teritoriale situate în apropierea frontierelor externe ale UE se află în prima linie pentru a aplica legislația europeană privind azilul și SECA și, în aceeași măsură, și autoritățile municipale din marile centre urbane care înregistrează o creștere constantă a fluxului de refugiați și de solicitanți de azil. Autoritățile teritoriale își asumă o sarcină importantă în primirea solicitanților de azil, a refugiaților și a beneficiarilor de protecție internațională și, în anumite state membre, au responsabilitatea primului contact cu nou-veniții; |
| --- | --- |

20.

pune accentul pe dimensiunea locală și regională pe care o presupune solidaritatea și alocarea echitabilă a responsabilităților în materie de politică în domeniul azilului. Autoritățile teritoriale situate în apropierea frontierelor externe ale UE se află în prima linie pentru a aplica legislația europeană privind azilul și SECA și, în aceeași măsură, și autoritățile municipale din marile centre urbane care înregistrează o creștere constantă a fluxului de refugiați și de solicitanți de azil. Autoritățile teritoriale își asumă o sarcină importantă în primirea solicitanților de azil, a refugiaților și a beneficiarilor de protecție internațională și, în anumite state membre, au responsabilitatea primului contact cu nou-veniții;

| 21. | subliniază că, în ciuda rolului bine stabilit pe care îl joacă, autoritățile locale și regionale sunt total excluse din sfera noțiunilor de solidaritate și de alocare a responsabilităților, care se aplică în prezent doar statelor membre. În plus, programarea și dialogul la nivel politic ține cont numai de povara financiară cu care se confruntă statele membre și nu de efectele asupra coeziunii sociale la scară locală și regională prin primirea de resortisanți ai țărilor terțe, în timp ce autoritățile locale sunt, în principal, cele care trebuie să facă față acestor probleme; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, în ciuda rolului bine stabilit pe care îl joacă, autoritățile locale și regionale sunt total excluse din sfera noțiunilor de solidaritate și de alocare a responsabilităților, care se aplică în prezent doar statelor membre. În plus, programarea și dialogul la nivel politic ține cont numai de povara financiară cu care se confruntă statele membre și nu de efectele asupra coeziunii sociale la scară locală și regională prin primirea de resortisanți ai țărilor terțe, în timp ce autoritățile locale sunt, în principal, cele care trebuie să facă față acestor probleme;

| 22. | în consecință, intenționează să formuleze direct luări de poziție și propuneri pentru a garanta posibilitatea ca autoritățile teritoriale să participe activ la dispozitivul de distribuire a refugiaților, precum și la funcționarea mecanismelor de ajutor, de susținere și de solidaritate în cazul persoanelor care solicită dreptul de azil sau care l-au obținut, dat fiind că în unele state membre au fost adoptate deja măsuri legislative prin care se recunoaște faptul că responsabilitățile de acest tip revin autorităților teritoriale; |
| --- | --- |

22.

în consecință, intenționează să formuleze direct luări de poziție și propuneri pentru a garanta posibilitatea ca autoritățile teritoriale să participe activ la dispozitivul de distribuire a refugiaților, precum și la funcționarea mecanismelor de ajutor, de susținere și de solidaritate în cazul persoanelor care solicită dreptul de azil sau care l-au obținut, dat fiind că în unele state membre au fost adoptate deja măsuri legislative prin care se recunoaște faptul că responsabilitățile de acest tip revin autorităților teritoriale;

| 23. | subliniază că autoritățile locale joacă un rol important în informarea populației și că, dispunând de o experiență semnificativă în materie de cooperare cu ONG-uri și cu organizații ale societății civile, pot contribui la sensibilizarea acestora cu privire la problema azilului și a protecției internaționale, exercitând astfel o influență pozitivă asupra condițiilor de primire și de acceptare de către comunitatea locală a persoanelor nou-venite; |
| --- | --- |

23.

subliniază că autoritățile locale joacă un rol important în informarea populației și că, dispunând de o experiență semnificativă în materie de cooperare cu ONG-uri și cu organizații ale societății civile, pot contribui la sensibilizarea acestora cu privire la problema azilului și a protecției internaționale, exercitând astfel o influență pozitivă asupra condițiilor de primire și de acceptare de către comunitatea locală a persoanelor nou-venite;

Îmbunătățirea distribuirii competențelor și guvernanța în materie de azil

| 24. | subliniază că este necesar ca Regulamentul Dublin să fie supus unei reexaminări aprofundate în cadrul propunerii Comisiei Europene din 2008 (3). Până în prezent, simpla aplicare a criteriului primei intrări în Uniune a contribuit la apariția unor tensiuni suplimentare în sistemul de azil din anumite state membre și face ca aplicarea regulamentului menționat mai sus să fie doar o simplă problemă de situare geografică, ridiculizând astfel ideea de solidaritate. Prin urmare, Comitetul îndeamnă statele membre, Consiliul și Parlamentul European să elaboreze o nouă procedură de gestionare a crizelor și să analizeze anumite măsuri pozitive de solidaritate destinate atenuării consecințelor negative produse până în prezent de acest sistem; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este necesar ca Regulamentul Dublin să fie supus unei reexaminări aprofundate în cadrul propunerii Comisiei Europene din 2008 (3). Până în prezent, simpla aplicare a criteriului primei intrări în Uniune a contribuit la apariția unor tensiuni suplimentare în sistemul de azil din anumite state membre și face ca aplicarea regulamentului menționat mai sus să fie doar o simplă problemă de situare geografică, ridiculizând astfel ideea de solidaritate. Prin urmare, Comitetul îndeamnă statele membre, Consiliul și Parlamentul European să elaboreze o nouă procedură de gestionare a crizelor și să analizeze anumite măsuri pozitive de solidaritate destinate atenuării consecințelor negative produse până în prezent de acest sistem;

| 25. | amintește că, într-un aviz anterior (4), a salutat propunerea Comisiei Europene ca transferurile solicitanților de protecție internațională în cadrul versiunii revizuite a Regulamentului Dublin să fie suspendate temporar atunci când un stat membru se confruntă cu o situație de urgență specială, în care aceștia ar risca să sporească povara exercitată asupra capacităților de primire și a sistemului sau infrastructurii de azil ale respectivului stat. Recunoaște totuși dificultatea de a accepta și de a aplica o astfel de măsură și înțelege relevanța contrapropunerii care prevede crearea unui mecanism de evaluare și de alertă rapidă, care va acoperi în întregime funcționarea sistemelor de azil ale statelor membre; |
| --- | --- |

25.

amintește că, într-un aviz anterior (4), a salutat propunerea Comisiei Europene ca transferurile solicitanților de protecție internațională în cadrul versiunii revizuite a Regulamentului Dublin să fie suspendate temporar atunci când un stat membru se confruntă cu o situație de urgență specială, în care aceștia ar risca să sporească povara exercitată asupra capacităților de primire și a sistemului sau infrastructurii de azil ale respectivului stat. Recunoaște totuși dificultatea de a accepta și de a aplica o astfel de măsură și înțelege relevanța contrapropunerii care prevede crearea unui mecanism de evaluare și de alertă rapidă, care va acoperi în întregime funcționarea sistemelor de azil ale statelor membre;

| 26. | consideră că este util să sublinieze, având în vedere observațiile de mai sus, că eficacitatea acestui dispozitiv de evaluare și de alertă rapidă propus va depinde într-o mare măsură de posibilitatea de a dispune de informații demne de încredere și actualizate, de colaborarea loială între statele membre și de capacitatea UE de a remedia la timp eventualele deficiențe și probleme semnalate. În plus, Comitetul atrage atenția asupra prețioaselor contribuții pe care le pot aduce organizații precum Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), consiliile naționale pentru refugiați, precum și alte ONG-uri și, în special, autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

26.

consideră că este util să sublinieze, având în vedere observațiile de mai sus, că eficacitatea acestui dispozitiv de evaluare și de alertă rapidă propus va depinde într-o mare măsură de posibilitatea de a dispune de informații demne de încredere și actualizate, de colaborarea loială între statele membre și de capacitatea UE de a remedia la timp eventualele deficiențe și probleme semnalate. În plus, Comitetul atrage atenția asupra prețioaselor contribuții pe care le pot aduce organizații precum Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), consiliile naționale pentru refugiați, precum și alte ONG-uri și, în special, autoritățile locale și regionale;

| 27. | este de părere că propunerea de extindere a transferului voluntar al persoanelor recunoscute ca refugiați, pe baza modelului de program-pilot privind Malta, constituie o etapă pozitivă pentru consolidarea solidarității. Din acest motiv, Comitetul solicită Comisiei Europene și statelor membre să examineze ipoteza ca acest transfer să capete un caracter obligatoriu în anumite situații, de exemplu, atunci când statul membru vizat solicită acest lucru, sau când, în prealabil, a fost formulată o concluzie în acest sens în cadrul mecanismului de alertă rapidă, iar Biroul European de Sprijin pentru Azil și-a dat avizul sau când persoanele interesate sunt de acord cu această măsură. Face apel la Comisia Europeană și la statele membre să analizeze în mod serios dacă solicitanții de protecție internațională ar putea să facă ei înșiși obiectul unui transfer și, în acest sens, să solicite Comisiei să reexamineze studiul juridic, economic și tehnic realizat (5); |
| --- | --- |

27.

este de părere că propunerea de extindere a transferului voluntar al persoanelor recunoscute ca refugiați, pe baza modelului de program-pilot privind Malta, constituie o etapă pozitivă pentru consolidarea solidarității. Din acest motiv, Comitetul solicită Comisiei Europene și statelor membre să examineze ipoteza ca acest transfer să capete un caracter obligatoriu în anumite situații, de exemplu, atunci când statul membru vizat solicită acest lucru, sau când, în prealabil, a fost formulată o concluzie în acest sens în cadrul mecanismului de alertă rapidă, iar Biroul European de Sprijin pentru Azil și-a dat avizul sau când persoanele interesate sunt de acord cu această măsură. Face apel la Comisia Europeană și la statele membre să analizeze în mod serios dacă solicitanții de protecție internațională ar putea să facă ei înșiși obiectul unui transfer și, în acest sens, să solicite Comisiei să reexamineze studiul juridic, economic și tehnic realizat (5);

| 28. | observă că, în ceea ce privește transferul, s-au constatat dificultăți de natură practică și juridică cauzate de lipsa unui sistem de recunoaștere reciprocă a deciziilor în materie de protecție internațională; din acest motiv, solicită Comisiei Europene să aibă în vedere adoptarea măsurilor necesare pentru soluționarea acestei situații; |
| --- | --- |

28.

observă că, în ceea ce privește transferul, s-au constatat dificultăți de natură practică și juridică cauzate de lipsa unui sistem de recunoaștere reciprocă a deciziilor în materie de protecție internațională; din acest motiv, solicită Comisiei Europene să aibă în vedere adoptarea măsurilor necesare pentru soluționarea acestei situații;

| 29. | este întru totul de acord cu propunerea ICNUR privind stabilirea unei „formule” destinate asigurării funcționării unui sistem de transfer și care să ia în considerarea elemente precum PIB-ul țării vizate, suprafața teritoriului său național, resursele sale naturale și alte resurse, populația, posibilitățile de primire, trăsăturile specifice de la nivel local și regional, numărul total de sosiri ale solicitanților de azil, precum și angajamentele de reinstalare, pentru a cita doar câțiva parametri (6); |
| --- | --- |

29.

este întru totul de acord cu propunerea ICNUR privind stabilirea unei „formule” destinate asigurării funcționării unui sistem de transfer și care să ia în considerarea elemente precum PIB-ul țării vizate, suprafața teritoriului său național, resursele sale naturale și alte resurse, populația, posibilitățile de primire, trăsăturile specifice de la nivel local și regional, numărul total de sosiri ale solicitanților de azil, precum și angajamentele de reinstalare, pentru a cita doar câțiva parametri (6);

| 30. | salută decizia recentă a Parlamentului European care a dus la finalizarea programului european comun de reinstalare, despre care crede că va contribui la consolidarea dimensiunii externe a solidarității, și face apel la statele membre să respecte de acum înainte angajamentele pe care și le-au asumat în cadrul programelor ICNUR; |
| --- | --- |

30.

salută decizia recentă a Parlamentului European care a dus la finalizarea programului european comun de reinstalare, despre care crede că va contribui la consolidarea dimensiunii externe a solidarității, și face apel la statele membre să respecte de acum înainte angajamentele pe care și le-au asumat în cadrul programelor ICNUR;

| 31. | apreciază pozitiv perspectiva unei analize comune a solicitărilor de azil, la care să participe un număr mai mare de state membre, EASO și, eventual, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați, atrăgând în același timp atenția că această măsură trebuie să respecte principiul conform căruia solicitările de protecție internațională trebuie examinate individual. Prin urmare, Comitetul face apel la Comisia Europeană să elaboreze un studiu juridic, economic și tehnic și să-i comunice rezultatele; |
| --- | --- |

31.

apreciază pozitiv perspectiva unei analize comune a solicitărilor de azil, la care să participe un număr mai mare de state membre, EASO și, eventual, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați, atrăgând în același timp atenția că această măsură trebuie să respecte principiul conform căruia solicitările de protecție internațională trebuie examinate individual. Prin urmare, Comitetul face apel la Comisia Europeană să elaboreze un studiu juridic, economic și tehnic și să-i comunice rezultatele;

| 32. | consideră, de asemenea, că Directiva 2001/55/CE privind acordarea protecției temporare în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre, ca dispozitiv de solidaritate specific și excepțional, capătă o mare importanță, deși nu a fost niciodată aplicată până în prezent. De asemenea, consideră că este necesară revizuirea acesteia astfel încât să fie mai ușor să se determine, pe baza unor criterii obiective și cantitative, că este pe cale să se producă o situație de aflux masiv de persoane strămutate, examinând în același timp posibilitatea ca sistemul să fie activat de o cerere în acest sens din partea uneia sau mai multor regiuni; |
| --- | --- |

32.

consideră, de asemenea, că Directiva 2001/55/CE privind acordarea protecției temporare în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre, ca dispozitiv de solidaritate specific și excepțional, capătă o mare importanță, deși nu a fost niciodată aplicată până în prezent. De asemenea, consideră că este necesară revizuirea acesteia astfel încât să fie mai ușor să se determine, pe baza unor criterii obiective și cantitative, că este pe cale să se producă o situație de aflux masiv de persoane strămutate, examinând în același timp posibilitatea ca sistemul să fie activat de o cerere în acest sens din partea uneia sau mai multor regiuni;

| 33. | salută faptul că Directiva 2003/109/CE privind statutul rezidenților pe termen lung a făcut obiectul unei modificări datorită căreia directiva acoperă și beneficiarii de protecție internațională. Practic, această extindere va avea ca rezultat posibilitatea ca persoanele recunoscute ca refugiați, după o ședere de cinci ani și jumătate în anumite condiții, să se stabilească într-un alt stat membru decât cel care le-a acordat inițial protecția internațională. Deși nu constituie o măsură de solidaritate stricto sensu, această decizie ar putea eventual să contribuie la diminuarea presiunii și la o mai bună integrare a persoanelor. În consecință, Comitetul îndeamnă statele membre să transpună rapid în dreptul lor național Directiva de modificare 2011/51/UE (7); |
| --- | --- |

33.

salută faptul că Directiva 2003/109/CE privind statutul rezidenților pe termen lung a făcut obiectul unei modificări datorită căreia directiva acoperă și beneficiarii de protecție internațională. Practic, această extindere va avea ca rezultat posibilitatea ca persoanele recunoscute ca refugiați, după o ședere de cinci ani și jumătate în anumite condiții, să se stabilească într-un alt stat membru decât cel care le-a acordat inițial protecția internațională. Deși nu constituie o măsură de solidaritate stricto sensu, această decizie ar putea eventual să contribuie la diminuarea presiunii și la o mai bună integrare a persoanelor. În consecință, Comitetul îndeamnă statele membre să transpună rapid în dreptul lor național Directiva de modificare 2011/51/UE (7);

Colaborarea pe teren

| 34. | evidențiază faptul că o colaborare practică constituie un pilon fundamental al SECA și salută contribuția substanțială a organismelor UE, primul demn de menționat fiind EASO, dar și Frontex, care își aduc contribuția la abordarea anumitor situații concrete cu caracter excepțional, de exemplu, în cazul Maltei și Greciei, atrăgând atenția în același timp asupra faptului că acțiunea acestor organisme specializate trebuie însoțită de garanții privind menținerea drepturilor solicitanților de protecție internațională; |
| --- | --- |

34.

evidențiază faptul că o colaborare practică constituie un pilon fundamental al SECA și salută contribuția substanțială a organismelor UE, primul demn de menționat fiind EASO, dar și Frontex, care își aduc contribuția la abordarea anumitor situații concrete cu caracter excepțional, de exemplu, în cazul Maltei și Greciei, atrăgând atenția în același timp asupra faptului că acțiunea acestor organisme specializate trebuie însoțită de garanții privind menținerea drepturilor solicitanților de protecție internațională;

| 35. | consideră că trebuie să se evite în special practicile care au ca rezultat concret imposibilitatea exercitării dreptului de a depune o solicitare de azil. În consecință, Comitetul solicită Frontex să acorde o mai mare atenție respectării drepturilor omului în exercitarea misiunilor care i-au fost încredințate pentru protecția frontierelor externe ale UE. El consideră că un prim pas a fost făcut în acest sens odată cu modificarea recentă a regulamentului de instituire a Frontex, care obligă acest organism să elaboreze o strategie în materie de drepturi fundamentale, instituie un forum consultativ și creează o funcție de responsabil pentru drepturile fundamentale (8). În acest sens, recunoaște rolul pe care l-ar putea juca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), care deja a abordat situația drepturilor omului la frontierele externe ale UE (9) și o încurajează să își extindă cercetările în domeniu și să ofere consultanță și expertiză în favoarea Frontex și a EASO; |
| --- | --- |

35.

consideră că trebuie să se evite în special practicile care au ca rezultat concret imposibilitatea exercitării dreptului de a depune o solicitare de azil. În consecință, Comitetul solicită Frontex să acorde o mai mare atenție respectării drepturilor omului în exercitarea misiunilor care i-au fost încredințate pentru protecția frontierelor externe ale UE. El consideră că un prim pas a fost făcut în acest sens odată cu modificarea recentă a regulamentului de instituire a Frontex, care obligă acest organism să elaboreze o strategie în materie de drepturi fundamentale, instituie un forum consultativ și creează o funcție de responsabil pentru drepturile fundamentale (8). În acest sens, recunoaște rolul pe care l-ar putea juca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), care deja a abordat situația drepturilor omului la frontierele externe ale UE (9) și o încurajează să își extindă cercetările în domeniu și să ofere consultanță și expertiză în favoarea Frontex și a EASO;

| 36. | subliniază necesitatea consolidării capacității operaționale a EASO, astfel încât acesta să devină mai eficient în asistarea autorităților locale și regionale prin acțiuni imediate de acordare de sprijin, de expertiză și de asistență tehnică și solicită implicarea sporită a autorităților locale și regionale în forumul consultativ al EASO; salută intenția exprimată de Comisia Europeană de a evalua în 2013 incidența acțiunii EASO și își manifestă interesul de a participa la acest demers; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea consolidării capacității operaționale a EASO, astfel încât acesta să devină mai eficient în asistarea autorităților locale și regionale prin acțiuni imediate de acordare de sprijin, de expertiză și de asistență tehnică și solicită implicarea sporită a autorităților locale și regionale în forumul consultativ al EASO; salută intenția exprimată de Comisia Europeană de a evalua în 2013 incidența acțiunii EASO și își manifestă interesul de a participa la acest demers;

| 37. | consideră că educația este esențială, ca măsură mai specifică de cooperare concretă din partea EASO și insistă asupra posibilității unei mai bune armonizări practice, la care vor duce finalizarea și aplicarea integrală a programului european în materie de azil. În această ordine de idei, Comitetul propune EASO să conceapă programe de formare utile pentru funcționarii din cadrul administrațiilor locale și regionale, în măsura în care aceștia participă la primirea de solicitanți de protecție internațională; |
| --- | --- |

37.

consideră că educația este esențială, ca măsură mai specifică de cooperare concretă din partea EASO și insistă asupra posibilității unei mai bune armonizări practice, la care vor duce finalizarea și aplicarea integrală a programului european în materie de azil. În această ordine de idei, Comitetul propune EASO să conceapă programe de formare utile pentru funcționarii din cadrul administrațiilor locale și regionale, în măsura în care aceștia participă la primirea de solicitanți de protecție internațională;

Solidaritatea economică și financiară

| 38. | recunoaște că, în ultimii ani, UE a creat o serie de instrumente utile, în primul rând Fondul european pentru refugiați, care permit statelor membre să aplice mai bine politica europeană în domeniul azilului; |
| --- | --- |

38.

recunoaște că, în ultimii ani, UE a creat o serie de instrumente utile, în primul rând Fondul european pentru refugiați, care permit statelor membre să aplice mai bine politica europeană în domeniul azilului;

| 39. | apreciază propunerea de simplificare a arhitecturii mecanismelor de finanțare europene destinate azilului și migrației, prin intermediul propunerii de creare a unui Fond pentru azil și migrație, care va fi dotat, pentru a asigura o gestionare integrată a fluxurilor de migrație, cu resurse în valoare totală de 3,87 miliarde de euro și care va acoperi diferite componente ale politicii comune în domeniul azilului și al migrației pentru perioada 2014-2020. Comitetul speră ca această dezvoltare să fie însoțită, în paralel, de o raționalizare a procedurilor; |
| --- | --- |

39.

apreciază propunerea de simplificare a arhitecturii mecanismelor de finanțare europene destinate azilului și migrației, prin intermediul propunerii de creare a unui Fond pentru azil și migrație, care va fi dotat, pentru a asigura o gestionare integrată a fluxurilor de migrație, cu resurse în valoare totală de 3,87 miliarde de euro și care va acoperi diferite componente ale politicii comune în domeniul azilului și al migrației pentru perioada 2014-2020. Comitetul speră ca această dezvoltare să fie însoțită, în paralel, de o raționalizare a procedurilor;

| 40. | insistă asupra necesității de a aloca resurse suficiente pentru măsuri de consolidare a solidarității, care ar putea consta în susținerea eforturilor consimțite de îmbunătățire a condițiilor de bază ale sistemelor de azil dacă este cazul, în acordarea unui ajutor concret statelor membre și regiunilor care supuse unor presiuni excepționale sau în aplicarea de programe de transfer sau de reinstalare; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra necesității de a aloca resurse suficiente pentru măsuri de consolidare a solidarității, care ar putea consta în susținerea eforturilor consimțite de îmbunătățire a condițiilor de bază ale sistemelor de azil dacă este cazul, în acordarea unui ajutor concret statelor membre și regiunilor care supuse unor presiuni excepționale sau în aplicarea de programe de transfer sau de reinstalare;

| 41. | subliniază că este esențial ca mijloacele alocate azilului și protecției internaționale să fie pe măsura angajamentelor internaționale ale UE, astfel încât să se stabilească un echilibru judicios între, pe de o parte, componenta de cheltuieli privind securitatea și gestionarea frontierelor și, pe de altă parte, componentele consacrate domeniilor de intervenție precum condițiile de primire a solicitanților de azil, care reprezintă câmpuri de acțiune în care autoritățile locale și regionale pot aduce o valoare adăugată clară; |
| --- | --- |

41.

subliniază că este esențial ca mijloacele alocate azilului și protecției internaționale să fie pe măsura angajamentelor internaționale ale UE, astfel încât să se stabilească un echilibru judicios între, pe de o parte, componenta de cheltuieli privind securitatea și gestionarea frontierelor și, pe de altă parte, componentele consacrate domeniilor de intervenție precum condițiile de primire a solicitanților de azil, care reprezintă câmpuri de acțiune în care autoritățile locale și regionale pot aduce o valoare adăugată clară;

| 42. | invită Comisia Europeană și statele membre să facă eforturi pentru aplicarea în totalitate a principiului parteneriatului pe care se bazează funcționarea fondului, astfel încât să garanteze că toți actorii vizați la nivel local și regional participă atât la definirea priorităților de finanțare, cât și la evaluarea inițiativelor întreprinse. Punerea în aplicare a acestui principiu trebuie să respecte cadrul de executare prevăzut la Capitolul IV al propunerii de regulament de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație [COM(2011) 752 final]; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia Europeană și statele membre să facă eforturi pentru aplicarea în totalitate a principiului parteneriatului pe care se bazează funcționarea fondului, astfel încât să garanteze că toți actorii vizați la nivel local și regional participă atât la definirea priorităților de finanțare, cât și la evaluarea inițiativelor întreprinse. Punerea în aplicare a acestui principiu trebuie să respecte cadrul de executare prevăzut la Capitolul IV al propunerii de regulament de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație [COM(2011) 752 final];

| 43. | în consecință, face apel la statele membre să asigure fiecare participarea unor reprezentanți ai autorităților lor locale și regionale la procesul de dialog politic privind stabilirea priorităților financiare anuale ale fondului (10). |
| --- | --- |

43.

în consecință, face apel la statele membre să asigure fiecare participarea unor reprezentanți ai autorităților lor locale și regionale la procesul de dialog politic privind stabilirea priorităților financiare anuale ale fondului (10).

Bruxelles, 18 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Cauza M.S.S împotriva Belgiei și a Greciei, hotărâre adoptată de Curtea Europeană a Drepturilor Omului din Strasbourg la 21 ianuarie 2011 și cauza N. S. împotriva ministrului de interne (Secretary of State for the Home Department) al Regatului Unit și alții, hotărârea Curții Europene de Justiție din 21 decembrie 2011 privind cauze conexe având ca obiect cereri de pronunțare a unor hotărâri preliminare C-411/10 și C-493/10.

1

Secretary of State for the Home Department

(2)  Al 3151-lea Consiliu Justiție și Afaceri Interne, Bruxelles, 8 martie 2012.

2

(3)  COM(2008) 820 final.

3

(4)  CdR 90/2009, „Viitorul sistem european comun de azil II”.

4

(5)  Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection („Studiu privind fezabilitatea creării unui mecanism de transfer a beneficiarilor de protecție internațională”), alineatul (27), JLS/2009/ERFX/PR/1005 – 70092056. (http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/asylum/docs/final_report_relocation_of_refugees.pdf).

5

(6)  Provocarea fluxurilor migratorii mixte, accesul la protecție și alocarea responsabilităților în cadrul UE – Document neoficial al ICNUR, alineatul (28), http://www.unhcr.org/4a44dd756.html.

6

(7)  JO L 132, 19.5.2001

7

(8)  Regulamentul (UE) 1168/2011, JO L 304, 22.11.2011, p. 1 și următoarele.

8

(9)  Raportul „Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner” („Gestionarea unei situații de urgență privind drepturile fundamentale – situația persoanelor care trec neregulamentar frontiera terestră a Greciei).

9

(10)  Articolul 13 din Propunerea de Regulament de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație, COM(2011) 752 final.

10

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/18

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Orașele viitorului: orașe durabile din punct de vedere social și ecologic

2012/C 277/04

COMITETUL REGIUNILOR

| — | sprijină solicitarea de a se elabora strategii globale de dezvoltare urbană durabilă și de a se urmări cooperarea orizontală și verticală într-un sistem de guvernanță participativă care să țină seama de diversitatea orașelor și de importanța inovării sociale și a planificării orientate spre viitor; |
| --- | --- |

—

sprijină solicitarea de a se elabora strategii globale de dezvoltare urbană durabilă și de a se urmări cooperarea orizontală și verticală într-un sistem de guvernanță participativă care să țină seama de diversitatea orașelor și de importanța inovării sociale și a planificării orientate spre viitor;

| — | menționează că sciziunea economică și socială tot mai mare din societatea noastră trebuie combătută urgent prin investiții în educație pentru toți, încă de la o vârstă fragedă, piețe incluzive ale forței de muncă, învățare pe tot parcursul vieții, o politică de integrare activă și salarii echitabile, care să permită satisfacerea nevoilor și să fie egale pentru bărbați și femei; |
| --- | --- |

—

menționează că sciziunea economică și socială tot mai mare din societatea noastră trebuie combătută urgent prin investiții în educație pentru toți, încă de la o vârstă fragedă, piețe incluzive ale forței de muncă, învățare pe tot parcursul vieții, o politică de integrare activă și salarii echitabile, care să permită satisfacerea nevoilor și să fie egale pentru bărbați și femei;

| — | subliniază importanța satisfacerii nevoilor vitale pentru societate – adică accesul la locuințe, creșe, grădinițe, spații în care copii se pot juca în siguranță și se pot dezvolta – ceea ce poate contribui la eliminarea barierelor din calea persoanelor care își întemeiază sau își lărgesc familia; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța satisfacerii nevoilor vitale pentru societate – adică accesul la locuințe, creșe, grădinițe, spații în care copii se pot juca în siguranță și se pot dezvolta – ceea ce poate contribui la eliminarea barierelor din calea persoanelor care își întemeiază sau își lărgesc familia;

| — | subliniază provocările reprezentate de schimbările climatice și necesitatea de a reduce consumul de energie prin procese de valorificare energetică și mărire a eficienței energetice, sisteme interconectate, extinderea spațiilor verzi și a celor libere, noi metode de construcție și forme de transport sigure, care să nu afecteze sănătatea și să nu consume resurse; |
| --- | --- |

—

subliniază provocările reprezentate de schimbările climatice și necesitatea de a reduce consumul de energie prin procese de valorificare energetică și mărire a eficienței energetice, sisteme interconectate, extinderea spațiilor verzi și a celor libere, noi metode de construcție și forme de transport sigure, care să nu afecteze sănătatea și să nu consume resurse;

| — | menționează importanța culturii și a creativității nu doar pentru creșterea economică, ci mai ales pentru asigurarea unei vieți de calitate, a unei democrații reale, a păcii și a respectului reciproc; |
| --- | --- |

—

menționează importanța culturii și a creativității nu doar pentru creșterea economică, ci mai ales pentru asigurarea unei vieți de calitate, a unei democrații reale, a păcii și a respectului reciproc;

| — | subliniază importanța fundamentală a elementelor participative în definirea politicilor; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța fundamentală a elementelor participative în definirea politicilor;

| — | consideră că diferitele eforturi ale instituțiilor europene de a sprijini orașele sunt necesare și solicită pentru următoarea perioadă de finanțare un semnal clar în favoarea sprijinirii orașelor printr-o dimensiune urbană puternică, flexibilitate în utilizarea fondurilor și un rol central al nivelului local la punerea în aplicare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

—

consideră că diferitele eforturi ale instituțiilor europene de a sprijini orașele sunt necesare și solicită pentru următoarea perioadă de finanțare un semnal clar în favoarea sprijinirii orașelor printr-o dimensiune urbană puternică, flexibilitate în utilizarea fondurilor și un rol central al nivelului local la punerea în aplicare a politicii de coeziune;

| — | salută dezvoltarea în continuare a instrumentelor de finanțare durabilă în politica structurală, care reprezintă mecanisme creative și stabile de sprijin. |
| --- | --- |

—

salută dezvoltarea în continuare a instrumentelor de finanțare durabilă în politica structurală, care reprezintă mecanisme creative și stabile de sprijin.

| Raportor | dna Hella DUNGER-LÖPER (DE-PSE), reprezentanta plenipotențiară pentru afaceri federale și europene a landului Berlin |
| --- | --- |

Raportor

dna Hella DUNGER-LÖPER (DE-PSE), reprezentanta plenipotențiară pentru afaceri federale și europene a landului Berlin

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Context și motivele elaborării avizului

| 1. | apreciază faptul că Președinția daneză a UE a solicitat Comitetului să elaboreze prezentul aviz, precum și participarea activă a acesteia la cel de-al 5-lea Summit al regiunilor și orașelor, desfășurat la 22 și 23 martie 2012, la Copenhaga, pe tema „Structura urbană europeană în secolul 21”, aceasta fiind o recunoaștere a contribuției orașelor și regiunilor la integrarea europeană și a rolului lor principal în îndeplinirea obiectivelor Strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

1.

apreciază faptul că Președinția daneză a UE a solicitat Comitetului să elaboreze prezentul aviz, precum și participarea activă a acesteia la cel de-al 5-lea Summit al regiunilor și orașelor, desfășurat la 22 și 23 martie 2012, la Copenhaga, pe tema „Structura urbană europeană în secolul 21”, aceasta fiind o recunoaștere a contribuției orașelor și regiunilor la integrarea europeană și a rolului lor principal în îndeplinirea obiectivelor Strategiei UE 2020;

| 2. | ia notă cu interes de raportul Comisiei Europene intitulat „Orașele de mâine: provocări, viziuni, căi de urmat” (din octombrie 2011) și împărtășește viziunea din raport privind orașele de mâine care vor fi „un loc de progrese sociale avansate cu un înalt grad de coeziune socială, cu locuințe echilibrate din punct de vedere social, precum și cu servicii sociale, de sănătate și «educație pentru toți», o platformă pentru democrație, dialog cultural și diversitate, un loc de regenerare ecologică sau a mediului, un punct de atracție și un motor de creștere economică”; |
| --- | --- |

2.

ia notă cu interes de raportul Comisiei Europene intitulat „Orașele de mâine: provocări, viziuni, căi de urmat” (din octombrie 2011) și împărtășește viziunea din raport privind orașele de mâine care vor fi „un loc de progrese sociale avansate cu un înalt grad de coeziune socială, cu locuințe echilibrate din punct de vedere social, precum și cu servicii sociale, de sănătate și «educație pentru toți», o platformă pentru democrație, dialog cultural și diversitate, un loc de regenerare ecologică sau a mediului, un punct de atracție și un motor de creștere economică”;

| 3. | împărtășește îngrijorarea exprimată în raportul „Orașele de mâine” cu privire la viitorul orașelor, având în vedere pericolele reprezentate de schimbările demografice, creșterea negativă și legăturile tot mai slabe între creșterea economică, ocuparea forței de muncă și dezvoltarea socială. Alte amenințări constau în diferențele tot mai mari dintre venituri, polarizarea și segregarea socială în creștere, numărul tot mai mare de persoane care sunt marginalizate în societate, deteriorarea peisajelor prin construcția de locuințe, precum și presiunea tot mai mare asupra ecosistemelor urbane; |
| --- | --- |

3.

împărtășește îngrijorarea exprimată în raportul „Orașele de mâine” cu privire la viitorul orașelor, având în vedere pericolele reprezentate de schimbările demografice, creșterea negativă și legăturile tot mai slabe între creșterea economică, ocuparea forței de muncă și dezvoltarea socială. Alte amenințări constau în diferențele tot mai mari dintre venituri, polarizarea și segregarea socială în creștere, numărul tot mai mare de persoane care sunt marginalizate în societate, deteriorarea peisajelor prin construcția de locuințe, precum și presiunea tot mai mare asupra ecosistemelor urbane;

| 4. | subliniază faptul că Uniunea Europeană își poate îndeplini în totalitate obiectivele Strategiei UE 2020 doar dacă orașele, în calitatea lor de locuri ale inovării sociale și economice, sunt capabile să-și aducă deplina contribuție la creșterea inteligentă, incluzivă și durabilă și la coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că Uniunea Europeană își poate îndeplini în totalitate obiectivele Strategiei UE 2020 doar dacă orașele, în calitatea lor de locuri ale inovării sociale și economice, sunt capabile să-și aducă deplina contribuție la creșterea inteligentă, incluzivă și durabilă și la coeziunea economică, socială și teritorială;

| 5. | salută, prin urmare, recomandările făcute în raportul „Orașele de mâine”, de a consolida orașele prin sprijinirea unor structuri locale durabile, în vederea creării unei economii solide și favorabile incluziunii, prin utilizarea potențialelor diferitelor generații și a diversității socioeconomice, culturale și etnice și prin combaterea sărăciei și excluderii sociale prin: îmbunătățirea condițiilor de locuit, strategii globale de mediu și de politică energetică, menținerea și crearea de spații publice atractive, sprijinirea sistemelor de transport durabile, integratoare și nedăunătoare sănătății și promovarea unei dezvoltări teritoriale echilibrate; |
| --- | --- |

5.

salută, prin urmare, recomandările făcute în raportul „Orașele de mâine”, de a consolida orașele prin sprijinirea unor structuri locale durabile, în vederea creării unei economii solide și favorabile incluziunii, prin utilizarea potențialelor diferitelor generații și a diversității socioeconomice, culturale și etnice și prin combaterea sărăciei și excluderii sociale prin: îmbunătățirea condițiilor de locuit, strategii globale de mediu și de politică energetică, menținerea și crearea de spații publice atractive, sprijinirea sistemelor de transport durabile, integratoare și nedăunătoare sănătății și promovarea unei dezvoltări teritoriale echilibrate;

| 6. | sprijină solicitarea de a se elabora strategii globale de dezvoltare urbană durabilă și de a se urmări cooperarea orizontală și verticală într-un sistem de guvernanță participativă care să includă toate nivelurile politice și de guvernare și să țină seama de diversitatea orașelor și de importanța inovării sociale și a planificării orientate spre viitor; |
| --- | --- |

6.

sprijină solicitarea de a se elabora strategii globale de dezvoltare urbană durabilă și de a se urmări cooperarea orizontală și verticală într-un sistem de guvernanță participativă care să includă toate nivelurile politice și de guvernare și să țină seama de diversitatea orașelor și de importanța inovării sociale și a planificării orientate spre viitor;

| 7. | face trimitere la „Declarația de la Copenhaga” a Comitetului Regiunilor din 23 martie 2012, la recunoașterea menționată în declarație a importanței orașelor mai verzi, mai incluzive din punct de vedere social și mai competitive economic și la solicitările aferente adresate instituțiilor UE privind consolidarea pe plan local a Strategiei UE 2020, punerea la dispoziție a unor fonduri suficiente pentru o politică urbană amplă, un grad mai mare al cooperării teritoriale între orașele europene și un rol mai puternic al orașelor și regiunilor în definirea politicii europene, eforturi mai ample privind descentralizarea în statele membre ale UE și marje de manevră mai mari din punct de vedere financiar pentru orașe și regiuni; |
| --- | --- |

7.

face trimitere la „Declarația de la Copenhaga” a Comitetului Regiunilor din 23 martie 2012, la recunoașterea menționată în declarație a importanței orașelor mai verzi, mai incluzive din punct de vedere social și mai competitive economic și la solicitările aferente adresate instituțiilor UE privind consolidarea pe plan local a Strategiei UE 2020, punerea la dispoziție a unor fonduri suficiente pentru o politică urbană amplă, un grad mai mare al cooperării teritoriale între orașele europene și un rol mai puternic al orașelor și regiunilor în definirea politicii europene, eforturi mai ample privind descentralizarea în statele membre ale UE și marje de manevră mai mari din punct de vedere financiar pentru orașe și regiuni;

| 8. | menționează avizul său intitulat „Rolul regenerării urbane în contextul viitoarei dezvoltări urbane în Europa”, din 10 iunie 2010, și solicitarea formulată în acel aviz privind consolidarea dimensiunii urbane în toate domeniile politice ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

menționează avizul său intitulat „Rolul regenerării urbane în contextul viitoarei dezvoltări urbane în Europa”, din 10 iunie 2010, și solicitarea formulată în acel aviz privind consolidarea dimensiunii urbane în toate domeniile politice ale Uniunii Europene;

Observații

| 9. | reamintește că orașele reprezintă mereu o imagine exactă a relațiilor sociale. Configurația orașelor viitorului și calitatea vieții în acestea sunt determinate de deciziile și evoluțiile economice și sociale la toate nivelurile de răspundere politică și economică; |
| --- | --- |

9.

reamintește că orașele reprezintă mereu o imagine exactă a relațiilor sociale. Configurația orașelor viitorului și calitatea vieții în acestea sunt determinate de deciziile și evoluțiile economice și sociale la toate nivelurile de răspundere politică și economică;

| 10. | constată că importanța orașelor pentru Uniunea Europeană depășește cu mult cadrul factorilor economici și demografici. Orașele frumoase, inteligente, eficiente din punct de vedere energetic și al utilizării resurselor, verzi și integratoare reprezintă o bază pentru o conviețuire în armonie și solidaritate în societatea noastră; |
| --- | --- |

10.

constată că importanța orașelor pentru Uniunea Europeană depășește cu mult cadrul factorilor economici și demografici. Orașele frumoase, inteligente, eficiente din punct de vedere energetic și al utilizării resurselor, verzi și integratoare reprezintă o bază pentru o conviețuire în armonie și solidaritate în societatea noastră;

| 11. | subliniază că orașele sunt interconectate strâns și inseparabil cu zonele periurbane prin relații sociale și economice și, tot din acest motiv, au un rol important pentru o dezvoltare teritorială echilibrată; |
| --- | --- |

11.

subliniază că orașele sunt interconectate strâns și inseparabil cu zonele periurbane prin relații sociale și economice și, tot din acest motiv, au un rol important pentru o dezvoltare teritorială echilibrată;

| 12. | constată în acest context că diferențierea categorică de până acum dintre oraș și spațiu rural nu va mai corespunde sarcinilor care vor apărea în viitor și va trebui să fie înlocuită de o abordare a interacțiunii acestor spații, pe baza funcționalității și interconexiunilor lor; |
| --- | --- |

12.

constată în acest context că diferențierea categorică de până acum dintre oraș și spațiu rural nu va mai corespunde sarcinilor care vor apărea în viitor și va trebui să fie înlocuită de o abordare a interacțiunii acestor spații, pe baza funcționalității și interconexiunilor lor;

| 13. | subliniază că orașul european, în comparație cu alte orașe din lume, reprezintă tipul de oraș caracterizat de autodeterminare pe baze democratice, o societate civilă puternică, integrare socială, o relație funcțională între domeniul privat și cel public, garanția libertății, emancipare și o cultură marcantă a construcției urbane; |
| --- | --- |

13.

subliniază că orașul european, în comparație cu alte orașe din lume, reprezintă tipul de oraș caracterizat de autodeterminare pe baze democratice, o societate civilă puternică, integrare socială, o relație funcțională între domeniul privat și cel public, garanția libertății, emancipare și o cultură marcantă a construcției urbane;

| 14. | constată că dezindustrializarea și globalizarea au eliminat unele baze importante pentru integrarea socială și economică. Atât în zonele prospere, cât și în cele sărace, se caută noi strategii de consolidare a coeziunii sociale, care însă, până acum, nu prea au putut limita tendința separării spațiale după criterii sociale. Mai degrabă, în ciuda acestor eforturi, sciziunea și segregarea socială s-au accentuat și reprezintă în continuare o mare provocare pentru conviețuirea urbană; |
| --- | --- |

14.

constată că dezindustrializarea și globalizarea au eliminat unele baze importante pentru integrarea socială și economică. Atât în zonele prospere, cât și în cele sărace, se caută noi strategii de consolidare a coeziunii sociale, care însă, până acum, nu prea au putut limita tendința separării spațiale după criterii sociale. Mai degrabă, în ciuda acestor eforturi, sciziunea și segregarea socială s-au accentuat și reprezintă în continuare o mare provocare pentru conviețuirea urbană;

| 15. | menționează că sciziunea economică și socială tot mai mare din societatea noastră trebuie combătută urgent prin investiții în educație pentru toți, încă de la o vârstă fragedă, piețe incluzive ale forței de muncă, învățare pe tot parcursul vieții, o politică de integrare activă și salarii echitabile, care să permită satisfacerea nevoilor și să fie egale pentru bărbați și femei; menționează că dezvoltarea economică și crearea de noi locuri de muncă în orașe sunt esențiale în această privință; |
| --- | --- |

15.

menționează că sciziunea economică și socială tot mai mare din societatea noastră trebuie combătută urgent prin investiții în educație pentru toți, încă de la o vârstă fragedă, piețe incluzive ale forței de muncă, învățare pe tot parcursul vieții, o politică de integrare activă și salarii echitabile, care să permită satisfacerea nevoilor și să fie egale pentru bărbați și femei; menționează că dezvoltarea economică și crearea de noi locuri de muncă în orașe sunt esențiale în această privință;

| 16. | constată cu îngrijorare că aceste probleme s-au agravat în unele orașe mari, ducând la proteste violente. Ele reflectă și neîncrederea multor cetățeni în instituțiile politice; |
| --- | --- |

16.

constată cu îngrijorare că aceste probleme s-au agravat în unele orașe mari, ducând la proteste violente. Ele reflectă și neîncrederea multor cetățeni în instituțiile politice;

| 17. | subliniază efectele pe plan local ale schimbărilor demografice și ale îmbătrânirii societății, care impun noi cerințe pentru infrastructurile sociale și spațiile publice. În contextul accentuării sărăciei persoanelor în vârstă, sunt aduse în discuție serviciile și sistemele sociale și durabile de asigurări, care trebuie să fie accesibile cetățenilor, să țină seama de caracteristicile culturale și să nu implice costuri prea mari; |
| --- | --- |

17.

subliniază efectele pe plan local ale schimbărilor demografice și ale îmbătrânirii societății, care impun noi cerințe pentru infrastructurile sociale și spațiile publice. În contextul accentuării sărăciei persoanelor în vârstă, sunt aduse în discuție serviciile și sistemele sociale și durabile de asigurări, care trebuie să fie accesibile cetățenilor, să țină seama de caracteristicile culturale și să nu implice costuri prea mari;

| 18. | subliniază în acest context că, în ciuda actualei rate dramatice a șomajului în rândul tinerilor, în deceniile viitoare Europa va depinde de imigrarea persoanelor tinere, pentru a garanta creștere economică și pentru a reduce efectele îmbătrânirii populației asupra sistemelor sociale și de sănătate. Pentru încurajarea imigrării sunt necesare orașe deschise și atractive. Cu toate acestea, migranții, precum și minoritățile etnice încă se confruntă deseori în orașe cu dezavantaje considerabile privind accesul la educație, locuri de muncă, locuințe și asistență medicală. Prin urmare, strategiile eficiente de integrare locală reprezintă o componentă necesară a unei politici de migrare orientate spre viitor; |
| --- | --- |

18.

subliniază în acest context că, în ciuda actualei rate dramatice a șomajului în rândul tinerilor, în deceniile viitoare Europa va depinde de imigrarea persoanelor tinere, pentru a garanta creștere economică și pentru a reduce efectele îmbătrânirii populației asupra sistemelor sociale și de sănătate. Pentru încurajarea imigrării sunt necesare orașe deschise și atractive. Cu toate acestea, migranții, precum și minoritățile etnice încă se confruntă deseori în orașe cu dezavantaje considerabile privind accesul la educație, locuri de muncă, locuințe și asistență medicală. Prin urmare, strategiile eficiente de integrare locală reprezintă o componentă necesară a unei politici de migrare orientate spre viitor;

| 19. | subliniază importanța satisfacerii nevoilor vitale pentru societate – adică accesul la locuințe, creșe, grădinițe, spații în care copiii se pot juca în siguranță și se pot dezvolta – ceea ce poate contribui la eliminarea barierelor din calea persoanelor care își întemeiază sau își lărgesc familia. Din acest motiv, trebuie susținute toate măsurile care contribuie la o creștere demografică pozitivă; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța satisfacerii nevoilor vitale pentru societate – adică accesul la locuințe, creșe, grădinițe, spații în care copiii se pot juca în siguranță și se pot dezvolta – ceea ce poate contribui la eliminarea barierelor din calea persoanelor care își întemeiază sau își lărgesc familia. Din acest motiv, trebuie susținute toate măsurile care contribuie la o creștere demografică pozitivă;

| 20. | subliniază provocările reprezentate de schimbările climatice și necesitatea de a reduce consumul de energie prin procese de valorificare energetică și mărire a eficienței energetice, sisteme interconectate, extinderea spațiilor verzi și a celor libere, noi metode de construcție și forme de transport sigure, care să nu afecteze sănătatea și să nu consume resurse; |
| --- | --- |

20.

subliniază provocările reprezentate de schimbările climatice și necesitatea de a reduce consumul de energie prin procese de valorificare energetică și mărire a eficienței energetice, sisteme interconectate, extinderea spațiilor verzi și a celor libere, noi metode de construcție și forme de transport sigure, care să nu afecteze sănătatea și să nu consume resurse;

| 21. | menționează importanța culturii și a creativității nu doar pentru creșterea economică, ci mai ales pentru asigurarea unei vieți de calitate, a unei democrații reale, a păcii și a respectului reciproc al valorilor. Cultura urbană înseamnă și menținerea culturii arhitectonice urbane, a unor spații publice de mare calitate și accesibile tuturor și reflectarea particularităților locale și regionale; |
| --- | --- |

21.

menționează importanța culturii și a creativității nu doar pentru creșterea economică, ci mai ales pentru asigurarea unei vieți de calitate, a unei democrații reale, a păcii și a respectului reciproc al valorilor. Cultura urbană înseamnă și menținerea culturii arhitectonice urbane, a unor spații publice de mare calitate și accesibile tuturor și reflectarea particularităților locale și regionale;

| 22. | subliniază importanța fundamentală a elementelor participative în definirea politicilor, pentru a obține încrederea cetățenilor și a beneficia de implicarea lor și pentru a mări gradul de coeziune socială; această implicare a cetățenilor nu este posibilă decât dacă administrațiile orașelor își adoptă deciziile și măsurile în mod deschis și transparent; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța fundamentală a elementelor participative în definirea politicilor, pentru a obține încrederea cetățenilor și a beneficia de implicarea lor și pentru a mări gradul de coeziune socială; această implicare a cetățenilor nu este posibilă decât dacă administrațiile orașelor își adoptă deciziile și măsurile în mod deschis și transparent;

| 23. | consideră că diferitele eforturi ale instituțiilor europene de a sprijini orașele prin inițiative și programe de sprijin sunt necesare, întrucât localitățile care nu dispun de mijloace financiare proprii adecvate depind de aceste fonduri; |
| --- | --- |

23.

consideră că diferitele eforturi ale instituțiilor europene de a sprijini orașele prin inițiative și programe de sprijin sunt necesare, întrucât localitățile care nu dispun de mijloace financiare proprii adecvate depind de aceste fonduri;

| 24. | constată cu îngrijorare că, în ciuda declarațiilor de intenție conținute în Carta de la Leipzig și a procesului politic asociat acesteia, angajamentul statelor membre față de politica urbană mai degrabă s-a redus în ultimii ani în loc să devină mai puternic. Această afirmație este demonstrată de faptul că până acum nu prea s-a reușit să se acorde prioritate aspectelor care țin de politica urbană în domenii politice relevante, precum ocuparea forței de muncă, mediu, educație și știință sau locuințele. Această problemă se reflectă și în bugetele reduse alocate programelor de sprijin ale politicii urbane. Ar trebui identificate și utilizate cât mai curând posibil resursele de la nivelul UE care să permită orașelor să răspundă în mod flexibil acestor probleme diverse; |
| --- | --- |

24.

constată cu îngrijorare că, în ciuda declarațiilor de intenție conținute în Carta de la Leipzig și a procesului politic asociat acesteia, angajamentul statelor membre față de politica urbană mai degrabă s-a redus în ultimii ani în loc să devină mai puternic. Această afirmație este demonstrată de faptul că până acum nu prea s-a reușit să se acorde prioritate aspectelor care țin de politica urbană în domenii politice relevante, precum ocuparea forței de muncă, mediu, educație și știință sau locuințele. Această problemă se reflectă și în bugetele reduse alocate programelor de sprijin ale politicii urbane. Ar trebui identificate și utilizate cât mai curând posibil resursele de la nivelul UE care să permită orașelor să răspundă în mod flexibil acestor probleme diverse;

| 25. | este îngrijorat că, în cele mai multe state membre, dotarea bugetară a localităților este catastrofală și că, având în vedere prioritățile politicii bugetare din statele membre, acest lucru nu se va îmbunătăți fără o schimbare a acestui curs de către statele membre; |
| --- | --- |

25.

este îngrijorat că, în cele mai multe state membre, dotarea bugetară a localităților este catastrofală și că, având în vedere prioritățile politicii bugetare din statele membre, acest lucru nu se va îmbunătăți fără o schimbare a acestui curs de către statele membre;

| 26. | consideră că, având în vedere amenințările sociale, economice și ecologice stringente, eforturile depuse până acum nu sunt în niciun caz suficiente pentru a conferi orașelor europene o structură sigură pentru viitor, astfel încât, în calitatea lor de locuri de inovare socială competitive, frumoase, inteligente, eficiente din punct de vedere energetic și al utilizării resurselor, verzi și integratoare, să-și poată aduce deplina contribuție la consolidarea coeziunii sociale, economice și teritoriale a Uniunii Europene și la punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

26.

consideră că, având în vedere amenințările sociale, economice și ecologice stringente, eforturile depuse până acum nu sunt în niciun caz suficiente pentru a conferi orașelor europene o structură sigură pentru viitor, astfel încât, în calitatea lor de locuri de inovare socială competitive, frumoase, inteligente, eficiente din punct de vedere energetic și al utilizării resurselor, verzi și integratoare, să-și poată aduce deplina contribuție la consolidarea coeziunii sociale, economice și teritoriale a Uniunii Europene și la punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei UE 2020;

Cerințe politice

În general

| 27. | presupune că, având în vedere provocările sociale, există un interes general la toate nivelurile de răspundere politică în a avea orașe puternice, libere să decidă pe baze democratice, ca bază a societății europene. O democrație puternică, în măsură să găsească răspunsuri și să întreprindă acțiuni poate avea o contribuție decisivă la recâștigarea încrederii în instituțiile democrației reprezentative la toate nivelurile; |
| --- | --- |

27.

presupune că, având în vedere provocările sociale, există un interes general la toate nivelurile de răspundere politică în a avea orașe puternice, libere să decidă pe baze democratice, ca bază a societății europene. O democrație puternică, în măsură să găsească răspunsuri și să întreprindă acțiuni poate avea o contribuție decisivă la recâștigarea încrederii în instituțiile democrației reprezentative la toate nivelurile;

| 28. | își reiterează solicitările referitoare la o abordare a dezvoltării sociale care să treacă dincolo de unitatea de măsură a produsului intern brut (PIB), care să țină serios seama de preocupările și nevoile cetățenilor și să îi implice mai mult în planificarea programelor și a intervențiilor; |
| --- | --- |

28.

își reiterează solicitările referitoare la o abordare a dezvoltării sociale care să treacă dincolo de unitatea de măsură a produsului intern brut (PIB), care să țină serios seama de preocupările și nevoile cetățenilor și să îi implice mai mult în planificarea programelor și a intervențiilor;

| 29. | se așteaptă ca reprezentanții aleși de la toate nivelurile politice să aibă un rol de conducere conștient și curajos în vederea unei conviețuiri pașnice și solidare. Doar în pace și în solidaritate reală, transfrontalieră poate fi obținută o creștere inteligentă, incluzivă și durabilă. Tot aici se încadrează o cultură activă a primirii imigranților, inclusiv promovarea competențelor interculturale în instituțiile și administrațiile publice. Aceasta înseamnă și un angajament clar și neechivoc pentru protecția refugiaților și a persoanelor care sunt urmărite politic și discriminate, din cauza originii lor, a credinței, a orientării sexuale, a apartenenței la un anumit grup social sau a convingerilor lor politice; |
| --- | --- |

29.

se așteaptă ca reprezentanții aleși de la toate nivelurile politice să aibă un rol de conducere conștient și curajos în vederea unei conviețuiri pașnice și solidare. Doar în pace și în solidaritate reală, transfrontalieră poate fi obținută o creștere inteligentă, incluzivă și durabilă. Tot aici se încadrează o cultură activă a primirii imigranților, inclusiv promovarea competențelor interculturale în instituțiile și administrațiile publice. Aceasta înseamnă și un angajament clar și neechivoc pentru protecția refugiaților și a persoanelor care sunt urmărite politic și discriminate, din cauza originii lor, a credinței, a orientării sexuale, a apartenenței la un anumit grup social sau a convingerilor lor politice;

| 30. | subliniază importanța strategiilor locale integrate pentru o utilizare coordonată și eficientă a fondurilor și solicită implicarea și participarea tuturor politicilor sectoriale relevante. Colaborarea constructivă și de la sine înțeleasă între toate nivelurile și departamentele politice este importantă pentru a demonstra cetățenilor că instituțiile fac uz cu răspundere de încrederea investită în ele și sunt sensibile la nevoile locale; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța strategiilor locale integrate pentru o utilizare coordonată și eficientă a fondurilor și solicită implicarea și participarea tuturor politicilor sectoriale relevante. Colaborarea constructivă și de la sine înțeleasă între toate nivelurile și departamentele politice este importantă pentru a demonstra cetățenilor că instituțiile fac uz cu răspundere de încrederea investită în ele și sunt sensibile la nevoile locale;

| 31. | face apel la factorii politici de la toate nivelurile să se implice puternic pentru o mobilitate benefică și durabilă în și între orașe. Transporturile publice vor trebui promovate, astfel încât să fie accesibile tuturor cetățenilor. În afară de aceasta, solicită factorilor politici să dezvolte în continuare orașele în tradiția modelului urban european, ținând seama de integrarea diferitelor moduri de utilizare, de densitate și calitate (arhitectonică și a construcțiilor urbane); |
| --- | --- |

31.

face apel la factorii politici de la toate nivelurile să se implice puternic pentru o mobilitate benefică și durabilă în și între orașe. Transporturile publice vor trebui promovate, astfel încât să fie accesibile tuturor cetățenilor. În afară de aceasta, solicită factorilor politici să dezvolte în continuare orașele în tradiția modelului urban european, ținând seama de integrarea diferitelor moduri de utilizare, de densitate și calitate (arhitectonică și a construcțiilor urbane);

| 32. | pledează pentru revigorarea eforturilor de consolidare a cunoștințelor despre dimensiunea tehnică, socială, economică și ecologică a dezvoltării urbane. Acestea trebuie să includă explicit și importanța spațiului virtual pentru viața și munca în orașe și regiuni; |
| --- | --- |

32.

pledează pentru revigorarea eforturilor de consolidare a cunoștințelor despre dimensiunea tehnică, socială, economică și ecologică a dezvoltării urbane. Acestea trebuie să includă explicit și importanța spațiului virtual pentru viața și munca în orașe și regiuni;

| 33. | subliniază importanța parteneriatelor între orașe, a rețelelor de orașe europene, precum EUROCITIES, dar și a proiectelor de colaborare transnațională între localități în cadrul programelor URBACT, INTERREG și GECT pentru îmbunătățirea cunoștințelor și a abordărilor politicii de dezvoltare urbană și subliniază necesitatea ca acest schimb de cunoștințe să se dovedească util la elaborarea politicilor, în special în domeniul fondurilor structurale, dar și în domenii politice relevante, cum ar fi serviciile de interes general, transporturile și protecția mediului; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța parteneriatelor între orașe, a rețelelor de orașe europene, precum EUROCITIES, dar și a proiectelor de colaborare transnațională între localități în cadrul programelor URBACT, INTERREG și GECT pentru îmbunătățirea cunoștințelor și a abordărilor politicii de dezvoltare urbană și subliniază necesitatea ca acest schimb de cunoștințe să se dovedească util la elaborarea politicilor, în special în domeniul fondurilor structurale, dar și în domenii politice relevante, cum ar fi serviciile de interes general, transporturile și protecția mediului;

Către Comisia Europeană, Consiliu și Parlamentul European

| 34. | solicită implicarea firească a orașelor și regiunilor în structurile pe mai multe niveluri ale Uniunii Europene în toate domeniile politice în care deciziile luate la nivelul UE influențează capacitatea de acțiune a autorităților subnaționale; |
| --- | --- |

34.

solicită implicarea firească a orașelor și regiunilor în structurile pe mai multe niveluri ale Uniunii Europene în toate domeniile politice în care deciziile luate la nivelul UE influențează capacitatea de acțiune a autorităților subnaționale;

| 35. | solicită instituțiilor europene să-și asume un angajament clar în favoarea consolidării orașelor, care să se reflecte în prioritățile pentru viitorul buget al UE; |
| --- | --- |

35.

solicită instituțiilor europene să-și asume un angajament clar în favoarea consolidării orașelor, care să se reflecte în prioritățile pentru viitorul buget al UE;

| 36. | subliniază cererea sa referitoare la o politică de sprijin structural, care să lase în continuare localităților suficient spațiu de manevră pentru a adopta o abordare integrată, care acoperă mai multe fonduri, adaptată priorităților locale, bazată pe investiții și inițiative sociale și care să răspundă nevoilor locale. Pentru ca punerea în aplicare a politicii structurale de către localități să fie posibilă cu adevărat, trebuie reduse cheltuielile de administrare și control; |
| --- | --- |

36.

subliniază cererea sa referitoare la o politică de sprijin structural, care să lase în continuare localităților suficient spațiu de manevră pentru a adopta o abordare integrată, care acoperă mai multe fonduri, adaptată priorităților locale, bazată pe investiții și inițiative sociale și care să răspundă nevoilor locale. Pentru ca punerea în aplicare a politicii structurale de către localități să fie posibilă cu adevărat, trebuie reduse cheltuielile de administrare și control;

| 37. | subliniază importanța politicii de coeziune ca element central al consolidării coeziunii sociale, economice și teritoriale și solicită pentru următoarea perioadă de finanțare un semnal clar în favoarea sprijinirii orașelor printr-o dimensiune urbană puternică, flexibilitate în utilizarea fondurilor și un rol central al nivelului local la punerea în aplicare. Având în vedere importanța esențială a orașelor pentru coeziunea socială, economică și teritorială, sprijinul trebuie să fie mult mai mare decât cota minimă propusă până acum de 5 %; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța politicii de coeziune ca element central al consolidării coeziunii sociale, economice și teritoriale și solicită pentru următoarea perioadă de finanțare un semnal clar în favoarea sprijinirii orașelor printr-o dimensiune urbană puternică, flexibilitate în utilizarea fondurilor și un rol central al nivelului local la punerea în aplicare. Având în vedere importanța esențială a orașelor pentru coeziunea socială, economică și teritorială, sprijinul trebuie să fie mult mai mare decât cota minimă propusă până acum de 5 %;

| 38. | subliniază solicitările exprimate în avizul Comitetului Regiunilor referitor la propunerea Comisiei privind FEDER, în special privind posibilitatea unei utilizări flexibile a fondurilor fără favorizarea sau discriminarea anumitor tipuri de teritorii, pentru a nu împiedica teritoriile rurale și periurbane să beneficieze de avantajele oferite de FEDER. Stabilirea zonelor prioritare către care vor fi direcționate fondurile FEDER ar trebui să aibă loc în cadrul proceselor de programare pe bază de parteneriat și nu să fie stabilită anterior. Delegarea sarcinilor către orașe în cadrul instrumentului „investiției teritoriale integrate”, definit la art. 99 din regulamentului general, trebuie considerată o opțiune, nu să fie introdusă ca o obligație; |
| --- | --- |

38.

subliniază solicitările exprimate în avizul Comitetului Regiunilor referitor la propunerea Comisiei privind FEDER, în special privind posibilitatea unei utilizări flexibile a fondurilor fără favorizarea sau discriminarea anumitor tipuri de teritorii, pentru a nu împiedica teritoriile rurale și periurbane să beneficieze de avantajele oferite de FEDER. Stabilirea zonelor prioritare către care vor fi direcționate fondurile FEDER ar trebui să aibă loc în cadrul proceselor de programare pe bază de parteneriat și nu să fie stabilită anterior. Delegarea sarcinilor către orașe în cadrul instrumentului „investiției teritoriale integrate”, definit la art. 99 din regulamentului general, trebuie considerată o opțiune, nu să fie introdusă ca o obligație;

| 39. | salută dezvoltarea în continuare a instrumentelor de finanțare durabilă în politica structurală, care, pe lângă subvențiile publice, reprezintă mecanisme creative și stabile de sprijin; |
| --- | --- |

39.

salută dezvoltarea în continuare a instrumentelor de finanțare durabilă în politica structurală, care, pe lângă subvențiile publice, reprezintă mecanisme creative și stabile de sprijin;

| 40. | solicită un rol important pentru orașe și regiuni în dezvoltarea în continuare a politicii UE de migrare și integrare, care să țină seama de importanța majoră a nivelului local pentru integrare; |
| --- | --- |

40.

solicită un rol important pentru orașe și regiuni în dezvoltarea în continuare a politicii UE de migrare și integrare, care să țină seama de importanța majoră a nivelului local pentru integrare;

Către statele membre

| 41. | solicită statelor membre să-și reactiveze eforturile privind politica urbană și, de asemenea, să integreze domeniile politice altele decât amenajarea teritoriului în aceste inițiative. Dezvoltarea urbană durabilă depinde de condițiile-cadru de sprijin, în special politica de ocupare a forței de muncă, politica socială, politica de educație și politica de mediu; |
| --- | --- |

41.

solicită statelor membre să-și reactiveze eforturile privind politica urbană și, de asemenea, să integreze domeniile politice altele decât amenajarea teritoriului în aceste inițiative. Dezvoltarea urbană durabilă depinde de condițiile-cadru de sprijin, în special politica de ocupare a forței de muncă, politica socială, politica de educație și politica de mediu;

| 42. | îndeamnă la intensificarea dezbaterilor privind acțiunile necesare, în orașe și împreună cu ele. Cooperarea dintre orașe și aglomerările urbane este esențială pentru asigurarea coeziunii și a dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

42.

îndeamnă la intensificarea dezbaterilor privind acțiunile necesare, în orașe și împreună cu ele. Cooperarea dintre orașe și aglomerările urbane este esențială pentru asigurarea coeziunii și a dezvoltării durabile.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 96-a sesiune plenară din 18 și 19 iulie 2012

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/23

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Instrumentele financiare ale UE în domeniul afacerilor interne

2012/C 277/05

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută eforturile depuse în vederea realizării unui veritabil spațiu de libertate, securitate și justiție prin propuneri bugetare care recunosc importanța asigurării resurselor necesare pentru bugetul destinat imigrării, azilului și securității; |
| --- | --- |

—

salută eforturile depuse în vederea realizării unui veritabil spațiu de libertate, securitate și justiție prin propuneri bugetare care recunosc importanța asigurării resurselor necesare pentru bugetul destinat imigrării, azilului și securității;

| — | afirmă importanța modificărilor propuse pentru autoritățile locale și regionale (ALR), acestea având un impact direct asupra sarcinilor lor și vieții de zi cu zi a cetățenilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

afirmă importanța modificărilor propuse pentru autoritățile locale și regionale (ALR), acestea având un impact direct asupra sarcinilor lor și vieții de zi cu zi a cetățenilor Uniunii Europene;

| — | subliniază că este important să se răspundă preocupărilor legate de securitate, care decurg dintr-o mobilitate crescută la nivel global, în contextul protecției universale a drepturilor și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

—

subliniază că este important să se răspundă preocupărilor legate de securitate, care decurg dintr-o mobilitate crescută la nivel global, în contextul protecției universale a drepturilor și libertăților fundamentale;

| — | salută accentul pus pe flexibilitate și pe obținerea de rezultate, subliniind că acest lucru necesită o bună planificare, precum și participarea și asumarea responsabilității de către toate părțile interesate. Subliniază, prin urmare, necesitatea de a implica, încă din etapa de planificare, autoritățile locale și regionale, precum și alte părți interesate, cum ar fi organizațiile internaționale de profil, societatea civilă și beneficiarii înșiși, deoarece aceștia sunt adesea cei care pun în aplicare programele și proiectele; |
| --- | --- |

—

salută accentul pus pe flexibilitate și pe obținerea de rezultate, subliniind că acest lucru necesită o bună planificare, precum și participarea și asumarea responsabilității de către toate părțile interesate. Subliniază, prin urmare, necesitatea de a implica, încă din etapa de planificare, autoritățile locale și regionale, precum și alte părți interesate, cum ar fi organizațiile internaționale de profil, societatea civilă și beneficiarii înșiși, deoarece aceștia sunt adesea cei care pun în aplicare programele și proiectele;

| — | consideră că accesul la finanțare este mult îmbunătățit prin reformele propuse. Cu toate acestea, încurajează dezvoltarea în continuare a mecanismelor de difuzare a informațiilor privind oportunitățile de finanțare. În țările mai mari, s-ar putea face apel la autoritățile locale și regionale pentru a organiza consultări la nivel regional și local care să permită participarea acelor organizații și părți interesate care își desfășoară activitatea mai departe de principalele orașe. |
| --- | --- |

—

consideră că accesul la finanțare este mult îmbunătățit prin reformele propuse. Cu toate acestea, încurajează dezvoltarea în continuare a mecanismelor de difuzare a informațiilor privind oportunitățile de finanțare. În țările mai mari, s-ar putea face apel la autoritățile locale și regionale pentru a organiza consultări la nivel regional și local care să permită participarea acelor organizații și părți interesate care își desfășoară activitatea mai departe de principalele orașe.

| Raportor | dl Samuel AZZOPARDI (MT-PPE), primarul orașului Victoria, Gozo |
| --- | --- |
| Documente de referință | | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Construirea unei Europe deschise și sigure: bugetul în domeniul afacerilor interne în perioada 2014-2020
  COM(2011) 749 final |

Raportor

dl Samuel AZZOPARDI (MT-PPE), primarul orașului Victoria, Gozo

Documente de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Construirea unei Europe deschise și sigure: bugetul în domeniul afacerilor interne în perioada 2014-2020

COM(2011) 749 final

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize
  COM (2011) 750 final |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize

COM (2011) 750 final

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație
  COM (2011) 751 final |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație

COM (2011) 751 final

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor
  COM (2011) 752 final |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor

COM (2011) 752 final

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor
  COM (2011) 753 final |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor

COM (2011) 753 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR,

Observații generale

| 1. | salută eforturile depuse în vederea realizării unui veritabil spațiu de libertate, securitate și justiție prin propuneri bugetare care recunosc importanța asigurării resurselor necesare pentru bugetul destinat imigrării, azilului și securității (1); |
| --- | --- |

1.

salută eforturile depuse în vederea realizării unui veritabil spațiu de libertate, securitate și justiție prin propuneri bugetare care recunosc importanța asigurării resurselor necesare pentru bugetul destinat imigrării, azilului și securității (1);

| 2. | sprijină simplificarea instrumentelor existente, prin contopirea acestora în două fonduri; |
| --- | --- |

2.

sprijină simplificarea instrumentelor existente, prin contopirea acestora în două fonduri;

| 3. | afirmă importanța modificărilor propuse pentru autoritățile locale și regionale (ALR), acestea având un impact direct asupra sarcinilor lor și vieții de zi cu zi a cetățenilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

afirmă importanța modificărilor propuse pentru autoritățile locale și regionale (ALR), acestea având un impact direct asupra sarcinilor lor și vieții de zi cu zi a cetățenilor Uniunii Europene;

| 4. | subliniază că este important să se răspundă preocupărilor legate de securitate, care decurg dintr-o mobilitate crescută la nivel global, în contextul protecției universale a drepturilor și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

4.

subliniază că este important să se răspundă preocupărilor legate de securitate, care decurg dintr-o mobilitate crescută la nivel global, în contextul protecției universale a drepturilor și libertăților fundamentale;

| 5. | subliniază că acest obiectiv poate fi realizat prin punerea în aplicare a unor instrumente coerente în domeniul libertății, securității și justiției, bazate pe respectarea drepturilor omului, solidaritate și responsabilitate, acordându-se o atenție deosebită egalității de gen și nediscriminării (2); |
| --- | --- |

5.

subliniază că acest obiectiv poate fi realizat prin punerea în aplicare a unor instrumente coerente în domeniul libertății, securității și justiției, bazate pe respectarea drepturilor omului, solidaritate și responsabilitate, acordându-se o atenție deosebită egalității de gen și nediscriminării (2);

| 6. | consideră că este nevoie de un echilibru între cheltuielile legate de securitate și frontiere și cheltuielile în domenii cum ar fi integrarea migranților și condițiile de primire a solicitanților de azil; |
| --- | --- |

6.

consideră că este nevoie de un echilibru între cheltuielile legate de securitate și frontiere și cheltuielile în domenii cum ar fi integrarea migranților și condițiile de primire a solicitanților de azil;

| 7. | susține crearea unui buget bazat pe necesități, care să contribuie la dezvoltarea de sinergii între instrumentele financiare ale UE, în special între fondurile structurale și fondurile din domeniul afacerilor interne. Bugetul Uniunii Europene ar trebui să aloce resurse adecvate domeniului afacerilor interne, atât prin fondurile structurale, cât și prin intermediul unor instrumente specializate destinate spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

7.

susține crearea unui buget bazat pe necesități, care să contribuie la dezvoltarea de sinergii între instrumentele financiare ale UE, în special între fondurile structurale și fondurile din domeniul afacerilor interne. Bugetul Uniunii Europene ar trebui să aloce resurse adecvate domeniului afacerilor interne, atât prin fondurile structurale, cât și prin intermediul unor instrumente specializate destinate spațiului de libertate, securitate și justiție;

| 8. | subliniază faptul că eliminarea posibilității de a utiliza în mod complementar alte instrumente comunitare și ale Uniunii prin abrogarea Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului limitează în mod considerabil flexibilitatea dorită a utilizării instrumentelor financiare și periclitează continuarea fără întrerupere a proiectelor transfrontaliere ale regiunilor în domeniul securității interne, care au fost sprijinite până acum prin finanțarea acordată de FEDER pentru obiectivul 3; se pronunță, de aceea, pentru menținerea complementarității între instrumentele comunitare; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că eliminarea posibilității de a utiliza în mod complementar alte instrumente comunitare și ale Uniunii prin abrogarea Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului limitează în mod considerabil flexibilitatea dorită a utilizării instrumentelor financiare și periclitează continuarea fără întrerupere a proiectelor transfrontaliere ale regiunilor în domeniul securității interne, care au fost sprijinite până acum prin finanțarea acordată de FEDER pentru obiectivul 3; se pronunță, de aceea, pentru menținerea complementarității între instrumentele comunitare;

| 9. | subliniază faptul că în gestionarea bugetului și a instrumentelor financiare este necesar un anumit grad de flexibilitate, oferind posibilitatea unei revizuiri reale la mijlocul perioadei, în conformitate cu prioritățile politice identificate; trebuie totodată subliniat faptul că o astfel de flexibilitate trebuie să fie compatibilă cu alocarea echitabilă a resurselor; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că în gestionarea bugetului și a instrumentelor financiare este necesar un anumit grad de flexibilitate, oferind posibilitatea unei revizuiri reale la mijlocul perioadei, în conformitate cu prioritățile politice identificate; trebuie totodată subliniat faptul că o astfel de flexibilitate trebuie să fie compatibilă cu alocarea echitabilă a resurselor;

| 10. | salută inițierea unei politici în domeniul imigrației care să înceapă în țările de origine și să țină cont de nevoile pieței forței de muncă și de schimbările demografice din Europa, conducând spre un sistem avantajos pentru toate părțile, inclusiv țările de origine, care beneficiază deseori de fondurile trimise de cei care lucrează în UE (3); |
| --- | --- |

10.

salută inițierea unei politici în domeniul imigrației care să înceapă în țările de origine și să țină cont de nevoile pieței forței de muncă și de schimbările demografice din Europa, conducând spre un sistem avantajos pentru toate părțile, inclusiv țările de origine, care beneficiază deseori de fondurile trimise de cei care lucrează în UE (3);

| 11. | subliniază necesitatea unei cooperări strânse la nivelul UE pentru a realiza o mai bună coordonare între statele membre cu privire la gestionarea frontierelor externe ale Uniunii, precum și trecerea la un sistem european comun de azil; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea unei cooperări strânse la nivelul UE pentru a realiza o mai bună coordonare între statele membre cu privire la gestionarea frontierelor externe ale Uniunii, precum și trecerea la un sistem european comun de azil;

| 12. | subliniază nevoia de transparență în utilizarea bugetului, pe baza unor propuneri, proiecte și rezultate obținute care să fie vizibile, ușor accesibile și de înțeles pentru cetățenii obișnuiți; |
| --- | --- |

12.

subliniază nevoia de transparență în utilizarea bugetului, pe baza unor propuneri, proiecte și rezultate obținute care să fie vizibile, ușor accesibile și de înțeles pentru cetățenii obișnuiți;

Programarea și gestionarea fondurilor

| 13. | salută accentul pus pe flexibilitate și pe obținerea de rezultate, subliniind că acest lucru necesită o bună planificare, precum și participarea și asumarea responsabilității de către toate părțile interesate. Subliniază, prin urmare, necesitatea de a implica, încă din etapa de planificare, autoritățile locale și regionale, precum și alte părți interesate, cum ar fi organizațiile internaționale de profil, societatea civilă și beneficiarii înșiși, deoarece aceștia sunt adesea cei care pun în aplicare programele și proiectele; |
| --- | --- |

13.

salută accentul pus pe flexibilitate și pe obținerea de rezultate, subliniind că acest lucru necesită o bună planificare, precum și participarea și asumarea responsabilității de către toate părțile interesate. Subliniază, prin urmare, necesitatea de a implica, încă din etapa de planificare, autoritățile locale și regionale, precum și alte părți interesate, cum ar fi organizațiile internaționale de profil, societatea civilă și beneficiarii înșiși, deoarece aceștia sunt adesea cei care pun în aplicare programele și proiectele;

| 14. | subliniază necesitatea unei monitorizări și evaluări independente, pentru a asigura utilizarea eficientă a fondurilor și gestionarea riguroasă de către organizațiile executive. Acest lucru poate fi un stimulent pentru îmbunătățirea performanței instituțiilor. Atât indicatorii calitativi, cât și cei cantitativi trebuie selecționați într-un mod participativ de către toate părțile interesate. Comitetul subliniază faptul că anumiți indicatori calitativi pot fi eficienți și rentabili. CESE solicită, de asemenea, o supraveghere mai bună a fondurilor de către Comisia Europeană și Parlamentul European, pentru a contribui la caracterul independent al monitorizării și evaluării; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei monitorizări și evaluări independente, pentru a asigura utilizarea eficientă a fondurilor și gestionarea riguroasă de către organizațiile executive. Acest lucru poate fi un stimulent pentru îmbunătățirea performanței instituțiilor. Atât indicatorii calitativi, cât și cei cantitativi trebuie selecționați într-un mod participativ de către toate părțile interesate. Comitetul subliniază faptul că anumiți indicatori calitativi pot fi eficienți și rentabili. CESE solicită, de asemenea, o supraveghere mai bună a fondurilor de către Comisia Europeană și Parlamentul European, pentru a contribui la caracterul independent al monitorizării și evaluării;

Accesul la finanțare

| 15. | consideră că accesul la finanțare este mult îmbunătățit prin reformele propuse. Cu toate acestea, încurajează dezvoltarea în continuare a mecanismelor de difuzare a informațiilor privind oportunitățile de finanțare. În țările mai mari, s-ar putea face apel la autoritățile locale și regionale pentru a organiza consultări la nivel regional și local care să permită participarea acelor organizații și părți interesate care își desfășoară activitatea mai departe de principalele orașe; |
| --- | --- |

15.

consideră că accesul la finanțare este mult îmbunătățit prin reformele propuse. Cu toate acestea, încurajează dezvoltarea în continuare a mecanismelor de difuzare a informațiilor privind oportunitățile de finanțare. În țările mai mari, s-ar putea face apel la autoritățile locale și regionale pentru a organiza consultări la nivel regional și local care să permită participarea acelor organizații și părți interesate care își desfășoară activitatea mai departe de principalele orașe;

Alocarea de resurse

| 16. | subliniază faptul că, pe lângă aspectele pozitive ale simplificării și flexibilității, reformele propuse creează totodată incertitudine cu privire la alocarea resurselor între diferitele sectoare și chestiuni tematice. Prin urmare, subliniază importanța alocării fondurilor în funcție de nevoi, pe baza unei atente analize a acestora, cu stabilirea unor priorități, în cadrul unei abordări bazate pe drepturi. Acest lucru poate fi realizat prin intermediul unor mecanisme și măsuri de protecție instituite pentru a asigura stabilirea priorităților în mod eficient, inclusiv participarea ALR și a altor părți interesate la elaborarea strategiilor naționale; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că, pe lângă aspectele pozitive ale simplificării și flexibilității, reformele propuse creează totodată incertitudine cu privire la alocarea resurselor între diferitele sectoare și chestiuni tematice. Prin urmare, subliniază importanța alocării fondurilor în funcție de nevoi, pe baza unei atente analize a acestora, cu stabilirea unor priorități, în cadrul unei abordări bazate pe drepturi. Acest lucru poate fi realizat prin intermediul unor mecanisme și măsuri de protecție instituite pentru a asigura stabilirea priorităților în mod eficient, inclusiv participarea ALR și a altor părți interesate la elaborarea strategiilor naționale;

| 17. | subliniază necesitatea de a distribui fondurile în mod uniform în funcție de capacitatea instituțională și de propunerile de proiecte, în loc de a concentra fondurile pe numai câțiva beneficiari; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea de a distribui fondurile în mod uniform în funcție de capacitatea instituțională și de propunerile de proiecte, în loc de a concentra fondurile pe numai câțiva beneficiari;

| 18. | în cazul în care fondurile sunt insuficiente, consideră că ar trebui acordată prioritate fondurilor destinate protecției drepturilor și libertăților fundamentale ale cetățenilor, inclusiv standardelor de viață minime, chestiunilor specifice de gen și dreptului la azil, precum și resurselor pentru consolidarea capacității autorităților locale și regionale de a gestiona fluxurile migratorii. |
| --- | --- |

18.

în cazul în care fondurile sunt insuficiente, consideră că ar trebui acordată prioritate fondurilor destinate protecției drepturilor și libertăților fundamentale ale cetățenilor, inclusiv standardelor de viață minime, chestiunilor specifice de gen și dreptului la azil, precum și resurselor pentru consolidarea capacității autorităților locale și regionale de a gestiona fluxurile migratorii.

Obligația de participare a părților interesate

| 19. | subliniază importanța unei abordări participative pentru obținerea unor rezultate reale și sprijină propunerile care obligă statele membre să organizeze parteneriate cu toate autoritățile publice implicate, precum și cu părțile interesate relevante, inclusiv cu societatea civilă și organizațiile internaționale, pentru dezvoltarea, aplicarea și monitorizarea programelor naționale; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța unei abordări participative pentru obținerea unor rezultate reale și sprijină propunerile care obligă statele membre să organizeze parteneriate cu toate autoritățile publice implicate, precum și cu părțile interesate relevante, inclusiv cu societatea civilă și organizațiile internaționale, pentru dezvoltarea, aplicarea și monitorizarea programelor naționale;

| 20. | prin urmare, solicită consolidarea parteneriatului între părțile interesate și impunerea obligativității acestuia. Indică faptul că, în prezent, principiul care stă la baza proiectului de regulament de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație (4) ar putea să asigure participarea într-un mod suficient de ferm. În timp ce mecanismele de coordonare sunt obligatorii, în alte domenii, încheierea unui parteneriat oportun este în mare parte facultativă; |
| --- | --- |

20.

prin urmare, solicită consolidarea parteneriatului între părțile interesate și impunerea obligativității acestuia. Indică faptul că, în prezent, principiul care stă la baza proiectului de regulament de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație (4) ar putea să asigure participarea într-un mod suficient de ferm. În timp ce mecanismele de coordonare sunt obligatorii, în alte domenii, încheierea unui parteneriat oportun este în mare parte facultativă;

| 21. | sugerează faptul că numirea unei singure autorități responsabile pentru toate acțiunile susținute prin fonduri ar putea fi inoportună, în ciuda simplificării pe care ar putea-o aduce. Pentru a se asigura adoptarea unor decizii corecte, trebuie asigurată transparența și instituite mecanisme de verificare și echilibrare. Este preocupat de faptul că ar putea exista probleme de natură juridică care să nu permită unei autorități delegate să lucreze sub supravegherea autorității responsabile la nivel național și, prin urmare, propune ca reglementările să fie îndeajuns de flexibile încât să satisfacă toate normele naționale aflate în vigoare în UE și să nu oblige statele membre să-și modifice structura constituțională, dacă obiectivele pot fi realizate la fel de bine printr-o abordare în parteneriat. |
| --- | --- |

21.

sugerează faptul că numirea unei singure autorități responsabile pentru toate acțiunile susținute prin fonduri ar putea fi inoportună, în ciuda simplificării pe care ar putea-o aduce. Pentru a se asigura adoptarea unor decizii corecte, trebuie asigurată transparența și instituite mecanisme de verificare și echilibrare. Este preocupat de faptul că ar putea exista probleme de natură juridică care să nu permită unei autorități delegate să lucreze sub supravegherea autorității responsabile la nivel național și, prin urmare, propune ca reglementările să fie îndeajuns de flexibile încât să satisfacă toate normele naționale aflate în vigoare în UE și să nu oblige statele membre să-și modifice structura constituțională, dacă obiectivele pot fi realizate la fel de bine printr-o abordare în parteneriat.

Sistemul european comun de azil

| 22. | salută etapele parcurse pe drumul către un sistem european comun de azil, subliniind totodată faptul că acesta trebuie să urmărească să atingă standardele statelor cu sisteme și structuri mai bune și nu să conducă la o scădere generală a calității, în conformitate cu sistemele mai puțin bune din unele state. |
| --- | --- |

22.

salută etapele parcurse pe drumul către un sistem european comun de azil, subliniind totodată faptul că acesta trebuie să urmărească să atingă standardele statelor cu sisteme și structuri mai bune și nu să conducă la o scădere generală a calității, în conformitate cu sistemele mai puțin bune din unele state.

| 23. | ar dori mai multă claritate cu privire la faptul dacă Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) va folosi numai fondurile care îi sunt alocate în mod direct sau dacă va putea avea acces și la fondurile pentru afaceri interne; |
| --- | --- |

23.

ar dori mai multă claritate cu privire la faptul dacă Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) va folosi numai fondurile care îi sunt alocate în mod direct sau dacă va putea avea acces și la fondurile pentru afaceri interne;

Primirea și integrarea persoanelor care beneficiază de protecție internațională și a resortisanților țărilor terțe

| 24. | ia notă în mod favorabil de recunoașterea importanței ALR în cadrul sistemelor de primire și de azil, precum și pentru integrarea resortisanților țărilor terțe și a migranților legali; |
| --- | --- |

24.

ia notă în mod favorabil de recunoașterea importanței ALR în cadrul sistemelor de primire și de azil, precum și pentru integrarea resortisanților țărilor terțe și a migranților legali;

| 25. | elogiază ideea concentrării asupra persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv asupra victimelor traficului. |
| --- | --- |

25.

elogiază ideea concentrării asupra persoanelor celor mai vulnerabile, inclusiv asupra victimelor traficului.

| 26. | subliniază că integrarea trebuie să se concentreze asupra unor acțiuni durabile pe termen lung, ținând seama de faptul că este un proces bidirecțional, în cadrul căruia acțiunile pot viza comunitățile-gazdă sau comunitățile de migranți. |
| --- | --- |

26.

subliniază că integrarea trebuie să se concentreze asupra unor acțiuni durabile pe termen lung, ținând seama de faptul că este un proces bidirecțional, în cadrul căruia acțiunile pot viza comunitățile-gazdă sau comunitățile de migranți.

| 27. | recomandă ca fondurile pentru afaceri interne să susțină și acțiuni recomandate de Comisia Europeană, în conformitate cu strategia guvernanței pe mai multe niveluri propusă de cea de-a doua Agendă europeană privind integrarea (5); |
| --- | --- |

27.

recomandă ca fondurile pentru afaceri interne să susțină și acțiuni recomandate de Comisia Europeană, în conformitate cu strategia guvernanței pe mai multe niveluri propusă de cea de-a doua Agendă europeană privind integrarea (5);

| 28. | subliniază că practicile administrative de detenție în vigoare în UE se află în vizorul CEDO și al autorităților din domeniul drepturilor omului și evidențiază faptul că finanțarea proiectelor care au legătură cu deținerea persoanelor trebuie să asigure că aceasta este în conformitate cu legislația UE și cu hotărârile CEDO. |
| --- | --- |

28.

subliniază că practicile administrative de detenție în vigoare în UE se află în vizorul CEDO și al autorităților din domeniul drepturilor omului și evidențiază faptul că finanțarea proiectelor care au legătură cu deținerea persoanelor trebuie să asigure că aceasta este în conformitate cu legislația UE și cu hotărârile CEDO.

| 29. | subliniază faptul că membrilor familiilor care beneficiază de protecție internațională în state membre diferite ar trebui să li se permită să locuiască împreună și să beneficieze de protecție în același stat membru; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că membrilor familiilor care beneficiază de protecție internațională în state membre diferite ar trebui să li se permită să locuiască împreună și să beneficieze de protecție în același stat membru;

Repartizarea responsabilităților și transferul în interiorul UE

| 30. | subliniază faptul că regiunile de frontieră ale Europei ar trebui să beneficieze în mai mare măsură de un sprijin adecvat în ceea ce privește azilul și migrația, în special în perioadele extrem de dificile (6); |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că regiunile de frontieră ale Europei ar trebui să beneficieze în mai mare măsură de un sprijin adecvat în ceea ce privește azilul și migrația, în special în perioadele extrem de dificile (6);

| 31. | evidențiază că mecanismele și criteriile pentru transferul în interiorul UE trebuie să fie nediscriminatorii și să se concentreze asupra persoanelor celor mai vulnerabile, ținând totodată seama de considerentele legate de piața forței de muncă din UE, în special în cazul persoanelor care sunt în prezent blocate în regiuni unde accesul la piața forței de muncă este limitat. Aceste mecanisme și criterii nu ar trebui să se concentreze asupra acordării priorității persoanelor cu înaltă calificare și deja integrate în societatea-gazdă; |
| --- | --- |

31.

evidențiază că mecanismele și criteriile pentru transferul în interiorul UE trebuie să fie nediscriminatorii și să se concentreze asupra persoanelor celor mai vulnerabile, ținând totodată seama de considerentele legate de piața forței de muncă din UE, în special în cazul persoanelor care sunt în prezent blocate în regiuni unde accesul la piața forței de muncă este limitat. Aceste mecanisme și criterii nu ar trebui să se concentreze asupra acordării priorității persoanelor cu înaltă calificare și deja integrate în societatea-gazdă;

| 32. | subliniază faptul că ALR sunt în măsură să participe la crearea unor asemenea mecanisme (7); |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că ALR sunt în măsură să participe la crearea unor asemenea mecanisme (7);

| 33. | este de părere că solidaritatea cu privire la sprijinirea statelor extrem de solicitate ar trebui să fie condiționată de o reputație bună în domeniul drepturilor omului și de respectarea standardelor UE în materie de primire a imigranților, oferind astfel stimulente pentru îmbunătățirea situației; |
| --- | --- |

33.

este de părere că solidaritatea cu privire la sprijinirea statelor extrem de solicitate ar trebui să fie condiționată de o reputație bună în domeniul drepturilor omului și de respectarea standardelor UE în materie de primire a imigranților, oferind astfel stimulente pentru îmbunătățirea situației;

Programul de relocare al UE

| 34. | salută instituirea unui program de relocare al UE și încurajează crearea unui cadru clar, care să fie dezvoltat în parteneriat între EASO, ICNUR și ONG-uri, ținând seama de bunele practici din alte părți ale lumii. UE ar trebui să dea un exemplu, căutând să identifice și să asigure protecția persoanelor celor mai neglijate de comunitatea internațională; |
| --- | --- |

34.

salută instituirea unui program de relocare al UE și încurajează crearea unui cadru clar, care să fie dezvoltat în parteneriat între EASO, ICNUR și ONG-uri, ținând seama de bunele practici din alte părți ale lumii. UE ar trebui să dea un exemplu, căutând să identifice și să asigure protecția persoanelor celor mai neglijate de comunitatea internațională;

| 35. | subliniază nevoia de stimulente și de informații cu privire la avantajele legate de sporirea numărului de locuri oferite de statele membre pentru relocare. |
| --- | --- |

35.

subliniază nevoia de stimulente și de informații cu privire la avantajele legate de sporirea numărului de locuri oferite de statele membre pentru relocare.

| 36. | subliniază nevoia de a se menține o distincție clară între relocarea din țări terțe și transferul în interiorul UE, precum și între numerele de persoane încadrate în aceste două programe. |
| --- | --- |

36.

subliniază nevoia de a se menține o distincție clară între relocarea din țări terțe și transferul în interiorul UE, precum și între numerele de persoane încadrate în aceste două programe.

Returnarea voluntară asistată

| 37. | reafirmă că, în principiu, programele ar trebui aplicate strict voluntar și în conformitate cu obiectivele cooperării pentru dezvoltare, având drept rezultat integrarea socială pe termen lung a persoanelor în cauză (8). Returnarea trebuie să fie viabilă și să asigure că nu va fi inițiat niciun alt proiect de migrație (9). Acest lucru ar putea fi realizat prin încheierea unor parteneriate cu o organizație internațională de profil, cum ar fi Organizația Internațională pentru Migrație (OIM); |
| --- | --- |

37.

reafirmă că, în principiu, programele ar trebui aplicate strict voluntar și în conformitate cu obiectivele cooperării pentru dezvoltare, având drept rezultat integrarea socială pe termen lung a persoanelor în cauză (8). Returnarea trebuie să fie viabilă și să asigure că nu va fi inițiat niciun alt proiect de migrație (9). Acest lucru ar putea fi realizat prin încheierea unor parteneriate cu o organizație internațională de profil, cum ar fi Organizația Internațională pentru Migrație (OIM);

| 38. | indică faptul că strategiile reușite de returnare nu pot fi evaluate îndeajuns prin indicatorul strict cantitativ al numărului de persoane repatriate. Un indicator potrivit ar putea fi numărul de persoane repatriate în raport cu numărul de cazuri și luându-se în considerare factorii calitativi pe termen lung; |
| --- | --- |

38.

indică faptul că strategiile reușite de returnare nu pot fi evaluate îndeajuns prin indicatorul strict cantitativ al numărului de persoane repatriate. Un indicator potrivit ar putea fi numărul de persoane repatriate în raport cu numărul de cazuri și luându-se în considerare factorii calitativi pe termen lung;

Strategia de securitate internă

| 39. | subliniază că implicarea sa în procesul de îmbunătățire a securității interne în Europa este indispensabilă și că este necesar să se consolideze capacitățile ALR; |
| --- | --- |

39.

subliniază că implicarea sa în procesul de îmbunătățire a securității interne în Europa este indispensabilă și că este necesar să se consolideze capacitățile ALR;

| 40. | subliniază că finanțarea asigurată prin Fondul pentru securitate internă trebuie să țină seama de necesitatea realizării unor investiții suplimentare în cercetare și a unor schimburi de experiență în domenii cum ar fi securitatea informatică, medicina legală, protejarea infrastructurilor esențiale și securitatea în mediul urban, precum și de faptul că Comisia Europeană promovează acest scop în conformitate cu nevoia tot mai mare de a face față unor probleme tot mai specifice și mai complexe. |
| --- | --- |

40.

subliniază că finanțarea asigurată prin Fondul pentru securitate internă trebuie să țină seama de necesitatea realizării unor investiții suplimentare în cercetare și a unor schimburi de experiență în domenii cum ar fi securitatea informatică, medicina legală, protejarea infrastructurilor esențiale și securitatea în mediul urban, precum și de faptul că Comisia Europeană promovează acest scop în conformitate cu nevoia tot mai mare de a face față unor probleme tot mai specifice și mai complexe.

| 41. | reafirmă importanța implicării ALR în cooperarea în domeniul polițienesc și al securității, aceasta putându-se realiza prin formări, schimburi de bune practici și programe de prevenire, prin intermediul dezvoltării unor instrumente și sisteme comune în domeniul TIC, precum și printr-o comunicare mai bună. |
| --- | --- |

41.

reafirmă importanța implicării ALR în cooperarea în domeniul polițienesc și al securității, aceasta putându-se realiza prin formări, schimburi de bune practici și programe de prevenire, prin intermediul dezvoltării unor instrumente și sisteme comune în domeniul TIC, precum și printr-o comunicare mai bună.

Combaterea terorismului și a crimei organizate

| 42. | recomandă consolidarea și utilizarea rețelelor existente ale autorităților locale și regionale în fiecare stat membru sau, după caz, instituirea unor rețele noi, pentru a facilita schimbul de bune practici în materie de integrare socială, perfecționare profesională și înțelegere a formelor de extremism violent care iau naștere la nivel local, în cartiere. Acest sistem ar putea sprijini activitatea desfășurată în cadrul recent înființatei rețele europene împotriva radicalizării; |
| --- | --- |

42.

recomandă consolidarea și utilizarea rețelelor existente ale autorităților locale și regionale în fiecare stat membru sau, după caz, instituirea unor rețele noi, pentru a facilita schimbul de bune practici în materie de integrare socială, perfecționare profesională și înțelegere a formelor de extremism violent care iau naștere la nivel local, în cartiere. Acest sistem ar putea sprijini activitatea desfășurată în cadrul recent înființatei rețele europene împotriva radicalizării;

| 43. | recomandă ca finanțarea prin intermediul FSI să includă consultarea publică la nivel local în statele membre și implicarea persoanelor care se simt izolate de societate. Acest lucru poate contribui la crearea unei înțelegeri nuanțate a experiențelor pe plan local, a conceptelor de terorism și a motivațiilor care stau la baza extremismului. |
| --- | --- |

43.

recomandă ca finanțarea prin intermediul FSI să includă consultarea publică la nivel local în statele membre și implicarea persoanelor care se simt izolate de societate. Acest lucru poate contribui la crearea unei înțelegeri nuanțate a experiențelor pe plan local, a conceptelor de terorism și a motivațiilor care stau la baza extremismului.

| 44. | subliniază importanța examinării riguroase a practicilor din domeniul bancar și din cel al afacerilor, în vederea identificării și urmăririi surselor de finanțare ale terorismului și ale crimei organizate, bazate pe spălarea de bani și pe asocierea activităților infracționale cu întreprinderi care urmăresc un scop legitim; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța examinării riguroase a practicilor din domeniul bancar și din cel al afacerilor, în vederea identificării și urmăririi surselor de finanțare ale terorismului și ale crimei organizate, bazate pe spălarea de bani și pe asocierea activităților infracționale cu întreprinderi care urmăresc un scop legitim;

| 45. | reamintește, de asemenea, importanța confiscării bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni, ceea ce este, fără îndoială, o modalitate importantă de combatere a infracțiunilor de orice fel, în toate domeniile și, prin urmare, salută faptul că Comisia Europeană a propus proiecte de acte legislative în vederea consolidării cadrului juridic al UE privind confiscările (10); |
| --- | --- |

45.

reamintește, de asemenea, importanța confiscării bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni, ceea ce este, fără îndoială, o modalitate importantă de combatere a infracțiunilor de orice fel, în toate domeniile și, prin urmare, salută faptul că Comisia Europeană a propus proiecte de acte legislative în vederea consolidării cadrului juridic al UE privind confiscările (10);

| 46. | subliniază faptul că, în timp ce parteneriatele public-privat ar putea avea efecte pozitive, privatizarea securității ar trebui evitată; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că, în timp ce parteneriatele public-privat ar putea avea efecte pozitive, privatizarea securității ar trebui evitată;

Controlul la frontiere și acțiunile de salvare

| 47. | subliniază nevoia de a finanța în mod corespunzător controalele la frontieră (11). În același timp consideră că, în ceea ce privește abordarea migrației ilegale, există semne de întrebare cu privire la faptul dacă investițiile masive în controalele la frontieră sunt modalitatea cea mai eficientă de a determina schimbări importante și pe termen lung; |
| --- | --- |

47.

subliniază nevoia de a finanța în mod corespunzător controalele la frontieră (11). În același timp consideră că, în ceea ce privește abordarea migrației ilegale, există semne de întrebare cu privire la faptul dacă investițiile masive în controalele la frontieră sunt modalitatea cea mai eficientă de a determina schimbări importante și pe termen lung;

| 48. | subliniază necesitatea unei monitorizări independente a acțiunilor la frontieră de către o organizație cum ar fi ICNUR, pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv a tratamentului specific în funcție de sex; |
| --- | --- |

48.

subliniază necesitatea unei monitorizări independente a acțiunilor la frontieră de către o organizație cum ar fi ICNUR, pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv a tratamentului specific în funcție de sex;

| 49. | subliniază că grija pentru viața omenească ar trebui să prevaleze față de orice alte chestiuni și solicită o colaborare sporită și partajarea responsabilităților între statele membre cu privire la persoanele salvate, în vederea asigurării unor stimulente pentru acțiunile de salvare; Consideră că repartizarea în mod automat a responsabilității ar putea contribui la salvarea mai multor vieți omenești pe mare; |
| --- | --- |

49.

subliniază că grija pentru viața omenească ar trebui să prevaleze față de orice alte chestiuni și solicită o colaborare sporită și partajarea responsabilităților între statele membre cu privire la persoanele salvate, în vederea asigurării unor stimulente pentru acțiunile de salvare; Consideră că repartizarea în mod automat a responsabilității ar putea contribui la salvarea mai multor vieți omenești pe mare;

Reacția în situații de urgență

| 50. | salută modificările care vizează creșterea vitezei de răspuns în situații de urgență; |
| --- | --- |

50.

salută modificările care vizează creșterea vitezei de răspuns în situații de urgență;

| 51. | îndeamnă Comisia să își asume angajamentul de a planifica și dezvolta operațiuni transfrontaliere care să presupună participarea activă a regiunilor de frontieră. Acest lucru ar permite regiunilor să își pună laolaltă experiența lor în domeniul protecției civile și să ofere o bază operațională solidă pe care să poată fi construită o forță europeană de răspuns în situații de urgență; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia să își asume angajamentul de a planifica și dezvolta operațiuni transfrontaliere care să presupună participarea activă a regiunilor de frontieră. Acest lucru ar permite regiunilor să își pună laolaltă experiența lor în domeniul protecției civile și să ofere o bază operațională solidă pe care să poată fi construită o forță europeană de răspuns în situații de urgență;

| 52. | solicită Comisiei să își asume un rol sporit de gestionare directă în situațiile de urgență, pentru a menține un nivel de supraveghere și a contribui la coordonarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei să își asume un rol sporit de gestionare directă în situațiile de urgență, pentru a menține un nivel de supraveghere și a contribui la coordonarea transfrontalieră;

| 53. | încurajează statele membre să înființeze echipe multidisciplinare, pentru intervenții rapide în situații de urgență, în special atunci când situația de urgență prezintă aspecte cum ar fi fluxurile de migrație mixtă, caz în care cunoștințele de specialitate în materie de drept de azil și drepturile omului sunt esențiale. |
| --- | --- |

53.

încurajează statele membre să înființeze echipe multidisciplinare, pentru intervenții rapide în situații de urgență, în special atunci când situația de urgență prezintă aspecte cum ar fi fluxurile de migrație mixtă, caz în care cunoștințele de specialitate în materie de drept de azil și drepturile omului sunt esențiale.

| 54. | subliniază faptul că unele situații de urgență pot fi situații pe termen mai lung și că fondurile pentru situații de urgență trebuie să fie disponibile atât timp cât durează urgența; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că unele situații de urgență pot fi situații pe termen mai lung și că fondurile pentru situații de urgență trebuie să fie disponibile atât timp cât durează urgența;

Aspecte externe ale gestionării fluxurilor de migrație

| 55. | salută abordarea mai coerentă a aspectelor interne și externe ale gestionării migrației și securității interne, subliniind faptul că sunt necesare cooperarea și dialogul cu țările terțe, atât pentru a face față imigrației ilegale, cât și pentru a se concentra asupra migrației legale; |
| --- | --- |

55.

salută abordarea mai coerentă a aspectelor interne și externe ale gestionării migrației și securității interne, subliniind faptul că sunt necesare cooperarea și dialogul cu țările terțe, atât pentru a face față imigrației ilegale, cât și pentru a se concentra asupra migrației legale;

| 56. | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale, care sunt cele mai apropiate de țările terțe sau care au legăturile cele mai puternice cu acestea, pot asigura conexiuni vitale pentru cooperarea UE cu aceste țări, aducând o contribuție substanțială la îmbunătățirea relațiilor și a condițiilor de trai din orașele și regiunile de origine și de tranzit (12). Prin cooperarea cu autoritățile locale și regionale din țările implicate în procesul de extindere și din țările învecinate (de exemplu, prin intermediul grupurilor de lucru și al comitetelor consultative mixte, CORLEAP, ARLEM), CoR este bine poziționat pentru a promova obiectivele fondurilor dincolo de frontierele UE; |
| --- | --- |

56.

subliniază faptul că autoritățile locale și regionale, care sunt cele mai apropiate de țările terțe sau care au legăturile cele mai puternice cu acestea, pot asigura conexiuni vitale pentru cooperarea UE cu aceste țări, aducând o contribuție substanțială la îmbunătățirea relațiilor și a condițiilor de trai din orașele și regiunile de origine și de tranzit (12). Prin cooperarea cu autoritățile locale și regionale din țările implicate în procesul de extindere și din țările învecinate (de exemplu, prin intermediul grupurilor de lucru și al comitetelor consultative mixte, CORLEAP, ARLEM), CoR este bine poziționat pentru a promova obiectivele fondurilor dincolo de frontierele UE;

| 57. | nu vede o linie clară de demarcare între activitățile legate de dezvoltare și cele care nu au legătură cu aceasta în țările terțe și solicită coerență și coordonare între proiectele finanțate în domeniul ajutorului și dezvoltării și proiectele finanțate în domeniul afacerilor interne, în spiritul solidarității și al partajării responsabilităților cu țările terțe; |
| --- | --- |

57.

nu vede o linie clară de demarcare între activitățile legate de dezvoltare și cele care nu au legătură cu aceasta în țările terțe și solicită coerență și coordonare între proiectele finanțate în domeniul ajutorului și dezvoltării și proiectele finanțate în domeniul afacerilor interne, în spiritul solidarității și al partajării responsabilităților cu țările terțe;

| 58. | solicită instituirea unor garanții care să împiedice statele membre să-și urmărească propriile interese naționale prin intermediul componentei externe a fondurilor destinate afacerilor interne, precum și a unor mecanisme care să asigure transparența cooperării bilaterale dintre statele membre și țările terțe. |
| --- | --- |

58.

solicită instituirea unor garanții care să împiedice statele membre să-și urmărească propriile interese naționale prin intermediul componentei externe a fondurilor destinate afacerilor interne, precum și a unor mecanisme care să asigure transparența cooperării bilaterale dintre statele membre și țările terțe.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

COM(2011) 750 final

Regulamentul privind instituirea, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize

Amendamentul 1

Articolul 3

Se modifică alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | acordarea de asistență pentru gestionarea frontierelor, în vederea asigurării, pe de o parte, a unui nivel ridicat de protecție a frontierelor externe și, pe de altă parte, a fluidizării trecerii frontierelor externe, în conformitate cu acquis-ul Schengen |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

acordarea de asistență pentru gestionarea frontierelor, în vederea asigurării, pe de o parte, a unui nivel ridicat de protecție a frontierelor externe și, pe de altă parte, a fluidizării trecerii frontierelor externe, în conformitate cu acquis-ul Schengen

| (b) | acordarea de asistență pentru gestionarea frontierelor, în vederea asigurării, pe de o parte, a unui nivel ridicat de protecție a frontierelor externe și, pe de altă parte, a fluidizării trecerii frontierelor externe, în conformitate cu acquis-ul Schengen |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență pentru gestionarea frontierelor, în vederea asigurării, pe de o parte, a unui nivel ridicat de protecție a frontierelor externe și, pe de altă parte, a fluidizării trecerii frontierelor externe, în conformitate cu acquis-ul Schengen

Îndeplinirea acestui obiectiv este evaluată pe baza indicatorilor, cum ar fi, printre altele, dezvoltarea de echipamente de control la frontieră și reținerea resortisanților țărilor terțe aflați în situații ilegale la frontiera externă, în raport cu riscul pe care îl presupune secțiunea în cauză a frontierei externe.

Îndeplinirea acestui obiectiv este evaluată pe baza indicatorilor, cum ar fi, printre altele, dezvoltarea de echipamente de control la frontieră reținerea resortisanților țărilor terțe aflați în situații ilegale la frontiera externă, în raport cu riscul pe care îl presupune secțiunea în cauză a frontierei externe, .

Expunere de motive

A se vedea punctul 5. Cei care se confruntă cu fluxurile de migrație mixtă necesită un anumit grad de cunoaștere a dreptului de azil, pentru ca acest drept să poată fi respectat.

Amendamentul 2

Articolul 3

Se introduce un nou punct (c) la alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 48.

Amendamentul 3

Articolul 3

Se modifică alineatul (3) litera (f)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (f) | consolidarea cooperării dintre statele membre care acționează în țări terțe cu privire la fluxurile de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul statelor membre, precum și a cooperării cu țări terțe în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(f)

consolidarea cooperării dintre statele membre care acționează în țări terțe cu privire la fluxurile de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul statelor membre, precum și a cooperării cu țări terțe în acest sens.

| (f) | consolidarea cooperării dintre statele membre – – care acționează în țări terțe cu privire la fluxurile de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul statelor membre, precum și a cooperării cu țări terțe în acest sens. |
| --- | --- |

(f)

consolidarea cooperării dintre statele membre – – care acționează în țări terțe cu privire la fluxurile de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul statelor membre, precum și a cooperării cu țări terțe în acest sens.

Expunere de motive

A se vedea punctul 55.

Amendamentul 4

Articolul 3

Se introduce un nou punct (g) la alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 47.

Amendamentul 5

Articolul 4

Se introduce litera (f) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 48.

Amendamentul 6

Articolul 4

Se introduce litera (g) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctele 47 și 48.

Amendamentul 7

Articolul 4

Se introduce litera (h) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 5.

Amendamentul 8

Articolul 9

Se modifică alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | susținerea și extinderea capacității existente la nivel național în materie de gestionare a frontierelor externe, luând în considerare, între altele, noile evoluții, tehnologii și/sau standarde în ceea ce privește gestionarea fluxurilor de migrație; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

susținerea și extinderea capacității existente la nivel național în materie de gestionare a frontierelor externe, luând în considerare, între altele, noile evoluții, tehnologii și/sau standarde în ceea ce privește gestionarea fluxurilor de migrație;

| (b) | susținerea și extinderea capacității existente la nivel național în materie de gestionare a frontierelor externe, luând în considerare, între altele, noile evoluții, tehnologii și/sau standarde în ceea ce privește gestionarea fluxurilor de migrație, ; |
| --- | --- |

(b)

susținerea și extinderea capacității existente la nivel național în materie de gestionare a frontierelor externe, luând în considerare, între altele, noile evoluții, tehnologii și/sau standarde în ceea ce privește gestionarea fluxurilor de migrație, ;

Expunere de motive

A se vedea punctul 5.

Amendamentul 9

Articolul 13

Se modifică alineatul (2) litera (g)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (g) | sporirea capacității rețelelor europene de promovare, susținere și dezvoltare în continuare a politicilor și obiectivelor Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(g)

sporirea capacității rețelelor europene de promovare, susținere și dezvoltare în continuare a politicilor și obiectivelor Uniunii;

| (g) | sporirea capacității rețelelor europene, , de promovare, susținere și dezvoltare în continuare a politicilor și obiectivelor Uniunii; |
| --- | --- |

(g)

sporirea capacității rețelelor europene, , de promovare, susținere și dezvoltare în continuare a politicilor și obiectivelor Uniunii;

Expunere de motive

A se vedea punctele 3 și 55.

COM(2011) 751 final

Regulamentul de instituire a Fondului pentru azil și migrație

Amendamentul 1

Articolul 3

Se modifică alineatul (2) litera (c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | consolidarea unor strategii de returnare echitabile și eficace în statele membre, punând accentul pe durabilitatea returnării și pe readmisia efectivă în țările de origine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(c)

consolidarea unor strategii de returnare echitabile și eficace în statele membre, punând accentul pe durabilitatea returnării și pe readmisia efectivă în țările de origine.

| (c) | consolidarea unor strategii de returnare echitabile și eficace în statele membre, punând accentul pe durabilitatea returnării și pe readmisia efectivă în țările de origine. |
| --- | --- |

(c)

consolidarea unor strategii de returnare echitabile și eficace în statele membre, punând accentul pe durabilitatea returnării și pe readmisia efectivă în țările de origine.

Realizarea acestui obiectiv se măsoară cu ajutorul indicatorilor, printre care numărul persoanelor returnate;

Realizarea acestui obiectiv se măsoară cu ajutorul indicatorilor, printre care numărul persoanelor returnate g;

Expunere de motive

A se vedea punctul 37.

Amendamentul 2

Articolul 5

Se modifică alineatul (1) litera (e)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | furnizarea de informații pentru comunitățile locale, precum și formarea personalului autorităților locale care va interacționa cu persoanele primite; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(e)

furnizarea de informații pentru comunitățile locale, precum și formarea personalului autorităților locale care va interacționa cu persoanele primite;

| (e) | furnizarea de informații pentru comunitățile locale , precum și formarea personalului autorităților locale care va interacționa cu persoanele primite; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea de informații pentru comunitățile locale , precum și formarea personalului autorităților locale care va interacționa cu persoanele primite;

Expunere de motive

Părțile interesate din societatea civilă pun adesea în aplicare proiecte de integrare.

Amendamentul 3

Articolul 5

Se introduce litera (g) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 28.

Amendamentul 4

Articolul 6

Se modifică litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | acțiuni care contribuie direct la evaluarea politicilor în domeniul azilului, precum evaluări naționale ale impactului, sondaje în rândul grupurilor-țintă, dezvoltarea de indicatori și indici de referință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

acțiuni care contribuie direct la evaluarea politicilor în domeniul azilului, precum evaluări naționale ale impactului, sondaje în rândul grupurilor-țintă, dezvoltarea de indicatori și indici de referință.

| (b) | acțiuni care contribuie direct la evaluarea politicilor în domeniul azilului, precum evaluări naționale ale impactului, sondaje în rândul grupurilor-țintă , dezvoltarea de indicatori și indici de referință. |
| --- | --- |

(b)

acțiuni care contribuie direct la evaluarea politicilor în domeniul azilului, precum evaluări naționale ale impactului, sondaje în rândul grupurilor-țintă , dezvoltarea de indicatori și indici de referință.

Expunere de motive

A se vedea punctul 13.

Amendamentul 5

Articolul 7

Se introduce litera (h)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 30.

Amendamentul 6

Articolul 8

Se modifică litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | (pachetele informative și campaniile de sensibilizare, inclusiv prin intermediul tehnologiei de comunicare și de informare ușor accesibile și prin site-uri internet; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

(pachetele informative și campaniile de sensibilizare, inclusiv prin intermediul tehnologiei de comunicare și de informare ușor accesibile și prin site-uri internet;

| (a) | pachetele informative campaniile de sensibilizare , inclusiv prin intermediul tehnologiei de comunicare și de informare ușor accesibile și prin site-uri internet; |
| --- | --- |

(a)

pachetele informative campaniile de sensibilizare , inclusiv prin intermediul tehnologiei de comunicare și de informare ușor accesibile și prin site-uri internet;

Expunere de motive

A se vedea punctul 25.

Amendamentul 7

Articolul 9

Se modifică alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   În obiectivul specific definit la articolul 3 alineatul (2) litera (b), acțiunile eligibile se desfășoară în cadrul unor strategii coerente, puse în aplicare de organizații neguvernamentale, autorități locale și/sau regionale, care sunt concepute special pentru integrarea, la nivel local și/sau regional, după caz, a persoanelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a) - (g). În acest context, acțiunile eligibile includ, în special, următoarele: | 1.   În obiectivul specific definit la articolul 3 alineatul (2) litera (b), acțiunile eligibile se desfășoară în cadrul unor strategii coerente, , puse în aplicare de organizații neguvernamentale, autorități locale și/sau regionale, care sunt concepute special pentru integrarea, la nivel local și/sau regional, după caz, a persoanelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a) - (g). În acest context, acțiunile eligibile includ, în special, următoarele: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   În obiectivul specific definit la articolul 3 alineatul (2) litera (b), acțiunile eligibile se desfășoară în cadrul unor strategii coerente, puse în aplicare de organizații neguvernamentale, autorități locale și/sau regionale, care sunt concepute special pentru integrarea, la nivel local și/sau regional, după caz, a persoanelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a) - (g). În acest context, acțiunile eligibile includ, în special, următoarele:

1.   În obiectivul specific definit la articolul 3 alineatul (2) litera (b), acțiunile eligibile se desfășoară în cadrul unor strategii coerente, , puse în aplicare de organizații neguvernamentale, autorități locale și/sau regionale, care sunt concepute special pentru integrarea, la nivel local și/sau regional, după caz, a persoanelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a) - (g). În acest context, acțiunile eligibile includ, în special, următoarele:

Expunere de motive

A se vedea punctul 25.

Amendamentul 8

Articolul 9

Se modifică alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | stabilirea și elaborarea unor astfel de strategii de integrare, inclusiv o analiză a nevoilor, îmbunătățirea indicatorilor și evaluarea; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

stabilirea și elaborarea unor astfel de strategii de integrare, inclusiv o analiză a nevoilor, îmbunătățirea indicatorilor și evaluarea;

| (a) | stabilirea și elaborarea unor astfel de strategii de integrare, inclusiv o analiză a nevoilor, îmbunătățirea indicatorilor și evaluarea ; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea și elaborarea unor astfel de strategii de integrare, inclusiv o analiză a nevoilor, îmbunătățirea indicatorilor și evaluarea ;

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 23.

Amendamentul 9

Articolul 9

Se introduce litera (i) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 26.

Amendamentul 10

Articolul 9

Se introduce litera (j) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 26.

Amendamentul 11

Articolul 10

Se introduce litera (f)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctele 46 și 54.

Amendamentul 12

Articolul 11

Se modifică litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | înființarea și îmbunătățirea infrastructurii sau a serviciilor de cazare și a condițiilor de primire și de detenție; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

înființarea și îmbunătățirea infrastructurii sau a serviciilor de cazare și a condițiilor de primire și de detenție;

| (a) | înființarea și îmbunătățirea infrastructurii sau a serviciilor de cazare și a condițiilor de primire și de detenție, |
| --- | --- |

(a)

înființarea și îmbunătățirea infrastructurii sau a serviciilor de cazare și a condițiilor de primire și de detenție,

Expunere de motive

A se vedea punctul 27.

Amendamentul 13

Articolul 12

Se modifică litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | măsuri de returnare voluntară asistată, inclusiv examinări și asistență medicală, organizarea călătoriei, contribuții financiare, consiliere și asistență anterior și ulterior returnării; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

măsuri de returnare voluntară asistată, inclusiv examinări și asistență medicală, organizarea călătoriei, contribuții financiare, consiliere și asistență anterior și ulterior returnării;

| (b) | măsuri de returnare voluntară asistată, inclusiv examinări și asistență medicală, organizarea călătoriei, contribuții financiare, consiliere și asistență anterior și ulterior returnării, ; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de returnare voluntară asistată, inclusiv examinări și asistență medicală, organizarea călătoriei, contribuții financiare, consiliere și asistență anterior și ulterior returnării, ;

Expunere de motive

A se vedea punctele 36 și 37.

Amendamentul 14

Articolul 13

Se modifică litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | acțiuni de promovare și de consolidare a cooperării operaționale între serviciile de returnare din statele membre, inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu autoritățile consulare și cu serviciile de imigrare ale țărilor terțe; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

acțiuni de promovare și de consolidare a cooperării operaționale între serviciile de returnare din statele membre, inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu autoritățile consulare și cu serviciile de imigrare ale țărilor terțe;

| (a) | acțiuni de promovare și de consolidare a cooperării operaționale între serviciile de returnare din statele membre, inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu autoritățile consulare și cu serviciile de imigrare ale țărilor terțe, ; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni de promovare și de consolidare a cooperării operaționale între serviciile de returnare din statele membre, inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu autoritățile consulare și cu serviciile de imigrare ale țărilor terțe, ;

Expunere de motive

A se vedea punctul 36.

Amendamentul 15

Articolul 17

Se modifică alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Următoarele grupuri vulnerabile de refugiați sunt incluse, în orice eventualitate, în prioritățile comune în materie de relocare ale Uniunii și li se acordă suma forfetară prevăzută la alineatul (2):






  — | femeile și copiii în aflați în situații de risc; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Următoarele grupuri vulnerabile de refugiați sunt incluse, în orice eventualitate, în prioritățile comune în materie de relocare ale Uniunii și li se acordă suma forfetară prevăzută la alineatul (2):

—

femeile și copiii în aflați în situații de risc;

| — | minorii neînsoțiți; |
| --- | --- |

—

minorii neînsoțiți;

| — | persoanele care au nevoie de îngrijire medicală care poate fi acordată numai prin relocare; |
| --- | --- |

—

persoanele care au nevoie de îngrijire medicală care poate fi acordată numai prin relocare;

| — | persoanele care au nevoie de relocare în situații de urgență sau de relocare urgentă pentru protecție fizică sau juridică |
| --- | --- |

—

persoanele care au nevoie de relocare în situații de urgență sau de relocare urgentă pentru protecție fizică sau juridică

4.   Următoarele grupuri vulnerabile de refugiați sunt incluse, în orice eventualitate, în prioritățile comune în materie de relocare ale Uniunii și li se acordă suma forfetară prevăzută la alineatul (2):

| — | femeile și copiii în aflați în situații de risc; |
| --- | --- |

—

femeile și copiii în aflați în situații de risc;

| — | minorii neînsoțiți; |
| --- | --- |

—

minorii neînsoțiți;

| — | persoanele care au nevoie de îngrijire medicală care poate fi acordată numai prin relocare; |
| --- | --- |

—

persoanele care au nevoie de îngrijire medicală care poate fi acordată numai prin relocare;

| — | persoanele care au nevoie de relocare în situații de urgență sau de relocare urgentă pentru protecție fizică sau juridică. |
| --- | --- |

—

persoanele care au nevoie de relocare în situații de urgență sau de relocare urgentă pentru protecție fizică sau juridică.

Expunere de motive

A se vedea punctul 33. Acordarea de prioritate persoanelor cu nevoi psihologice este o bună practică aplicată de ICNUR și de alte organisme.

Amendamentul 16

Articolul 18

Se introduce alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 32.

Amendamentul 17

Articolul 18

Se introduce alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 30.

Amendamentul 18

Articolul 19

Se modifică alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a aloca suma indicată la articolul 15 alineatul (1) litera (c), până la 31 mai 2017, Comisia evaluează nevoile statelor membre în ceea ce privește sistemele proprii de azil și de primire, situația lor privind fluxurile de migrație în perioada 2014 - 2016 și evoluțiile preconizate. | 1.   Pentru a aloca suma indicată la articolul 15 alineatul (1) litera (c), până la 31 mai 2017, Comisia evaluează nevoile statelor membre în ceea ce privește sistemele proprii de azil și de primire, situația lor privind fluxurile de migrație în perioada 2014 - 2016 și evoluțiile preconizate, . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Pentru a aloca suma indicată la articolul 15 alineatul (1) litera (c), până la 31 mai 2017, Comisia evaluează nevoile statelor membre în ceea ce privește sistemele proprii de azil și de primire, situația lor privind fluxurile de migrație în perioada 2014 - 2016 și evoluțiile preconizate.

1.   Pentru a aloca suma indicată la articolul 15 alineatul (1) litera (c), până la 31 mai 2017, Comisia evaluează nevoile statelor membre în ceea ce privește sistemele proprii de azil și de primire, situația lor privind fluxurile de migrație în perioada 2014 - 2016 și evoluțiile preconizate, .

Expunere de motive

Situația în domeniul migrației se poate schimba brusc, iar sistemul ar trebui să fie îndeajuns de flexibil pentru a face față acestor schimbări.

Amendamentul 19

Articolul 22

Se modifică alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fondul acordă asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență. | 1.   Fondul acordă asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență ță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fondul acordă asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență.

1.   Fondul acordă asistență financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în cazul unei situații de urgență ță.

Expunere de motive

A se vedea punctul 53.

Amendamentul 20

Articolul 23

Se modifică alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | să servească drept consiliu consultativ al Uniunii pentru migrație și azil, prin coordonare și cooperare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, cu reprezentanți ai statele membre, ai mediului academic, ai societății civile, ai grupurilor de reflecție și ai altor entități ale Uniunii/internaționale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

să servească drept consiliu consultativ al Uniunii pentru migrație și azil, prin coordonare și cooperare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, cu reprezentanți ai statele membre, ai mediului academic, ai societății civile, ai grupurilor de reflecție și ai altor entități ale Uniunii/internaționale;

| (a) | să servească drept consiliu consultativ al Uniunii pentru migrație și azil, prin coordonare și cooperare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, cu reprezentanți ai statel membre, ai mediului academic, ai societății civile, , ai grupurilor de reflecție și ai altor entități ale Uniunii/internaționale; |
| --- | --- |

(a)

să servească drept consiliu consultativ al Uniunii pentru migrație și azil, prin coordonare și cooperare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, cu reprezentanți ai statel membre, ai mediului academic, ai societății civile, , ai grupurilor de reflecție și ai altor entități ale Uniunii/internaționale;

Expunere de motive

A se vedea punctul 15.

Amendamentul 21

Articolul 23

Se modifică alineatul (5) litera (c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | puncte naționale de contact desemnate de statele membre, fiecare dintre acestea cuprinzând cel puțin trei experți care dețin, la nivel colectiv, competențe în domeniul azilului și migrației, acoperind aspecte legate de elaborarea politicilor, drept, cercetare și statistică, și care coordonează și asigură contribuțiile naționale la activitățile menționate la articolul 19 alineatul (1), pentru a dispune de contribuții din partea tuturor părților interesate relevante; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(c)

puncte naționale de contact desemnate de statele membre, fiecare dintre acestea cuprinzând cel puțin trei experți care dețin, la nivel colectiv, competențe în domeniul azilului și migrației, acoperind aspecte legate de elaborarea politicilor, drept, cercetare și statistică, și care coordonează și asigură contribuțiile naționale la activitățile menționate la articolul 19 alineatul (1), pentru a dispune de contribuții din partea tuturor părților interesate relevante;

| (c) | puncte naționale de contact desemnate de statele membre, fiecare dintre acestea cuprinzând cel puțin trei experți care dețin, la nivel colectiv, competențe în domeniul azilului și migrației, acoperind aspecte legate de elaborarea politicilor, drept, cercetare și statistică, și care coordonează și asigură contribuțiile naționale la activitățile menționate la articolul 19 alineatul (1), pentru a dispune de contribuții din partea tuturor părților interesate relevante; |
| --- | --- |

(c)

puncte naționale de contact desemnate de statele membre, fiecare dintre acestea cuprinzând cel puțin trei experți care dețin, la nivel colectiv, competențe în domeniul azilului și migrației, acoperind aspecte legate de elaborarea politicilor, drept, cercetare și statistică, și care coordonează și asigură contribuțiile naționale la activitățile menționate la articolul 19 alineatul (1), pentru a dispune de contribuții din partea tuturor părților interesate relevante;

Expunere de motive

A se vedea punctul 13. Acest lucru ar contribui la sporirea transparenței mecanismelor.

COM(2011) 752 final

Regulamentul de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor

Amendamentul 1

Articolul 4

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acțiunile finanțate prin regulamentele specifice trebuie fie conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabilă. | Acțiunile finanțate prin regulamentele specifice trebuie fie conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acțiunile finanțate prin regulamentele specifice trebuie fie conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabilă.

Acțiunile finanțate prin regulamentele specifice trebuie fie conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabilă.

Expunere de motive

Jurisprudența CEDO face parte din UE, însă uneori concluziile desprinse din aceste hotărâri nu sunt puse în aplicare de statele membre. Evidențierea importanței acestora este utilă.

Amendamentul 2

Articolul 8

Se introduce alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 53.

Amendamentul 3

Articolul 12

Se modifică alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fiecare stat membru organizează, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, un parteneriat cu autoritățile și organismele în cauză, pentru a elabora și pune în aplicare programele naționale. | 1.   Fiecare stat membru organizează, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, un parteneriat cu autoritățile și organismele în cauză, pentru a elabora și pune în aplicare programele naționale. |
| Aceste autorități și organisme trebuie să includă autoritățile regionale, locale, urbane și alte autorități publice competente și, după caz, organizațiile și organismele internaționale care reprezintă societatea civilă, cum ar fi organizațiile neguvernamentale sau partenerii sociali. | Aceste autorități și organisme trebuie să includă autoritățile regionale, locale, urbane și alte autorități publice competente și organizațiile și organismele internaționale relevante care reprezintă societatea civilă ă, cum ar fi organizațiile neguvernamentale sau partenerii sociali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fiecare stat membru organizează, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, un parteneriat cu autoritățile și organismele în cauză, pentru a elabora și pune în aplicare programele naționale.

1.   Fiecare stat membru organizează, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, un parteneriat cu autoritățile și organismele în cauză, pentru a elabora și pune în aplicare programele naționale.

Aceste autorități și organisme trebuie să includă autoritățile regionale, locale, urbane și alte autorități publice competente și, după caz, organizațiile și organismele internaționale care reprezintă societatea civilă, cum ar fi organizațiile neguvernamentale sau partenerii sociali.

Aceste autorități și organisme trebuie să includă autoritățile regionale, locale, urbane și alte autorități publice competente și organizațiile și organismele internaționale relevante care reprezintă societatea civilă ă, cum ar fi organizațiile neguvernamentale sau partenerii sociali.

Expunere de motive

Spre deosebire de sintagma „după caz”, termenul „relevant” înlătură un element de discreție, care ar putea duce la o lipsă de claritate. Contribuția grupurilor-țintă reprezintă un element central în programarea UE.

Amendamentul 4

Articolul 12

Se modifică alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Fiecare stat membru instituie un comitet de monitorizare pentru a sprijini punerea în aplicare a programelor naționale. | 4.   Fiecare stat membru instituie un comitet de monitorizare pentru a sprijini punerea în aplicare a programelor naționale |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Fiecare stat membru instituie un comitet de monitorizare pentru a sprijini punerea în aplicare a programelor naționale.

4.   Fiecare stat membru instituie un comitet de monitorizare pentru a sprijini punerea în aplicare a programelor naționale

Expunere de motive

A se vedea punctul 13. Acest lucru ar duce la o transparență sporită și la evitarea unor potențiale conflicte de interese.

Amendamentul 5

Articolul 12

Se modifică alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.   Comisia poate participa la lucrările comitetului de monitorizare, cu titlu consultativ. | 5.   Comisia particip la lucrările comitetului de monitorizare, cu titlu consultativ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

5.   Comisia poate participa la lucrările comitetului de monitorizare, cu titlu consultativ.

5.   Comisia particip la lucrările comitetului de monitorizare, cu titlu consultativ.

Expunere de motive

Participarea Comisiei este un element extrem de important și nu ar trebui să fie facultativă.

Amendamentul 6

Articolul 14

Se introduce litera (g) la alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19.

Amendamentul 7

Articolul 20

Se modifică alineatul (2) litera (c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | cheltuieli legate de evaluările acțiunilor sau proiectelor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(c)

cheltuieli legate de evaluările acțiunilor sau proiectelor;

| (c) | cheltuieli legate de evaluările acțiunilor sau proiectelor, ; |
| --- | --- |

(c)

cheltuieli legate de evaluările acțiunilor sau proiectelor, ;

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19. Părțile interesate relevante sunt în măsură să evalueze performanțele unui proiect.

Amendamentul 8

Articolul 23

Se modifică alineatul (1) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | o autoritate responsabilă acreditată: un organism din sectorul public al statului membru respectiv, care să fie unicul responsabil de buna gestionare și controlul programului național și care să proceseze toate comunicările cu Comisia; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

o autoritate responsabilă acreditată: un organism din sectorul public al statului membru respectiv, care să fie unicul responsabil de buna gestionare și controlul programului național și care să proceseze toate comunicările cu Comisia;

| (b) | o autoritate responsabilă acreditată: un organism din sectorul public al statului membru respectiv, care să fie unicul responsabil de buna gestionare și controlul programului național și care să proceseze toate comunicările cu Comisia; |
| --- | --- |

(b)

o autoritate responsabilă acreditată: un organism din sectorul public al statului membru respectiv, care să fie unicul responsabil de buna gestionare și controlul programului național și care să proceseze toate comunicările cu Comisia;

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19.

Amendamentul 9

Articolul 25

Se introduce litera (d) la alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19. Părțile interesate relevante sunt în măsură să evalueze performanțele unui proiect.

Amendamentul 10

Articolul 48

Se modifică alineatul (1) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | să informeze potențialii beneficiari cu privire la oportunitățile de finanțare în cadrul programelor naționale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

să informeze potențialii beneficiari cu privire la oportunitățile de finanțare în cadrul programelor naționale;

| (b) | să informeze potențialii beneficiari cu privire la oportunitățile de finanțare în cadrul programelor naționale, ; |
| --- | --- |

(b)

să informeze potențialii beneficiari cu privire la oportunitățile de finanțare în cadrul programelor naționale, ;

Expunere de motive

A se vedea punctul 14.

Amendamentul 11

Articolul 50

Se introduce alineatul (7)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19.

Amendamentul 12

Articolul 51

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre se asigură că sunt instituite proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv datele referitoare la indicatorii comuni, specifici programului. | 2.   Statele membre se asigură că sunt instituite proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv datele referitoare la indicatorii comuni, specifici programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Statele membre se asigură că sunt instituite proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv datele referitoare la indicatorii comuni, specifici programului.

2.   Statele membre se asigură că sunt instituite proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv datele referitoare la indicatorii comuni, specifici programului.

Expunere de motive

A se vedea punctul 13.

Amendamentul 13

Articolul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Comisia este asistată de comitetul comun pentru „azil, migrație și securitate”, stabilit prin prezentul regulament. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. | 1.   Comisia este asistată de comitetul comun pentru „azil, migrație și securitate”, stabilit prin prezentul regulament, . Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Comisia este asistată de comitetul comun pentru „azil, migrație și securitate”, stabilit prin prezentul regulament. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

1.   Comisia este asistată de comitetul comun pentru „azil, migrație și securitate”, stabilit prin prezentul regulament, . Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19.

COM(2011) 753 final

Regulamentul de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor

Amendamentul 1

Articolul 3

Se modifică alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, consolidarea coordonării și cooperării între autoritățile de asigurare a aplicării legii din statele membre și cu țările terțe relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, consolidarea coordonării și cooperării între autoritățile de asigurare a aplicării legii din statele membre și cu țările terțe relevante.

| (a) | prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, consolidarea coordonării și cooperării între autoritățile de asigurare a aplicării legii din statele membre, , și cu țările terțe relevante. |
| --- | --- |

(a)

prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, consolidarea coordonării și cooperării între autoritățile de asigurare a aplicării legii din statele membre, , și cu țările terțe relevante.

Expunere de motive

A se vedea punctele 41 și 55.

Amendamentul 2

Articolul 3

Se modifică alineatul (3) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| a) | măsurile (metodologii, instrumente, structuri) de consolidare a capacității statelor membre de prevenire și combatere a criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, în special prin parteneriate de tip public-privat, schimb de informații și de cele mai bune practici, acces la date, tehnologii interoperabile, statistică comparată și criminologie aplicată, comunicații publice și acțiuni de sensibilizare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

a)

măsurile (metodologii, instrumente, structuri) de consolidare a capacității statelor membre de prevenire și combatere a criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, în special prin parteneriate de tip public-privat, schimb de informații și de cele mai bune practici, acces la date, tehnologii interoperabile, statistică comparată și criminologie aplicată, comunicații publice și acțiuni de sensibilizare;

| (a) | măsurile (metodologii, instrumente , structuri) de consolidare a capacității statelor membre de prevenire și combatere a criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, în special prin parteneriate de tip public-privat, schimb de informații și de cele mai bune practici, , acces la date, , tehnologii interoperabile, statistică comparată și criminologie aplicată, comunicații publice și acțiuni de sensibilizare. |
| --- | --- |

(a)

măsurile (metodologii, instrumente , structuri) de consolidare a capacității statelor membre de prevenire și combatere a criminalității transfrontaliere, a formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, inclusiv a terorismului, în special prin parteneriate de tip public-privat, schimb de informații și de cele mai bune practici, , acces la date, , tehnologii interoperabile, statistică comparată și criminologie aplicată, comunicații publice și acțiuni de sensibilizare.

Expunere de motive

A se vedea punctele 38, 39, 40, 41, 43 și 44.

Amendamentul 3

Articolul 4

Se modifică alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | acțiuni de îmbunătățire a cooperării polițienești și a coordonării între autoritățile de aplicare a legii, inclusiv echipele comune de anchetă și orice altă formă de operațiune comună transfrontalieră, accesul la informații și schimbul de informații și tehnologii interoperabile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

acțiuni de îmbunătățire a cooperării polițienești și a coordonării între autoritățile de aplicare a legii, inclusiv echipele comune de anchetă și orice altă formă de operațiune comună transfrontalieră, accesul la informații și schimbul de informații și tehnologii interoperabile;

| (a) | acțiuni de îmbunătățire a cooperării polițienești și a coordonării între autoritățile de aplicare a legii , inclusiv echipele comune de anchetă și orice altă formă de operațiune comună transfrontalieră, accesul la informații și schimbul de informații și tehnologii interoperabile; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni de îmbunătățire a cooperării polițienești și a coordonării între autoritățile de aplicare a legii , inclusiv echipele comune de anchetă și orice altă formă de operațiune comună transfrontalieră, accesul la informații și schimbul de informații și tehnologii interoperabile;

Expunere de motive

A se vedea punctele 38 și 40.

Amendamentul 4

Articolul 4

Se introduce litera (h) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

;

Expunere de motive

A se vedea punctul 42.

Amendamentul 5

Articolul 4

Se introduce litera (i) la alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 41.

Amendamentul 6

Articolul 6

Se modifică alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Programul național care trebuie pregătit în temeiul acestui instrument și cel care trebuie pregătit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XXX/2012 de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize se elaborează în comun de statele membre și se propun Comisiei sub forma unui program național unic pentru fond, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [regulamentul orizontal]. | 1.   Programul național care trebuie pregătit în temeiul acestui instrument și cel care trebuie pregătit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XXX/2012 de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize se elaborează în comun de statele membre, , și se propun Comisiei sub forma unui program național unic pentru fond, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [regulamentul orizontal]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Programul național care trebuie pregătit în temeiul acestui instrument și cel care trebuie pregătit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XXX/2012 de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize se elaborează în comun de statele membre și se propun Comisiei sub forma unui program național unic pentru fond, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [regulamentul orizontal].

1.   Programul național care trebuie pregătit în temeiul acestui instrument și cel care trebuie pregătit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XXX/2012 de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize se elaborează în comun de statele membre, , și se propun Comisiei sub forma unui program național unic pentru fond, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [regulamentul orizontal].

Expunere de motive

A se vedea punctele 18 și 19.

Amendamentul 7

Articolul 14a)

Se introduce un nou articol

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendament

Expunere de motive

Pentru sprijinirea măsurilor polițienești transfrontaliere, s-a putut utiliza până acum la alegere programul ISEC (Programul Comisiei pentru prevenirea și combaterea criminalității) sau finanțarea pentru obiectivul 3 (din partea FEDER) (principiul complementarității, articolul 11 din Decizia 2007/125/JAI a Consiliului). În timp ce în cadrul ISEC măsurile au fost finanțate de Uniune la nivel central, finanțarea pentru obiectivul 3 a fost alocată prin gestionarea descentralizată a fondurilor. Prin articolul 14 din proiectul de regulament privind Fondul pentru securitate internă, decizia Consiliului din 2007 urmează să fie abrogată în următoarea perioadă de finanțare. Prin aceasta se elimină și principiul complementarității între instrumentele comunitare și astfel, nu mai este posibil să se aleagă între Fondul pentru securitate internă și finanțarea pentru obiectivul 3. Nu ar trebui însă să se renunțe la avantajele unei utilizări flexibile a diferitelor instrumente de finanțare. În măsura în care eliminarea complementarității trebuie să servească evitării dublei finanțări, se poate ține seama suficient de acest lucru în procesul de punere în aplicare. Se propune, prin urmare, să se consfințească principiul complementarității, precum și clauza de protecție de la articolul 11 alineatul (3). ISEC ar trebui prezentat într-un nou articol 14a al regulamentului.

Bruxelles, 18 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 201/2009, punctul 1.

1

(2)  CdR 201/2009, punctele 8 și 9.

2

(3)  CdR 170/2010, punctul 43.

3

(4)  COM(2011) 752 final

4

(5)  Comunicarea Comisiei: Agenda europeană pentru integrarea resortisanților țărilor terțe – COM(2011) 455 final

5

(6)  CdR 170/2010, punctele 41 și 42

6

(7)  CdR 201/2009, punctul 92

7

(8)  CdR 170/2010, punctul 48

8

(9)  CdR 201/2009, punctul 87

9

(10)  COM (2012) 85 final

10

(11)  CdR 210/2008, punctul 30

11

(12)  CdR 201/2009, punctele 76 și 77.

12

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/43

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Instrumentele financiare ale UE în domeniile justiției și cetățeniei

2012/C 277/06

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că programele propuse reprezintă instrumente importante de sprijinire a punerii în aplicare a politicilor UE în domeniile justiției, drepturilor și cetățeniei; |
| --- | --- |

—

consideră că programele propuse reprezintă instrumente importante de sprijinire a punerii în aplicare a politicilor UE în domeniile justiției, drepturilor și cetățeniei;

| — | consideră că propunerile respectă principiul subsidiarității, existând, pe de o parte, o dimensiune transfrontalieră considerabilă în cazul domeniilor de intervenție vizate și fiind prevăzută, pe de altă parte, implementarea spațiului european de justiție și al drepturilor, care presupune mecanisme de cooperare transnațională și posibilitatea lucrului în rețea pentru profesioniștii din domeniu, obiective care nu ar putea fi îndeplinite eficient doar prin intervenția individuală a statelor membre; |
| --- | --- |

—

consideră că propunerile respectă principiul subsidiarității, existând, pe de o parte, o dimensiune transfrontalieră considerabilă în cazul domeniilor de intervenție vizate și fiind prevăzută, pe de altă parte, implementarea spațiului european de justiție și al drepturilor, care presupune mecanisme de cooperare transnațională și posibilitatea lucrului în rețea pentru profesioniștii din domeniu, obiective care nu ar putea fi îndeplinite eficient doar prin intervenția individuală a statelor membre;

| — | consideră că prevederile cadrului financiar multianual 2014-2020 vor putea permite desfășurarea de acțiuni cu valoare adăugată la nivel european, în vederea extinderii spațiului european de justiție, precum și a îmbunătățirii promovării și protecției drepturilor cetățenilor, consacrate prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

consideră că prevederile cadrului financiar multianual 2014-2020 vor putea permite desfășurarea de acțiuni cu valoare adăugată la nivel european, în vederea extinderii spațiului european de justiție, precum și a îmbunătățirii promovării și protecției drepturilor cetățenilor, consacrate prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| — | își reiterează angajamentul și disponibilitatea de a contribui la sprijinirea spațiului de libertate, securitate și justiție, precum și la promovarea cetățeniei europene; |
| --- | --- |

—

își reiterează angajamentul și disponibilitatea de a contribui la sprijinirea spațiului de libertate, securitate și justiție, precum și la promovarea cetățeniei europene;

| — | solicită Comisiei și statelor membre să implice, cât mai mult posibil, autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a programelor, mai ales în ceea ce privește elaborarea și dezvoltarea programelor de lucru anuale; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei și statelor membre să implice, cât mai mult posibil, autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a programelor, mai ales în ceea ce privește elaborarea și dezvoltarea programelor de lucru anuale;

| — | sugerează asocierea unui reprezentant al Comitetului Regiunilor la procedura consultativă. |
| --- | --- |

—

sugerează asocierea unui reprezentant al Comitetului Regiunilor la procedura consultativă.

| Raportor | dl Giuseppe VARACALLI (IT-ALDE), primarul comunei Gerace |
| --- | --- |
| Documente de referință | | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Drepturi și cetățenie”
  COM(2011) 758 final |

Raportor

dl Giuseppe VARACALLI (IT-ALDE), primarul comunei Gerace

Documente de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Drepturi și cetățenie”

COM(2011) 758 final

| | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Justiție”
  COM(2011) 759 final |
| --- | --- |

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Justiție”

COM(2011) 759 final

| | Propunere de regulament al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Europa pentru cetățeni”
  COM(2011) 884 final |
| --- | --- |

Propunere de regulament al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Europa pentru cetățeni”

COM(2011) 884 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Considerații generale

| 1. | consideră că programele propuse reprezintă instrumente importante de sprijinire a punerii în aplicare a politicilor UE în domeniile justiției, drepturilor și cetățeniei; într-adevăr, este vorba despre programe care tind, în ansamblu, să susțină activitățile desfășurate în statele membre, în vederea facilitării înțelegerii și promovării aplicării legislației și politicilor Uniunii în statele membre, încurajării cooperării transnaționale și îmbunătățirii cunoașterii eventualelor probleme din sectoarele respective de intervenție, pentru a garanta faptul că elaborarea politicilor și normelor se bazează pe date concrete. În special programul „Europa pentru cetățeni” vizează promovarea dezvoltării unei cetățenii europene; |
| --- | --- |

1.

consideră că programele propuse reprezintă instrumente importante de sprijinire a punerii în aplicare a politicilor UE în domeniile justiției, drepturilor și cetățeniei; într-adevăr, este vorba despre programe care tind, în ansamblu, să susțină activitățile desfășurate în statele membre, în vederea facilitării înțelegerii și promovării aplicării legislației și politicilor Uniunii în statele membre, încurajării cooperării transnaționale și îmbunătățirii cunoașterii eventualelor probleme din sectoarele respective de intervenție, pentru a garanta faptul că elaborarea politicilor și normelor se bazează pe date concrete. În special programul „Europa pentru cetățeni” vizează promovarea dezvoltării unei cetățenii europene;

| 2. | consideră că propunerile respectă principiul subsidiarității, existând, pe de o parte, o dimensiune transfrontalieră considerabilă în cazul domeniilor de intervenție vizate și fiind prevăzută, pe de altă parte, implementarea spațiului european de justiție și al drepturilor, care presupune mecanisme de cooperare transnațională și posibilitatea lucrului în rețea pentru profesioniștii din domeniu, obiective care nu ar putea fi îndeplinite eficient doar prin intervenția individuală a statelor membre; |
| --- | --- |

2.

consideră că propunerile respectă principiul subsidiarității, existând, pe de o parte, o dimensiune transfrontalieră considerabilă în cazul domeniilor de intervenție vizate și fiind prevăzută, pe de altă parte, implementarea spațiului european de justiție și al drepturilor, care presupune mecanisme de cooperare transnațională și posibilitatea lucrului în rețea pentru profesioniștii din domeniu, obiective care nu ar putea fi îndeplinite eficient doar prin intervenția individuală a statelor membre;

| 3. | apreciază că propunerile respectă și principiul proporționalității, în urma verificării, mai înainte de toate, a faptului că forma și conținutul lor par să corespundă în mod obiectiv celor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute, precum și a faptului că suma totală alocată celor trei programe este suficientă pentru o derularea lor eficientă, ținând cont și de faptul că această sumă a fost stabilită, în mod just, la o valoare care corespunde celei alocate programelor aflate în prezent în desfășurare în aceleași domenii de intervenție, existând, printre altele, și o prevedere expresă privind posibilitatea sporirii acestei sume în cazul aderării unui nou stat membru; |
| --- | --- |

3.

apreciază că propunerile respectă și principiul proporționalității, în urma verificării, mai înainte de toate, a faptului că forma și conținutul lor par să corespundă în mod obiectiv celor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute, precum și a faptului că suma totală alocată celor trei programe este suficientă pentru o derularea lor eficientă, ținând cont și de faptul că această sumă a fost stabilită, în mod just, la o valoare care corespunde celei alocate programelor aflate în prezent în desfășurare în aceleași domenii de intervenție, existând, printre altele, și o prevedere expresă privind posibilitatea sporirii acestei sume în cazul aderării unui nou stat membru;

| 4. | apreciază, sub aspectul îmbunătățirii generale a reglementării, evaluările de impact care însoțesc propunerile, considerate suficient de fundamentate și de complete, având în vedere, printre altele, consultarea de către Comisia Europeană, în etapa pregătitoare, a părților interesate, încorporarea în respectivele evaluări de impact a concluziilor la care s-a ajuns, precum și consultările similare efectuate, în mai mare sau mai mică măsură, la nivelul autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

4.

apreciază, sub aspectul îmbunătățirii generale a reglementării, evaluările de impact care însoțesc propunerile, considerate suficient de fundamentate și de complete, având în vedere, printre altele, consultarea de către Comisia Europeană, în etapa pregătitoare, a părților interesate, încorporarea în respectivele evaluări de impact a concluziilor la care s-a ajuns, precum și consultările similare efectuate, în mai mare sau mai mică măsură, la nivelul autorităților locale și regionale;

| 5. | consideră că prevederile cadrului financiar multianual 2014-2020 vor putea permite desfășurarea de acțiuni cu valoare adăugată la nivel european, în vederea extinderii spațiului european de justiție, precum și a îmbunătățirii promovării și protecției drepturilor cetățenilor, consacrate prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

consideră că prevederile cadrului financiar multianual 2014-2020 vor putea permite desfășurarea de acțiuni cu valoare adăugată la nivel european, în vederea extinderii spațiului european de justiție, precum și a îmbunătățirii promovării și protecției drepturilor cetățenilor, consacrate prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 6. | își exprimă speranța că programele vor contribui în continuare la o înțelegere din ce în ce mai bună, în mod treptat, a realităților UE de către cetățeni – mai ales prin încurajarea participării active a acestora–, precum și la o consolidare considerabilă a conștiinței colective; |
| --- | --- |

6.

își exprimă speranța că programele vor contribui în continuare la o înțelegere din ce în ce mai bună, în mod treptat, a realităților UE de către cetățeni – mai ales prin încurajarea participării active a acestora–, precum și la o consolidare considerabilă a conștiinței colective;

| 7. | se speră ca, printre altele, etapa de execuție a programelor „Drepturi și cetățenie” (sub aspectul obiectivului specific ce constă în a contribui la „sporirea exercitării drepturilor asociate calității de cetățean al Uniunii”) și „Europa pentru cetățeni” (sub aspectul obiectivului general reprezentat de „întărirea capacității de participare civică la nivelul Uniunii” și al obiectivului specific menit „să încurajeze participarea democratică și civică a cetățenilor la nivelul Uniunii”) să poată permite și conștientizarea, de către cetățenii europeni, a posibilității directe acordate recent acestora, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească, de a înainta Comisiei propuneri de inițiative legislative pe teme aflate în competența UE, prevăzându-se inclusiv că respectivele inițiative pot fi promovate sau susținute de organizații; |
| --- | --- |

7.

se speră ca, printre altele, etapa de execuție a programelor „Drepturi și cetățenie” (sub aspectul obiectivului specific ce constă în a contribui la „sporirea exercitării drepturilor asociate calității de cetățean al Uniunii”) și „Europa pentru cetățeni” (sub aspectul obiectivului general reprezentat de „întărirea capacității de participare civică la nivelul Uniunii” și al obiectivului specific menit „să încurajeze participarea democratică și civică a cetățenilor la nivelul Uniunii”) să poată permite și conștientizarea, de către cetățenii europeni, a posibilității directe acordate recent acestora, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească, de a înainta Comisiei propuneri de inițiative legislative pe teme aflate în competența UE, prevăzându-se inclusiv că respectivele inițiative pot fi promovate sau susținute de organizații;

| 8. | își reiterează angajamentul și disponibilitatea de a contribui la sprijinirea spațiului de libertate, securitate și justiție, precum și la promovarea cetățeniei europene; |
| --- | --- |

8.

își reiterează angajamentul și disponibilitatea de a contribui la sprijinirea spațiului de libertate, securitate și justiție, precum și la promovarea cetățeniei europene;

| 9. | consideră necesar ca, în ceea ce privește perspectiva de gen din programul „Drepturi și cetățenie”, să existe o punere în aplicare efectivă și adecvată (i) a recomandărilor de la considerentul 12 din propunerea de regulament, referitoare la continuarea celor trei programe anterioare, fiind avute în vedere mai ales programul special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a femeilor, precum și de protecție a victimelor și a grupurilor expuse riscurilor (programul „Daphne III”), și secțiunile „Egalitatea între femei și bărbați” și „Combaterea discriminării și diversitate” din programul comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială – „Progress”, precum și (ii) a recomandărilor de la articolul 4 (Obiective specifice) litera b), fiind vizate în special obiectivul specific reprezentat de interzicerea discriminării pe criterii de sex și principiul egalității între femei și bărbați; |
| --- | --- |

9.

consideră necesar ca, în ceea ce privește perspectiva de gen din programul „Drepturi și cetățenie”, să existe o punere în aplicare efectivă și adecvată (i) a recomandărilor de la considerentul 12 din propunerea de regulament, referitoare la continuarea celor trei programe anterioare, fiind avute în vedere mai ales programul special de prevenire și combatere a violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a femeilor, precum și de protecție a victimelor și a grupurilor expuse riscurilor (programul „Daphne III”), și secțiunile „Egalitatea între femei și bărbați” și „Combaterea discriminării și diversitate” din programul comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială – „Progress”, precum și (ii) a recomandărilor de la articolul 4 (Obiective specifice) litera b), fiind vizate în special obiectivul specific reprezentat de interzicerea discriminării pe criterii de sex și principiul egalității între femei și bărbați;

| 10. | își exprimă aprecierea de principiu față de prevederea referitoare la înlocuirea celor șase programe operative din perioada 2007-2013 cu două programe, considerând că reducerea numărului acestora ar putea permite o gestionare mai ușoară și mai eficace a acțiunilor prevăzute, inclusiv din perspectiva unei mai bune orientări la alocarea fondurilor și a evitării apariției unui dezechilibru geografic, evidențiate chiar de Comisie în legătură cu programele în curs, în fișele financiare legislative care însoțesc propunerile; |
| --- | --- |

10.

își exprimă aprecierea de principiu față de prevederea referitoare la înlocuirea celor șase programe operative din perioada 2007-2013 cu două programe, considerând că reducerea numărului acestora ar putea permite o gestionare mai ușoară și mai eficace a acțiunilor prevăzute, inclusiv din perspectiva unei mai bune orientări la alocarea fondurilor și a evitării apariției unui dezechilibru geografic, evidențiate chiar de Comisie în legătură cu programele în curs, în fișele financiare legislative care însoțesc propunerile;

| 11. | solicită Comisiei și statelor membre să implice, cât mai mult posibil, autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a programelor, mai ales în ceea ce privește elaborarea și dezvoltarea programelor de lucru anuale; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei și statelor membre să implice, cât mai mult posibil, autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare a programelor, mai ales în ceea ce privește elaborarea și dezvoltarea programelor de lucru anuale;

| 12. | recomandă Comisiei, în ceea ce privește prevederea posibilității, fără îndoială oportună, ca inclusiv organismele private să poată beneficia de acțiunile prevăzute, să își fixeze ca obiectiv și o perfecționare a mecanismelor de verificare prealabilă a calității solicitărilor; |
| --- | --- |

12.

recomandă Comisiei, în ceea ce privește prevederea posibilității, fără îndoială oportună, ca inclusiv organismele private să poată beneficia de acțiunile prevăzute, să își fixeze ca obiectiv și o perfecționare a mecanismelor de verificare prealabilă a calității solicitărilor;

| 13. | subliniază că problematicile esențiale ale spațiului de libertate, securitate și justiție prezintă un interes deosebit pentru autoritățile locale și regionale, ținând seama mai ales de impactul direct asupra vieții cotidiene a cetățenilor care locuiesc în Uniune și asupra funcțiilor specifice ale autorităților locale și regionale, dar și de faptul că aceste autorități dispun de numeroase competențe-cheie în sectoarele care intră sub incidența spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

13.

subliniază că problematicile esențiale ale spațiului de libertate, securitate și justiție prezintă un interes deosebit pentru autoritățile locale și regionale, ținând seama mai ales de impactul direct asupra vieții cotidiene a cetățenilor care locuiesc în Uniune și asupra funcțiilor specifice ale autorităților locale și regionale, dar și de faptul că aceste autorități dispun de numeroase competențe-cheie în sectoarele care intră sub incidența spațiului de libertate, securitate și justiție;

| 14. | subliniază că subsidiaritatea și proximitatea față de cetățeni și rezidenți implică, în cazul autorităților locale și regionale, o concentrare directă asupra preocupărilor și aspirațiilor cetățenilor înșiși, motiv pentru care instituțiile locale reușesc adesea să aplice soluții inovatoare și adecvate; |
| --- | --- |

14.

subliniază că subsidiaritatea și proximitatea față de cetățeni și rezidenți implică, în cazul autorităților locale și regionale, o concentrare directă asupra preocupărilor și aspirațiilor cetățenilor înșiși, motiv pentru care instituțiile locale reușesc adesea să aplice soluții inovatoare și adecvate;

| 15. | remarcă, în ceea ce privește programul „Europa pentru cetățeni”, că participarea la inițiativele de înfrățire între orașe, activități confirmate expres de program, a permis un schimb extrem de reușit de experiență între comunități situate în diverse zone și ducerea la bun sfârșit a unor inițiative de succes, în care autoritățile locale și regionale s-au manifestat ca promotori și facilitatori ai cetățeniei; |
| --- | --- |

15.

remarcă, în ceea ce privește programul „Europa pentru cetățeni”, că participarea la inițiativele de înfrățire între orașe, activități confirmate expres de program, a permis un schimb extrem de reușit de experiență între comunități situate în diverse zone și ducerea la bun sfârșit a unor inițiative de succes, în care autoritățile locale și regionale s-au manifestat ca promotori și facilitatori ai cetățeniei;

| 16. | își exprimă acordul cu privire la posibilitatea, prevăzută în cele trei propuneri de regulament, ca toate organismele publice, printre care și autoritățile locale și regionale, să aibă acces la programe, subliniind totuși necesitatea ca procedurile de solicitare să nu fie prea constrângătoare, mai ales în ceea ce privește complementaritatea prevăzută între programele înseși, precum și la posibilitatea aferentă, și binevenită, de a face apel, cu condiția ca finanțarea să acopere linii bugetare separate, și la resursele alocate unor programe diferite; |
| --- | --- |

16.

își exprimă acordul cu privire la posibilitatea, prevăzută în cele trei propuneri de regulament, ca toate organismele publice, printre care și autoritățile locale și regionale, să aibă acces la programe, subliniind totuși necesitatea ca procedurile de solicitare să nu fie prea constrângătoare, mai ales în ceea ce privește complementaritatea prevăzută între programele înseși, precum și la posibilitatea aferentă, și binevenită, de a face apel, cu condiția ca finanțarea să acopere linii bugetare separate, și la resursele alocate unor programe diferite;

| 17. | își confirmă acordul față de obiectivele incluse în programe, acord exprimat deja în unele avize anterioare, dând în același timp asigurări în privința propriului angajament constant în promovarea și încurajarea utilizării acestora și în țările vecine, prin organismele proprii de cooperare (grupuri de lucru, comitete consultative mixte, CORLEAP, ARLEM), în spiritul acordurilor relevante de cooperare și în colaborare cu Comisia; |
| --- | --- |

17.

își confirmă acordul față de obiectivele incluse în programe, acord exprimat deja în unele avize anterioare, dând în același timp asigurări în privința propriului angajament constant în promovarea și încurajarea utilizării acestora și în țările vecine, prin organismele proprii de cooperare (grupuri de lucru, comitete consultative mixte, CORLEAP, ARLEM), în spiritul acordurilor relevante de cooperare și în colaborare cu Comisia;

| 18. | reafirmă importanța deosebită pe care realizarea unui spațiu autentic de libertate, securitate și justiție în slujba cetățenilor o dobândește într-o lume caracterizată de o mobilitate mereu în creștere, și salută, în acord cu promovarea intensă de către Comitetul Regiunilor, de multă vreme, a unui sistem de protecție a drepturilor fundamentale pe mai multe niveluri, faptul că au fost înregistrate progrese în realizarea spațiului de libertate, securitate și justiție, cu amplasarea cetățenilor în centrul proiectului; |
| --- | --- |

18.

reafirmă importanța deosebită pe care realizarea unui spațiu autentic de libertate, securitate și justiție în slujba cetățenilor o dobândește într-o lume caracterizată de o mobilitate mereu în creștere, și salută, în acord cu promovarea intensă de către Comitetul Regiunilor, de multă vreme, a unui sistem de protecție a drepturilor fundamentale pe mai multe niveluri, faptul că au fost înregistrate progrese în realizarea spațiului de libertate, securitate și justiție, cu amplasarea cetățenilor în centrul proiectului;

| 19. | consideră în continuare că este necesară o armonizare echilibrată a chestiunilor privind securitatea cu protecția drepturilor și libertăților fundamentale, prin utilizarea unor instrumente armonizate în spațiul de libertate, securitate și justiție: în această privință nu se poate ignora faptul că Europa dispune de un cadru normativ solid de protecție a drepturilor omului, care în practică trebuie permanent îmbunătățit sub aspectul garantării exercitării efective a acestor drepturi; |
| --- | --- |

19.

consideră în continuare că este necesară o armonizare echilibrată a chestiunilor privind securitatea cu protecția drepturilor și libertăților fundamentale, prin utilizarea unor instrumente armonizate în spațiul de libertate, securitate și justiție: în această privință nu se poate ignora faptul că Europa dispune de un cadru normativ solid de protecție a drepturilor omului, care în practică trebuie permanent îmbunătățit sub aspectul garantării exercitării efective a acestor drepturi;

| 20. | salută faptul că, în ansamblu, cele trei programe, în ciuda diferențelor obiective dintre ele, contribuie la sensibilizarea cetățenilor în privința dimensiunii europene a cetățeniei lor, văzută ca modalitate de implicare în procesul de integrare europeană și de intensificare a procesului de construire a democrației europene; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că, în ansamblu, cele trei programe, în ciuda diferențelor obiective dintre ele, contribuie la sensibilizarea cetățenilor în privința dimensiunii europene a cetățeniei lor, văzută ca modalitate de implicare în procesul de integrare europeană și de intensificare a procesului de construire a democrației europene;

| 21. | reia câteva considerații formulate în avizul recent adoptat pe tema noului cadru financiar multianual post-2013, în care a evidențiat necesitatea alocării de resurse suficiente pentru promovarea drepturilor fundamentale, a democrației și a participării cetățenești, în vederea construirii unei cetățenii europene, insistând asupra importanței primordiale ce revine, în cazul programului „Europa pentru cetățeni”, acordării unui loc central parteneriatelor în vederea susținerii societății civile la nivel european, și remarcând, de asemenea, că securitatea UE este strâns legată de progresele democrației, ale bunei guvernanțe și ale statului de drept în țările terțe, Uniunea având sarcina de a promova aceste valori la nivel mondial; |
| --- | --- |

21.

reia câteva considerații formulate în avizul recent adoptat pe tema noului cadru financiar multianual post-2013, în care a evidențiat necesitatea alocării de resurse suficiente pentru promovarea drepturilor fundamentale, a democrației și a participării cetățenești, în vederea construirii unei cetățenii europene, insistând asupra importanței primordiale ce revine, în cazul programului „Europa pentru cetățeni”, acordării unui loc central parteneriatelor în vederea susținerii societății civile la nivel european, și remarcând, de asemenea, că securitatea UE este strâns legată de progresele democrației, ale bunei guvernanțe și ale statului de drept în țările terțe, Uniunea având sarcina de a promova aceste valori la nivel mondial;

| 22. | reamintește încă o dată că a subliniat deja faptul că se impune sprijinirea diverselor forme de cooperare teritorială pentru punerea în practică a unor proiecte și intervenții ce vizează materializarea cetățeniei europene și care pot contribui la diminuarea obstacolelor și sarcinilor administrative și birocratice, inclusiv prin diseminarea numeroaselor bune practici din domeniul serviciilor transfrontaliere, cum ar fi, de exemplu, cele în materie de sănătate și multilingvism; |
| --- | --- |

22.

reamintește încă o dată că a subliniat deja faptul că se impune sprijinirea diverselor forme de cooperare teritorială pentru punerea în practică a unor proiecte și intervenții ce vizează materializarea cetățeniei europene și care pot contribui la diminuarea obstacolelor și sarcinilor administrative și birocratice, inclusiv prin diseminarea numeroaselor bune practici din domeniul serviciilor transfrontaliere, cum ar fi, de exemplu, cele în materie de sănătate și multilingvism;

| 23. | își exprimă satisfacția în privința faptului că acțiunile prevăzute în legătură cu aceste aspecte fundamentale ar putea ocupa un loc prioritar în programele de lucru anuale, în special în cadrul programelor „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni”; |
| --- | --- |

23.

își exprimă satisfacția în privința faptului că acțiunile prevăzute în legătură cu aceste aspecte fundamentale ar putea ocupa un loc prioritar în programele de lucru anuale, în special în cadrul programelor „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni”;

| 24. | recunoaște că viitoarea reconfigurare în două programe a celor șase programe precedente în materie de „Justiție” și de „Drepturi și cetățenie”, precum și reorganizarea programului „Europa pentru cetățeni”, pot crește gradul de flexibilitate în definirea priorităților celor șapte ani ai perioadei de programare, reducând astfel costurile de gestionare la nivel european, micșorând sarcinile birocratice pentru beneficiari și permițând o transversalitate mai adecvată și mai eficientă în cazul proiectelor care urmăresc diverse obiective ale programelor înseși; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că viitoarea reconfigurare în două programe a celor șase programe precedente în materie de „Justiție” și de „Drepturi și cetățenie”, precum și reorganizarea programului „Europa pentru cetățeni”, pot crește gradul de flexibilitate în definirea priorităților celor șapte ani ai perioadei de programare, reducând astfel costurile de gestionare la nivel european, micșorând sarcinile birocratice pentru beneficiari și permițând o transversalitate mai adecvată și mai eficientă în cazul proiectelor care urmăresc diverse obiective ale programelor înseși;

| 25. | reafirmă, cu referire specială la problematica justiției, cele formulate deja cu privire la necesitatea coordonării și integrării politicilor din domeniul justiției și afacerilor interne cu celelalte politici ale Uniunii, mai ales cu politica externă și cu cea economică și socială, o mai bună coordonare a politicilor menționate putând cu siguranță să ducă la sporirea eficienței lor globale; |
| --- | --- |

25.

reafirmă, cu referire specială la problematica justiției, cele formulate deja cu privire la necesitatea coordonării și integrării politicilor din domeniul justiției și afacerilor interne cu celelalte politici ale Uniunii, mai ales cu politica externă și cu cea economică și socială, o mai bună coordonare a politicilor menționate putând cu siguranță să ducă la sporirea eficienței lor globale;

| 26. | este de acord cu faptul că promovarea cetățeniei constituie o tematică transversală de care trebuie să se țină seama în cadrul altor acțiuni ale Uniunii Europene, din care cauză sinergiile prevăzute cu Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) reprezintă oportunități însemnate de punere în relație, pentru a garanta că viitorii cetățeni ai Uniunii vor fi informați cu privire la cetățenia europeană și că vor își vor cunoaște din ce în ce mai bine drepturile și îndatoririle; |
| --- | --- |

26.

este de acord cu faptul că promovarea cetățeniei constituie o tematică transversală de care trebuie să se țină seama în cadrul altor acțiuni ale Uniunii Europene, din care cauză sinergiile prevăzute cu Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) reprezintă oportunități însemnate de punere în relație, pentru a garanta că viitorii cetățeni ai Uniunii vor fi informați cu privire la cetățenia europeană și că vor își vor cunoaște din ce în ce mai bine drepturile și îndatoririle;

| 27. | își exprimă așadar speranța că vor fi puse în aplicare soluții practice care să permită concretizarea complementarității și sinergiilor între programele propuse și alte instrumente ale Uniunii, și invită Comisia să ofere, în permanență, informații referitoare la modalitățile de aplicare care vor trebui concepute pentru a asigura complementaritatea și sinergiile menționate; |
| --- | --- |

27.

își exprimă așadar speranța că vor fi puse în aplicare soluții practice care să permită concretizarea complementarității și sinergiilor între programele propuse și alte instrumente ale Uniunii, și invită Comisia să ofere, în permanență, informații referitoare la modalitățile de aplicare care vor trebui concepute pentru a asigura complementaritatea și sinergiile menționate;

| 28. | își manifestă preocuparea cu privire la posibilitățile evident insuficiente ale autorităților locale și regionale de a se implica eficient în etapa de elaborare a programelor de lucru anuale și în evaluarea a cel puțin două dintre cele trei programe specifice: procesul de construire a Europei nu trebuie să facă niciodată abstracție de participarea efectivă, în orice etapă, a autorităților locale și regionale, care constituie niveluri instituționale fundamentale, de garantare a unei legitimități democratice sporite a proceselor democratice; |
| --- | --- |

28.

își manifestă preocuparea cu privire la posibilitățile evident insuficiente ale autorităților locale și regionale de a se implica eficient în etapa de elaborare a programelor de lucru anuale și în evaluarea a cel puțin două dintre cele trei programe specifice: procesul de construire a Europei nu trebuie să facă niciodată abstracție de participarea efectivă, în orice etapă, a autorităților locale și regionale, care constituie niveluri instituționale fundamentale, de garantare a unei legitimități democratice sporite a proceselor democratice;

| 29. | solicită, prin urmare, garantarea participării oficiale a autorităților locale și regionale, prin intermediul Comitetului Regiunilor, la etapa de elaborare a programelor de activitate anuale ale programelor „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni”; |
| --- | --- |

29.

solicită, prin urmare, garantarea participării oficiale a autorităților locale și regionale, prin intermediul Comitetului Regiunilor, la etapa de elaborare a programelor de activitate anuale ale programelor „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni”;

| 30. | consideră, de asemenea, că, în ceea ce privește rapoartele prezentate de Comisie, de evaluare intermediară și ex-post ale programului „Drepturi și cetățenie”, își poate exprima în mod responsabil opinia, după cum se prevede de altfel în mod oficial în cadrul programului „Europa pentru cetățeni”, motiv pentru care solicită introducerea unei prevederi specifice în acest sens în propunerea privitoare la programul „Drepturi și cetățenie”; |
| --- | --- |

30.

consideră, de asemenea, că, în ceea ce privește rapoartele prezentate de Comisie, de evaluare intermediară și ex-post ale programului „Drepturi și cetățenie”, își poate exprima în mod responsabil opinia, după cum se prevede de altfel în mod oficial în cadrul programului „Europa pentru cetățeni”, motiv pentru care solicită introducerea unei prevederi specifice în acest sens în propunerea privitoare la programul „Drepturi și cetățenie”;

| 31. | solicită ca evaluarea gradului de îndeplinire a obiectivelor specifice ale programului „Drepturi și cetățenie” să se facă și prin culegerea de date cantitative și calitative privind respectarea, exercitarea și aplicarea acestor drepturi, considerând că prevederea care face referire la percepția la nivel european nu permite o evaluare adecvată în termeni de rezultate; de asemenea, reamintește, în acest context, activitățile Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și ale Institutului European pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește elaborarea de indicatori specifici și de studii comparative; |
| --- | --- |

31.

solicită ca evaluarea gradului de îndeplinire a obiectivelor specifice ale programului „Drepturi și cetățenie” să se facă și prin culegerea de date cantitative și calitative privind respectarea, exercitarea și aplicarea acestor drepturi, considerând că prevederea care face referire la percepția la nivel european nu permite o evaluare adecvată în termeni de rezultate; de asemenea, reamintește, în acest context, activitățile Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și ale Institutului European pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește elaborarea de indicatori specifici și de studii comparative;

| 32. | este de acord cu faptul că programele, așa cum sunt propuse în forma actuală, ar urma să joace un rol important, prin activitățile prevăzute de sensibilizare și de informare a cetățenilor europeni, mai ales în ceea ce privește accesul deplin la informații, condiție care devine indispensabilă pentru o participare politică activă, principiu formulat deja de Comitet, care și-a invitat în mod expres membrii să acționeze astfel încât să asigure garantarea efectivă a dreptului la informare în statele membre; |
| --- | --- |

32.

este de acord cu faptul că programele, așa cum sunt propuse în forma actuală, ar urma să joace un rol important, prin activitățile prevăzute de sensibilizare și de informare a cetățenilor europeni, mai ales în ceea ce privește accesul deplin la informații, condiție care devine indispensabilă pentru o participare politică activă, principiu formulat deja de Comitet, care și-a invitat în mod expres membrii să acționeze astfel încât să asigure garantarea efectivă a dreptului la informare în statele membre;

| 33. | consideră, cu privire la programul „Justiție”, că prevederea referitoare la continuarea schimburilor de personal între aparatele de justiție naționale, care se pot înscrie în contextul mai larg al rețelei judiciare europene, va consolida procesul gradual inițiat în domeniul recunoașterii reciproce a sistemelor juridice, sporind astfel și încrederea reciprocă; |
| --- | --- |

33.

consideră, cu privire la programul „Justiție”, că prevederea referitoare la continuarea schimburilor de personal între aparatele de justiție naționale, care se pot înscrie în contextul mai larg al rețelei judiciare europene, va consolida procesul gradual inițiat în domeniul recunoașterii reciproce a sistemelor juridice, sporind astfel și încrederea reciprocă;

| 34. | susține așadar cu fermitate propunerea specifică de finanțare a activităților de formare pentru membrii personalului judiciar și judecătoresc, astfel cum se prevede la articolul 6 al propunerii privind programul „Justiție”, pregătirea și dobândirea de cunoștințe reprezentând elemente fundamentale în construirea unei Europe a justiției; |
| --- | --- |

34.

susține așadar cu fermitate propunerea specifică de finanțare a activităților de formare pentru membrii personalului judiciar și judecătoresc, astfel cum se prevede la articolul 6 al propunerii privind programul „Justiție”, pregătirea și dobândirea de cunoștințe reprezentând elemente fundamentale în construirea unei Europe a justiției;

| 35. | recomandă acordarea unei atenții deosebite acestei chestiuni, în vederea garantării unei implicări efective a întregului spectru de specialiști, din sectorul public și privat, care activează în cadrul sistemelor judiciare; |
| --- | --- |

35.

recomandă acordarea unei atenții deosebite acestei chestiuni, în vederea garantării unei implicări efective a întregului spectru de specialiști, din sectorul public și privat, care activează în cadrul sistemelor judiciare;

| 36. | consideră că, în ceea ce privește activitățile de formare finanțate în cadrul programului „Drepturi și cetățenie”, acestea vor trebui să acopere și educația în domeniul cetățeniei europene a persoanelor care urmăresc obținerea cetățeniei unui stat membru, precum și a persoanelor de vârstă școlară, fiind de acord cu și susținând principiul promovării cetățeniei active a tinerilor prin intermediul educației; |
| --- | --- |

36.

consideră că, în ceea ce privește activitățile de formare finanțate în cadrul programului „Drepturi și cetățenie”, acestea vor trebui să acopere și educația în domeniul cetățeniei europene a persoanelor care urmăresc obținerea cetățeniei unui stat membru, precum și a persoanelor de vârstă școlară, fiind de acord cu și susținând principiul promovării cetățeniei active a tinerilor prin intermediul educației;

| 37. | este de acord cu acordarea de sprijin financiar pentru crearea de module de formare online, prevăzută în propunerea de program, în consonanță cu invitația formulată de Comitetul Regiunilor, de promovare a unor intervenții în domeniul educației privitoare la cetățenie prin intermediul mass-media și TIC; |
| --- | --- |

37.

este de acord cu acordarea de sprijin financiar pentru crearea de module de formare online, prevăzută în propunerea de program, în consonanță cu invitația formulată de Comitetul Regiunilor, de promovare a unor intervenții în domeniul educației privitoare la cetățenie prin intermediul mass-media și TIC;

| 38. | identifică în programele „Justiție” și „Drepturi și cetățenie” și o modalitate corespunzătoare de sporire a potențialului considerabil al autorităților locale și regionale în domeniul cooperării transfrontaliere, în ceea ce privește chestiunile legate de spațiul de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

38.

identifică în programele „Justiție” și „Drepturi și cetățenie” și o modalitate corespunzătoare de sporire a potențialului considerabil al autorităților locale și regionale în domeniul cooperării transfrontaliere, în ceea ce privește chestiunile legate de spațiul de libertate, securitate și justiție;

| 39. | își exprimă, în principiu, acordul în privința abordării orientate în principal către rezultate, pentru care Comisia a optat în cazul celor trei programe, abordare care se bazează în mod esențial pe mecanismul indicatorilor de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor urmărite de programele respective, remarcând totuși că o listă completă a indicatorilor nu figurează decât în propunerea privind programul „Europa pentru cetățeni”, în vreme ce propunerea referitoare la programul „Justiție” identifică un singur indicator pentru fiecare obiectiv și trimite la o serie neprecizată de alți indicatori, din acest motiv Comitetul sugerând o mai largă specificare generală, preferabil cu referire la parametri atât cantitativi, cât și calitativi; |
| --- | --- |

39.

își exprimă, în principiu, acordul în privința abordării orientate în principal către rezultate, pentru care Comisia a optat în cazul celor trei programe, abordare care se bazează în mod esențial pe mecanismul indicatorilor de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor urmărite de programele respective, remarcând totuși că o listă completă a indicatorilor nu figurează decât în propunerea privind programul „Europa pentru cetățeni”, în vreme ce propunerea referitoare la programul „Justiție” identifică un singur indicator pentru fiecare obiectiv și trimite la o serie neprecizată de alți indicatori, din acest motiv Comitetul sugerând o mai largă specificare generală, preferabil cu referire la parametri atât cantitativi, cât și calitativi;

| 40. | subliniază că propunerea privind programul „Europa pentru cetățeni” prevede o structură mai flexibilă în comparație cu cea a programului aflat în prezent în desfășurare, din care cauză nu sunt indicate dinainte sumele alocate acțiunilor ce vor putea fi realizate prin noul program; |
| --- | --- |

40.

subliniază că propunerea privind programul „Europa pentru cetățeni” prevede o structură mai flexibilă în comparație cu cea a programului aflat în prezent în desfășurare, din care cauză nu sunt indicate dinainte sumele alocate acțiunilor ce vor putea fi realizate prin noul program;

| 41. | își exprimă, în această privință, convingerea că, pe lângă posibilitatea de a beneficia în continuare de susținere prin intermediul programului, înfrățirile dintre orașe ar trebui să poată beneficia de o sumă fixă precizată dinainte – care în cadrul programului în curs este egală cu circa o treime din suma globală alocată–, și care să poată fi menținută la același nivel; |
| --- | --- |

41.

își exprimă, în această privință, convingerea că, pe lângă posibilitatea de a beneficia în continuare de susținere prin intermediul programului, înfrățirile dintre orașe ar trebui să poată beneficia de o sumă fixă precizată dinainte – care în cadrul programului în curs este egală cu circa o treime din suma globală alocată–, și care să poată fi menținută la același nivel;

| 42. | solicită, așadar, ca o parte adecvată din bugetul total alocat programului „Europa pentru cetățeni” să fie destinată activităților desfășurate în contextul înfrățirilor dintre orașe, ținând seama mai întâi de toate de rolul însemnat și recunoscut al înfrățirilor în fenomenul deja bine înrădăcinat al contactelor strânse și durabile dintre cetățeni, inclusiv cei din țările terțe; |
| --- | --- |

42.

solicită, așadar, ca o parte adecvată din bugetul total alocat programului „Europa pentru cetățeni” să fie destinată activităților desfășurate în contextul înfrățirilor dintre orașe, ținând seama mai întâi de toate de rolul însemnat și recunoscut al înfrățirilor în fenomenul deja bine înrădăcinat al contactelor strânse și durabile dintre cetățeni, inclusiv cei din țările terțe;

| 43. | reamintește că, în urma introducerii recente de către Parlamentul European și Consiliu a mărcii patrimoniului european ca modalitate de punere în valoare a patrimoniului cultural comun al statelor membre din punctul de vedere al diversității naționale și regionale, programul „Europa pentru cetățeni” poate beneficia, în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute, inclusiv de potențialul deținut de zonele care vor intra sub acoperirea acestei noi mărci, așa cum se întâmplă în cazul programului „Capitalele europene ale culturii”, a cărui importanță la fel de mare pentru promovarea identității și cetățeniei europene este de acum recunoscută. |
| --- | --- |

43.

reamintește că, în urma introducerii recente de către Parlamentul European și Consiliu a mărcii patrimoniului european ca modalitate de punere în valoare a patrimoniului cultural comun al statelor membre din punctul de vedere al diversității naționale și regionale, programul „Europa pentru cetățeni” poate beneficia, în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute, inclusiv de potențialul deținut de zonele care vor intra sub acoperirea acestei noi mărci, așa cum se întâmplă în cazul programului „Capitalele europene ale culturii”, a cărui importanță la fel de mare pentru promovarea identității și cetățeniei europene este de acum recunoscută.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENT

DREPTURI ȘI CETĂȚENIE – COM(2011) 758 final

Amendamentul 1

Articolul 4 alineatul (2)

Obiective specifice

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Indicatorii de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor stipulate la alineatul (1) sunt, inter alia, percepția europeană asupra respectării, exercitării și aplicării drepturilor respective și numărul de plângeri. | 2.   Indicatorii de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor stipulate la alineatul (1) sunt, inter alia, exercit și aplic drepturilor respective și numărul de plângeri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Indicatorii de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor stipulate la alineatul (1) sunt, inter alia, percepția europeană asupra respectării, exercitării și aplicării drepturilor respective și numărul de plângeri.

2.   Indicatorii de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor stipulate la alineatul (1) sunt, inter alia, exercit și aplic drepturilor respective și numărul de plângeri.

Expunere de motive

Pentru a evalua concret îndeplinirea obiectivelor specifice ale programului, pare mai potrivit să se facă trimitere la culegerea de date cantitative și calitative, având în vedere că noțiunea de „percepție” se poate aplica unor evaluări mai vagi și nu pe deplin relevante pentru măsurarea îndeplinirii efective a obiectivelor.

DREPTURI ȘI CETĂȚENIE – COM(2011) 758 final

Amendamentul 2

Articolul 9 alineatul (1)

Procedura comitetului

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Comisia este asistată de un comitet, constituit în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. | 1.   Comisia este asistată de un comitet, constituit în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Comisia este asistată de un comitet, constituit în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

1.   Comisia este asistată de un comitet, constituit în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

Expunere de motive

Se consideră necesar ca procedura de adoptare a programelor de lucru anuale, prin care întregul program este pus în practică, să prevadă, pe lângă existența unui comitet format din reprezentanți ai statelor membre, care asistă Comisia, și participarea unui reprezentant al Comitetului Regiunilor.

Având în vedere că este vorba despre activități de implementare a unor programe în care autoritățile locale și regionale sunt și ele angajate pe deplin, participarea acestora la etapa de elaborare a programelor de lucru anuale, prin intermediul instituției europene care le reprezintă (Comitetul Regiunilor), permite o elaborare de jos în sus a programelor respective, inclusiv în acord cu exigențele exprimate de cetățenii europeni.

Pe de altă parte, în ceea ce privește prezentarea formală a acestui aviz, participarea Comitetului Regiunilor la etapa de elaborare anuală se află în simetrie cu prevederea referitoare la competența acestuia în cadrul procedurii legislative de adoptare a unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului.

DREPTURI ȘI CETĂȚENIE – COM(2011) 758 final

Amendamentul 3

Articolul 12 alineatul (2)

Monitorizare și evaluare

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului:






  (a) | un raport de evaluare intermediară până cel mai târziu la mijlocul anului 2018; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului:

(a)

un raport de evaluare intermediară până cel mai târziu la mijlocul anului 2018;

| (b) | un raport de evaluare ex-post. |
| --- | --- |

(b)

un raport de evaluare ex-post.

2.   Comisia pune la dispoziția Parlamentului European a Consiliului:

| (a) | un raport de evaluare intermediară până cel mai târziu la mijlocul anului 2018; |
| --- | --- |

(a)

un raport de evaluare intermediară până cel mai târziu la mijlocul anului 2018;

| (b) | un raport de evaluare ex-post. |
| --- | --- |

(b)

un raport de evaluare ex-post.

Expunere de motive

Este evident faptul că formalizarea etapei de monitorizare și evaluare a programelor „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni” este deosebit de necesară: pentru cel din urmă program, la articolul 14 (Monitorizare și evaluare) alineatul (3) din propunerea Comisiei se prevede într-adevăr în mod expres că aceasta prezintă un raport de evaluare intermediară și un raport de evaluare ex-post nu numai Parlamentului European și Consiliului, ci și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

Nu există prin urmare motive solide pentru a menține în formularea actuală prevederea de la articolul 12 alineatul (2) a propunerii privind programul „Drepturi și cetățenie”, care nu include Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor printre destinatarii rapoartelor de evaluare intermediară și ex-post menționate, amendamentul urmărind așadar să completeze această lacună.

JUSTIȚIE – COM(2011) 759 final

Amendamentul 1

Articolul 7

Participare

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau private stabilite în mod legal în:






  (a) | statele membre ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau private stabilite în mod legal în:

(a)

statele membre ale Uniunii;

| (b) | statele AELS care sunt membre ale Acordului privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul
  privind SEE; |
| --- | --- |

(b)

statele AELS care sunt membre ale Acordului privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul

privind SEE;

| (c) | țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii;

| (d) | Danemarca, în baza unui acord internațional. |
| --- | --- |

(d)

Danemarca, în baza unui acord internațional.

2.   Organismele și entitățile publice și/sau private stabilite legal în alte țări terțe, în special țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile programului, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective.

1.   Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau private stabilite în mod legal în:

| (a) | statele membre ale Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

statele membre ale Uniunii;

| (b) | statele AELS care sunt membre ale Acordului privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul
  privind SEE; |
| --- | --- |

(b)

statele AELS care sunt membre ale Acordului privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul

privind SEE;

| (c) | țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii;

| (d) | Danemarca, în baza unui acord internațional. |
| --- | --- |

(d)

Danemarca, în baza unui acord internațional.

2.   Organismele și entitățile publice și/sau private stabilite legal în alte țări terțe, în special țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile programului, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective

Expunere de motive

Amendamentul nu privește versiunea în limba română.

EUROPA PENTRU CETĂȚENI – COM(2011) 884 final

Amendamentul 1

Articolul 9 alineatul (1)

Comitet

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului nr. 182/2011. | 1.   Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului nr. 182/2011. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului nr. 182/2011.

1.   Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului nr. 182/2011.

Expunere de motive

Se consideră necesar ca procedura de adoptare a programelor de lucru anuale, prin care întregul program este pus în practică, să prevadă, pe lângă existența unui comitet format din reprezentanți ai statelor membre, care asistă Comisia, și participarea unui reprezentant al Comitetului Regiunilor.

Având în vedere că este vorba despre activități de implementare a unor programe în care autoritățile locale și regionale sunt și ele angajate pe deplin, participarea acestora la etapa de elaborare a programelor de lucru anuale, prin intermediul instituției europene care le reprezintă (Comitetul Regiunilor), permite o elaborare de jos în sus a programelor respective, inclusiv în acord cu exigențele exprimate de cetățenii europeni.

Bruxelles, 18 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/51

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Un mecanism de monitorizare și raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră

2012/C 277/07

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută eforturile Comisiei de a armoniza și simplifica cerințele în materie de monitorizare și raportare, dar solicită amendamente la propunerea Comisiei pentru a crea un context teritorial/regional pentru emisiile de gaze cu efect de seră și pentru previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

salută eforturile Comisiei de a armoniza și simplifica cerințele în materie de monitorizare și raportare, dar solicită amendamente la propunerea Comisiei pentru a crea un context teritorial/regional pentru emisiile de gaze cu efect de seră și pentru previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| — | solicită ca toate datele și metodologiile utilizate să fie accesibile publicului și nu în proprietate privată, să fie transparente și, prin urmare, reproductibile și să fie elaborate de un organism precum Agenția Europeană de Mediu (AEM), pentru a se evita problema multiplicității, pentru a facilita adoptarea de măsuri în cadrul unei guvernanțe pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

—

solicită ca toate datele și metodologiile utilizate să fie accesibile publicului și nu în proprietate privată, să fie transparente și, prin urmare, reproductibile și să fie elaborate de un organism precum Agenția Europeană de Mediu (AEM), pentru a se evita problema multiplicității, pentru a facilita adoptarea de măsuri în cadrul unei guvernanțe pe mai multe niveluri;

| — | impactul teritorial asupra emisiilor trebuie să reprezinte o componentă importantă a politicilor, programelor, finanțărilor și proiectelor Comisiei; |
| --- | --- |

—

impactul teritorial asupra emisiilor trebuie să reprezinte o componentă importantă a politicilor, programelor, finanțărilor și proiectelor Comisiei;

| — | atrage atenția asupra unor inițiative precum Convenția primarilor, ClimAct Regions, carbonn și EUCO2 80/50, care constituie exemple de excelență internațională în materie de măsuri adoptate la nivel regional pentru reducerea emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra unor inițiative precum Convenția primarilor, ClimAct Regions, carbonn și EUCO2 80/50, care constituie exemple de excelență internațională în materie de măsuri adoptate la nivel regional pentru reducerea emisiilor de CO2;

| — | recomandă armonizarea previziunilor statelor membre pentru asigurarea unui set de previziuni coerente, care să includă raportarea privind utilizarea energiei din surse regenerabile și eficiența energetică; |
| --- | --- |

—

recomandă armonizarea previziunilor statelor membre pentru asigurarea unui set de previziuni coerente, care să includă raportarea privind utilizarea energiei din surse regenerabile și eficiența energetică;

| — | își reiterează apelul adresat în cadrul Conferinței de la Durban (COP 17), precum și în cadrul conferințelor anterioare ale CCONUSC în ceea ce privește recunoașterea acțiunilor întreprinse la nivel local și regional în materie de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea. |
| --- | --- |

—

își reiterează apelul adresat în cadrul Conferinței de la Durban (COP 17), precum și în cadrul conferințelor anterioare ale CCONUSC în ceea ce privește recunoașterea acțiunilor întreprinse la nivel local și regional în materie de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea.

| Raportor | dl Neil SWANNICK (UK-PSE), membru al Consiliului municipal al orașului Manchester |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice
  COM(2011) 789 final |

Raportor

dl Neil SWANNICK (UK-PSE), membru al Consiliului municipal al orașului Manchester

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice

COM(2011) 789 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

1.   Introducere

1.1   Propunerea de regulament (denumită în continuare „propunerea”) privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice este, în mare măsură, consecința Acordului de la Cancun și, în parte, a Deciziei Nr. 406/2009/CE și a Directivei 2009/29/CE. Temeiul juridic al propunerii este articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, denumit în continuare „Tratatul”.

1.2   O combinație între Decizia 406/2009/CE, Directiva 2009/29/CE și „Tratat”, denumită în continuare „cadrul regional”, introduce o necesitate mai mare de implicare a regiunilor în vederea atenuării schimbărilor climatice decât o face „propunerea” în forma ei actuală. CoR solicită ca „propunerea” să fie modificată astfel încât să ofere un cadru teritorial/regional pentru:

| — | emisiile de gaze cu efect de seră și |
| --- | --- |

—

emisiile de gaze cu efect de seră și

| — | previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon;

și ca toate datele și metodologiile utilizate să fie:

| — | accesibile publicului și nu în proprietate privată, |
| --- | --- |

—

accesibile publicului și nu în proprietate privată,

| — | transparente și, prin urmare, reproductibile și |
| --- | --- |

—

transparente și, prin urmare, reproductibile și

| — | elaborate de un organism precum Agenția Europeană de Mediu (AEM), pentru a se evita problema multiplicității |
| --- | --- |

—

elaborate de un organism precum Agenția Europeană de Mediu (AEM), pentru a se evita problema multiplicității

pentru a facilita adoptarea de măsuri în cadrul unei guvernanțe pe mai multe niveluri.

CoR solicită să se adopte dispoziții privind „emisiile generate de consum” în cadrul previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon - respectiv, emisiile asociate importurilor de bunuri și servicii. În plus, previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon ar trebui să recunoască toate efectele involuntare sau intenționate ale politicilor care duc la „exportarea” emisiilor în afara statelor membre. Acest fenomen este deseori cunoscut sub denumirea de „relocare a emisiilor de dioxid de carbon”, un bun exemplu constituindu-l delocalizarea industriei grele în teritoriile de peste mări. În cadrul previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon, abordarea relocării emisiilor de dioxid de carbon ar trebui asociată cu menționarea clară a măsurilor de evitare a acestui fenomen. Este important ca astfel să se stabilească care este adevăratul rol al Europei în reducerea emisiilor la nivel global.

În plus, definirea la nivel teritorial a impactului asupra emisiilor ar trebui să fie luată în considerare în mod concret în politicile, programele, alocările de fonduri și proiectele mai generale ale Comisiei.

CoR își reiterează apelul adresat în cadrul Conferinței de la Durban (CP 17), precum și în cadrul conferinței Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) în ceea ce privește recunoașterea acțiunilor întreprinse la nivel local și regional în materie de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea.

1.3   Comitetul Regiunilor împărtășește aprecierea Comisiei conform căreia, dat fiind că obiectivele propunerii de regulament, în cadrul angajamentelor Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și prin urmare, având în vedere dimensiunile și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană; totodată, în conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

2.   Comentarii generale

2.1   CoR salută:

| — | propunerea și consultarea părților interesate și evaluarea impactului care au precedat-o; |
| --- | --- |

—

propunerea și consultarea părților interesate și evaluarea impactului care au precedat-o;

| — | prezentarea previziunilor și a acțiunilor de atenuare împreună cu datele inventoriate; |
| --- | --- |

—

prezentarea previziunilor și a acțiunilor de atenuare împreună cu datele inventoriate;

| — | angajamentul în direcția armonizării activităților de monitorizare și raportare de la nivel internațional și de la nivelul CE și a facilitării punerii în aplicare a mecanismului de monitorizare și raportare. Cu toate acestea, ne așteptăm ca CE să utilizeze angajamentele din „cadrul regional” pentru a extinde propunerea; |
| --- | --- |

—

angajamentul în direcția armonizării activităților de monitorizare și raportare de la nivel internațional și de la nivelul CE și a facilitării punerii în aplicare a mecanismului de monitorizare și raportare. Cu toate acestea, ne așteptăm ca CE să utilizeze angajamentele din „cadrul regional” pentru a extinde propunerea;

| — | eforturile propunerii de raționalizare și simplificare a cerințelor în materie de monitorizare și raportare; |
| --- | --- |

—

eforturile propunerii de raționalizare și simplificare a cerințelor în materie de monitorizare și raportare;

| — | coerența dintre estimările privind emisiile de gaze cu efect de seră și estimarea emisiilor din atmosferă locale; |
| --- | --- |

—

coerența dintre estimările privind emisiile de gaze cu efect de seră și estimarea emisiilor din atmosferă locale;

| — | mecanismul UE de schimb de informații, sperând că va furniza un instrument util factorilor de decizie politică de la nivel național, regional și local din domeniul politicii privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

mecanismul UE de schimb de informații, sperând că va furniza un instrument util factorilor de decizie politică de la nivel național, regional și local din domeniul politicii privind schimbările climatice;

| — | extinderea la alte efecte ale traficului aerian asupra schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

—

extinderea la alte efecte ale traficului aerian asupra schimbărilor climatice.

2.2   Aspecte financiare

Deseori, punerea în aplicare a politicii privind schimbările climatice pune în concurență fondurile alocate atenuării cu cele alocate măsurilor de adaptare. Prin urmare, CoR își exprimă preocuparea cu privire la:

| — | prezentarea explicită în „propunere” a măsurilor de adaptare ca fiind o chestiune de nivel local, fără a menționa explicit abordarea măsurilor de atenuare ca o chestiune de nivel local, va afecta, pe termen lung, eficacitatea acțiunilor de atenuare; |
| --- | --- |

—

prezentarea explicită în „propunere” a măsurilor de adaptare ca fiind o chestiune de nivel local, fără a menționa explicit abordarea măsurilor de atenuare ca o chestiune de nivel local, va afecta, pe termen lung, eficacitatea acțiunilor de atenuare;

| — | nu există nicio orientare cu privire la adevărata extindere a domeniului de aplicare pe care propunerea o implică la nivelul statelor membre. Aceste orientări sunt necesare pentru evitarea cheltuielilor excesive suportate de operatorii care vor pune de fapt în practică multe dintre modificările cuprinse în propunere; |
| --- | --- |

—

nu există nicio orientare cu privire la adevărata extindere a domeniului de aplicare pe care propunerea o implică la nivelul statelor membre. Aceste orientări sunt necesare pentru evitarea cheltuielilor excesive suportate de operatorii care vor pune de fapt în practică multe dintre modificările cuprinse în propunere;

| — | faptul că nu se prevede să se aloce regiunilor cel puțin 30 % din veniturile generate prin licitarea certificatelor. Acest lucru este necesar pentru a contribui la punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind sursele de energie regenerabile și eficiența energetică; |
| --- | --- |

—

faptul că nu se prevede să se aloce regiunilor cel puțin 30 % din veniturile generate prin licitarea certificatelor. Acest lucru este necesar pentru a contribui la punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind sursele de energie regenerabile și eficiența energetică;

| — | faptul că sarcinile administrative, tehnice și financiare pe care le implică cererile de monitorizare și raportare suplimentare riscă să se extindă la nivelul regiunilor, deci ar trebui proporționate; |
| --- | --- |

—

faptul că sarcinile administrative, tehnice și financiare pe care le implică cererile de monitorizare și raportare suplimentare riscă să se extindă la nivelul regiunilor, deci ar trebui proporționate;

| — | ar trebui evitate îmbunătățirile progresive marginale ale seriei de date dacă acestea împiedică punerea în aplicare a acțiunilor de atenuare și adaptare. |
| --- | --- |

—

ar trebui evitate îmbunătățirile progresive marginale ale seriei de date dacă acestea împiedică punerea în aplicare a acțiunilor de atenuare și adaptare.

2.3   Inventarierea și datele privind emisiile

Un inventar al emisiilor ne indică care a fost sau este nivelul emisiilor pe care le producem. Obiectivul acestuia ar trebui să fie informarea părților interesate cu privire la situația actuală a măsurilor de atenuare.

Prin urmare:

| — | utilitatea unui inventar este amplu stimulată de previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii scăzute de dioxid de carbon care prezintă o abordare pe termen scurt, mediu și lung; |
| --- | --- |

—

utilitatea unui inventar este amplu stimulată de previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii scăzute de dioxid de carbon care prezintă o abordare pe termen scurt, mediu și lung;

| — | datele privind emisiile care vor rezulta din „propunere” sunt esențiale pentru a înțelege direcția strategică, prioritățile și performanțele Uniunii Europene, ale statelor membre și ale regiunilor sale; |
| --- | --- |

—

datele privind emisiile care vor rezulta din „propunere” sunt esențiale pentru a înțelege direcția strategică, prioritățile și performanțele Uniunii Europene, ale statelor membre și ale regiunilor sale;

| — | cu toate acestea, pentru a fi valorificate la maximum, datele ar trebui însoțite de datele esențiale privind performanța economică și socială utilizate în mod regulat de factorii de decizie. |
| --- | --- |

—

cu toate acestea, pentru a fi valorificate la maximum, datele ar trebui însoțite de datele esențiale privind performanța economică și socială utilizate în mod regulat de factorii de decizie.

Agenția Europeană de Mediu (AEM) are de jucat un rol important în dezvoltarea și punerea în aplicare a unor metodologii coerente și în sprijinirea statelor membre la întocmirea inventarelor.

| — | Datele privind emisiile și calitatea acestora ar trebui să țină în mod direct de responsabilitatea serviciului central de statistică și colectare a datelor al Uniunii Europene. Acesta ar trebui să asigure un proces central de verificare temeinică, transparentă și responsabilă a preciziei/certitudinii datelor furnizate de la nivel național și a previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

—

Datele privind emisiile și calitatea acestora ar trebui să țină în mod direct de responsabilitatea serviciului central de statistică și colectare a datelor al Uniunii Europene. Acesta ar trebui să asigure un proces central de verificare temeinică, transparentă și responsabilă a preciziei/certitudinii datelor furnizate de la nivel național și a previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon.

| — | Fiecare stat membru ar trebui să furnizeze următoarele informații privind nivelul total de emisii cumulate începând din anul 1990:






  — | emisiile generate în interiorul statului membru (indicarea surselor); |
| --- | --- | --- |

—

Fiecare stat membru ar trebui să furnizeze următoarele informații privind nivelul total de emisii cumulate începând din anul 1990:

—

emisiile generate în interiorul statului membru (indicarea surselor);

| — | cele compensate prin schimbarea destinației terenului și |
| --- | --- |

—

cele compensate prin schimbarea destinației terenului și

| — | cele compensate în temeiul articolului 5 din Decizia 406/2009/CE. |
| --- | --- |

—

cele compensate în temeiul articolului 5 din Decizia 406/2009/CE.

Aceste cifre sunt de maximă importanță, completând obiectivul absolut de 20 %, pentru a menține încălzirea globală sub 2 °C.

2.4   Punerea în aplicare a politicii

CoR dorește să dispună de un element clar stabilit, cuantificat, teritorial/regional pentru previziunile și planurile de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon, întrucât:

| — | componenta teritorială asigură o mai bună monitorizare a progresului și oferă informații mai bune decât prezentările generale de la nivel național; |
| --- | --- |

—

componenta teritorială asigură o mai bună monitorizare a progresului și oferă informații mai bune decât prezentările generale de la nivel național;

| — | nivelul regional este mai apropiat de cetățeni decât statele membre, fiind astfel în măsură să comunice cetățenilor informații din domeniul protecției climei, ceea ce constituie unul din obiectivele mecanismului de monitorizare și raportare. |
| --- | --- |

—

nivelul regional este mai apropiat de cetățeni decât statele membre, fiind astfel în măsură să comunice cetățenilor informații din domeniul protecției climei, ceea ce constituie unul din obiectivele mecanismului de monitorizare și raportare.

Autoritățile regionale sunt o sursă esențială de expertiză, iar lucrările lor au fost prezentate în cadrul conferințelor CCONUSC. Ele ar trebui implicate, încă de la început, în conceperea acțiunilor de atenuare și adaptare la schimbările climatice, astfel încât expertiza și experiența de care dispun să fie valorificate din plin în combaterea impactului și a cauzelor schimbărilor climatice, ale căror efecte se resimt cel mai acut la nivel local.

| — | Atragem atenția CE asupra unor inițiative precum Convenția primarilor, ClimAct Regions, carbonn, inițiativa ecologică locală (ICLEI) și EUCO2 80/50, care constituie exemple de excelență internațională în materie de măsuri adoptate la nivel regional pentru reducerea emisiilor de CO2. |
| --- | --- |

—

Atragem atenția CE asupra unor inițiative precum Convenția primarilor, ClimAct Regions, carbonn, inițiativa ecologică locală (ICLEI) și EUCO2 80/50, care constituie exemple de excelență internațională în materie de măsuri adoptate la nivel regional pentru reducerea emisiilor de CO2.

| — | Componenta teritorială este în concordanță cu „cadrul regional”. |
| --- | --- |

—

Componenta teritorială este în concordanță cu „cadrul regional”.

| — | Ea constituie totodată un mesaj politic clar în această direcție. |
| --- | --- |

—

Ea constituie totodată un mesaj politic clar în această direcție.

| — | Impactul politicii naționale în ceea ce privește reducerea emisiilor variază de la o regiune la alta în interiorul unui stat membru, iar acest fenomen trebuie înțeles. |
| --- | --- |

—

Impactul politicii naționale în ceea ce privește reducerea emisiilor variază de la o regiune la alta în interiorul unui stat membru, iar acest fenomen trebuie înțeles.

| — | Este necesar să se adopte măsuri mai aproape de sursa emisiilor, astfel încât, dacă se dispune de date care pot fi utilizate la nivel local, să se poată acționa mai ușor. |
| --- | --- |

—

Este necesar să se adopte măsuri mai aproape de sursa emisiilor, astfel încât, dacă se dispune de date care pot fi utilizate la nivel local, să se poată acționa mai ușor.

| — | În temeiul articolelor 191 și 192 din Tratat, măsurile de acest tip ar fi proporționate. |
| --- | --- |

—

În temeiul articolelor 191 și 192 din Tratat, măsurile de acest tip ar fi proporționate.

| — | Regiunile vor contribui într-o măsură diferită la reducerea emisiilor în funcție de structura și infrastructura lor economică. Aceste niveluri de reducere a emisiilor vor varia între regiuni atât în statele membre, cât și în Europa în general. |
| --- | --- |

—

Regiunile vor contribui într-o măsură diferită la reducerea emisiilor în funcție de structura și infrastructura lor economică. Aceste niveluri de reducere a emisiilor vor varia între regiuni atât în statele membre, cât și în Europa în general.

| — | Deși sunt implicate în punerea în aplicare a politicii, aceste autorități nu sunt consultate în mod sistematic de statele membre în problemele legate de climă. |
| --- | --- |

—

Deși sunt implicate în punerea în aplicare a politicii, aceste autorități nu sunt consultate în mod sistematic de statele membre în problemele legate de climă.

| — | Confruntarea cu provocările legate de atenuare nu este o abordare descendentă. |
| --- | --- |

—

Confruntarea cu provocările legate de atenuare nu este o abordare descendentă.

În plus, trebuie să fie recunoscută asistența tehnică și financiară acordată țărilor în curs de dezvoltare de către autoritățile regionale, în cadrul programelor de cooperare descentralizată.

2.5   Adaptarea

În prezent, strategiile de adaptare nu au un caracter obligatoriu, prin urmare, instituirea obligației de raportare în ceea ce privește măsurile de adaptare (articolul 16) poate părea incoerentă, ceea ce nu înseamnă, desigur, că acest lucru nu trebuie făcut.

CoR își reiterează solicitarea privind reprezentarea autorităților locale și regionale la nivelul unor organisme precum noul Comitet pentru adaptare. În acest sens, trebuie amintit Pactul de la Ciudad de Mexico din 2010 și Carta de la Durban privind adaptarea din decembrie 2011.

2.6   Planurile și previziunile de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon: transparența și proprietatea asupra datelor

Autoritățile naționale, regionale și locale au nevoie de instrumente, indicații și orientări din partea CE/AEM pentru:

| — | dezvoltarea previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| — | instituirea mecanismelor de monitorizare; |
| --- | --- |

—

instituirea mecanismelor de monitorizare;

| — | asigurarea accesului la date în timp util și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

—

asigurarea accesului la date în timp util și la prețuri accesibile;

| — | evitarea comercializării și proliferării datelor și a instrumentelor de colectare; |
| --- | --- |

—

evitarea comercializării și proliferării datelor și a instrumentelor de colectare;

| — | asigurarea coerenței dintre previziunile și planurile de dezvoltare bazată pe emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

asigurarea coerenței dintre previziunile și planurile de dezvoltare bazată pe emisii scăzute de dioxid de carbon;

| — | consolidarea calității, fiabilității și caracterului confidențial al datelor; |
| --- | --- |

—

consolidarea calității, fiabilității și caracterului confidențial al datelor;

| — | îndeplinirea obligațiilor prevăzute de Protocolul de la Kyoto, Acordurile de la Cancun și Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată. |
| --- | --- |

—

îndeplinirea obligațiilor prevăzute de Protocolul de la Kyoto, Acordurile de la Cancun și Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată.

Solicităm AEM să furnizeze date integrate și transparente cu caracter local și regional, care să completeze inventarele și statisticile privind atenuarea de la nivel național, altfel spus să fie accesibile online, cu posibilități de filtrare a rezultatelor în funcție de statul membru, nivelul regional sau subregional, de sector, pentru a facilita analizele comparative, standardizarea și analiza în funcție de datele socioeconomice.

2.7   Emisiile generate de navigație și de traficul aerian

Referirile la modul de tratare a raportărilor emisiilor generate de traficul aerian civil și de navigație nu sunt suficient de clare. Motivele sunt următoarele:

| — | în opinia CoR, este vorba de o eroare de interpretare a categoriei de sursă IPCC „1.A.3.A aviație civilă”, intenția fiind de a considera egale cu zero aeronavele private (și nu comerciale), respectiv aparatele ușoare și elicopterele care, de regulă, utilizează aerodromuri private de mici dimensiuni. Acest aspect ar trebui clarificat. |
| --- | --- |

—

în opinia CoR, este vorba de o eroare de interpretare a categoriei de sursă IPCC „1.A.3.A aviație civilă”, intenția fiind de a considera egale cu zero aeronavele private (și nu comerciale), respectiv aparatele ușoare și elicopterele care, de regulă, utilizează aerodromuri private de mici dimensiuni. Acest aspect ar trebui clarificat.

| — | nu există nicio metodologie pentru emisiile generate de navigația navelor care acostează în porturile europene; prin urmare, propunerea ar trebui să afirme cu claritate că CE așteaptă adoptarea unei legislații înainte de stabilirea unei metodologii. |
| --- | --- |

—

nu există nicio metodologie pentru emisiile generate de navigația navelor care acostează în porturile europene; prin urmare, propunerea ar trebui să afirme cu claritate că CE așteaptă adoptarea unei legislații înainte de stabilirea unei metodologii.

3.   Concluzie

CoR își exprimă îngrijorarea cu privire la absența perspectivei regionale din propunere și consideră că pierderea acestei ocazii va îngreuna punerea în aplicare a politicii de atenuare. CoR consideră că propunerea va constitui un pas înainte odată ce va include în mod explicit o orientare regională. CoR salută importanța acordată previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 1 – Obiect

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | raportarea emisiilor de CO2 generate de activitățile de transport maritim; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(e)

raportarea emisiilor de CO2 generate de activitățile de transport maritim;

| (e) | |
| --- | --- |

(e)

(f)

| (f) | monitorizarea și raportarea utilizării veniturilor generate prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 3d alineatele (1) și (2) sau al articolului 10 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, în conformitate cu articolul 3d alineatul (4) și articolul 10 alineatul (3) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

monitorizarea și raportarea utilizării veniturilor generate prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 3d alineatele (1) și (2) sau al articolului 10 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, în conformitate cu articolul 3d alineatul (4) și articolul 10 alineatul (3) din directiva respectivă;

| (f) | monitorizarea și raportarea utilizării veniturilor generate prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 3d alineatele (1) și (2) sau al articolului 10 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, în conformitate cu articolul 3d alineatul (4) și articolul 10 alineatul (3) din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea și raportarea utilizării veniturilor generate prin licitarea certificatelor în temeiul articolului 3d alineatele (1) și (2) sau al articolului 10 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, în conformitate cu articolul 3d alineatul (4) și articolul 10 alineatul (3) din directiva respectivă;

| (g) | monitorizarea și raportarea acțiunilor întreprinse de statele membre în vederea adaptării la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(g)

monitorizarea și raportarea acțiunilor întreprinse de statele membre în vederea adaptării la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice;

| (g) | monitorizarea și raportarea acțiunilor întreprinse de statele membre în vederea adaptării la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(g)

monitorizarea și raportarea acțiunilor întreprinse de statele membre în vederea adaptării la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice;

| (h) | evaluarea progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor lor în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE; |
| --- | --- |

(h)

evaluarea progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor lor în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE;

| (h) | evaluarea progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor lor în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE; |
| --- | --- |

(h)

evaluarea progreselor înregistrate de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor lor în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE;

| (i) | colectarea de informații și date necesare pentru a susține formularea și evaluarea politicii viitoare a Uniunii cu privire la schimbările climatice. |
| --- | --- |

(i)

colectarea de informații și date necesare pentru a susține formularea și evaluarea politicii viitoare a Uniunii cu privire la schimbările climatice.

| (i) | colectarea de informații și date necesare pentru a susține formularea și evaluarea politicii viitoare a Uniunii cu privire la schimbările climatice |
| --- | --- |

(i)

colectarea de informații și date necesare pentru a susține formularea și evaluarea politicii viitoare a Uniunii cu privire la schimbările climatice

Expunere de motive

Propunerea nu prevede un mecanism de raportare a emisiilor generate de navigație. CoR înțelege că se va crea un astfel de mecanism dacă o nouă legislație o va impune.

Dat fiind că va fi pusă în aplicare în principal la nivel local și regional, propunerea trebuie să facă în mod specific referire la acestea.

Amendamentul 2

Articolul 2 – Domeniu de aplicare

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Este necesară menționarea explicită a nivelului regional atât pentru atenuare, cât și pentru adaptare.

Amendamentul 3

Articolul 3 – Definiții

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (13) | „sistem național pentru politici, măsuri și estimări” înseamnă un sistem de dispoziții instituționale, juridice și procedurale stabilit într-un stat membru în vederea raportării politicilor și măsurilor, precum și pentru pregătirea și raportarea estimărilor de emisii antropice de la surse și a eliminării de către absorbanți a tuturor gazelor cu efect de seră, astfel cum prevede articolul 13 din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(13)

„sistem național pentru politici, măsuri și estimări” înseamnă un sistem de dispoziții instituționale, juridice și procedurale stabilit într-un stat membru în vederea raportării politicilor și măsurilor, precum și pentru pregătirea și raportarea estimărilor de emisii antropice de la surse și a eliminării de către absorbanți a tuturor gazelor cu efect de seră, astfel cum prevede articolul 13 din prezentul regulament;

| (13) | „sistem național pentru politici, măsuri și estimări” înseamnă un sistem de dispoziții instituționale, juridice și procedurale stabilit într-un stat membru în vederea raportării politicilor și măsurilor, precum și pentru pregătirea și raportarea estimărilor de emisii antropice de la surse și a eliminării de către absorbanți a tuturor gazelor cu efect de seră astfel cum prevede articolul 13 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(13)

„sistem național pentru politici, măsuri și estimări” înseamnă un sistem de dispoziții instituționale, juridice și procedurale stabilit într-un stat membru în vederea raportării politicilor și măsurilor, precum și pentru pregătirea și raportarea estimărilor de emisii antropice de la surse și a eliminării de către absorbanți a tuturor gazelor cu efect de seră astfel cum prevede articolul 13 din prezentul regulament;

Expunere de motive

Este necesar să se asigure coerența modului în care politicile, măsurile și previziunile sunt considerate în fiecare stat membru.

Amendamentul 4

Articolul 4 – Strategii de dezvoltare cu emisii reduse de carbon

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre transmit Comisiei strategia de dezvoltare cu emisii reduse de carbon la un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament sau în conformitate cu orice calendar stabilit la nivel internațional în contextul procesului CCONUSC. | 2.   Statele membre transmit Comisiei strategia de dezvoltare cu emisii reduse de carbon,, la un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament sau în conformitate cu orice calendar stabilit la nivel internațional în contextul procesului CCONUSC. |
| 3.   Comisia și statele membre pun de îndată la dispoziția publicului strategiile de dezvoltare cu emisii reduse de carbon și orice actualizări ale acestora. | 3.   Comisia și statele membre pun de îndată la dispoziția publicului strategiile de dezvoltare cu emisii reduse de carbon și orice actualizări ale acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Statele membre transmit Comisiei strategia de dezvoltare cu emisii reduse de carbon la un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament sau în conformitate cu orice calendar stabilit la nivel internațional în contextul procesului CCONUSC.

2.   Statele membre transmit Comisiei strategia de dezvoltare cu emisii reduse de carbon,, la un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament sau în conformitate cu orice calendar stabilit la nivel internațional în contextul procesului CCONUSC.

3.   Comisia și statele membre pun de îndată la dispoziția publicului strategiile de dezvoltare cu emisii reduse de carbon și orice actualizări ale acestora.

3.   Comisia și statele membre pun de îndată la dispoziția publicului strategiile de dezvoltare cu emisii reduse de carbon și orice actualizări ale acestora.

Expunere de motive

Aspectele teritoriale trebuie prevăzute în aceste planuri pentru a demonstra că ele au beneficiat de procesul de reflecție și înțelegere necesar. Fără aspectul teritorial, punerea în aplicare ar fi greu de pus în practică „pe teren”. Înțelegerea modului în care au fost realizare aceste calcule privind previziunile/dezvoltarea cu emisii reduse de dioxid de carbon este esențială pentru analiza și transparența acțiunii politice.

Amendamentul 5

Articolul 5 – Sisteme naționale de inventariere

| Text proposed by the Commission | CoR amendment |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre stabilesc, pun în funcțiune și urmăresc să îmbunătățească permanent sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de la surse și eliminările de către absorbanți a gazelor cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și pentru a asigura termenele, transparența, precizia, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră. | 1.   Statele membre stabilesc, pun în funcțiune și urmăresc să îmbunătățească permanent sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de la surse și eliminările de către absorbanți a gazelor cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și pentru a asigura termenele, transparența, precizia, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră. |
| 2.   Statele membre garantează că autoritățile lor competente în materie de inventare au acces la, și că sistemul lor național de inventariere prevede că autoritățile lor competente au acces la: | 2.   Statele membre garantează că autoritățile lor competente în materie de inventare au acces la, și că sistemul lor național de inventariere prevede că autoritățile lor competente au acces la: |
| (a) | datele și metodele raportate pentru activitățile și instalațiile în temeiul Directivei 2003/87/CE cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră pentru a asigura coerența emisiilor de gaze cu efect de seră raportate în temeiul sistemului comunitar de comercializare a emisiilor și în inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |

Text proposed by the Commission

CoR amendment

1.   Statele membre stabilesc, pun în funcțiune și urmăresc să îmbunătățească permanent sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de la surse și eliminările de către absorbanți a gazelor cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și pentru a asigura termenele, transparența, precizia, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră.

1.   Statele membre stabilesc, pun în funcțiune și urmăresc să îmbunătățească permanent sistemele naționale de inventariere pentru a estima emisiile antropice de la surse și eliminările de către absorbanți a gazelor cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și pentru a asigura termenele, transparența, precizia, coerența, comparabilitatea și caracterul integral al inventarelor lor de gaze cu efect de seră.

2.   Statele membre garantează că autoritățile lor competente în materie de inventare au acces la, și că sistemul lor național de inventariere prevede că autoritățile lor competente au acces la:

2.   Statele membre garantează că autoritățile lor competente în materie de inventare au acces la, și că sistemul lor național de inventariere prevede că autoritățile lor competente au acces la:

(a)

datele și metodele raportate pentru activitățile și instalațiile în temeiul Directivei 2003/87/CE cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră pentru a asigura coerența emisiilor de gaze cu efect de seră raportate în temeiul sistemului comunitar de comercializare a emisiilor și în inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (a) | datele și metodele raportate pentru activitățile și instalațiile în temeiul Directivei 2003/87/CE cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră pentru a asigura coerența emisiilor de gaze cu efect de seră raportate în temeiul sistemului comunitar de comercializare a emisiilor și în inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(a)

datele și metodele raportate pentru activitățile și instalațiile în temeiul Directivei 2003/87/CE cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră pentru a asigura coerența emisiilor de gaze cu efect de seră raportate în temeiul sistemului comunitar de comercializare a emisiilor și în inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (b) | datele colectate prin intermediul sistemelor de raportare cu privire la gazele fluorurate din diverse sectoare, stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006, cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(b)

datele colectate prin intermediul sistemelor de raportare cu privire la gazele fluorurate din diverse sectoare, stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006, cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (b) | datele colectate prin intermediul sistemelor de raportare cu privire la gazele fluorurate din diverse sectoare, stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006, cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(b)

datele colectate prin intermediul sistemelor de raportare cu privire la gazele fluorurate din diverse sectoare, stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006, cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (c) | emisiile, datele aferente acestora și metodologiile raportate prin intermediul facilităților în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(c)

emisiile, datele aferente acestora și metodologiile raportate prin intermediul facilităților în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (c) | emisiile, datele aferente acestora și metodologiile raportate prin intermediul facilităților în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(c)

emisiile, datele aferente acestora și metodologiile raportate prin intermediul facilităților în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 cu scopul de a pregăti inventarele naționale de gaze cu efect de seră;

| (d) | datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008.

| (d) | datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

datele raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1099/2008.

3.   Statele membre asigură faptul că autoritățile lor competente în ceea ce privește inventarierea, precum și faptul că sistemul lor național de inventariere prevede că autoritățile respective:

3.   Statele membre asigură faptul că autoritățile lor competente în ceea ce privește inventarierea, precum și faptul că sistemul lor național de inventariere prevede că autoritățile respective:

| (a) | folosesc sistemele de raportare stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006 pentru îmbunătățirea estimării gazelor fluorinate în inventarele de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(a)

folosesc sistemele de raportare stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006 pentru îmbunătățirea estimării gazelor fluorinate în inventarele de gaze cu efect de seră;

| (a) | folosesc sistemele de raportare stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006 pentru îmbunătățirea estimării gazelor fluorinate în inventarele de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

(a)

folosesc sistemele de raportare stabilite în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 842/2006 pentru îmbunătățirea estimării gazelor fluorinate în inventarele de gaze cu efect de seră;

| (b) | sunt capabile să realizeze verificările anuale privind coerența menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (l) – (m) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

sunt capabile să realizeze verificările anuale privind coerența menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (l) – (m) din prezentul regulament;

| (b) | sunt capabile să realizeze verificările anuale privind coerența menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (l) – (m) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

sunt capabile să realizeze verificările anuale privind coerența menționate la articolul 7 alineatul (1) literele (l) – (m) din prezentul regulament;

Expunere de motive

Stabilirea și elaborarea corectă a măsurilor menite să reducă emisiile și să reflecte rezultatele acestora în inventarele de gaze cu efect de seră sunt strâns legate de cunoașterea surselor de informații, a modelelor și a abordărilor metodologice, a calculelor, a ipotezelor etc. Unele dintre sursele de emisie din sectoarele producătoare și absorbante de carbon țin de competențele autorităților regionale. Din acest motiv, considerăm oportun ca aceste autorități regionale să cunoască și să participe la sistemele naționale de inventariere, în vederea îmbunătățirii și adaptării atât a inventarului național, cât și a politicilor de atenuare a efectelor propuse la nivel regional.

Amendamentul 6

Articolul 6 – Sistem de inventariere la nivelul Uniunii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | o revizuire anuală expertă a inventarelor de gaze cu efect de seră din statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(c)

o revizuire anuală expertă a inventarelor de gaze cu efect de seră din statele membre.

| (c) | o revizuire anuală expertă a inventarelor de gaze cu efect de seră din statele membre. |
| --- | --- |

(c)

o revizuire anuală expertă a inventarelor de gaze cu efect de seră din statele membre.

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Inventarele statelor membre ar trebui revizuite în mod independent de o autoritate de inventariere competentă, cu caracter necomercial, care nu a fost implicată în întocmirea unui inventar național în anul respectiv. Ideal ar fi ca aceasta să fie un organism din cadrul AEM. CE ar trebui să recunoască la rândul ei impactul asupra emisiilor al propriilor politici și programe, astfel încât să stabilească dacă acestea au un efect pozitiv sau negativ.

Amendamentul 7

Articolul 7 – Inventare de gaze cu efect de seră

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | emisiile antropice de gaze cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și emisiile antropice de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 alineatul (1) din Decizia nr. 406/2009/CE pentru anul X-2. Fără a aduce atingere raportării gazelor cu efect de seră incluse în anexa I din prezentul regulament, emisiile de dioxid de carbon (CO2) de la categoria de sursă IPCC „1.A.3.A aviație civilă” se consideră egale cu zero în sensul articolului 3 și al articolului 7 alineatul 1 din Decizia nr. 406/2009/CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

emisiile antropice de gaze cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și emisiile antropice de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 alineatul (1) din Decizia nr. 406/2009/CE pentru anul X-2. Fără a aduce atingere raportării gazelor cu efect de seră incluse în anexa I din prezentul regulament, emisiile de dioxid de carbon (CO2) de la categoria de sursă IPCC „1.A.3.A aviație civilă” se consideră egale cu zero în sensul articolului 3 și al articolului 7 alineatul 1 din Decizia nr. 406/2009/CE;

| (a) | emisiile antropice de gaze cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și emisiile antropice de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 alineatul (1) din Decizia nr. 406/2009/CE pentru anul X-2. Fără a aduce atingere raportării gazelor cu efect de seră incluse în anexa I din prezentul regulament, emisiile de dioxid de carbon (CO2) de la categoria de sursă IPCC „1.A.3.A aviație civilă” se consideră egale cu zero în sensul articolului 3 și al articolului 7 alineatul 1 din Decizia nr. 406/2009/CE; |
| --- | --- |

(a)

emisiile antropice de gaze cu efect de seră incluse în anexa I la prezentul regulament și emisiile antropice de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 alineatul (1) din Decizia nr. 406/2009/CE pentru anul X-2. Fără a aduce atingere raportării gazelor cu efect de seră incluse în anexa I din prezentul regulament, emisiile de dioxid de carbon (CO2) de la categoria de sursă IPCC „1.A.3.A aviație civilă” se consideră egale cu zero în sensul articolului 3 și al articolului 7 alineatul 1 din Decizia nr. 406/2009/CE;

Expunere de motive

Categoria 1.A.3.A se referă la emisiile generate de aeronavele care decolează și aterizează într-un stat membru, precum și de traficul din acest spațiu. Includerea emisiilor produse de aparatele ușoare, care decolează de pe aerodromuri private, poate genera complicații pe termen scurt. Cu toate acestea, în materie de emisii, combustibilul utilizat de aviația ușoară va fi probabil inclus în categoria combustibilului utilizat în transporturi dacă aparatele respective au utilizat un aeroport comercial (ceea ce generează incoerență)

Amendamentul 8

Articolul 13 – Sisteme naționale de politici, măsuri și previziuni

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Acestea vizează garantarea actualității, transparenței, preciziei, coerenței, comparabilității și caracterului integral al informațiilor raportate privind politicile și măsurile, precum și previziunile referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, menționate la articolele 14 și 15 din prezentul regulament, inclusiv folosirea și aplicarea datelor, metodelor și modelelor, precum și punerea în aplicare a activităților de asigurare a calității și control al calității și analiza de sensibilitate | 2.   Acestea garant actualit, transparenț, precizi, coerenț, comparabilit și caracterul integral al informațiilor raportate privind politicile și măsurile, precum și previziunile referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, menționate la articolele 14 și 15 din prezentul regulament, inclusiv folosirea și aplicarea datelor, metodelor și modelelor, precum și punerea în aplicare a activităților de asigurare a calității și control al calității și analiza de sensibilitate |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Acestea vizează garantarea actualității, transparenței, preciziei, coerenței, comparabilității și caracterului integral al informațiilor raportate privind politicile și măsurile, precum și previziunile referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, menționate la articolele 14 și 15 din prezentul regulament, inclusiv folosirea și aplicarea datelor, metodelor și modelelor, precum și punerea în aplicare a activităților de asigurare a calității și control al calității și analiza de sensibilitate

2.   Acestea garant actualit, transparenț, precizi, coerenț, comparabilit și caracterul integral al informațiilor raportate privind politicile și măsurile, precum și previziunile referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, menționate la articolele 14 și 15 din prezentul regulament, inclusiv folosirea și aplicarea datelor, metodelor și modelelor, precum și punerea în aplicare a activităților de asigurare a calității și control al calității și analiza de sensibilitate

Expunere de motive

Ar trebui să existe posibilitatea comparării previziunilor și planurilor de dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon între statele membre. Totodată, ar trebui să existe instrumente de comparare a impactului asupra emisiilor în diferite sectoare, în diverse zone ale Europei. Prin urmare, datele trebuie să fie accesibile pentru a permite efectuarea de analize suplimentare și pentru a face ca strategiile să inspire încredere.

Amendamentul 9

Articolul 14 – Raportarea politicilor și a măsurilor

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   ... | 1.   ... |
| (c) | informații cu privire la politicile și măsurile naționale, precum și cu privire la punerea în aplicare de politici și măsuri la nivelul Uniunii care limitează sau reduc emisiile antropice de la surse și sporesc eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, prezentate sectorial pentru fiecare gaz cu efect de seră menționat în anexa I la prezentul regulament. Informațiile cuprind referințe încrucișate la politicile naționale și UE aplicabile, în special cele privind calitatea aerului, și includ: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   ...

1.   ...

(c)

informații cu privire la politicile și măsurile naționale, precum și cu privire la punerea în aplicare de politici și măsuri la nivelul Uniunii care limitează sau reduc emisiile antropice de la surse și sporesc eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, prezentate sectorial pentru fiecare gaz cu efect de seră menționat în anexa I la prezentul regulament. Informațiile cuprind referințe încrucișate la politicile naționale și UE aplicabile, în special cele privind calitatea aerului, și includ:

| (c) | informații cu privire la politicile și măsurile naționale, precum și cu privire la punerea în aplicare de politici și măsuri la nivelul Uniunii care limitează sau reduc emisiile antropice de la surse și sporesc eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, prezentate sectorial pentru fiecare gaz cu efect de seră menționat în anexa I la prezentul regulament. Informațiile cuprind referințe încrucișate la politicile naționale și UE aplicabile, în special cele privind calitatea aerului, și includ: |
| --- | --- |

(c)

informații cu privire la politicile și măsurile naționale, precum și cu privire la punerea în aplicare de politici și măsuri la nivelul Uniunii care limitează sau reduc emisiile antropice de la surse și sporesc eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, prezentate sectorial pentru fiecare gaz cu efect de seră menționat în anexa I la prezentul regulament. Informațiile cuprind referințe încrucișate la politicile naționale și UE aplicabile, în special cele privind calitatea aerului, și includ:

...

...

2.   Statele membre pun la dispoziția publicului, în format electronic, orice evaluare a costurilor și efectelor politicilor și măsurilor naționale, precum și orice informație cu privire la punerea în aplicare a politicilor și măsurilor Uniunii care limitează sau reduc emisiile antropice de la surse și sporesc eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, împreună cu rapoartele tehnice care susțin evaluările respective. Acestea trebuie să includă descrieri ale modelelor și abordărilor metodologice folosite, definiții și ipoteze aferente.

2.   Statele membre pun la dispoziția publicului, în format electronic, orice evaluare a costurilor și efectelor politicilor și măsurilor naționale, precum și orice informație cu privire la punerea în aplicare a politicilor și măsurilor Uniunii care limitează sau reduc emisiile antropice de la surse și sporesc eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, împreună cu rapoartele tehnice care susțin evaluările respective. Acestea trebuie să includă descrieri ale modelelor și abordărilor metodologice folosite, definiții ipoteze

Expunere de motive

Contextul regional trebuie să fie explicit. Sunt necesare atât calcule, cât și explicații calitative.

Amendamentul 10

Articolul 15 – Raportarea previziunilor

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre raportează Comisiei până la data de 15 martie a fiecărui an („anul X”) previziunile naționale referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, per gaz și per sector de activitate. | 1.   Statele membre raportează Comisiei până la data de 15 martie a fiecărui an („anul X”) previziunile naționale referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, per gaz și per sector de activitate |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre raportează Comisiei până la data de 15 martie a fiecărui an („anul X”) previziunile naționale referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, per gaz și per sector de activitate.

1.   Statele membre raportează Comisiei până la data de 15 martie a fiecărui an („anul X”) previziunile naționale referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, per gaz și per sector de activitate

Expunere de motive

Contextul regional trebuie să fie explicit.

Amendamentul 11

Articolul 25 – Rolul Agenției Europene de Mediu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| ... | ... |
| (d) | realizarea expertizelor anuale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

...

...

(d)

realizarea expertizelor anuale;

| (d) | realizarea expertizelor anuale; |
| --- | --- |

(d)

realizarea expertizelor anuale;

...

...

| (h) | pregătirea estimărilor pentru datele privind previziunile care nu sunt raportate de către statele membre; |
| --- | --- |

(h)

pregătirea estimărilor pentru datele privind previziunile care nu sunt raportate de către statele membre;

| (h) | pregătirea estimărilor pentru datele privind previziunile care nu sunt raportate de către statele membre; |
| --- | --- |

(h)

pregătirea estimărilor pentru datele privind previziunile care nu sunt raportate de către statele membre;

...

...

| (j) | difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv păstrarea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și un centru de schimb privind efectele, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice. |
| --- | --- |

(j)

difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv păstrarea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și un centru de schimb privind efectele, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice.

| (j) | difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv păstrarea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și un centru de schimb privind efectele, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

(j)

difuzarea informațiilor colectate în temeiul prezentului regulament, inclusiv păstrarea și actualizarea unei baze de date cu privire la politicile și măsurile de atenuare ale statelor membre și un centru de schimb privind efectele, vulnerabilitățile și adaptarea la schimbările climatice;

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

AEM reprezintă un element esențial al reușitei politicii statelor membre. Aceasta înseamnă că ea ar trebui să ofere expertiza și orientările privind traiectoriile probabile ale emisiilor. Emisiile cumulate sunt determinante pentru concentrațiile de gaze cu efect de seră din atmosferă și, în consecință, pentru viitoarele creșteri de temperatură. Emisiile produse în interiorul Europei nu reflectă cu adevărat emisiile generate de Europa la nivel global. Prin urmare, ar trebui inclusă, în mod explicit, o estimare a „emisiilor generate de consum”.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/61

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE)

2012/C 277/08

COMITETUL REGIUNILOR

| — | având în vedere provocările de amploare din acest domeniu, CoR consideră bine-venită o creștere mai substanțială a acestui buget. Recunoaște că nu se poate ajunge la un acord cu privire la o anumită cifră până la încheierea negocierilor privind cadrul financiar multianual; |
| --- | --- |

—

având în vedere provocările de amploare din acest domeniu, CoR consideră bine-venită o creștere mai substanțială a acestui buget. Recunoaște că nu se poate ajunge la un acord cu privire la o anumită cifră până la încheierea negocierilor privind cadrul financiar multianual;

| — | sprijină noua abordare de tip „proiecte integrate”, dar solicită: încurajarea mai puternică a accesului și implicării în aceste proiecte a părților interesate; includerea printre domeniile prioritare ale proiectelor integrate a mediului marin, solului și gestionării zgomotului; instituirea unei coordonări adecvate a programelor LIFE cu alte fonduri UE în cadrul strategic comun și cu cadrele de acțiune prioritare care au ca scop finanțarea rețelei Natura 2000; |
| --- | --- |

—

sprijină noua abordare de tip „proiecte integrate”, dar solicită: încurajarea mai puternică a accesului și implicării în aceste proiecte a părților interesate; includerea printre domeniile prioritare ale proiectelor integrate a mediului marin, solului și gestionării zgomotului; instituirea unei coordonări adecvate a programelor LIFE cu alte fonduri UE în cadrul strategic comun și cu cadrele de acțiune prioritare care au ca scop finanțarea rețelei Natura 2000;

| — | consideră că eliminarea TVA de pe lista costurilor eligibile este susceptibilă de a descuraja mulți potențiali candidați de la elaborarea unei propuneri. Reamintește că TVA-ul este acceptat în calitate de cost eligibil în cadrul altor fonduri UE, dacă beneficiarii pot dovedi că TVA-ul nu poate fi recuperat; |
| --- | --- |

—

consideră că eliminarea TVA de pe lista costurilor eligibile este susceptibilă de a descuraja mulți potențiali candidați de la elaborarea unei propuneri. Reamintește că TVA-ul este acceptat în calitate de cost eligibil în cadrul altor fonduri UE, dacă beneficiarii pot dovedi că TVA-ul nu poate fi recuperat;

| — | recomandă păstrarea, în continuare, a eligibilității costurilor pentru personalul permanent, cu condiția de a se dovedi cu documente că personalul în chestiune este afectat în mod oficial activităților din cadrul proiectului, cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă; |
| --- | --- |

—

recomandă păstrarea, în continuare, a eligibilității costurilor pentru personalul permanent, cu condiția de a se dovedi cu documente că personalul în chestiune este afectat în mod oficial activităților din cadrul proiectului, cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă;

| — | propune ca plafonul de cofinanțare să fie extins la 85 % în regiunile mai puțin dezvoltate (astfel cum sunt definite în regulamentele privind fondurile structurale) și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

—

propune ca plafonul de cofinanțare să fie extins la 85 % în regiunile mai puțin dezvoltate (astfel cum sunt definite în regulamentele privind fondurile structurale) și în regiunile ultraperiferice;

| — | solicită ca programul LIFE să fie deschis și participării țărilor și teritoriilor de peste mări ale UE, care sunt părți la Decizia privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană (Decizia Consiliului 2001/822/CE), care influențează mult biodiversitatea din UE. |
| --- | --- |

—

solicită ca programul LIFE să fie deschis și participării țărilor și teritoriilor de peste mări ale UE, care sunt părți la Decizia privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană (Decizia Consiliului 2001/822/CE), care influențează mult biodiversitatea din UE.

| Raportor | dna Kay TWITCHEN (UK-NI), membru al Consiliului local Essex |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE)
  COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD |

Raportor

dna Kay TWITCHEN (UK-NI), membru al Consiliului local Essex

Document de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE)

COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   
  Observații generale

| 1. | Își reiterează punctul de vedere potrivit căruia programul LIFE reprezintă un instrument important pentru contribuția la finanțarea politicilor și proiectelor locale și regionale în domeniul mediului care au o valoare adăugată europeană și a contribuit la mobilizarea eforturilor autorităților locale și regionale. A contribuit, de asemenea, la crearea de parteneriate, consolidând astfel structurile de cooperare și a înlesnit schimbul de experiență și de informații la nivel local și regional. |
| --- | --- |

1.

Își reiterează punctul de vedere potrivit căruia programul LIFE reprezintă un instrument important pentru contribuția la finanțarea politicilor și proiectelor locale și regionale în domeniul mediului care au o valoare adăugată europeană și a contribuit la mobilizarea eforturilor autorităților locale și regionale. A contribuit, de asemenea, la crearea de parteneriate, consolidând astfel structurile de cooperare și a înlesnit schimbul de experiență și de informații la nivel local și regional.

| 2. | Salută intenția de a continua programul LIFE și în noua perioadă de finanțare. Consideră că acest lucru va asigura o intervenție mai eficientă, va crea sinergii prin coordonarea activităților UE cu cele naționale și va spori vizibilitatea politicilor de mediu și climatice. |
| --- | --- |

2.

Salută intenția de a continua programul LIFE și în noua perioadă de finanțare. Consideră că acest lucru va asigura o intervenție mai eficientă, va crea sinergii prin coordonarea activităților UE cu cele naționale și va spori vizibilitatea politicilor de mediu și climatice.

| 3. | Împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia mediul și politicile climatice ar trebui să fie parte integrantă a majorității politicilor UE. Cu toate acestea, principalele instrumente de finanțare ale UE nu abordează toate necesitățile specifice privind mediul și clima, prin urmare, rămâne necesar un program separat pentru mediu și politici climatice care să se bazeze pe realizările Regulamentului (CE) nr. 614/2007 privind LIFE + pentru perioada 2007-2013. Astfel, prin finanțarea de proiecte în domeniul mediului și climei care nu sunt eligibile pentru alte finanțări, se completează abordarea „de integrare” în bugetul UE a realizării obiectivelor în materie de mediu și schimbări climatice. |
| --- | --- |

3.

Împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia mediul și politicile climatice ar trebui să fie parte integrantă a majorității politicilor UE. Cu toate acestea, principalele instrumente de finanțare ale UE nu abordează toate necesitățile specifice privind mediul și clima, prin urmare, rămâne necesar un program separat pentru mediu și politici climatice care să se bazeze pe realizările Regulamentului (CE) nr. 614/2007 privind LIFE + pentru perioada 2007-2013. Astfel, prin finanțarea de proiecte în domeniul mediului și climei care nu sunt eligibile pentru alte finanțări, se completează abordarea „de integrare” în bugetul UE a realizării obiectivelor în materie de mediu și schimbări climatice.

| 4. | Ia notă de faptul că actualul program LIFE a subliniat că impactul său este limitat, din cauza lipsei de orientare strategică. Noul program va introduce, prin urmare, o abordare flexibilă, descendentă și va institui două subprograme distincte, care să acopere mediul și politicile climatice și să aibă priorități bine stabilite. |
| --- | --- |

4.

Ia notă de faptul că actualul program LIFE a subliniat că impactul său este limitat, din cauza lipsei de orientare strategică. Noul program va introduce, prin urmare, o abordare flexibilă, descendentă și va institui două subprograme distincte, care să acopere mediul și politicile climatice și să aibă priorități bine stabilite.

| 5. | Este esențial în această privință ca flexibilitatea din cadrul programului să fie în continuare garantată în mod corespunzător. Procesul de prioritizare nu trebuie să ducă la constrângeri prea mari și la criterii prea restrictive. Calitatea propunerilor de proiect trebuie să rămână, ca și în programul în vigoare, factorul decisiv. |
| --- | --- |

5.

Este esențial în această privință ca flexibilitatea din cadrul programului să fie în continuare garantată în mod corespunzător. Procesul de prioritizare nu trebuie să ducă la constrângeri prea mari și la criterii prea restrictive. Calitatea propunerilor de proiect trebuie să rămână, ca și în programul în vigoare, factorul decisiv.

| 6. | Consideră că Regulamentul LIFE ar trebui să facă trimitere în mod expres la nevoia de a căuta sinergii între diferitele componente, de exemplu, pentru a asigura faptul că proiectele în domeniul climei finanțate prin programul LIFE au un efect pozitiv asupra biodiversității și că proiectele în domeniul mediului finanțate prin programul LIFE iau în considerare chestiunile legate de climă. În măsura în care Comisia a indicat potențialele sinergii între cele două subprograme și pentru ca proiectele să fie puse în slujba mai multor obiective, va fi important să se asigure realizarea acestui lucru. |
| --- | --- |

6.

Consideră că Regulamentul LIFE ar trebui să facă trimitere în mod expres la nevoia de a căuta sinergii între diferitele componente, de exemplu, pentru a asigura faptul că proiectele în domeniul climei finanțate prin programul LIFE au un efect pozitiv asupra biodiversității și că proiectele în domeniul mediului finanțate prin programul LIFE iau în considerare chestiunile legate de climă. În măsura în care Comisia a indicat potențialele sinergii între cele două subprograme și pentru ca proiectele să fie puse în slujba mai multor obiective, va fi important să se asigure realizarea acestui lucru.

| 7. | Își reiterează solicitarea (1) privind sprijinirea în continuare, prin programul LIFE, a unor proiecte în domeniul comunicării și informării, cu un accent special pe sensibilizare, în special pe educația în spiritul dezvoltării durabile și pe promovarea unor proiecte care implică autorități locale și regionale. În acest context, salută propunerea privind domeniul prioritar „guvernanță și informare în domeniul mediului” pentru fiecare dintre cele două subprograme. |
| --- | --- |

7.

Își reiterează solicitarea (1) privind sprijinirea în continuare, prin programul LIFE, a unor proiecte în domeniul comunicării și informării, cu un accent special pe sensibilizare, în special pe educația în spiritul dezvoltării durabile și pe promovarea unor proiecte care implică autorități locale și regionale. În acest context, salută propunerea privind domeniul prioritar „guvernanță și informare în domeniul mediului” pentru fiecare dintre cele două subprograme.

| 8. | Salută propunerea potrivit căreia, pentru a se asigura coerența între cele două subprograme din cadrul LIFE, acestea se vor afla în cadrul unui program de lucru multianual unic, având un singur set de norme de aplicare comune, o singură cerere de oferte și vor fi abordate împreună în cadrul Comitetului unic pentru Programul LIFE; subliniază faptul că nu ar trebui să existe proceduri și priorități divergente pentru diferitele subprograme. |
| --- | --- |

8.

Salută propunerea potrivit căreia, pentru a se asigura coerența între cele două subprograme din cadrul LIFE, acestea se vor afla în cadrul unui program de lucru multianual unic, având un singur set de norme de aplicare comune, o singură cerere de oferte și vor fi abordate împreună în cadrul Comitetului unic pentru Programul LIFE; subliniază faptul că nu ar trebui să existe proceduri și priorități divergente pentru diferitele subprograme.

| 9. | Salută organizarea de către Comisia Europeană a unor consultări ample cu ocazia elaborării acestei propuneri și faptul că aceasta a luat în considerare numeroase puncte de vedere exprimate de către părțile interesate, precum și de către CoR (2). |
| --- | --- |

9.

Salută organizarea de către Comisia Europeană a unor consultări ample cu ocazia elaborării acestei propuneri și faptul că aceasta a luat în considerare numeroase puncte de vedere exprimate de către părțile interesate, precum și de către CoR (2).

B.   
  Indicatori

| 10. | Salută accentul pus, la articolul 3 din propunere, pe definirea unor indicatori pentru măsurarea succesului programului LIFE. Recomandă adăugarea de indicatori care să măsoare și să promoveze buna guvernanță și comunicarea în cadrul fiecărui proiect LIFE. CoR a solicitat ca programul LIFE să promoveze modalități de comunicare și activități de consolidare a capacităților orientate și, astfel, mult mai eficiente pentru fiecare proiect LIFE. |
| --- | --- |

10.

Salută accentul pus, la articolul 3 din propunere, pe definirea unor indicatori pentru măsurarea succesului programului LIFE. Recomandă adăugarea de indicatori care să măsoare și să promoveze buna guvernanță și comunicarea în cadrul fiecărui proiect LIFE. CoR a solicitat ca programul LIFE să promoveze modalități de comunicare și activități de consolidare a capacităților orientate și, astfel, mult mai eficiente pentru fiecare proiect LIFE.

C.   
  Subprogramul pentru mediu (LIFE „Mediu”)

Domeniul proritar „mediu și utilizarea eficientă a resurselor”

| 11. | Ia notă de faptul că, la articolul 10, propunerea nu include inovarea din sectorul privat în scopul aplicării comerciale, întrucât aceasta va fi acoperită de inițiativa „Orizont 2020”. Astfel, programul LIFE se poate concentra mai mult pe ecoinovarea întreprinsă de autoritățile locale și regionale și pe identificarea de soluții a căror punere în aplicare este cel mai adesea realizată în mod optim prin parteneriate public-privat. Prin urmare, CoR salută trecerea la inovare a sectorului public și posibilitatea de creare a unor parteneriate public-privat. |
| --- | --- |

11.

Ia notă de faptul că, la articolul 10, propunerea nu include inovarea din sectorul privat în scopul aplicării comerciale, întrucât aceasta va fi acoperită de inițiativa „Orizont 2020”. Astfel, programul LIFE se poate concentra mai mult pe ecoinovarea întreprinsă de autoritățile locale și regionale și pe identificarea de soluții a căror punere în aplicare este cel mai adesea realizată în mod optim prin parteneriate public-privat. Prin urmare, CoR salută trecerea la inovare a sectorului public și posibilitatea de creare a unor parteneriate public-privat.

Domeniul prioritar „biodiversitate”

| 12. | Salută faptul că, în conformitate cu solicitarea CoR (3), propunerea oferă, la articolul 11, posibilitatea de a desfășura activități periodice, cu condiția ca proiectele să funcționeze pe baza unor proceduri exemplare care pot fi aplicate și în alte regiuni și să fie supuse unor standarde privind monitorizarea și comunicarea publică a rezultatelor. |
| --- | --- |

12.

Salută faptul că, în conformitate cu solicitarea CoR (3), propunerea oferă, la articolul 11, posibilitatea de a desfășura activități periodice, cu condiția ca proiectele să funcționeze pe baza unor proceduri exemplare care pot fi aplicate și în alte regiuni și să fie supuse unor standarde privind monitorizarea și comunicarea publică a rezultatelor.

| 13. | Consideră că sprijinul prin intermediul proiectelor integrate pentru cadrele de acțiune prioritară care au ca scop finanțarea rețelei Natura 2000 va fi în viitor un element-cheie al domeniului prioritar „Biodiversitate” din cadrul programului LIFE. CoR solicită ca, ținându-se seama de cadrul instituțional al fiecărui stat membru, autoritățile regionale să fie responsabile pentru dezvoltarea cadrelor de acțiune prioritare și ia notă de inițiativele recente lansate de Comisia Europeană privind finanțarea rețelei Natura 2000 (4). |
| --- | --- |

13.

Consideră că sprijinul prin intermediul proiectelor integrate pentru cadrele de acțiune prioritară care au ca scop finanțarea rețelei Natura 2000 va fi în viitor un element-cheie al domeniului prioritar „Biodiversitate” din cadrul programului LIFE. CoR solicită ca, ținându-se seama de cadrul instituțional al fiecărui stat membru, autoritățile regionale să fie responsabile pentru dezvoltarea cadrelor de acțiune prioritare și ia notă de inițiativele recente lansate de Comisia Europeană privind finanțarea rețelei Natura 2000 (4).

Domeniul prioritar „guvernanță și informare în domeniul mediului”

| 14. | Salută cu interes consolidarea sprijinului acordat de programul LIFE guvernanței în domeniul mediului, prin transformarea acesteia în domeniu prioritar în regulamentul propus (articolul 12). CoR consideră că acest lucru va spori vizibilitatea potențialelor proiecte în domeniul guvernanței și că autoritățile locale și regionale vor deveni beneficiari importanți ai acestui nou domeniu prioritar. CoR a solicitat ca programul LIFE să contribuie la consolidarea capacităților administrative ale autorităților locale și regionale și să pună un accent sporit pe sensibilizare, inclusiv pe educația în spiritul dezvoltării durabile și pe promovarea unor proiecte care implică autoritățile locale și regionale și au un impact semnificativ la nivelul UE (5). |
| --- | --- |

14.

Salută cu interes consolidarea sprijinului acordat de programul LIFE guvernanței în domeniul mediului, prin transformarea acesteia în domeniu prioritar în regulamentul propus (articolul 12). CoR consideră că acest lucru va spori vizibilitatea potențialelor proiecte în domeniul guvernanței și că autoritățile locale și regionale vor deveni beneficiari importanți ai acestui nou domeniu prioritar. CoR a solicitat ca programul LIFE să contribuie la consolidarea capacităților administrative ale autorităților locale și regionale și să pună un accent sporit pe sensibilizare, inclusiv pe educația în spiritul dezvoltării durabile și pe promovarea unor proiecte care implică autoritățile locale și regionale și au un impact semnificativ la nivelul UE (5).

| 15. | Consideră că acest domeniu prioritar ar trebui să promoveze schimbul de cunoștințe cu privire la punerea în aplicare a legislației de mediu a UE, prin susținerea rețelelor, a formării și a proiectelor în domeniul schimbului de bune practici la nivel european, în special între autoritățile locale și regionale care sunt active în acest domeniu. |
| --- | --- |

15.

Consideră că acest domeniu prioritar ar trebui să promoveze schimbul de cunoștințe cu privire la punerea în aplicare a legislației de mediu a UE, prin susținerea rețelelor, a formării și a proiectelor în domeniul schimbului de bune practici la nivel european, în special între autoritățile locale și regionale care sunt active în acest domeniu.

D.   
  Subprogramul pentru politici climatice (LIFE „Climă”)

| 16. | Salută crearea unui nou subprogram privind politicile climatice, care poate juca un rol în promovarea unor măsuri și investiții cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și care să ia în considerare chestiunile legate de climă. Salută aceasta din perspectiva angajamentului asumat de UE pe plan internațional privind reducerea gazelor cu efect de seră în cadrul Protocolului de la Kyoto și al viitorului acord global privind clima care urmează a fi negociat până în 2015, precum și din perspectiva obiectivelor UE în cadrul pachetului energie/climă, al Strategiei Europa 2020 și al Foii de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050 (6). |
| --- | --- |

16.

Salută crearea unui nou subprogram privind politicile climatice, care poate juca un rol în promovarea unor măsuri și investiții cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și care să ia în considerare chestiunile legate de climă. Salută aceasta din perspectiva angajamentului asumat de UE pe plan internațional privind reducerea gazelor cu efect de seră în cadrul Protocolului de la Kyoto și al viitorului acord global privind clima care urmează a fi negociat până în 2015, precum și din perspectiva obiectivelor UE în cadrul pachetului energie/climă, al Strategiei Europa 2020 și al Foii de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050 (6).

| 17. | Cu toate acestea, observă faptul că bugetul propus reprezintă o porțiune destul de redusă a bugetului total al programului LIFE (25 %). Astfel, subprogramul LIFE pentru politici climatice are un potențial extrem de limitat de reducere a gazelor cu efect de seră. În consecință, acesta ar trebui să promoveze numeroase avantaje pentru mediu, de exemplu ariile naturale, care sunt esențiale din punctul de vedere al garantării calității aerului și prezintă o mare biodiversitate (turbării și păduri), sau să stimuleze crearea de infrastructuri ecologice ca abordare integrată pentru conservarea biodiversității și atenuarea efectelor schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

17.

Cu toate acestea, observă faptul că bugetul propus reprezintă o porțiune destul de redusă a bugetului total al programului LIFE (25 %). Astfel, subprogramul LIFE pentru politici climatice are un potențial extrem de limitat de reducere a gazelor cu efect de seră. În consecință, acesta ar trebui să promoveze numeroase avantaje pentru mediu, de exemplu ariile naturale, care sunt esențiale din punctul de vedere al garantării calității aerului și prezintă o mare biodiversitate (turbării și păduri), sau să stimuleze crearea de infrastructuri ecologice ca abordare integrată pentru conservarea biodiversității și atenuarea efectelor schimbărilor climatice.

| 18. | Salută faptul că strategiile și planurile de acțiune privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea vor reprezenta punctul central al proiectelor integrate. |
| --- | --- |

18.

Salută faptul că strategiile și planurile de acțiune privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea vor reprezenta punctul central al proiectelor integrate.

| 19. | Salută obiectivele clasificate la domeniul prioritar „guvernanță și informare în domeniul climei” (articolul 16) și consideră că CoR are un rol bine definit de jucat în promovarea sensibilizării la chestiuni legate de climă. |
| --- | --- |

19.

Salută obiectivele clasificate la domeniul prioritar „guvernanță și informare în domeniul climei” (articolul 16) și consideră că CoR are un rol bine definit de jucat în promovarea sensibilizării la chestiuni legate de climă.

E.   
  Proiecte integrate

| 20. | Astfel cum a indicat în avizul său anterior (7), salută propunerea de introducere a unor proiecte integrate de lungă durată, la scară teritorială extinsă (în special regională, multiregională și națională), ca o modalitate de abordare a unei largi serii de chestiuni prin intermediul unei relații strategice, structurate, cu alte surse de finanțare ale UE. Proiectele LIFE ar urma să aibă în continuare o importantă valoare de catalizator. |
| --- | --- |

20.

Astfel cum a indicat în avizul său anterior (7), salută propunerea de introducere a unor proiecte integrate de lungă durată, la scară teritorială extinsă (în special regională, multiregională și națională), ca o modalitate de abordare a unei largi serii de chestiuni prin intermediul unei relații strategice, structurate, cu alte surse de finanțare ale UE. Proiectele LIFE ar urma să aibă în continuare o importantă valoare de catalizator.

| 21. | Este de părere că proiectele integrate vor îmbunătăți punerea în aplicare a politicii în domeniul mediului și climei și integrarea acestora în alte politici, aplicând principiul guvernanței pe mai multe niveluri, prin asigurarea unei mobilizări coordonate a altor fonduri UE, naționale și private în vederea realizării unor obiective în domeniul mediului și climei. Acestea se vor concentra asupra punerii în aplicare a planurilor și strategiilor în domeniul mediului și climei la o scară teritorială mai extinsă decât scara obișnuită în cadrul programului LIFE+. |
| --- | --- |

21.

Este de părere că proiectele integrate vor îmbunătăți punerea în aplicare a politicii în domeniul mediului și climei și integrarea acestora în alte politici, aplicând principiul guvernanței pe mai multe niveluri, prin asigurarea unei mobilizări coordonate a altor fonduri UE, naționale și private în vederea realizării unor obiective în domeniul mediului și climei. Acestea se vor concentra asupra punerii în aplicare a planurilor și strategiilor în domeniul mediului și climei la o scară teritorială mai extinsă decât scara obișnuită în cadrul programului LIFE+.

| 22. | Salută faptul că lista domeniilor tematice relevante ale proiectelor integrate de la articolul 18 litera (d) reflectă în mare măsură recomandările anterioare ale CoR (gestionarea apei, conservarea naturii și a biodiversității, utilizarea durabilă a resurselor și gestionarea deșeurilor). Consideră totuși că ar trebui adăugate la această listă și mediul marin, solul și zgomotul, în calitate de domenii tematice relevante. |
| --- | --- |

22.

Salută faptul că lista domeniilor tematice relevante ale proiectelor integrate de la articolul 18 litera (d) reflectă în mare măsură recomandările anterioare ale CoR (gestionarea apei, conservarea naturii și a biodiversității, utilizarea durabilă a resurselor și gestionarea deșeurilor). Consideră totuși că ar trebui adăugate la această listă și mediul marin, solul și zgomotul, în calitate de domenii tematice relevante.

| 23. | Își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că proiectele integrate pot fi dificil de conceput și de gestionat, în special având în vedere termenele-limită, criteriile de selecție, procedurile și formatele pentru depunerea candidaturii, condițiile de gestionare și modalitățile de raportare. Acest lucru poate descuraja în special autoritățile locale de mici dimensiuni; prin urmare, salută asistența tehnică prevăzută în propunerea de regulament, pentru a se oferi ajutor la conceperea și depunerea proiectelor integrate. |
| --- | --- |

23.

Își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că proiectele integrate pot fi dificil de conceput și de gestionat, în special având în vedere termenele-limită, criteriile de selecție, procedurile și formatele pentru depunerea candidaturii, condițiile de gestionare și modalitățile de raportare. Acest lucru poate descuraja în special autoritățile locale de mici dimensiuni; prin urmare, salută asistența tehnică prevăzută în propunerea de regulament, pentru a se oferi ajutor la conceperea și depunerea proiectelor integrate.

| 24. | Solicită crearea unor mecanisme adecvate de coordonare a LIFE cu alte fonduri UE în cadrul strategic comun, în special în cadrul contractelor de parteneriat, astfel cum se prevede la articolul 14 din proiectul de regulament de stabilire a unor dispoziții generale, precum și cu noua abordare propusă a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității și a strategiilor de dezvoltare locală pentru toate fondurile din cadrul strategic comun, în conformitate cu articolele 28 și 29 din proiectul de regulament de stabilire a unor dispoziții generale. |
| --- | --- |

24.

Solicită crearea unor mecanisme adecvate de coordonare a LIFE cu alte fonduri UE în cadrul strategic comun, în special în cadrul contractelor de parteneriat, astfel cum se prevede la articolul 14 din proiectul de regulament de stabilire a unor dispoziții generale, precum și cu noua abordare propusă a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității și a strategiilor de dezvoltare locală pentru toate fondurile din cadrul strategic comun, în conformitate cu articolele 28 și 29 din proiectul de regulament de stabilire a unor dispoziții generale.

| 25. | Se așteaptă ca această nouă categorie de proiecte LIFE aplicate la scară mai largă să includă cadrul și orientarea pentru elaborarea unor proiecte LIFE individuale și a altor proiecte, inclusiv un plan care să explice modul în care alte finanțări ale UE, naționale, regionale, locale și private se îmbină în vederea finanțării activităților propuse. În anumite cazuri, proiectele ar putea avea o durată mai mare, în cursul căreia ar putea fi dezvoltate și puse în aplicare proiecte LIFE individuale. |
| --- | --- |

25.

Se așteaptă ca această nouă categorie de proiecte LIFE aplicate la scară mai largă să includă cadrul și orientarea pentru elaborarea unor proiecte LIFE individuale și a altor proiecte, inclusiv un plan care să explice modul în care alte finanțări ale UE, naționale, regionale, locale și private se îmbină în vederea finanțării activităților propuse. În anumite cazuri, proiectele ar putea avea o durată mai mare, în cursul căreia ar putea fi dezvoltate și puse în aplicare proiecte LIFE individuale.

| 26. | În același timp, acordă importanță proiectelor tradiționale, la scară mai mică, care sunt accesibile autorităților mai mici, acestea fiind mai puțin capabile să dezvolte un proiect integrat. În consecință, salută faptul că acestea sunt prevăzute în continuare în noul program și solicită ca bugetele totale care le sunt alocate să nu fie reduse. |
| --- | --- |

26.

În același timp, acordă importanță proiectelor tradiționale, la scară mai mică, care sunt accesibile autorităților mai mici, acestea fiind mai puțin capabile să dezvolte un proiect integrat. În consecință, salută faptul că acestea sunt prevăzute în continuare în noul program și solicită ca bugetele totale care le sunt alocate să nu fie reduse.

| 27. | Recunoaște necesitatea unei baze geografice orientative, însă consideră că acesta nu ar trebui să constituie principalul motiv care ar putea determina redirecționarea finanțării de la proiecte esențiale doar pentru că în altă parte trebuie realizată o cotă națională teoretică. Salută posibilitatea de a introduce țările vecine în aceste proiecte. |
| --- | --- |

27.

Recunoaște necesitatea unei baze geografice orientative, însă consideră că acesta nu ar trebui să constituie principalul motiv care ar putea determina redirecționarea finanțării de la proiecte esențiale doar pentru că în altă parte trebuie realizată o cotă națională teoretică. Salută posibilitatea de a introduce țările vecine în aceste proiecte.

| 28. | Consideră că ar trebui să se încurajeze într-o măsură mai mare implicarea părților interesate în proiectele integrate. |
| --- | --- |

28.

Consideră că ar trebui să se încurajeze într-o măsură mai mare implicarea părților interesate în proiectele integrate.

F.   
  Simplificarea, programarea și actele delegate

| 29. | Recunoaște încercările Comisiei Europene de a răspunde solicitărilor formulate într-un aviz anterior (8) privind o mai mare simplificare administrativă, inclusiv programarea multianuală și o utilizare sporită a instrumentelor IT. Utilizarea sumelor și ratelor forfetare poate reduce birocrația și este bine-venită. Cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că angajamentul în vederea simplificării este exprimat în termeni cu sens extrem de larg, ca o aspirație, la considerentul 26. |
| --- | --- |

29.

Recunoaște încercările Comisiei Europene de a răspunde solicitărilor formulate într-un aviz anterior (8) privind o mai mare simplificare administrativă, inclusiv programarea multianuală și o utilizare sporită a instrumentelor IT. Utilizarea sumelor și ratelor forfetare poate reduce birocrația și este bine-venită. Cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că angajamentul în vederea simplificării este exprimat în termeni cu sens extrem de larg, ca o aspirație, la considerentul 26.

| 30. | Salută cu entuziasm introducerea unei abordări „în două etape” aplicabilă în cazul selecționării proiectelor integrate, în cadrul căreia potențialii candidați pot prezenta o notă explicativă spre aprobare prealabilă Comisiei, ceea ce înseamnă că participanții la licitație care au puține șanse de reușită cheltuie mai puține resurse. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu recomandarea CoR. (9) |
| --- | --- |

30.

Salută cu entuziasm introducerea unei abordări „în două etape” aplicabilă în cazul selecționării proiectelor integrate, în cadrul căreia potențialii candidați pot prezenta o notă explicativă spre aprobare prealabilă Comisiei, ceea ce înseamnă că participanții la licitație care au puține șanse de reușită cheltuie mai puține resurse. Acest lucru este, de asemenea, în conformitate cu recomandarea CoR. (9)

| 31. | Salută programele de lucru multianuale de cel puțin doi ani, propuse la articolul 24. Consideră că aceste programe de lucru multianuale pot asigura că LIFE răspunde priorităților UE într-un mod mai strategic și mai politic. CoR solicită Comisiei să implice autoritățile locale și regionale în elaborarea programelor de lucru, astfel încât acestea să fie bine adaptate realității de pe teren. |
| --- | --- |

31.

Salută programele de lucru multianuale de cel puțin doi ani, propuse la articolul 24. Consideră că aceste programe de lucru multianuale pot asigura că LIFE răspunde priorităților UE într-un mod mai strategic și mai politic. CoR solicită Comisiei să implice autoritățile locale și regionale în elaborarea programelor de lucru, astfel încât acestea să fie bine adaptate realității de pe teren.

| 32. | Cu toate acestea, este preocupat de faptul că posibilitatea de revizuire intermediară a programelor multianuale, astfel cum este prevăzută la articolul 24 alineatul (3) poate genera evoluții imprevizibile pentru beneficiari. Prin urmare, amploarea modificărilor efectuate în urma revizuirii ar trebui să fie minimă. |
| --- | --- |

32.

Cu toate acestea, este preocupat de faptul că posibilitatea de revizuire intermediară a programelor multianuale, astfel cum este prevăzută la articolul 24 alineatul (3) poate genera evoluții imprevizibile pentru beneficiari. Prin urmare, amploarea modificărilor efectuate în urma revizuirii ar trebui să fie minimă.

| 33. | Recunoaște faptul că, în cadrul programului actual, performanța punctelor naționale de contact diferă de la un caz la altul și în anumite cazuri existența unor deficiențe care determină utilizarea insuficientă a alocărilor naționale (CoR a solicitat în prealabil o mai bună pregătire a punctelor naționale de contact (10)). |
| --- | --- |

33.

Recunoaște faptul că, în cadrul programului actual, performanța punctelor naționale de contact diferă de la un caz la altul și în anumite cazuri existența unor deficiențe care determină utilizarea insuficientă a alocărilor naționale (CoR a solicitat în prealabil o mai bună pregătire a punctelor naționale de contact (10)).

| 34. | Insistă asupra faptului că procedura de examinare și Comitetul pentru Programul LIFE ar trebui să funcționeze și, respectiv, să acționeze într-un mod transparent și integrator. |
| --- | --- |

34.

Insistă asupra faptului că procedura de examinare și Comitetul pentru Programul LIFE ar trebui să funcționeze și, respectiv, să acționeze într-un mod transparent și integrator.

| 35. | Ia notă de faptul că proiectul de regulament prevede adoptarea unor acte delegate privind indicatorii de performanță aplicabili priorităților tematice specifice (articolul 3), privind aplicarea criteriului de a fi „în interesul UE” [articolul 19 alineatul (1)] și privind criteriile „de aplicare a echilibrului geografic” pentru proiectele integrate [articolul 19 alineatul (3)]. CoR a adoptat o poziție critică față de utilizarea sporită a comitologiei în politica de mediu, întrucât aceasta nu conferă transparență procesului decizional și operațional al UE în raport cu autoritățile locale și regionale (11). Prin urmare, recomandă ca Comisia Europeană să organizeze consultări corespunzătoare cu autoritățile locale și regionale în cursul lucrărilor pregătitoare ale actelor delegate. |
| --- | --- |

35.

Ia notă de faptul că proiectul de regulament prevede adoptarea unor acte delegate privind indicatorii de performanță aplicabili priorităților tematice specifice (articolul 3), privind aplicarea criteriului de a fi „în interesul UE” [articolul 19 alineatul (1)] și privind criteriile „de aplicare a echilibrului geografic” pentru proiectele integrate [articolul 19 alineatul (3)]. CoR a adoptat o poziție critică față de utilizarea sporită a comitologiei în politica de mediu, întrucât aceasta nu conferă transparență procesului decizional și operațional al UE în raport cu autoritățile locale și regionale (11). Prin urmare, recomandă ca Comisia Europeană să organizeze consultări corespunzătoare cu autoritățile locale și regionale în cursul lucrărilor pregătitoare ale actelor delegate.

G.   
  Cofinanțarea și costurile eligibile

| 36. | Recunoaște faptul că Comisia Europeană a răspuns solicitărilor formulate într-un aviz anterior (12) privind creșterea ratei de cofinanțare de la nivelul actual de până la 50 % la 70 % (crescând până la 80 % pentru proiectele integrate și pregătitoare). |
| --- | --- |

36.

Recunoaște faptul că Comisia Europeană a răspuns solicitărilor formulate într-un aviz anterior (12) privind creșterea ratei de cofinanțare de la nivelul actual de până la 50 % la 70 % (crescând până la 80 % pentru proiectele integrate și pregătitoare).

| 37. | Propune ca rata cea mai mare să fie extinsă la 85 % în regiunile mai puțin dezvoltate (astfel cum sunt definite în regulamentele privind fondurile structurale (13)) și în regiunile ultraperiferice. Aceste regiuni au adesea o importanță esențială în ceea ce privește realizarea obiectivului de stopare a pierderii biodiversității. |
| --- | --- |

37.

Propune ca rata cea mai mare să fie extinsă la 85 % în regiunile mai puțin dezvoltate (astfel cum sunt definite în regulamentele privind fondurile structurale (13)) și în regiunile ultraperiferice. Aceste regiuni au adesea o importanță esențială în ceea ce privește realizarea obiectivului de stopare a pierderii biodiversității.

| 38. | Regretă faptul că Comisia Europeană nu a răspuns solicitărilor formulate într-un aviz anterior (14), potrivit cărora autoritățile locale și regionale ar trebui să își poată utiliza costurile de personal ca resurse proprii. Excluderea costurilor cu personalul permanent ar avea un impact negativ substanțial asupra calității și fezabilității proiectelor, în special a celor concepute de organizații mici, guvernamentale și neguvernamentale, care se bazează pe continuitatea personalului permanent și pe experiența acestuia și al căror personal lucrează adesea în regim de timp parțial la mai multe proiecte concomitent. |
| --- | --- |

38.

Regretă faptul că Comisia Europeană nu a răspuns solicitărilor formulate într-un aviz anterior (14), potrivit cărora autoritățile locale și regionale ar trebui să își poată utiliza costurile de personal ca resurse proprii. Excluderea costurilor cu personalul permanent ar avea un impact negativ substanțial asupra calității și fezabilității proiectelor, în special a celor concepute de organizații mici, guvernamentale și neguvernamentale, care se bazează pe continuitatea personalului permanent și pe experiența acestuia și al căror personal lucrează adesea în regim de timp parțial la mai multe proiecte concomitent.

| 39. | Consideră că, împreună cu eliminarea TVA de pe lista costurilor eligibile, în conformitate cu articolul 20, acest lucru este susceptibil de a descuraja mulți potențiali candidați de la elaborarea unei propuneri. Reamintește că TVA-ul este acceptat în calitate de cost eligibil în cadrul altor fonduri UE, dacă beneficiarii pot dovedi că TVA-ul nu poate fi recuperat. |
| --- | --- |

39.

Consideră că, împreună cu eliminarea TVA de pe lista costurilor eligibile, în conformitate cu articolul 20, acest lucru este susceptibil de a descuraja mulți potențiali candidați de la elaborarea unei propuneri. Reamintește că TVA-ul este acceptat în calitate de cost eligibil în cadrul altor fonduri UE, dacă beneficiarii pot dovedi că TVA-ul nu poate fi recuperat.

| 40. | Cu toate acestea, ia notă de constatările unui studiu care par să demonstreze că efectul ratelor de cofinanțare mult mai ridicate propuse de Comisie va contrabalansa, pentru majoritatea proiectelor, eliminarea anumitor elemente eligibile pentru finanțare. În plus, este conștient de faptul că timpul consacrat de personal unui proiect reprezintă un important motiv de disensiune între auditorii Comisiei și beneficiari, determinând recuperarea unor sume însemnate de către Comisie, uneori cu mult după finalizarea proiectului. |
| --- | --- |

40.

Cu toate acestea, ia notă de constatările unui studiu care par să demonstreze că efectul ratelor de cofinanțare mult mai ridicate propuse de Comisie va contrabalansa, pentru majoritatea proiectelor, eliminarea anumitor elemente eligibile pentru finanțare. În plus, este conștient de faptul că timpul consacrat de personal unui proiect reprezintă un important motiv de disensiune între auditorii Comisiei și beneficiari, determinând recuperarea unor sume însemnate de către Comisie, uneori cu mult după finalizarea proiectului.

| 41. | Cu toate acestea, recomandă păstrarea, în continuare, a eligibilității costurilor pentru personalul permanent, cu condiția de a se dovedi cu documente că personalul în chestiune este afectat în mod oficial activităților din cadrul proiectului. |
| --- | --- |

41.

Cu toate acestea, recomandă păstrarea, în continuare, a eligibilității costurilor pentru personalul permanent, cu condiția de a se dovedi cu documente că personalul în chestiune este afectat în mod oficial activităților din cadrul proiectului.

H.   
  Bugetul

| 42. | Ia notă de faptul că, deși reprezintă o creștere considerabilă pentru program, creșterea propusă a bugetului alocat programului LIFE, de la 2 100 milioane EUR la 3 600 milioane EUR, rămâne relativ modestă, reprezentând doar 0,3 % din bugetul total al UE. |
| --- | --- |

42.

Ia notă de faptul că, deși reprezintă o creștere considerabilă pentru program, creșterea propusă a bugetului alocat programului LIFE, de la 2 100 milioane EUR la 3 600 milioane EUR, rămâne relativ modestă, reprezentând doar 0,3 % din bugetul total al UE.

| 43. | Cu toate acestea, având în vedere provocările de amploare din acest domeniu, CoR consideră bine-venită o creștere mai substanțială a acestui buget. Recunoaște că nu se poate ajunge la un acord cu privire la o anumită cifră până la încheierea negocierilor privind cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

43.

Cu toate acestea, având în vedere provocările de amploare din acest domeniu, CoR consideră bine-venită o creștere mai substanțială a acestui buget. Recunoaște că nu se poate ajunge la un acord cu privire la o anumită cifră până la încheierea negocierilor privind cadrul financiar multianual.

| 44. | Finanțarea programului LIFE nu ar trebui să aibă impact asupra altor fonduri (cum ar fi fondurile structurale), cu toate că sunt bine-venite o mai mare coerență și complementaritate cu alte surse de finanțare. |
| --- | --- |

44.

Finanțarea programului LIFE nu ar trebui să aibă impact asupra altor fonduri (cum ar fi fondurile structurale), cu toate că sunt bine-venite o mai mare coerență și complementaritate cu alte surse de finanțare.

| 45. | Salută faptul că 50 % din subprogramul pentru mediu urmează a fi redirecționat către biodiversitate, acest lucru fiind în conformitate cu o solicitare din partea CoR. (15) |
| --- | --- |

45.

Salută faptul că 50 % din subprogramul pentru mediu urmează a fi redirecționat către biodiversitate, acest lucru fiind în conformitate cu o solicitare din partea CoR. (15)

| 46. | Salută noua dispoziție de la articolul 16 potrivit căreia programul LIFE poate fi asociat cu instrumente financiare inovatoare. Consideră că acest lucru este deosebit de relevant pentru domeniul prioritar „mediu și utilizarea eficientă a resurselor”. Reiterează ideea că aceste instrumente ar trebui folosite numai în plus față de subvențiile pentru acțiuni, și nu în locul acestora. |
| --- | --- |

46.

Salută noua dispoziție de la articolul 16 potrivit căreia programul LIFE poate fi asociat cu instrumente financiare inovatoare. Consideră că acest lucru este deosebit de relevant pentru domeniul prioritar „mediu și utilizarea eficientă a resurselor”. Reiterează ideea că aceste instrumente ar trebui folosite numai în plus față de subvențiile pentru acțiuni, și nu în locul acestora.

I.   
  Principiul subsidiarității

| 47. | Reafirmă că politica de mediu este un domeniu în care exercitarea competențelor este împărțită între Uniunea Europeană și statele membre. Prin urmare, se aplică principiul subsidiarității. Cu toate acestea, consideră că, întrucât regulamentul propus reprezintă o continuare a programului LIFE, care există din 1992, nu este necesară o evaluare în profunzime a conformității acestuia cu principiile subsidiarității și proporționalității. Subsidiaritatea și proporționalitatea sunt reamintite la considerentul (34) al propunerii de regulament. |
| --- | --- |

47.

Reafirmă că politica de mediu este un domeniu în care exercitarea competențelor este împărțită între Uniunea Europeană și statele membre. Prin urmare, se aplică principiul subsidiarității. Cu toate acestea, consideră că, întrucât regulamentul propus reprezintă o continuare a programului LIFE, care există din 1992, nu este necesară o evaluare în profunzime a conformității acestuia cu principiile subsidiarității și proporționalității. Subsidiaritatea și proporționalitatea sunt reamintite la considerentul (34) al propunerii de regulament.

| 48. | Totuși:






  a) | Este, în linii mari, în favoarea continuării gestionării centralizate a programului LIFE, însă consideră că va fi necesară garantarea faptului că delegarea unor sarcini, cum ar fi cele de selecționare a proiectelor și de monitorizare, către o agenție executivă nu reduce implicarea statelor membre în funcționarea programului și că niciun transfer nu va avea drept rezultat pierderi în materie de cunoștințe și experiență necesare pentru a procesa candidaturile din cadrul programului LIFE. |
| --- | --- | --- |

48.

Totuși:

a)

Este, în linii mari, în favoarea continuării gestionării centralizate a programului LIFE, însă consideră că va fi necesară garantarea faptului că delegarea unor sarcini, cum ar fi cele de selecționare a proiectelor și de monitorizare, către o agenție executivă nu reduce implicarea statelor membre în funcționarea programului și că niciun transfer nu va avea drept rezultat pierderi în materie de cunoștințe și experiență necesare pentru a procesa candidaturile din cadrul programului LIFE.

| b) | Reamintește rolul important pe care îl au de jucat autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare legislației de mediu și a strategiilor în domeniul climei ale UE la nivel subnațional și în promovarea inovării și a bunelor practici la nivelul publicului. |
| --- | --- |

b)

Reamintește rolul important pe care îl au de jucat autoritățile locale și regionale în punerea în aplicare legislației de mediu și a strategiilor în domeniul climei ale UE la nivel subnațional și în promovarea inovării și a bunelor practici la nivelul publicului.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul (15)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (16) (denumită în continuare „Foaia de parcurs 2050”) a recunoscut faptul că testarea de noi abordări cu privire la atenuarea schimbărilor climatice va rămâne un factor esențial pentru trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De asemenea, va trebui asigurată adaptarea la schimbările climatice, ca prioritate transsectorială a Uniunii. Mai mult decât atât, promovarea guvernanței și sensibilizarea sunt esențiale pentru obținerea de rezultate constructive și pentru asigurarea implicării părților interesate. Prin urmare, subprogramul pentru politici climatice trebuie să sprijine eforturi prin care se aduc contribuții în trei domenii prioritare specifice: „Atenuarea schimbărilor climatice”, „Adaptarea la schimbările climatice” și „Guvernanța și informarea în domeniul climei”. Trebuie ca proiectele finanțate in cadrul programului LIFE să poată contribui la atingerea obiectivelor specifice în cel puțin două dintre domeniile prioritare respective și să implice participarea a cel puțin două state membre. | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (16) (denumită în continuare „Foaia de parcurs 2050”) a recunoscut faptul că testarea de noi abordări cu privire la atenuarea schimbărilor climatice va rămâne un factor esențial pentru trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De asemenea, va trebui asigurată adaptarea la schimbările climatice, ca prioritate transsectorială a Uniunii. Mai mult decât atât, promovarea guvernanței și sensibilizarea sunt esențiale pentru obținerea de rezultate constructive și pentru asigurarea implicării părților interesate. Prin urmare, subprogramul pentru politici climatice trebuie să sprijine eforturi prin care se aduc contribuții în trei domenii prioritare specifice: „Atenuarea schimbărilor climatice”, „Adaptarea la schimbările climatice” și „Guvernanța și informarea în domeniul climei”. . Trebuie ca proiectele finanțate in cadrul programului LIFE să poată contribui la atingerea obiectivelor specifice în cel puțin două dintre domeniile prioritare respective și să implice participarea a cel puțin două state membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (16) (denumită în continuare „Foaia de parcurs 2050”) a recunoscut faptul că testarea de noi abordări cu privire la atenuarea schimbărilor climatice va rămâne un factor esențial pentru trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De asemenea, va trebui asigurată adaptarea la schimbările climatice, ca prioritate transsectorială a Uniunii. Mai mult decât atât, promovarea guvernanței și sensibilizarea sunt esențiale pentru obținerea de rezultate constructive și pentru asigurarea implicării părților interesate. Prin urmare, subprogramul pentru politici climatice trebuie să sprijine eforturi prin care se aduc contribuții în trei domenii prioritare specifice: „Atenuarea schimbărilor climatice”, „Adaptarea la schimbările climatice” și „Guvernanța și informarea în domeniul climei”. Trebuie ca proiectele finanțate in cadrul programului LIFE să poată contribui la atingerea obiectivelor specifice în cel puțin două dintre domeniile prioritare respective și să implice participarea a cel puțin două state membre.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (16) (denumită în continuare „Foaia de parcurs 2050”) a recunoscut faptul că testarea de noi abordări cu privire la atenuarea schimbărilor climatice va rămâne un factor esențial pentru trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De asemenea, va trebui asigurată adaptarea la schimbările climatice, ca prioritate transsectorială a Uniunii. Mai mult decât atât, promovarea guvernanței și sensibilizarea sunt esențiale pentru obținerea de rezultate constructive și pentru asigurarea implicării părților interesate. Prin urmare, subprogramul pentru politici climatice trebuie să sprijine eforturi prin care se aduc contribuții în trei domenii prioritare specifice: „Atenuarea schimbărilor climatice”, „Adaptarea la schimbările climatice” și „Guvernanța și informarea în domeniul climei”. . Trebuie ca proiectele finanțate in cadrul programului LIFE să poată contribui la atingerea obiectivelor specifice în cel puțin două dintre domeniile prioritare respective și să implice participarea a cel puțin două state membre.

Expunere de motive

Regulamentul LIFE ar trebui să facă trimitere în mod expres la nevoia de a căuta sinergii între obiectivele de mediu, în special între politicile climatice și biodiversitate. Este important să se pună accentul pe funcțiile ecosistemelor forestiere, întrucât ele pot contribui la biodiversitate și la atenuarea schimbărilor climatice, sporind totodată capacitatea de absorbție a carbonului.

Amendamentul 2

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În vederea simplificării programul LIFE și a reducerii sarcinii administrative pentru solicitanți și beneficiari, trebuie utilizate mai frecvent sume și rate forfetare, iar finanțarea trebuie să se concentreze pe categorii de costuri mai specifice. Cu titlu de compensație pentru costurile neeligibile și pentru a menține nivelul eficient de sprijin acordat prin programul LIFE, ratele de cofinanțare trebuie să fie de 70 %, ca regulă generală, și de 80 % în anumite cazuri. | În vederea simplificării programul LIFE și a reducerii sarcinii administrative pentru solicitanți și beneficiari, trebuie utilizate mai frecvent sume și rate forfetare, iar finanțarea trebuie să se concentreze pe categorii de costuri mai specifice. Cu titlu de compensație pentru costurile neeligibile și pentru a menține nivelul eficient de sprijin acordat prin programul LIFE, ratele de cofinanțare trebuie să fie de 70 %, ca regulă generală, și de . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În vederea simplificării programul LIFE și a reducerii sarcinii administrative pentru solicitanți și beneficiari, trebuie utilizate mai frecvent sume și rate forfetare, iar finanțarea trebuie să se concentreze pe categorii de costuri mai specifice. Cu titlu de compensație pentru costurile neeligibile și pentru a menține nivelul eficient de sprijin acordat prin programul LIFE, ratele de cofinanțare trebuie să fie de 70 %, ca regulă generală, și de 80 % în anumite cazuri.

În vederea simplificării programul LIFE și a reducerii sarcinii administrative pentru solicitanți și beneficiari, trebuie utilizate mai frecvent sume și rate forfetare, iar finanțarea trebuie să se concentreze pe categorii de costuri mai specifice. Cu titlu de compensație pentru costurile neeligibile și pentru a menține nivelul eficient de sprijin acordat prin programul LIFE, ratele de cofinanțare trebuie să fie de 70 %, ca regulă generală, și de .

Expunere de motive

Rata superioară ar trebui să fie extinsă la 85 % în regiunile mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic sau regiunile în tranziție (astfel cum sunt definite în regulamentele privind fondurile structurale). Aceste regiuni au adesea o importanță esențială în ceea ce privește realizarea obiectivului de stopare a pierderii biodiversității. Ca regulă generală, regiunile ultraperiferice beneficiază, în cadrul principalelor fonduri europene, de rate de cofinanțare de 85 %, motiv pentru care și în cadrul altor programe de finanțare ale Uniunii, cum este cazul LIFE, trebuie să existe posibilitatea ca ele să beneficieze de aceeași rată de cofinanțare. Trebuie remarcat de asemenea faptul că regiunile ultraperiferice au cea mai mare contribuție netă la biodiversitate din întreaga Uniune Europeană, pe teritoriul lor aflându-se un număr ridicat de situri de importanță comunitară incluse în rețeaua Natura 2000.

Amendamentul 3

Considerentul (30)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a se asigura cea mai bună utilizare posibilă a fondurilor Uniunii și pentru a se garanta valoarea adăugată europeană, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru selectarea proiectelor, criteriile de aplicare a echilibrul geografic în cazul „proiectelor integrate” și indicatorii de performanță aplicabili anumitor priorități tematice. Este deosebit de important ca, în etapa pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului. | Pentru a se asigura cea mai bună utilizare posibilă a fondurilor Uniunii și pentru a se garanta valoarea adăugată europeană, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru selectarea proiectelor, criteriile de aplicare a echilibrul geografic în cazul „proiectelor integrate” și indicatorii de performanță aplicabili anumitor priorități tematice. Este deosebit de important ca, în etapa pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a se asigura cea mai bună utilizare posibilă a fondurilor Uniunii și pentru a se garanta valoarea adăugată europeană, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru selectarea proiectelor, criteriile de aplicare a echilibrul geografic în cazul „proiectelor integrate” și indicatorii de performanță aplicabili anumitor priorități tematice. Este deosebit de important ca, în etapa pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului.

Pentru a se asigura cea mai bună utilizare posibilă a fondurilor Uniunii și pentru a se garanta valoarea adăugată europeană, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește criteriile de eligibilitate pentru selectarea proiectelor, criteriile de aplicare a echilibrul geografic în cazul „proiectelor integrate” și indicatorii de performanță aplicabili anumitor priorități tematice. Este deosebit de important ca, în etapa pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului.

Expunere de motive

CoR a adoptat o poziție critică față de utilizarea sporită a comitologiei în politica de mediu, întrucât aceasta nu conferă transparență procesului decizional și operațional al UE în raport cu autoritățile locale și regionale.

Amendamentul 4

Articolul 5 - Participarea țărilor terțe la programul LIFE

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programul LIFE este deschis participării următoarelor țări: | Programul LIFE este deschis participării următoarelor țări: |
| (a) | țările AELS (Asociația Europeană a Liberului Schimb), care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European (SEE); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Programul LIFE este deschis participării următoarelor țări:

Programul LIFE este deschis participării următoarelor țări:

(a)

țările AELS (Asociația Europeană a Liberului Schimb), care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European (SEE);

| (a) | țările AELS (Asociația Europeană a Liberului Schimb), care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European (SEE); |
| --- | --- |

(a)

țările AELS (Asociația Europeană a Liberului Schimb), care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European (SEE);

| (b) | țările candidate, potențial candidate și aderente la Uniune; |
| --- | --- |

(b)

țările candidate, potențial candidate și aderente la Uniune;

| (b) | țările candidate, potențial candidate și aderente la Uniune; |
| --- | --- |

(b)

țările candidate, potențial candidate și aderente la Uniune;

| (c) | țările în care se aplică politica europeană de vecinătate; |
| --- | --- |

(c)

țările în care se aplică politica europeană de vecinătate;

| (c) | țările în care se aplică politica europeană de vecinătate; |
| --- | --- |

(c)

țările în care se aplică politica europeană de vecinătate;

| (d) | țările care au devenit membre ale Agenției Europene de Mediu în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 993/1999 din 29 aprilie 1999 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1210/90 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu. |
| --- | --- |

(d)

țările care au devenit membre ale Agenției Europene de Mediu în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 993/1999 din 29 aprilie 1999 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1210/90 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu.

| (d) | țările care au devenit membre ale Agenției Europene de Mediu în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 993/1999 din 29 aprilie 1999 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1210/90 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu. |
| --- | --- |

(d)

țările care au devenit membre ale Agenției Europene de Mediu în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 993/1999 din 29 aprilie 1999 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1210/90 privind crearea Agenției Europene de Mediu și a Rețelei europene de informare și observare pentru mediu.

| | |
| --- | --- |

Această participare trebuie să se facă în conformitate cu condițiile prevăzute în acordurile multilaterale sau bilaterale respective, prin care se stabilesc principiile generale ale participării lor la programele Uniunii.

Această participare trebuie să se facă în conformitate cu condițiile prevăzute în acordurile multilaterale sau bilaterale respective, prin care se stabilesc principiile generale ale participării lor la programele Uniunii.

Expunere de motive

Cele 21 de țări și teritorii de peste mări ale UE, împreună cu cele patru regiuni ultraperiferice ale Franței, dețin mai multe specii endemice și specii pe cale de dispariție decât totalitatea statelor membre. Cinci dintre cele 34 de „zone fierbinți” din punctul de vedere al biodiversității se află în țările și teritoriile de peste mări ale UE. Ecosistemele insulare reprezintă numai 5 % din suprafața de uscat de pe planetă; cu toate acestea, se știe că aceste ecosisteme găzduiesc circa o treime dintre speciile pe cale de dispariție din lume. Această biodiversitate rămâne relativ neprotejată, întrucât directivele privind păsările și habitatele nu se aplică în aceste teritorii. Este greu de obținut finanțare pentru sprijinirea activităților de conservare, întrucât aceste teritorii îndepărtate nu sunt eligibile pentru multe finanțări internaționale (din cauza asocierii lor cu UE). S-ar putea obține finanțări pentru proiectele din țările și teritoriile de peste mări din alocațiile naționale ale celor patru țări membre (Regatul Unit, Țările de Jos, Franța, Danemarca) care dețin teritorii clasificate ca țări și teritorii de peste mări și, în acest fel, nu ar exista efecte asupra fondurilor disponibile în cadrul programului LIFE în ansamblu.

Amendamentul 5

Articolul 8 – Complementaritate, alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu responsabilitățile care le revin, Comisia și statele membre asigură coordonarea între programul LIFE și Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru afaceri maritime și pescuit, în vederea creării de sinergii, în special în contextul proiectelor integrate menționate la articolul 18 litera (d), și pentru sprijinirea utilizării de soluții, metode și abordări elaborate în cadrul programului LIFE. La nivelul Uniunii, coordonarea are loc în cadrul strategic comun menționat la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. .... (Regulamentul CSC). | În conformitate cu responsabilitățile care le revin, Comisia și statele membre asigură coordonarea între programul LIFE și Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru afaceri maritime și pescuit, în vederea creării de sinergii, în special în contextul proiectelor integrate menționate laarticolul 18 litera (d), și pentru sprijinirea utilizării de soluții, metode și abordări elaborate în cadrul programului LIFE. La nivelul Uniunii, coordonarea are loc în cadrul strategic comun menționat la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. .... (Regulamentul ). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În conformitate cu responsabilitățile care le revin, Comisia și statele membre asigură coordonarea între programul LIFE și Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru afaceri maritime și pescuit, în vederea creării de sinergii, în special în contextul proiectelor integrate menționate la articolul 18 litera (d), și pentru sprijinirea utilizării de soluții, metode și abordări elaborate în cadrul programului LIFE. La nivelul Uniunii, coordonarea are loc în cadrul strategic comun menționat la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. .... (Regulamentul CSC).

În conformitate cu responsabilitățile care le revin, Comisia și statele membre asigură coordonarea între programul LIFE și Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru afaceri maritime și pescuit, în vederea creării de sinergii, în special în contextul proiectelor integrate menționate laarticolul 18 litera (d), și pentru sprijinirea utilizării de soluții, metode și abordări elaborate în cadrul programului LIFE. La nivelul Uniunii, coordonarea are loc în cadrul strategic comun menționat la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. .... (Regulamentul ).

Expunere de motive

Având în vedere importanța contribuției strategice a programului LIFE la finanțarea Natura 2000, CoR solicită ca regulamentul să solicite în mod explicit statelor membre să asigure coordonarea și prin instituirea unor cadre de acțiune prioritare. În plus, ar putea rezulta sinergii potențiale din coordonarea de proiecte integrate LIFE cu noua abordare a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității și a strategiilor de dezvoltare locală pentru toate fondurile CSC în conformitate cu articolele 28 și 29 din proiectul de regulament de stabilire a unor dispoziții generale. În plus, formularea din Regulamentul privind CSC este modificată pentru a se asigura conformitatea cu avizele Comitetului Regiunilor adoptate anterior (CdR 5/2012 rev. 1).

Amendamentul 6

Articolul 10 – Obiective specifice ale domeniului prioritar „mediu și utilizarea eficientă a resurselor”, litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| sprijini aplicării, dezvoltării, testării și demonstrării unor abordări integrate pentru punerea în aplicare a planurilor și a programelor în conformitate cu politica și legislația de mediu a Uniunii Europene, în special în domeniile apei, deșeurilor și aerului; | sprijini aplicării, dezvoltării, testării și demonstrării unor abordări integrate pentru punerea în aplicare a planurilor și a programelor în conformitate cu politica și legislația de mediu a Uniunii Europene, în special în domeniile apei, , deșeurilor, și aerului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

sprijini aplicării, dezvoltării, testării și demonstrării unor abordări integrate pentru punerea în aplicare a planurilor și a programelor în conformitate cu politica și legislația de mediu a Uniunii Europene, în special în domeniile apei, deșeurilor și aerului;

sprijini aplicării, dezvoltării, testării și demonstrării unor abordări integrate pentru punerea în aplicare a planurilor și a programelor în conformitate cu politica și legislația de mediu a Uniunii Europene, în special în domeniile apei, , deșeurilor, și aerului;

Expunere de motive

În multe regiuni, abordarea contaminării solului este de importanță maximă și este considerată a fi în strânsă legătură cu protecția apei și prevenirea generării de deșeuri.

Amendamentul 7

Articolul 14 – Obiective specifice ale domeniului prioritar „atenuarea schimbărilor climatice”

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În vederea contribuirii la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, domeniul prioritar „atenuarea schimbărilor climatice” are următoarele obiective specifice: | În vederea contribuirii la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, domeniul prioritar „atenuarea schimbărilor climatice” are următoarele obiective specifice: |
| (a) | contribuția la punerea în aplicare și dezvoltarea politicii și a legislației Uniunii Europene în materie de atenuare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor pentru atenuarea schimbărilor climatice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În vederea contribuirii la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, domeniul prioritar „atenuarea schimbărilor climatice” are următoarele obiective specifice:

În vederea contribuirii la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, domeniul prioritar „atenuarea schimbărilor climatice” are următoarele obiective specifice:

(a)

contribuția la punerea în aplicare și dezvoltarea politicii și a legislației Uniunii Europene în materie de atenuare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor pentru atenuarea schimbărilor climatice;

| (a) | contribuția la punerea în aplicare și dezvoltarea politicii și a legislației Uniunii Europene în materie de atenuare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor pentru atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la punerea în aplicare și dezvoltarea politicii și a legislației Uniunii Europene în materie de atenuare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor pentru atenuarea schimbărilor climatice;

| (b) | îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor acțiuni și măsuri de atenuare eficiente și pentru sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințe în practică; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor acțiuni și măsuri de atenuare eficiente și pentru sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințe în practică;

| (b) | îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor acțiuni și măsuri de atenuare eficiente și pentru sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințe în practică; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor acțiuni și măsuri de atenuare eficiente și pentru sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințe în practică;

| (c) | facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de atenuare, la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de atenuare, la nivel local, regional sau național;

| (c) | facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de atenuare, la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de atenuare, la nivel local, regional sau național;

| (d) | contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de atenuare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate. |
| --- | --- |

(d)

contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de atenuare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate.

| (d) | contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de atenuare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate |
| --- | --- |

(d)

contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de atenuare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Este important să se garanteze că măsurile care vizează combaterea schimbărilor climatice nu au efecte negative asupra biodiversității. Mai mult însă, fiind preluate în cadrul programului LIFE, ele trebuie să aibă un efect pozitiv asupra biodiversității, întrucât este esențial să se mențină coerența între cele două mari axe ale programului LIFE.

Amendamentul 8

Articolul 15 – Obiective specifice ale domeniului prioritar „adaptarea la schimbările climatice”

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a contribui la sprijinirea eforturilor destinate sporirii rezilienței față de schimbările climatice, domeniului prioritar „adaptarea la schimbările climatice” are următoarele obiective specifice: | Pentru a contribui la sprijinirea eforturilor destinate sporirii rezilienței față de schimbările climatice, domeniului prioritar „adaptarea la schimbările climatice” are următoarele obiective specifice: |
| (a) | contribuția la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicii și legislației Uniunii Europene în materie de adaptare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor vizând adaptarea la schimbările climatice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a contribui la sprijinirea eforturilor destinate sporirii rezilienței față de schimbările climatice, domeniului prioritar „adaptarea la schimbările climatice” are următoarele obiective specifice:

Pentru a contribui la sprijinirea eforturilor destinate sporirii rezilienței față de schimbările climatice, domeniului prioritar „adaptarea la schimbările climatice” are următoarele obiective specifice:

(a)

contribuția la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicii și legislației Uniunii Europene în materie de adaptare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor vizând adaptarea la schimbările climatice;

| (a) | contribuția la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicii și legislației Uniunii Europene în materie de adaptare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor vizând adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicii și legislației Uniunii Europene în materie de adaptare, inclusiv integrarea tuturor domeniilor de politică, în special prin dezvoltarea, testarea și demonstrarea abordărilor politice sau de conducere, a bunelor practici și a soluțiilor vizând adaptarea la schimbările climatice;

| (b) | îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor măsuri și acțiuni de adaptare eficiente și sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințele în practică; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor măsuri și acțiuni de adaptare eficiente și sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințele în practică;

| (b) | îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor măsuri și acțiuni de adaptare eficiente și sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințele în practică; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea bazei de cunoștințe pentru dezvoltarea, evaluarea preliminară, monitorizarea, evaluarea și punerea în aplicare a unor măsuri și acțiuni de adaptare eficiente și sporirea capacității de a aplica respectivele cunoștințele în practică;

| (c) | facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de adaptare, la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de adaptare, la nivel local, regional sau național;

| (c) | facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de adaptare, la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea dezvoltării și a punerii în aplicare a abordărilor integrate, de exemplu în ceea ce privește strategiile și planurile de acțiune în materie de adaptare, la nivel local, regional sau național;

| (d) | contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de adaptare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate. |
| --- | --- |

(d)

contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de adaptare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate.

| (d) | contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de adaptare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate |
| --- | --- |

(d)

contribuția la dezvoltarea și demonstrarea unor tehnologii, sisteme, metode și instrumente de adaptare inovatoare, care să poată fi reproduse, transferate sau integrate

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Este important să se garanteze că măsurile care vizează combaterea schimbărilor climatice nu au efecte negative asupra biodiversității. Mai mult însă, fiind preluate în cadrul programului LIFE, ele trebuie să aibă un efect pozitiv asupra biodiversității, întrucât este esențial să se mențină coerența între cele două mari axe ale programului LIFE.

Amendamentul 9

Articolul 18 – Proiecte, litera (d)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prin intermediul subvențiilor pentru acțiuni se pot finanța următoarele proiecte:
  ....






  d) | proiecte integrate, în special în domeniile: natură, apă, deșeuri, aer, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la schimbările climatice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Prin intermediul subvențiilor pentru acțiuni se pot finanța următoarele proiecte:

....

d)

proiecte integrate, în special în domeniile: natură, apă, deșeuri, aer, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la schimbările climatice;

Prin intermediul subvențiilor pentru acțiuni se pot finanța următoarele proiecte:

....

| d) | proiecte integrate, în special în domeniile: natură, apă, , deșeuri, aer, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

d)

proiecte integrate, în special în domeniile: natură, apă, , deșeuri, aer, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la schimbările climatice;

Expunere de motive

Domeniile prioritare ar trebui să includă mediul marin, solul și gestionarea zgomotului.

Amendamentul 10

Articolul 19 – Condiții de eligibilitate a proiectelor

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Proiectele menționate la articolul 18 trebuie să îndeplinească următoarele criterii de eligibilitate: | 1.   Proiectele menționate la articolul 18 trebuie să îndeplinească următoarele criterii de eligibilitate: |
| (a) | să fie în interesul UE, aducând o contribuție importantă la realizarea unuia dintre obiectivele Programului LIFE menționate la articolul 3; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Proiectele menționate la articolul 18 trebuie să îndeplinească următoarele criterii de eligibilitate:

1.   Proiectele menționate la articolul 18 trebuie să îndeplinească următoarele criterii de eligibilitate:

(a)

să fie în interesul UE, aducând o contribuție importantă la realizarea unuia dintre obiectivele Programului LIFE menționate la articolul 3;

| (a) | să fie în interesul UE, aducând o contribuție importantă la realizarea unuia dintre obiectivele Programului LIFE menționate la articolul 3; |
| --- | --- |

(a)

să fie în interesul UE, aducând o contribuție importantă la realizarea unuia dintre obiectivele Programului LIFE menționate la articolul 3;

| (b) | să asigure o abordare rentabilă și să fie coerente din punct de vedere tehnic și financiar; |
| --- | --- |

(b)

să asigure o abordare rentabilă și să fie coerente din punct de vedere tehnic și financiar;

| (b) | să asigure o abordare rentabilă și să fie coerente din punct de vedere tehnic și financiar; |
| --- | --- |

(b)

să asigure o abordare rentabilă și să fie coerente din punct de vedere tehnic și financiar;

| (c) | să fie solide, în ceea ce privește modalitatea de punere în aplicare propusă. |
| --- | --- |

(c)

să fie solide, în ceea ce privește modalitatea de punere în aplicare propusă.

| (c) | să fie solide, în ceea ce privește modalitatea de punere în aplicare propusă. |
| --- | --- |

(c)

să fie solide, în ceea ce privește modalitatea de punere în aplicare propusă.

Se acordă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 30, referitoare la condițiile de aplicare a criteriului prevăzut la alineatul (1) litera (a), în vederea adaptării respectivului criteriu la domeniile prioritare specifice, astfel cum sunt definite la articolele 9 și 13.

Se acordă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 30, referitoare la condițiile de aplicare a criteriului prevăzut la alineatul (1) litera (a), în vederea adaptării respectivului criteriu la domeniile prioritare specifice, astfel cum sunt definite la articolele 9 și 13.

2.   Atunci când este posibil, proiectele finanțate în cadrul programului LIFE trebuie să promoveze sinergii între diferitele obiective și utilizarea achizițiilor publice ecologice.

2.   roiectele finanțate în cadrul programului LIFE trebuie să promoveze sinergii între diferitele obiective și utilizarea achizițiilor publice ecologice.

3.   Proiectele integrate menționate la articolul 18 litera (d) trebuie să implice, după caz, părțile interesate și să promoveze, când este posibil, coordonarea și mobilizarea altor surse de finanțare ale Uniunii Europene.

3.   Proiectele integrate menționate la articolul 18 litera (d) trebuie să implice părțile interesate și să promoveze, când este posibil, coordonarea și mobilizarea altor surse de finanțare ale Uniunii Europene.

În cadrul procesului de atribuire pentru proiectele integrate, Comisia asigură echilibrul geografic, în conformitate cu principiile de solidaritate și partajare a eforturilor. Comisia trebuie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 30, referitoare la criteriile de aplicare a echilibrului geografic în fiecare dintre domeniile tematice menționate la articolul 18 litera (d).

În cadrul procesului de atribuire pentru proiectele integrate, Comisia asigură echilibrul geografic , în conformitate cu principiile de solidaritate și partajare a eforturilor. Comisia trebuie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 30, referitoare la criteriile de aplicare a echilibrului geografic în fiecare dintre domeniile tematice menționate la articolul 18 litera (d).

4.   Comisia trebuie să acorde o atenție deosebită proiectelor transnaționale, în cazul cărora cooperarea transnațională este determinantă pentru garantarea protecției mediului și realizarea obiectivelor climatice și trebuie să facă tot posibilul pentru a se asigura că cel puțin 15 % din resursele bugetare destinate proiectelor sunt alocate proiectelor transnaționale.

4.   Comisia trebuie să acorde o atenție deosebită proiectelor transnaționale, în cazul cărora cooperarea transnațională este determinantă pentru garantarea protecției mediului și realizarea obiectivelor climatice și trebuie să facă tot posibilul pentru a se asigura că cel puțin 15 % din resursele bugetare destinate proiectelor sunt alocate proiectelor transnaționale.

Expunere de motive

Dacă eforturile depuse în cadrul programului ar trebui să fie repartizate în întreaga UE, nu în ultimul rând pentru că problemele de mediu și climatice au adesea implicații transfrontaliere, conceptul de „cote naționale” este totuși nepotrivit și nu ar trebui să primeze în fața meritului intrinsec al propunerilor individuale. Trebuie să se evite o situație în care viitoarele proiecte integrate și multianuale care vor fi eligibile să ducă la reducerea bugetelor destinate acțiunilor existente care și-au dovedit utilitatea. De altfel, acest tip de acțiuni sunt cel mai ușor de utilizat de către autoritățile locale și regionale, care nu dispun neapărat de mijloacele necesare pentru a implementa proiectele integrate prevăzute în propunerea Comisiei. De asemenea, din motive de coerență, proiectele finanțate prin programul LIFE ar trebui să încurajeze utilizarea achizițiilor publice ecologice.

Amendamentul 11

Articolul 20 – Rate de cofinanțare și eligibilitatea costurilor pentru proiecte, alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 este de 70 % din costurile eligibile. Cu titlu excepțional, rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 literele (d) și (f) este de 80 % din costurile eligibile | Rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 este de 70 % din costurile eligibile. Cu titlu excepțional, rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 literele (d) și (f) este de 80 % din costurile eligibile . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 este de 70 % din costurile eligibile. Cu titlu excepțional, rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 literele (d) și (f) este de 80 % din costurile eligibile

Rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 este de 70 % din costurile eligibile. Cu titlu excepțional, rata maximă de cofinanțare pentru proiectele menționate la articolul 18 literele (d) și (f) este de 80 % din costurile eligibile .

Expunere de motive

Rata superioară ar trebui să fie extinsă la 85 % în regiunile mai puțin dezvoltate (astfel cum sunt definite în regulamentele privind fondurile structurale). Aceste regiuni au adesea o importanță esențială în ceea ce privește realizarea obiectivului de stopare a pierderii biodiversității. Ca regulă generală, regiunile ultraperiferice beneficiază, în cadrul principalelor fonduri europene, de rate de cofinanțare de 85 %, motiv pentru care și în cadrul altor programe de finanțare ale Uniunii, cum este cazul LIFE, trebuie să existe posibilitatea ca ele să beneficieze de aceeași rată de cofinanțare. Trebuie remarcat de asemenea faptul că regiunile ultraperiferice au cea mai mare contribuție netă la biodiversitate din întreaga Uniune Europeană, pe teritoriul lor aflându-se un număr ridicat de situri de importanță comunitară incluse în rețeaua Natura 2000.

Amendamentul 12

Articolul 20 – Rate de cofinanțare și eligibilitatea costurilor pentru proiecte, alineatul (2), prima parte, referitoare la TVA

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| TVA-ul nu se consideră cost eligibil pentru proiectele menționate la articolul 18. | TVA-ul consider cost eligibil pentru proiectele menționate la articolul 18. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

TVA-ul nu se consideră cost eligibil pentru proiectele menționate la articolul 18.

TVA-ul consider cost eligibil pentru proiectele menționate la articolul 18.

Expunere de motive

| | |
| --- | --- |

CoR consideră că eliminarea TVA de pe lista costurilor eligibile este susceptibilă de a descuraja mulți potențiali candidați de la elaborarea unei propuneri. Reamintește că TVA-ul este acceptat în calitate de cost eligibil în cadrul altor fonduri UE, dacă beneficiarii pot dovedi că TVA-ul nu poate fi recuperat.

Amendamentul 13

Articolul 20 – Rate de cofinanțare și eligibilitatea costurilor pentru proiecte, alineatul (3) (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | — | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

—

Expunere de motive

CoR consideră că eliminarea costurilor de personal de pe lista costurilor eligibile este susceptibilă de a descuraja mulți potențiali candidați de la elaborarea unei propuneri. Formularea restabilește această eligibilitate, astfel cum este definită în Regulamentul LIFE + (CE) nr. 614/2007 publicat în Jurnalul Oficial L309 din 20 noiembrie 2008 (a se vedea articolul 5), ținând totodată seama de cheltuielile cu salariile, nu numai nu numai de posibilitatea de a le finanța, fără criterii precise. Pentru operatorii de mici dimensiuni, obligația de a angaja personal suplimentar pentru gestionarea acestor proiecte nu este realistă și ar face realizarea lor adeseori imposibilă, cu atât mai mult cu cât ele necesită personal specializat, care să cunoască bine domeniul. În consecință, propunem limitarea condiției în sensul afectării efective a acestui personal pentru realizarea proiectului finanțat.

Trebuie precizat cu claritate că funcționarul responsabil în mod special pentru un proiect va putea să se ocupe de acesta cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă, astfel încât să nu existe discriminări în acest sens în momentul calculării costurilor cu funcționarii care lucrează efectiv la proiectele finanțate. Experiența dobândită în punerea în aplicare a proiectelor în fazele anterioare ale programului LIFE arată că derularea acestora reclamă deseori o participare cu fracțiune de normă, dar absolut necesară, a funcționarilor, motiv pentru care este necesar să se poată recunoaște aceste costuri ca fiind eligibile pentru finanțare.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 6/2011 fin (punctul 74).

1

(2)  Raportul „Evaluarea impactului teritorial generat de instrumentul Life+ al UE”, elaborat de Secretariatul Comitetului Regiunilor, mai 2011, CdR 6/2011 fin.

2

(3)  CdR 6/2011 (punctul 56).

3

(4)  Document de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2011) 1573 final.

4

(5)  CdR 6/2011 fin, Raportul „Evaluarea impactului teritorial generat de instrumentul Life+ al UE”, elaborat de Secretariatul Comitetului Regiunilor, mai 2011.

5

(6)  COM(2010) 2020 final și COM(2011) 112 final

6

(7)  CdR 6/2011 fi (punctele 6, 25 și 65-69)

7

(8)  CdR 6/2011 fin (punctele 33 și 37).

8

(9)  CdR 6/2011 final (punctul 38).

9

(10)  CdR 6/2011 fin (punctul 18).

10

(11)  CdR 25/2011 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin

11

(12)  CdR 6/2011 fin (punctul 35).

12

(13)  COM(2011) 615 final; CdR 6/2011fin (punctul 15).

13

(14)  CdR 6/2011 final (punctul 34).

14

(15)  CdR 6/2011 fin (punctele 9 și 14).

15

(16)  COM (2011) 112 final, 8.3.2011.

16

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/74 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/74

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Atribuirea contractelor de concesiune

2012/C 277/09

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată că normele actuale cu privire la concesiuni sunt stabilite prin jurisprudență și prin reglementare la nivel național. Având în vedere că anumite concesiuni pot avea o influență asupra pieței interne, este necesară stabilirea unor norme clare și o interpretare și abordare uniformă. Comitetul este de părere că se justifică elaborarea unei reglementări în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

constată că normele actuale cu privire la concesiuni sunt stabilite prin jurisprudență și prin reglementare la nivel național. Având în vedere că anumite concesiuni pot avea o influență asupra pieței interne, este necesară stabilirea unor norme clare și o interpretare și abordare uniformă. Comitetul este de părere că se justifică elaborarea unei reglementări în acest domeniu;

| — | consideră important, de aceea, ca autoritățile contractante și statele membre să-și păstreze libertatea de a alege instrumentul cu care doresc să efectueze sarcinile care se impun. Autorizațiile, inclusiv licențele de operare în număr limitat, trebuie să fie excluse din domeniul de aplicare al directivei. Același principiu se aplică pentru simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate; |
| --- | --- |

—

consideră important, de aceea, ca autoritățile contractante și statele membre să-și păstreze libertatea de a alege instrumentul cu care doresc să efectueze sarcinile care se impun. Autorizațiile, inclusiv licențele de operare în număr limitat, trebuie să fie excluse din domeniul de aplicare al directivei. Același principiu se aplică pentru simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate;

| — | consideră că este de dorit o clarificare în mai mare detaliu cu privire la modul în care trebuie acordată o concesiune. Trebuie găsit un echilibru între clarificarea, de exemplu, a modului de invitație și a termenelor, pe de o parte, și libertatea de stabilire a politicii pentru autoritățile contractante cu privire la, de pildă, criteriile pe care doresc să le aplice, pe de altă parte. Această claritate oferă autorităților contractante securitate și creează uniformitatea necesară în ceea ce privește modul de aplicare din partea statelor membre. Libertatea de desfășurare a politicilor este o formă de recunoaștere a faptului că autoritățile contractante cunosc domeniul concesiunilor și a autonomiei statelor membre. Autoritățile contractante trebuie să aibă posibilitatea de a opta pentru criterii sociale și de durabilitate; |
| --- | --- |

—

consideră că este de dorit o clarificare în mai mare detaliu cu privire la modul în care trebuie acordată o concesiune. Trebuie găsit un echilibru între clarificarea, de exemplu, a modului de invitație și a termenelor, pe de o parte, și libertatea de stabilire a politicii pentru autoritățile contractante cu privire la, de pildă, criteriile pe care doresc să le aplice, pe de altă parte. Această claritate oferă autorităților contractante securitate și creează uniformitatea necesară în ceea ce privește modul de aplicare din partea statelor membre. Libertatea de desfășurare a politicilor este o formă de recunoaștere a faptului că autoritățile contractante cunosc domeniul concesiunilor și a autonomiei statelor membre. Autoritățile contractante trebuie să aibă posibilitatea de a opta pentru criterii sociale și de durabilitate;

| — | consideră că această propunere trebuie să respecte principiul subsidiarității: autoritățile locale și regionale trebuie să își păstreze libertatea de a decide dacă vor să efectueze singure lucrările și serviciile sau dacă doresc să le subcontracteze unor părți terțe. Atunci când autoritățile locale și regionale hotărăsc să recurgă la subcontractare, își păstrează libertatea de a stabili singure instrumentul juridic: autorizație, contract de achiziții publice sau concesiune. |
| --- | --- |

—

consideră că această propunere trebuie să respecte principiul subsidiarității: autoritățile locale și regionale trebuie să își păstreze libertatea de a decide dacă vor să efectueze singure lucrările și serviciile sau dacă doresc să le subcontracteze unor părți terțe. Atunci când autoritățile locale și regionale hotărăsc să recurgă la subcontractare, își păstrează libertatea de a stabili singure instrumentul juridic: autorizație, contract de achiziții publice sau concesiune.

| Raportor | dl Henk KOOL (NL-PSE), membru al consiliului executiv al orașului Haga |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atribuirea contractelor de concesiune
  COM(2011) 897 final |

Raportor

dl Henk KOOL (NL-PSE), membru al consiliului executiv al orașului Haga

Document de referință

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atribuirea contractelor de concesiune

COM(2011) 897 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată că nu există un cadru juridic uniform pentru concesiuni. Concesiunile pentru lucrări publice sunt reglementate în cadrul directivelor europene privind achizițiile publice. În schimb, dreptul privind concesiunile pentru servicii nu face parte din directivele europene privind achizițiile publice, supunându-se prevederilor din Tratatul privind Uniunea Europeană. Aceste prevederi sunt detaliate în jurisprudența Curții Europene de Justiție; |
| --- | --- |

1.

constată că nu există un cadru juridic uniform pentru concesiuni. Concesiunile pentru lucrări publice sunt reglementate în cadrul directivelor europene privind achizițiile publice. În schimb, dreptul privind concesiunile pentru servicii nu face parte din directivele europene privind achizițiile publice, supunându-se prevederilor din Tratatul privind Uniunea Europeană. Aceste prevederi sunt detaliate în jurisprudența Curții Europene de Justiție;

| 2. | constată că, în ceea ce privește atribuirea contractelor de concesiune, statele membre sunt obligate să se conformeze principiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (egalitate de tratament, nediscriminare, transparență și proporționalitate), dar observă că punerea în aplicare a acestor contracte diferă. Propunerea de a adopta o directivă privind concesiunile are în vedere reglementarea într-un cadru unic a normelor privind concesiunile pentru lucrări și cele pentru servicii, astfel încât să existe o singură directivă pentru acordarea acestor concesiuni la nivelul UE. Din cauza, printre altele, a provocărilor economice cu care se confruntă Uniunea Europeană, Comisia Europeană consideră că este foarte importantă dezvoltarea în continuare a pieței interne, cu condiția ca normele UE cu privire la concesiuni să ofere suficient spațiu de manevră pentru punerea lor în aplicare de către autoritățile contractante; |
| --- | --- |

2.

constată că, în ceea ce privește atribuirea contractelor de concesiune, statele membre sunt obligate să se conformeze principiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (egalitate de tratament, nediscriminare, transparență și proporționalitate), dar observă că punerea în aplicare a acestor contracte diferă. Propunerea de a adopta o directivă privind concesiunile are în vedere reglementarea într-un cadru unic a normelor privind concesiunile pentru lucrări și cele pentru servicii, astfel încât să existe o singură directivă pentru acordarea acestor concesiuni la nivelul UE. Din cauza, printre altele, a provocărilor economice cu care se confruntă Uniunea Europeană, Comisia Europeană consideră că este foarte importantă dezvoltarea în continuare a pieței interne, cu condiția ca normele UE cu privire la concesiuni să ofere suficient spațiu de manevră pentru punerea lor în aplicare de către autoritățile contractante;

| 3. | observă că temeiul juridic pentru instituirea unui singur cadru juridic pentru concesiuni este prezent în articolele 53 alineatul (1), 62 și 114 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Aceste articole au ca obiect modul de funcționare a pieței interne. Subliniază, în acest context, că concesiunile de servicii trebuie întotdeauna privite și din perspectiva furnizării de servicii de interes (economic) general. Consideră că, din acest punct de vedere, propunerea de directivă nu ține seama într-o măsură suficientă de noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona. Solicită, prin urmare, derogări mai ample de la domeniul de aplicare al directivei pentru acest tip de servicii; |
| --- | --- |

3.

observă că temeiul juridic pentru instituirea unui singur cadru juridic pentru concesiuni este prezent în articolele 53 alineatul (1), 62 și 114 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Aceste articole au ca obiect modul de funcționare a pieței interne. Subliniază, în acest context, că concesiunile de servicii trebuie întotdeauna privite și din perspectiva furnizării de servicii de interes (economic) general. Consideră că, din acest punct de vedere, propunerea de directivă nu ține seama într-o măsură suficientă de noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona. Solicită, prin urmare, derogări mai ample de la domeniul de aplicare al directivei pentru acest tip de servicii;

| 4. | consideră că această propunere trebuie să respecte principiul subsidiarității: autoritățile locale și regionale trebuie să își păstreze libertatea de a decide dacă vor să efectueze singure lucrările și serviciile sau dacă doresc să le subcontracteze unor părți terțe. Atunci când autoritățile locale și regionale hotărăsc să recurgă la subcontractare, își păstrează libertatea de a stabili singure instrumentul juridic: autorizație, contract de achiziții publice sau concesiune; |
| --- | --- |

4.

consideră că această propunere trebuie să respecte principiul subsidiarității: autoritățile locale și regionale trebuie să își păstreze libertatea de a decide dacă vor să efectueze singure lucrările și serviciile sau dacă doresc să le subcontracteze unor părți terțe. Atunci când autoritățile locale și regionale hotărăsc să recurgă la subcontractare, își păstrează libertatea de a stabili singure instrumentul juridic: autorizație, contract de achiziții publice sau concesiune;

| 5. | precizează că, prin natura lor, concesiunile sunt mai complexe și se încheie pe durate mai lungi. Într-un aviz anterior, Comitetul a atras atenția că, în cazul în care se va adopta o legislație în privința contractelor de concesiune, aceasta trebuie să fie flexibilă și simplă (CdR 21-2010), iar ambiguitățile juridice trebuie evitate. |
| --- | --- |

5.

precizează că, prin natura lor, concesiunile sunt mai complexe și se încheie pe durate mai lungi. Într-un aviz anterior, Comitetul a atras atenția că, în cazul în care se va adopta o legislație în privința contractelor de concesiune, aceasta trebuie să fie flexibilă și simplă (CdR 21-2010), iar ambiguitățile juridice trebuie evitate.

AVÂND ÎN VEDERE CELE MENȚIONATE MAI SUS, COMITETUL REGIUNILOR:

| 6. | consideră că în articolul 1 din directivă sau cel puțin în cadrul considerentelor ar trebui precizat că transferul de responsabilități și competențe între autoritățile publice nu ar trebui să fie reglementat de prezenta directivă. În plus, ar trebui excluse acele sectoare care fac deja obiectul unor reglementări specifice ale dreptului Uniunii sau care nu fac obiectul reglementării în mod voit și în baza unor decizii ale legislatorului european; |
| --- | --- |

6.

consideră că în articolul 1 din directivă sau cel puțin în cadrul considerentelor ar trebui precizat că transferul de responsabilități și competențe între autoritățile publice nu ar trebui să fie reglementat de prezenta directivă. În plus, ar trebui excluse acele sectoare care fac deja obiectul unor reglementări specifice ale dreptului Uniunii sau care nu fac obiectul reglementării în mod voit și în baza unor decizii ale legislatorului european;

| 7. | recunoaște că dincolo de o anumită valoare, concesiunile au o influență asupra pieței interne și, ca atare, pot face obiectul reglementării la nivelul UE; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că dincolo de o anumită valoare, concesiunile au o influență asupra pieței interne și, ca atare, pot face obiectul reglementării la nivelul UE;

| 8. | constată că normele actuale cu privire la concesiuni sunt stabilite prin jurisprudență și prin reglementare la nivel național. Având în vedere că anumite concesiuni pot avea o influență asupra pieței interne, este necesară stabilirea unor norme clare și o interpretare și abordare uniformă. Comitetul este de părere că se justifică elaborarea unei reglementări în acest domeniu; |
| --- | --- |

8.

constată că normele actuale cu privire la concesiuni sunt stabilite prin jurisprudență și prin reglementare la nivel național. Având în vedere că anumite concesiuni pot avea o influență asupra pieței interne, este necesară stabilirea unor norme clare și o interpretare și abordare uniformă. Comitetul este de părere că se justifică elaborarea unei reglementări în acest domeniu;

| 9. | constată că utilizarea concesiunilor în statele membre are loc în moduri foarte diferite. Acest fapt are de-a face cu existența la nivel național a altor instrumente pe care le are la îndemână statul membru pentru reglementarea sau permiterea anumitor activități. O directivă poate deci avea consecințe diferite în diverse state membre. Prin urmare, Comisia ar trebui să precizeze și să definească în mod clar care din tipurile de contracte sunt considerate „concesiuni” și ce tipuri de relații contractuale cad sub incidența directivei; |
| --- | --- |

9.

constată că utilizarea concesiunilor în statele membre are loc în moduri foarte diferite. Acest fapt are de-a face cu existența la nivel național a altor instrumente pe care le are la îndemână statul membru pentru reglementarea sau permiterea anumitor activități. O directivă poate deci avea consecințe diferite în diverse state membre. Prin urmare, Comisia ar trebui să precizeze și să definească în mod clar care din tipurile de contracte sunt considerate „concesiuni” și ce tipuri de relații contractuale cad sub incidența directivei;

| 10. | consideră important, de aceea, ca autoritățile contractante și statele membre să-și păstreze libertatea de a alege instrumentul cu care doresc să efectueze sarcinile care se impun. Autorizațiile, inclusiv licențele de operare în număr limitat, trebuie să fie excluse din domeniul de aplicare al directivei. Același principiu se aplică pentru simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate; |
| --- | --- |

10.

consideră important, de aceea, ca autoritățile contractante și statele membre să-și păstreze libertatea de a alege instrumentul cu care doresc să efectueze sarcinile care se impun. Autorizațiile, inclusiv licențele de operare în număr limitat, trebuie să fie excluse din domeniul de aplicare al directivei. Același principiu se aplică pentru simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate;

| 11. | își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea ca introducerea unei obligații de a emite invitații de participare la o procedură de ofertare pentru acordarea unor astfel de instrumente naționale să afecteze în prea mare măsură autonomia națională a statelor membre. Comitetul salută, de aceea, faptul că din preambul reiese că Comisia Europeană nu consideră necesară calificarea acestui tip de acte ale statelor drept concesiuni, ci crede că este nevoie de un articol care să cuprindă o excepție explicită pentru acestea; |
| --- | --- |

11.

își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea ca introducerea unei obligații de a emite invitații de participare la o procedură de ofertare pentru acordarea unor astfel de instrumente naționale să afecteze în prea mare măsură autonomia națională a statelor membre. Comitetul salută, de aceea, faptul că din preambul reiese că Comisia Europeană nu consideră necesară calificarea acestui tip de acte ale statelor drept concesiuni, ci crede că este nevoie de un articol care să cuprindă o excepție explicită pentru acestea;

| 12. | este de părere că directiva trebuie să aibă în vedere concesiunile care au consecințe asupra pieței interne. Concesiunile care prin valoarea lor scăzută nu afectează piața internă ar trebui să poată fi acordate prin atribuire directă, fără invitație prealabilă la procedura de ofertare; |
| --- | --- |

12.

este de părere că directiva trebuie să aibă în vedere concesiunile care au consecințe asupra pieței interne. Concesiunile care prin valoarea lor scăzută nu afectează piața internă ar trebui să poată fi acordate prin atribuire directă, fără invitație prealabilă la procedura de ofertare;

| 13. | consideră că această diferențiere este foarte importantă pentru IMM-uri. Autoritățile contractante au astfel spațiul de manevră pentru aplicarea unei politici în materie de concesiuni care să fie favorabilă IMM-urilor; |
| --- | --- |

13.

consideră că această diferențiere este foarte importantă pentru IMM-uri. Autoritățile contractante au astfel spațiul de manevră pentru aplicarea unei politici în materie de concesiuni care să fie favorabilă IMM-urilor;

| 14. | își exprimă preocuparea cu privire la complexitatea reglementării. Autoritățile contractante resimt directivele actuale privind achizițiile publice ca exagerat de complexe. Există temerea că și această directivă privind concesiunile va deveni extrem de complexă. Comitetul consideră că concesiunile nu pot fi echivalate cu normele din cadrul directivelor europene privind achizițiile publice și solicită, de aceea, Comisiei să asigure simplitatea directivei și a eventualelor comunicări care vor decurge din aceasta; |
| --- | --- |

14.

își exprimă preocuparea cu privire la complexitatea reglementării. Autoritățile contractante resimt directivele actuale privind achizițiile publice ca exagerat de complexe. Există temerea că și această directivă privind concesiunile va deveni extrem de complexă. Comitetul consideră că concesiunile nu pot fi echivalate cu normele din cadrul directivelor europene privind achizițiile publice și solicită, de aceea, Comisiei să asigure simplitatea directivei și a eventualelor comunicări care vor decurge din aceasta;

| 15. | consideră că este de dorit o clarificare în mai mare detaliu cu privire la modul în care trebuie acordată o concesiune. Trebuie găsit un echilibru între clarificarea, de exemplu, a modului de invitație și a termenelor, pe de o parte, și libertatea de stabilire a politicii pentru autoritățile contractante cu privire la, de pildă, criteriile pe care doresc să le aplice, pe de altă parte. Această claritate oferă autorităților contractante securitate și creează uniformitatea necesară în ceea ce privește modul de aplicare din partea statelor membre. Libertatea de desfășurare a politicilor este o formă de recunoaștere a faptului că autoritățile contractante cunosc domeniul concesiunilor și a autonomiei statelor membre. Autoritățile contractante trebuie să aibă posibilitatea de a opta pentru criterii sociale și de durabilitate. |
| --- | --- |

15.

consideră că este de dorit o clarificare în mai mare detaliu cu privire la modul în care trebuie acordată o concesiune. Trebuie găsit un echilibru între clarificarea, de exemplu, a modului de invitație și a termenelor, pe de o parte, și libertatea de stabilire a politicii pentru autoritățile contractante cu privire la, de pildă, criteriile pe care doresc să le aplice, pe de altă parte. Această claritate oferă autorităților contractante securitate și creează uniformitatea necesară în ceea ce privește modul de aplicare din partea statelor membre. Libertatea de desfășurare a politicilor este o formă de recunoaștere a faptului că autoritățile contractante cunosc domeniul concesiunilor și a autonomiei statelor membre. Autoritățile contractante trebuie să aibă posibilitatea de a opta pentru criterii sociale și de durabilitate.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (5) | Trebuie introduse, de asemenea, anumite prevederi de coordonare pentru atribuirea concesiunilor de lucrări și de servicii din sectorul apei, al energiei, al transporturilor și al serviciilor poștale, având în vedere faptul că autoritățile naționale ar putea influența comportamentul entităților care își desfășoară activitatea în aceste sectoare, datorită existenței unor drepturi speciale sau exclusive acordate de statele membre în ceea ce privește livrarea, furnizarea sau exploatarea de rețele în scopul prestării serviciilor în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendament

(5)

Trebuie introduse, de asemenea, anumite prevederi de coordonare pentru atribuirea concesiunilor de lucrări și de servicii din sectorul apei, al energiei, al transporturilor și al serviciilor poștale, având în vedere faptul că autoritățile naționale ar putea influența comportamentul entităților care își desfășoară activitatea în aceste sectoare, datorită existenței unor drepturi speciale sau exclusive acordate de statele membre în ceea ce privește livrarea, furnizarea sau exploatarea de rețele în scopul prestării serviciilor în cauză.

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Aceste sectoare fac deja obiectul unei legislații specifice.

Amendamentul 2

Considerentul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (6) | Concesiunile sunt contracte cu titlu oneros, încheiate între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități sau entități contractante, care au ca obiect achiziția de lucrări sau de servicii și în care contraprestația este reprezentată de dreptul de a exploata lucrările sau serviciile care fac obiectul contractului. Executarea acestor lucrări sau servicii intră sub incidența unor obligații specifice, definite de autoritatea sau de entitatea contractantă, care pot fi invocate în fața unei instanțe. Dimpotrivă, anumite acte ale statelor, cum sunt autorizațiile sau licențele prin care statul sau o autoritate publică stabilește condițiile pentru exercitarea unei activități economice, nu trebuie considerate concesiuni. Același lucrueste valabil și în cazul acordurilor care au ca obiect dreptul unui operator economic de a exploata anumite domenii sau resurse publice, cum sunt contractele de leasing de terenuri prin care statul sau autoritatea sau entitatea contractantă stabilește doar condiții generale pentru utilizarea acestora, fără însă să achiziționeze lucrări sau servicii specifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(6)

Concesiunile sunt contracte cu titlu oneros, încheiate între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități sau entități contractante, care au ca obiect achiziția de lucrări sau de servicii și în care contraprestația este reprezentată de dreptul de a exploata lucrările sau serviciile care fac obiectul contractului. Executarea acestor lucrări sau servicii intră sub incidența unor obligații specifice, definite de autoritatea sau de entitatea contractantă, care pot fi invocate în fața unei instanțe. Dimpotrivă, anumite acte ale statelor, cum sunt autorizațiile sau licențele prin care statul sau o autoritate publică stabilește condițiile pentru exercitarea unei activități economice, nu trebuie considerate concesiuni. Același lucrueste valabil și în cazul acordurilor care au ca obiect dreptul unui operator economic de a exploata anumite domenii sau resurse publice, cum sunt contractele de leasing de terenuri prin care statul sau autoritatea sau entitatea contractantă stabilește doar condiții generale pentru utilizarea acestora, fără însă să achiziționeze lucrări sau servicii specifice.

| (6) | Concesiunile sunt contracte cu titlu oneros, încheiate între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități sau entități contractante, care au ca obiect achiziția de lucrări sau de servicii și în care contraprestația este reprezentată de dreptul de a exploata lucrările sau serviciile care fac obiectul contractului.xecutarea acestor lucrări sau servicii intră sub incidența unor specifice, definite de autoritatea sau de entitatea contractantă, în fața unei instanțe. Dimpotrivă, anumite acte ale statelor, cum sunt autorizațiile sau licențele prin care statulsau o autoritate publică stabilește condițiile pentru exercitarea unei activități economice nu trebuie considerate concesiuni. Același lucru este valabil și în cazul acordurilor care au ca obiect dreptul unui operator economic de a exploata anumite domenii sau resurse publice, cum sunt contractele de leasing de terenuri prin care statul sau autoritatea sau entitatea contractantă stabilește doar condiții generale pentru utilizarea acestora, fără însă să achiziționeze lucrări sau servicii specifice. |
| --- | --- |

(6)

Concesiunile sunt contracte cu titlu oneros, încheiate între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități sau entități contractante, care au ca obiect achiziția de lucrări sau de servicii și în care contraprestația este reprezentată de dreptul de a exploata lucrările sau serviciile care fac obiectul contractului.xecutarea acestor lucrări sau servicii intră sub incidența unor specifice, definite de autoritatea sau de entitatea contractantă, în fața unei instanțe. Dimpotrivă, anumite acte ale statelor, cum sunt autorizațiile sau licențele prin care statulsau o autoritate publică stabilește condițiile pentru exercitarea unei activități economice nu trebuie considerate concesiuni. Același lucru este valabil și în cazul acordurilor care au ca obiect dreptul unui operator economic de a exploata anumite domenii sau resurse publice, cum sunt contractele de leasing de terenuri prin care statul sau autoritatea sau entitatea contractantă stabilește doar condiții generale pentru utilizarea acestora, fără însă să achiziționeze lucrări sau servicii specifice.

Expunere de motive

Linia de demarcație dintre o autorizație, o licență eliberată în număr limitat, în cazul căreia autoritatea contractantă acordă un drept de exploatare, și o concesiune trebuie clarificată.

O autorizație poate impune anumite condiții privind modul de desfășurare al unei activități. Însă există și autorizații care limitează însăși activitatea aferentă lor. În acest caz, este vorba despre licențe de operare sau licențe eliberate în număr limitat. Asemenea acte sunt eliberate atunci când se au în vedere chestiuni privind ordinea publică, sănătatea publică și/sau siguranța. Printre acestea se pot număra licențele de operare pentru localuri de prostituție, pentru sectorul hotelier și al localurilor de alimentație publică și pentru cazinouri.

Un contract de concesiune are elemente comune cu o astfel de licență de operare. Diferența cea mai importantă constă în faptul că, în cazul unui contract de concesiune, autoritatea contractantă are un interes direct în realizarea activității. De aceea, în cazul contractelor de concesiune, îndeplinirea obligațiilor cu privire la activitatea hotărâtă poate fi solicitată în instanță. Atunci când îndeplinirea activității care face obiectul dreptului de exploatare poate fi solicitată în instanță, se poate presupune că este vorba de un contract „cu titlu oneros”. Acest criteriu este folosit și în cadrul definirii unui contract de achiziții publice.

Este important, de aceea, ca autoritățile contractante și statele membre să-și păstreze libertatea de a alege instrumentul cu care doresc să efectueze sarcinile care se impun. Autorizațiile, licențele de operare și licențele în număr limitat nu trebuie să fie cuprinse în domeniul de aplicare al directivei. Nu este de dorit ca pentru atribuirea unor astfel de autorizații să existe o obligație de transparență în sensul obligației de a emite invitații de participare în vederea atribuirii de contracte. Trebuie să se pornească de la reglementarea la nivel național și subnațional pentru stabilirea persoanelor care pot primi o autorizație. Din considerentul 6 reiese că această opinie este împărtășită de Comisie.

Este adevărat că definiția unei concesiuni se bazează pe forma unui contract, însă astfel de criterii beneficiază de o interpretare funcțională. De aceea, se poate întâmpla ca o autorizație să fie totuși considerată concesiune. Prin urmare, diferența dintre o autorizație, o licență de operare și o concesiune trebuie să fie precizată mai clar în preambul și în definiția concesiunilor.

Trebuie făcută o distincție clară între concesiuni și sarcinile care revin autorităților, ca, de exemplu, eliberarea de permise sau licențe.

Amendamentul 3

Considerentul (9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (9) | Noțiunea de drepturi speciale sau exclusive este esențială pentru definirea domeniului de aplicare al prezentei directive, deoarece entitățile care nu sunt nici autorități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, și nici întreprinderi publice intră sub incidența prevederilor acesteia doar în măsura în care desfășoară una dintre activitățile reglementate în baza unor astfel de drepturi. Prin urmare, este necesar să se precizeze că drepturile care au fost acordate printr-o procedură bazată pe criterii obiective, în conformitate cu legislația Uniunii, și pentru care s-aasigurat o publicitate adecvată, nu constituie drepturi speciale sau exclusive în sensul prezentei directive. Această legislație trebuie să includă Directiva 98/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (1), Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (2), Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (3), Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (4) și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului (5). Formele tot mai diverse ale acțiunii publice au făcut necesară definirea mai clară a noțiunii de achiziție publică însăși. Normele Uniunii în materie de concesiuni se referă la achiziția de lucrări sau de servicii în schimbul unei contraprestații reprezentate de exploatarea respectivelor lucrări sau servicii. Noțiunea de achiziție trebuie interpretată în sens larg, ca obținerea beneficiilor lucrărilor sau ale serviciilor în cauză, fără a implica în toate cazurile un transfer de proprietate către autoritățile contractante sau entitățile contractante. Mai mult, simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate, nu intră, în general, sub incidența prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(9)

Noțiunea de drepturi speciale sau exclusive este esențială pentru definirea domeniului de aplicare al prezentei directive, deoarece entitățile care nu sunt nici autorități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, și nici întreprinderi publice intră sub incidența prevederilor acesteia doar în măsura în care desfășoară una dintre activitățile reglementate în baza unor astfel de drepturi. Prin urmare, este necesar să se precizeze că drepturile care au fost acordate printr-o procedură bazată pe criterii obiective, în conformitate cu legislația Uniunii, și pentru care s-aasigurat o publicitate adecvată, nu constituie drepturi speciale sau exclusive în sensul prezentei directive. Această legislație trebuie să includă Directiva 98/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (1), Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (2), Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (3), Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (4) și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului (5). Formele tot mai diverse ale acțiunii publice au făcut necesară definirea mai clară a noțiunii de achiziție publică însăși. Normele Uniunii în materie de concesiuni se referă la achiziția de lucrări sau de servicii în schimbul unei contraprestații reprezentate de exploatarea respectivelor lucrări sau servicii. Noțiunea de achiziție trebuie interpretată în sens larg, ca obținerea beneficiilor lucrărilor sau ale serviciilor în cauză, fără a implica în toate cazurile un transfer de proprietate către autoritățile contractante sau entitățile contractante. Mai mult, simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate, nu intră, în general, sub incidența prezentei directive.

| (9) | Noțiunea de drepturi speciale sau exclusive este esențială pentru definirea domeniului de aplicare al prezentei directive, deoarece entitățile care nu sunt nici autorități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, și nici întreprinderi publice intră sub incidența prevederilor acesteia doar în măsura în care desfășoară una dintre activitățile reglementate în baza unor astfel de drepturi. Prin urmare, este necesar să se precizeze că drepturile care au fost acordate printr-o procedură bazată pe criterii obiective, în conformitate cu legislația Uniunii, și pentru care s-aasigurat o publicitate adecvată, nu constituie drepturi speciale sau exclusive în sensul prezentei directive. Această legislație trebuie să includă Directiva 98/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (1), Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (2), Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (3), Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (4) și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului (5). Formele tot mai diverse ale acțiunii publice au făcut necesară definirea mai clară a noțiunii de achiziție publică însăși. Normele Uniunii în materie de concesiuni se referă la achiziția de lucrări sau de servicii în schimbul unei contraprestații reprezentate de exploatarea respectivelor lucrări sau servicii. Noțiunea de achiziție trebuie interpretată în sens larg, ca obținerea beneficiilor lucrărilor sau ale serviciilor în cauză, fără a implica în toate cazurile un transfer de proprietate către autoritățile contractante sau entitățile contractante. Mai mult, simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate, nu intră, în general, sub incidența prezentei directive. |
| --- | --- |

(9)

Noțiunea de drepturi speciale sau exclusive este esențială pentru definirea domeniului de aplicare al prezentei directive, deoarece entitățile care nu sunt nici autorități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, și nici întreprinderi publice intră sub incidența prevederilor acesteia doar în măsura în care desfășoară una dintre activitățile reglementate în baza unor astfel de drepturi. Prin urmare, este necesar să se precizeze că drepturile care au fost acordate printr-o procedură bazată pe criterii obiective, în conformitate cu legislația Uniunii, și pentru care s-aasigurat o publicitate adecvată, nu constituie drepturi speciale sau exclusive în sensul prezentei directive. Această legislație trebuie să includă Directiva 98/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale (1), Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică (2), Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (3), Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (4) și Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și (CEE) nr. 1107/70 ale Consiliului (5). Formele tot mai diverse ale acțiunii publice au făcut necesară definirea mai clară a noțiunii de achiziție publică însăși. Normele Uniunii în materie de concesiuni se referă la achiziția de lucrări sau de servicii în schimbul unei contraprestații reprezentate de exploatarea respectivelor lucrări sau servicii. Noțiunea de achiziție trebuie interpretată în sens larg, ca obținerea beneficiilor lucrărilor sau ale serviciilor în cauză, fără a implica în toate cazurile un transfer de proprietate către autoritățile contractante sau entitățile contractante. Mai mult, simpla finanțare a unei activități, care este adesea legată de obligația de a rambursa sumele primite în cazul în care acestea nu sunt utilizate în scopurile cărora le sunt destinate, nu intră, în general, sub incidența prezentei directive.

Expunere de motive

Amendamentul urmărește să recupereze fără echivoc principiul fundamental deja exprimat în Directiva 2004/17 privind achizițiile în sectoarele utilităților publice „drepturile acordate de un stat membru în orice formă, inclusiv prin acte de concesiune, unui număr limitat de întreprinderi pe baza unor criterii obiective, proporționate și nediscriminatorii care permit oricărei părți interesate care îndeplinește acele criterii să beneficieze de acele drepturi, nu pot fi considerate drepturi speciale sau exclusive” (considerentul 25). Nu este potrivit să se limiteze acest principiu prin enumerarea unor acte ale Uniunii Europene, dat fiind că această enumerare ar putea părea obligatorie și ar da impresia că exclude actele legislative sau de reglementare ale statelor membre, deși răspund acelorași criterii obiective, proporționale și nediscriminatorii.

Amendamentul 4

Considerentul (10)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (10) | În plus, s-a dovedit necesar să se clarifice înțelesul achiziției unice, în sensul că trebuie luată în considerare valoarea agregată a tuturor concesiunilor încheiate pentru această achiziție, în raport cupragurile prevăzute în prezenta directivă, și că achiziția trebuie anunțată ca un tot, eventual împărțit în loturi. Conceptul de achiziție unică include toate achizițiile de bunuri, lucrări și servicii necesare pentru a realiza un anumit proiect. Pot indica existența unui singur proiect planificarea și proiectarea prealabilă de ansamblu efectuată de către autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă, faptul că diferitele elemente achiziționate îndeplinesc o funcție tehnică și economică unică sau că sunt legate logic într-un alt mod. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(10)

În plus, s-a dovedit necesar să se clarifice înțelesul achiziției unice, în sensul că trebuie luată în considerare valoarea agregată a tuturor concesiunilor încheiate pentru această achiziție, în raport cupragurile prevăzute în prezenta directivă, și că achiziția trebuie anunțată ca un tot, eventual împărțit în loturi. Conceptul de achiziție unică include toate achizițiile de bunuri, lucrări și servicii necesare pentru a realiza un anumit proiect. Pot indica existența unui singur proiect planificarea și proiectarea prealabilă de ansamblu efectuată de către autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă, faptul că diferitele elemente achiziționate îndeplinesc o funcție tehnică și economică unică sau că sunt legate logic într-un alt mod.

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Pregătirea și executarea unei concesiuni poate să dureze câțiva ani. Este plauzibil ca, în cadrul pregătirii, autoritatea contractantă să trebuiască să obțină diverse avize externe. Aceste avize ar trebui, conform definiției, să fie luate în calcul la stabilirea valorii concesiunii. Or, acest lucru nu este logic. Contractele de altă natură și care sunt atribuite unor alte părți nu ar trebui să facă parte din valoarea stabilită a concesiunii. Dacă aceste contracte însumează o anumită valoare, ele trebuie să facă obiectul unei licitații în baza directivei privind achizițiile publice și în conformitate cu aceasta.

Amendamentul este coerent cu avizele anterioare ale Comitetului cu privire la comasarea inutilă a contractelor.

A se vedea amendamentul 14.

Amendamentul 5

Considerentul (11)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (11) | Pentru asigurarea unei deschideri reale a pieței și a unui echilibru just în aplicarea normelor privind concesiunile în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale, este necesar ca entitățile menționate să fie identificate în alt mod decât pe baza statutului lor juridic. Prin urmare, trebuie să se garanteze că nu se aduce atingere egalității de tratament între entitățile contractante din sectorul public și cele din sectorul privat. De asemenea, este necesar să se asigure, în conformitate cu articolul 345 din Tratat, că nu se aduce atingere normelor care reglementează regimul proprietății în statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(11)

Pentru asigurarea unei deschideri reale a pieței și a unui echilibru just în aplicarea normelor privind concesiunile în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale, este necesar ca entitățile menționate să fie identificate în alt mod decât pe baza statutului lor juridic. Prin urmare, trebuie să se garanteze că nu se aduce atingere egalității de tratament între entitățile contractante din sectorul public și cele din sectorul privat. De asemenea, este necesar să se asigure, în conformitate cu articolul 345 din Tratat, că nu se aduce atingere normelor care reglementează regimul proprietății în statele membre.

| (11) | Pentru asigurarea unei deschideri reale a pieței și a unui echilibru just în aplicarea normelor privind concesiunile în sectoarele energiei, transporturilor și serviciilor poștale, este necesar ca entitățile menționate să fie identificate în alt mod decât pe baza statutului lor juridic. Prin urmare, trebuie să se garanteze că nu se aduce atingere egalității de tratament între entitățile contractante din sectorul public și cele din sectorul privat. De asemenea, este necesar să se asigure, în conformitate cu articolul 345 din Tratat, că nu se aduce atingere normelor care reglementează regimul proprietății în statele membre. |
| --- | --- |

(11)

Pentru asigurarea unei deschideri reale a pieței și a unui echilibru just în aplicarea normelor privind concesiunile în sectoarele energiei, transporturilor și serviciilor poștale, este necesar ca entitățile menționate să fie identificate în alt mod decât pe baza statutului lor juridic. Prin urmare, trebuie să se garanteze că nu se aduce atingere egalității de tratament între entitățile contractante din sectorul public și cele din sectorul privat. De asemenea, este necesar să se asigure, în conformitate cu articolul 345 din Tratat, că nu se aduce atingere normelor care reglementează regimul proprietății în statele membre.

Expunere de motive

Rezoluțiile din 14 ianuarie 2004, 10 martie 2004 și 31 mai 2006 exprimă în mod clar voința Parlamentului European cu privire la sectorul apei, în sensul că acesta nu prevede o liberalizare, ci modernizarea sectorului apei, cu intenția de a crea un echilibru între principiile economice și standardele de calitate și de mediu, cu asigurarea nivelului de eficiență necesar. De aceea, nu se recomandă o reglementare suplimentară printr-o normă orizontală.

Amendamentul 6

Se adaugă un nou considerent după considerentul (13)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Modalitățile de cooperare între autorități publice (mutualizarea pe bază de acord sau mutualizarea instituțională a competențelor în cadrul intercomunal) nu intră sub incidența legislației privind piața internă.

Amendamentul 7

Considerentul (20)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (20) | O examinare a așa-numitelor servicii prioritare și neprioritare (servicii „A” și „B”) efectuată de Comisie a arătat că nu se justifică restrângerea aplicării integrale a legislației privind achizițiile la un grup limitat de servicii. Ca urmare, prezenta directivă trebuie să se aplice unor servicii (cum sunt serviciile de catering și de distribuție a apei) care și-au demonstrat potențialul de comercializare transfrontalieră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(20)

O examinare a așa-numitelor servicii prioritare și neprioritare (servicii „A” și „B”) efectuată de Comisie a arătat că nu se justifică restrângerea aplicării integrale a legislației privind achizițiile la un grup limitat de servicii. Ca urmare, prezenta directivă trebuie să se aplice unor servicii (cum sunt serviciile de catering și de distribuție a apei) care și-au demonstrat potențialul de comercializare transfrontalieră.

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Distincția fundamentală între serviciile prioritare și cele neprioritare și implicit privilegierea serviciilor de tip „B” prin legislația privind achizițiile trebuie menținută. Serviciile sociale și de sănătate sunt nerelevante sau puțin relevante pentru piața internă, în condițiile în care, de regulă, ele sunt prestate la fața locului. Apa reprezintă un bun indispensabil pentru viață. De aceea se recomandă ca în domeniul apei să se acționeze cu multă precauție, ținând seama de aspectele de mediu și de igienă specifice. O excludere a sectorului apei din domeniul de aplicare al directivei este în același timp conformă și cu articolul 17 din Directiva 2006/123/CE privind serviciile pe piața internă.

Amendamentul 8

Considerentul (22)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (22) | Având în vedere importanța contextului cultural și sensibilitatea acestor servicii, statele membre trebuie să dispună de o largă putere de apreciere pentru a organiza alegerea furnizorilor de servicii în modul pe care îl consideră cel mai adecvat. Normele prezentei directive nu împiedică statele membre să aplice criterii calitative specifice la selectarea furnizorilor de servicii, așa cum sunt criteriile stabilite în Cadrul european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale al Comitetului pentru protecție socială al Uniunii Europene. Statele membre și/sau autoritățile publice au în continuare posibilitatea de a furniza ele însele aceste servicii sau de a organizaserviciile sociale într-un mod care nu implică încheierea de contracte de concesiune, de exemplu prin simpla finanțare a acestor servicii sau prin acordarea de licențe sau autorizații pentru toți operatorii economici care îndeplinesc condițiile stabilite în prealabil de autoritatea contractantă sau entitatea contractantă, fără limite sau cote, cu condiția ca un astfel de sistem să asigure un nivel suficient de publicitate și să respecte principiile transparenței și nediscriminării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(22)

Având în vedere importanța contextului cultural și sensibilitatea acestor servicii, statele membre trebuie să dispună de o largă putere de apreciere pentru a organiza alegerea furnizorilor de servicii în modul pe care îl consideră cel mai adecvat. Normele prezentei directive nu împiedică statele membre să aplice criterii calitative specifice la selectarea furnizorilor de servicii, așa cum sunt criteriile stabilite în Cadrul european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale al Comitetului pentru protecție socială al Uniunii Europene. Statele membre și/sau autoritățile publice au în continuare posibilitatea de a furniza ele însele aceste servicii sau de a organizaserviciile sociale într-un mod care nu implică încheierea de contracte de concesiune, de exemplu prin simpla finanțare a acestor servicii sau prin acordarea de licențe sau autorizații pentru toți operatorii economici care îndeplinesc condițiile stabilite în prealabil de autoritatea contractantă sau entitatea contractantă, fără limite sau cote, cu condiția ca un astfel de sistem să asigure un nivel suficient de publicitate și să respecte principiile transparenței și nediscriminării.

| (22) | Având în vedere importanța contextului cultural și sensibilitatea acestor servicii, statele membre trebuie să dispună de o largă putere de apreciere pentru a organiza alegerea furnizorilor de servicii în modul pe care îl consideră cel mai adecvat. Normele prezentei directive nu împiedică statele membre să aplice criterii calitative specifice la selectarea furnizorilor de servicii, așa cum sunt criteriile stabilite în Cadrul european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale al Comitetului pentru protecție socială al Uniunii Europene. Statele membre și/sau autoritățile publice au în continuare posibilitatea de a furniza ele însele aceste servicii sau de a organizaserviciile sociale într-un mod care nu implică încheierea de contracte de concesiune, de exemplu prin simpla finanțare a acestor servicii sau prin acordarea de licențe sau autorizații pentru toți operatorii economici care îndeplinesc condițiile stabilite în prealabil de autoritatea contractantă sau entitatea contractantă, cu condiția ca un astfel de sistem să asigure un nivel suficient de publicitate și să respecte principiile transparenței și nediscriminării. |
| --- | --- |

(22)

Având în vedere importanța contextului cultural și sensibilitatea acestor servicii, statele membre trebuie să dispună de o largă putere de apreciere pentru a organiza alegerea furnizorilor de servicii în modul pe care îl consideră cel mai adecvat. Normele prezentei directive nu împiedică statele membre să aplice criterii calitative specifice la selectarea furnizorilor de servicii, așa cum sunt criteriile stabilite în Cadrul european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale al Comitetului pentru protecție socială al Uniunii Europene. Statele membre și/sau autoritățile publice au în continuare posibilitatea de a furniza ele însele aceste servicii sau de a organizaserviciile sociale într-un mod care nu implică încheierea de contracte de concesiune, de exemplu prin simpla finanțare a acestor servicii sau prin acordarea de licențe sau autorizații pentru toți operatorii economici care îndeplinesc condițiile stabilite în prealabil de autoritatea contractantă sau entitatea contractantă, cu condiția ca un astfel de sistem să asigure un nivel suficient de publicitate și să respecte principiile transparenței și nediscriminării.

Expunere de motive

Comitetul propune eliminarea acestui pasaj.

Există licențe de operare care reglementează anumite activități și care se eliberează în număr limitat, în cazul cărora scoaterea la licitație nu este de dorit. Acestea privesc activități care nu sunt efectuate pentru autoritatea respectivă sau în interes public, ci dimpotrivă, care sunt privite de autoritatea respectivă ca potențial dăunătoare și care trebuie, de aceea, reglementate. Un exemplu în acest sens sunt autorizațiile pentru localuri de prostituție. Criteriul că un anumit tip de licență de operare este eliberat în număr limitat nu ar trebui să genereze în mod automat necesitatea unei proceduri de atribuire transparente.

A se vedea și amendamentul 4.

Amendamentul 9

Considerentul (25)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (25) | Pentru a asigura transparența și egalitatea de tratament, criteriile pentru atribuirea concesiunilor trebuie să respecte întotdeauna anumite standarde generale. Acestea trebuie comunicate în prealabil tuturor ofertanților potențiali, trebuie să aibă legătură cu obiectul contractului și nu trebuie să îi ofere autorității contractante sau entității contractante o libertate de selecție nelimitată. Ele trebuie să asigure posibilitatea unei concurențe efective și să fie însoțite de cerințe care să permită verificarea efectivă a informațiilor furnizate de ofertanți. Pentru a respecta aceste standarde, îmbunătățind în același timp certitudinea juridică, statele membre pot prevedea utilizarea criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(25)

Pentru a asigura transparența și egalitatea de tratament, criteriile pentru atribuirea concesiunilor trebuie să respecte întotdeauna anumite standarde generale. Acestea trebuie comunicate în prealabil tuturor ofertanților potențiali, trebuie să aibă legătură cu obiectul contractului și nu trebuie să îi ofere autorității contractante sau entității contractante o libertate de selecție nelimitată. Ele trebuie să asigure posibilitatea unei concurențe efective și să fie însoțite de cerințe care să permită verificarea efectivă a informațiilor furnizate de ofertanți. Pentru a respecta aceste standarde, îmbunătățind în același timp certitudinea juridică, statele membre pot prevedea utilizarea criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.

| (25) | Pentru a asigura transparența și egalitatea de tratament, criteriile pentru atribuirea concesiunilor trebuie să respecte întotdeauna anumite standarde generale. Acestea trebuie comunicate în prealabil tuturor ofertanților potențiali. Ele trebuie să asigure posibilitatea unei concurențe efective și să fie însoțite de cerințe care să permită verificarea efectivă a informațiilor furnizate de ofertanți. Pentru a respecta aceste standarde, îmbunătățind în același timp certitudinea juridică, statele membre pot prevedea utilizarea criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a asigura transparența și egalitatea de tratament, criteriile pentru atribuirea concesiunilor trebuie să respecte întotdeauna anumite standarde generale. Acestea trebuie comunicate în prealabil tuturor ofertanților potențiali. Ele trebuie să asigure posibilitatea unei concurențe efective și să fie însoțite de cerințe care să permită verificarea efectivă a informațiilor furnizate de ofertanți. Pentru a respecta aceste standarde, îmbunătățind în același timp certitudinea juridică, statele membre pot prevedea utilizarea criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.

Expunere de motive

A se vedea și amendamentele 23 și 28.

Amendamentul 10

Articolul 1, nou alineat (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 1


  Obiectiv și domeniu de aplicare | Articolul 1


  Obiectiv și domeniu de aplicare |
| ... | ... |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 1

Obiectiv și domeniu de aplicare

Articolul 1

Obiectiv și domeniu de aplicare

...

...

Expunere de motive

Comitetul consideră că această directivă ar trebui să se aplice numai concesiunilor care afectează piața internă. Concesiunile cu o valoare situată sub valorile-prag europene nu sunt de interes transfrontalier, iar piața internă nu este implicată. Acest text adițional garantează spațiul de manevră necesar pentru autoritățile contractante.

Amendamentul 11

Articolul 2 alineatul (1), punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 2


  Definiții | Articolul 2


  Definiții |
| 1.   În sensul prezentei directive se aplică următoarele definiții: | 1.   În sensul prezentei directive se aplică următoarele definiții: |
| ... | [...] |
| (7) | „concesiune de servicii” înseamnă un contract cu titlu oneros încheiat în scris între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități contractante, care are ca obiect prestarea de servicii, altele decât cele menționate la punctele 2 și 4, în care contraprestația pentru serviciile care urmează să fie prestate este reprezentată fie exclusiv de dreptul de a exploata serviciile care fac obiectul contractului, fie de acest drept însoțit de o plată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 2

Definiții

Articolul 2

Definiții

1.   În sensul prezentei directive se aplică următoarele definiții:

1.   În sensul prezentei directive se aplică următoarele definiții:

...

[...]

(7)

„concesiune de servicii” înseamnă un contract cu titlu oneros încheiat în scris între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități contractante, care are ca obiect prestarea de servicii, altele decât cele menționate la punctele 2 și 4, în care contraprestația pentru serviciile care urmează să fie prestate este reprezentată fie exclusiv de dreptul de a exploata serviciile care fac obiectul contractului, fie de acest drept însoțit de o plată.

| (7) | „concesiune de servicii” înseamnă un contract cu titlu oneros încheiat în scris între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități contractante, care are ca obiect prestarea de servicii, altele decât cele menționate la punctele 2 și 4, în care contraprestația pentru serviciile care urmează să fie prestate este reprezentată fie exclusiv de dreptul de a exploata serviciile care fac obiectul contractului, fie de acest drept însoțit de o plată. |
| --- | --- |

(7)

„concesiune de servicii” înseamnă un contract cu titlu oneros încheiat în scris între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități contractante, care are ca obiect prestarea de servicii, altele decât cele menționate la punctele 2 și 4, în care contraprestația pentru serviciile care urmează să fie prestate este reprezentată fie exclusiv de dreptul de a exploata serviciile care fac obiectul contractului, fie de acest drept însoțit de o plată.

Expunere de motive

Linia de demarcație dintre o autorizație, o licență eliberată în număr limitat, în cazul căreia autoritatea contractantă acordă un drept de exploatare, și o concesiune trebuie clarificată.

O autorizație poate impune anumite condiții privind modul de desfășurare al unei activități. Însă există și autorizații care limitează însăși activitatea aferentă lor. În acest caz, este vorba despre licențe de operare sau licențe eliberate în număr limitat. Asemenea acte sunt eliberate atunci când se au în vedere chestiuni privind ordinea publică, sănătatea publică și/sau siguranța. Printre acestea se pot număra licențele de operare pentru localuri de prostituție, pentru sectorul hotelier și al localurilor de alimentație publică și pentru cazinouri.

Un contract de concesiune are elemente comune cu o astfel de licență de operare. Diferența cea mai importantă constă în faptul că, în cazul unui contract de concesiune, autoritatea contractantă are un interes direct în realizarea activității. De aceea, în cazul contractelor de concesiune, îndeplinirea obligațiilor cu privire la activitatea hotărâtă poate fi solicitată în instanță. Atunci când îndeplinirea activității care face obiectul dreptului de exploatare poate fi solicitată în instanță, se poate presupune că este vorba de un contract „cu titlu oneros”. Acest criteriu este folosit și în cadrul definirii unui contract de achiziții publice.

Este important ca autoritățile contractante și statele membre să-și păstreze libertatea de a alege instrumentul cu care doresc să efectueze sarcinile care se impun. Autorizațiile, licențele de operare și licențele în număr limitat nu trebuie să fie cuprinse în domeniul de aplicare al directivei. Nu este de dorit ca pentru atribuirea unor astfel de autorizații să existe o obligație de transparență în sensul obligației de a emite invitații de participare în vederea atribuirii de contracte. Trebuie să se pornească de la reglementarea la nivel național și subnațional pentru stabilirea persoanelor care pot primi o autorizație. Din considerentul 6 reiese că această opinie este împărtășită de Comisie.

Este adevărat că definiția unei concesiuni se bazează pe forma unui contract, însă astfel de criterii beneficiază de o interpretare funcțională. De aceea, se poate întâmpla ca o autorizație să fie totuși considerată concesiune. Prin urmare, diferența dintre o autorizație, o licență de operare și o concesiune trebuie să fie precizată mai clar în preambul și în definiția concesiunilor.

Amendamentul 12

Articolul 2 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 2


  Definiții


  2.   Dreptul de a exploata lucrări sau servicii, astfel cum este prevăzut la punctele 2, 4 și 7 de la primul alineat implică transferul către concesionar al riscului operațional semnificativ. Se presupune că concesionarul își asumă riscul operațional semnificativ atunci când nu i se garantează recuperarea investițiilor efectuate sau a costurilor suportate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor care fac obiectul concesiunii. [...] | Articolul 2


  Definiții


  2.   Dreptul de a exploata lucrări sau servicii, astfel cum este prevăzut la punctele 2, 4 și 7 de la primul alineat implică transferul către concesionar al riscului operațional. Se presupune că concesionarul își asumă riscul operațional atunci când nu i se garantează recuperarea investițiilor efectuate sau a costurilor suportate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor care fac obiectul concesiunii.[...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 2

Definiții

2.   Dreptul de a exploata lucrări sau servicii, astfel cum este prevăzut la punctele 2, 4 și 7 de la primul alineat implică transferul către concesionar al riscului operațional semnificativ. Se presupune că concesionarul își asumă riscul operațional semnificativ atunci când nu i se garantează recuperarea investițiilor efectuate sau a costurilor suportate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor care fac obiectul concesiunii. [...]

Articolul 2

Definiții

2.   Dreptul de a exploata lucrări sau servicii, astfel cum este prevăzut la punctele 2, 4 și 7 de la primul alineat implică transferul către concesionar al riscului operațional. Se presupune că concesionarul își asumă riscul operațional atunci când nu i se garantează recuperarea investițiilor efectuate sau a costurilor suportate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor care fac obiectul concesiunii.[...]

Expunere de motive

Fiind vorba de un risc operațional, nu se justifică utilizarea termenului de „semnificativ”. Delimitarea, respectiv determinarea unui risc operațional semnificativ în legătură cu misiunea publică creează probleme serioase în practica de zi cu zi la nivel local. Definiția din propunerea de directivă a „riscului operațional semnificativ” depășește cu mult jurisprudența CEJ, care nu formulează exigențe prea mari cu privire la riscul economic. Chiar și în cazul obligativității de racordare și utilizare în domeniul distribuției apei [cauza C-206/08 din 10 septembrie 2009, Wasser- und Abwasserzweckverband Gotha (punctele 72-76)], Curtea pleacă de la ipoteza că aceasta este o concesiune de servicii care nu intră în domeniul de aplicare al directivelor privind achizițiile publice.

Amendamentul 13

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 5


  Praguri | Articolul 5


  Praguri |
| 1.   Prezenta directivă se aplică în cazul următoarelor concesiuni a căror valoare este cel puțin egală cu 5 000 000 EUR: | 1.   Prezenta directivă se aplică în cazul următoarelor concesiuni a căror valoare este cel puțin egală cu 5 000 000 EUR: |
| a) | concesiuni încheiate de entități contractante în vederea exercitării uneia dintre activitățile menționate în anexa III; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 5

Praguri

Articolul 5

Praguri

1.   Prezenta directivă se aplică în cazul următoarelor concesiuni a căror valoare este cel puțin egală cu 5 000 000 EUR:

1.   Prezenta directivă se aplică în cazul următoarelor concesiuni a căror valoare este cel puțin egală cu 5 000 000 EUR:

a)

concesiuni încheiate de entități contractante în vederea exercitării uneia dintre activitățile menționate în anexa III;

| a) | concesiuni încheiate de entități contractante în vederea exercitării uneia dintre activitățile menționate în anexa III; |
| --- | --- |

a)

concesiuni încheiate de entități contractante în vederea exercitării uneia dintre activitățile menționate în anexa III;

| b) | concesiuni încheiate de autorități contractante. |
| --- | --- |

b)

concesiuni încheiate de autorități contractante.

| b) | concesiuni încheiate de autorități contractante. |
| --- | --- |

b)

concesiuni încheiate de autorități contractante.

| a) | |
| --- | --- |

a)

| b) | . |
| --- | --- |

b)

.

2.   Concesiunile de servicii a căror valoare este cel puțin egală cu 2 500 000 EUR, dar mai mică de 5 000 000 EUR, altele decât serviciile sociale sau alte servicii specifice, fac obiectul obligației de a publica un anunț de atribuire a concesiunii, în conformitate cu articolele 27 și 28.

2.   Concesiunile de servicii a căror valoare este cel puțin egală cu 2 500 000 EUR, dar mai mică de 5 000 000 EUR, altele decât serviciile sociale sau alte servicii specifice, fac obiectul obligației de a publica un anunț de atribuire a concesiunii, în conformitate cu articolele 27 și 28.

Expunere de motive

Concesiunile pot fi încheiate pe termen lung, deoarece întreprinzătorul trebuie să-și poată recupera investiția. În cazul concesiunilor pe termen lung, o valoare-prag de 5 000 000 EUR pentru valoarea totală a concesiunii este scăzută. Suma anuală câștigată de întreprinzător din concesiune nu este însă atât de ridicată încât să aibă vreo influență asupra pieței interne. De aceea se recomandă o diferențiere.

Amendamentul 14

Articolul 6 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 6


  Metode de calculare a valorii estimate a concesiunilor | Articolul 6


  Metode de calculare a valorii estimate a concesiunilor |
| 2.   Valoarea estimată a unei concesiuni se determină ca fiind valoarea unui ansamblu de lucrări sau de servicii, chiar dacă au fost achiziționate prin contracte diferite, în cazul în care contractele fac parte dintr-un singur proiect. Pot indica existența unui singur proiect planificarea și proiectarea prealabilă de ansamblu efectuată de către autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă, faptul că diferitele elemente achiziționate îndeplinesc o funcție tehnică și economică unică sau că sunt legate logic într-un alt mod. | 2.   Valoarea estimată a unei concesiuni se determină . |
| În cazul în care prevede prime sau plăți în beneficiul candidaților sau al ofertanților, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă ține seama de acestea la calcularea valorii estimate a concesiunii. | În cazul în care prevede prime sau plăți în beneficiul candidaților sau al ofertanților, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă ține seama de acestea la calcularea valorii estimate a concesiunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 6

Metode de calculare a valorii estimate a concesiunilor

Articolul 6

Metode de calculare a valorii estimate a concesiunilor

2.   Valoarea estimată a unei concesiuni se determină ca fiind valoarea unui ansamblu de lucrări sau de servicii, chiar dacă au fost achiziționate prin contracte diferite, în cazul în care contractele fac parte dintr-un singur proiect. Pot indica existența unui singur proiect planificarea și proiectarea prealabilă de ansamblu efectuată de către autoritatea contractantă sau de entitatea contractantă, faptul că diferitele elemente achiziționate îndeplinesc o funcție tehnică și economică unică sau că sunt legate logic într-un alt mod.

2.   Valoarea estimată a unei concesiuni se determină .

În cazul în care prevede prime sau plăți în beneficiul candidaților sau al ofertanților, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă ține seama de acestea la calcularea valorii estimate a concesiunii.

În cazul în care prevede prime sau plăți în beneficiul candidaților sau al ofertanților, autoritatea contractantă sau entitatea contractantă ține seama de acestea la calcularea valorii estimate a concesiunii.

Expunere de motive

A se vedea amendamentul 8.

Amendamentul 15

Articolul 8 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 8


  Excluderi aplicabile concesiunilor atribuite de autoritățile contractante și de entitățile contractante | Articolul 8


  Excluderi aplicabile concesiunilor atribuite de autoritățile contractante și de entitățile contractante |
| 5.   Prezenta directivă nu se aplică în cazul concesiunilor de servicii pentru: | 5.   Prezenta directivă nu se aplică în cazul concesiunilor de servicii pentru: |
| (a) | achiziția sau închirierea, prin orice mijloace financiare, de terenuri, clădiri existente sau alte bunuri imobile sau care privesc drepturi asupra acestor bunuri; cu toate acestea, concesiunile de servicii financiare atribuite în același timp, înainte sau după contractul de achiziție sau de închiriere, în orice formă, intră sub incidența prezentei directive; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 8

Excluderi aplicabile concesiunilor atribuite de autoritățile contractante și de entitățile contractante

Articolul 8

Excluderi aplicabile concesiunilor atribuite de autoritățile contractante și de entitățile contractante

5.   Prezenta directivă nu se aplică în cazul concesiunilor de servicii pentru:

5.   Prezenta directivă nu se aplică în cazul concesiunilor de servicii pentru:

(a)

achiziția sau închirierea, prin orice mijloace financiare, de terenuri, clădiri existente sau alte bunuri imobile sau care privesc drepturi asupra acestor bunuri; cu toate acestea, concesiunile de servicii financiare atribuite în același timp, înainte sau după contractul de achiziție sau de închiriere, în orice formă, intră sub incidența prezentei directive;

| (a) | achiziția sau închirierea, prin orice mijloace financiare, de terenuri, clădiri existente sau alte bunuri imobile sau care privesc drepturi asupra acestor bunuri; cu toate acestea, concesiunile de servicii financiare atribuite în același timp, înainte sau după contractul de achiziție sau de închiriere, în orice formă, intră sub incidența prezentei directive; |
| --- | --- |

(a)

achiziția sau închirierea, prin orice mijloace financiare, de terenuri, clădiri existente sau alte bunuri imobile sau care privesc drepturi asupra acestor bunuri; cu toate acestea, concesiunile de servicii financiare atribuite în același timp, înainte sau după contractul de achiziție sau de închiriere, în orice formă, intră sub incidența prezentei directive;

| (b) | achiziția, dezvoltarea, producția sau coproducția de programe destinate radiodifuziunii, definite ca reprezentând transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice, care sunt atribuite de către organismele de radiodifuziune, și nici în cazul contractelor privind timpul de emisie care le sunt atribuite organismelor de radiodifuziune; |
| --- | --- |

(b)

achiziția, dezvoltarea, producția sau coproducția de programe destinate radiodifuziunii, definite ca reprezentând transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice, care sunt atribuite de către organismele de radiodifuziune, și nici în cazul contractelor privind timpul de emisie care le sunt atribuite organismelor de radiodifuziune;

| (b) | achiziția, dezvoltarea, producția sau coproducția de programe destinate radiodifuziunii, definite ca reprezentând transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice, care sunt atribuite de către organismele de radiodifuziune, și nici în cazul contractelor privind timpul de emisie care le sunt atribuite organismelor de radiodifuziune; |
| --- | --- |

(b)

achiziția, dezvoltarea, producția sau coproducția de programe destinate radiodifuziunii, definite ca reprezentând transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice, care sunt atribuite de către organismele de radiodifuziune, și nici în cazul contractelor privind timpul de emisie care le sunt atribuite organismelor de radiodifuziune;

| (c) | servicii de arbitraj și de conciliere; |
| --- | --- |

(c)

servicii de arbitraj și de conciliere;

| (c) | servicii de arbitraj și de conciliere; |
| --- | --- |

(c)

servicii de arbitraj și de conciliere;

| (d) | servicii financiare referitoare la emisiunea, vânzarea, achiziționarea sau transferul de titluri de valoare sau alte instrumente financiare în sensul Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului, servicii furnizate de băncile centrale și operațiuni efectuate cu Fondul european de stabilitate financiară (FESF); |
| --- | --- |

(d)

servicii financiare referitoare la emisiunea, vânzarea, achiziționarea sau transferul de titluri de valoare sau alte instrumente financiare în sensul Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului, servicii furnizate de băncile centrale și operațiuni efectuate cu Fondul european de stabilitate financiară (FESF);

| (d) | servicii financiare referitoare la emisiunea, vânzarea, achiziționarea sau transferul de titluri de valoare sau alte instrumente financiare în sensul Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului, servicii furnizate de băncile centrale și efectuate cu Fondul european de stabilitate financiară (FESF) |
| --- | --- |

(d)

servicii financiare referitoare la emisiunea, vânzarea, achiziționarea sau transferul de titluri de valoare sau alte instrumente financiare în sensul Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului, servicii furnizate de băncile centrale și efectuate cu Fondul european de stabilitate financiară (FESF)

| (e) | contracte de muncă; |
| --- | --- |

(e)

contracte de muncă;

| (e) | contracte de muncă; |
| --- | --- |

(e)

contracte de muncă;

| (f) | servicii de transport aerian care au la bază acordarea unei licențe de operare în sensul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 (6) al Parlamentului European și al Consiliului (7); |
| --- | --- |

(f)

servicii de transport aerian care au la bază acordarea unei licențe de operare în sensul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 (6) al Parlamentului European și al Consiliului (7);

| (f) | servicii de transport aerian care au la bază acordarea unei licențe de operare în sensul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 (6) al Parlamentului European și al Consiliului (7); |
| --- | --- |

(f)

servicii de transport aerian care au la bază acordarea unei licențe de operare în sensul Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 (6) al Parlamentului European și al Consiliului (7);

| (g) | servicii publice de transport de călători în sensul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(g)

servicii publice de transport de călători în sensul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (8).

| (g) | servicii publice de transport de călători în sensul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (8) |
| --- | --- |

(g)

servicii publice de transport de călători în sensul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (8)

| | |
| --- | --- |

| (i) | |
| --- | --- |

(i)

Serviciile de radiodifuziune menționate la litera (b) de la primul paragraf includ transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice.

Serviciile de radiodifuziune menționate la litera (b) de la primul paragraf includ transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice.

Expunere de motive

În conformitate cu amendamentul 5 privind considerentul 11

Amendamentul 16

Articolul 15 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice | Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice |
| 1.   O concesiune atribuită de o autoritate contractantă sau de o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, unei alte persoane juridice, nu intră sub incidența prezentei directive dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: | 1.   O concesiune atribuită de o autoritate contractantă sau de o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, unei alte persoane juridice, nu intră sub incidența prezentei directive dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: |
| a) | respectiva autoritate sau entitate exercită asupra persoanei juridice în cauză un control similar celui pe care îl exercită asupra propriilor servicii |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

1.   O concesiune atribuită de o autoritate contractantă sau de o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, unei alte persoane juridice, nu intră sub incidența prezentei directive dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

1.   O concesiune atribuită de o autoritate contractantă sau de o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, unei alte persoane juridice, nu intră sub incidența prezentei directive dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

a)

respectiva autoritate sau entitate exercită asupra persoanei juridice în cauză un control similar celui pe care îl exercită asupra propriilor servicii

| a) | respectiva autoritate sau entitate exercită asupra persoanei juridice în cauză un control similar celui pe care îl exercită asupra propriilor servicii |
| --- | --- |

a)

respectiva autoritate sau entitate exercită asupra persoanei juridice în cauză un control similar celui pe care îl exercită asupra propriilor servicii

| b) | cel puțin 90 % din activitățile acelei persoane juridice sunt efectuate pentru autoritatea sau entitatea contractantă care o controlează sau pentru alte persoane juridice controlate de respectiva autoritate sau entitate contractantă |
| --- | --- |

b)

cel puțin 90 % din activitățile acelei persoane juridice sunt efectuate pentru autoritatea sau entitatea contractantă care o controlează sau pentru alte persoane juridice controlate de respectiva autoritate sau entitate contractantă

| b) | cel puțin din activitățile persoane juridice sunt efectuate pentru autoritatea sau entitatea contractantă care o controlează sau pentru alte persoane juridice controlate de respectiva autoritate sau entitate contractantă |
| --- | --- |

b)

cel puțin din activitățile persoane juridice sunt efectuate pentru autoritatea sau entitatea contractantă care o controlează sau pentru alte persoane juridice controlate de respectiva autoritate sau entitate contractantă

| c) | nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate. |
| --- | --- |

c)

nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate.

| c) | nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate. |
| --- | --- |

c)

nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate.

Se consideră că o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, exercită asupra unei persoane juridice un control similar celui pe care îl exercită asupra propriilor servicii în sensul literei (a) de la primul paragraf atunci când exercită o influență decisivă atât asupra obiectivelor strategice, cât și asupra deciziilor importante ale persoanei juridice controlate.

Se consideră că o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, exercită asupra unei persoane juridice un control similar celui pe care îl exercită asupra propriilor servicii în sensul literei (a) de la primul paragraf atunci când exercită o influență decisivă atât asupra obiectivelor strategice, cât și asupra deciziilor importante ale persoanei juridice controlate.

Amendamentul 17

Articolul 15 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice


  2.   Alineatul (1) se aplică și în cazul în care o entitate controlată care este o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, atribuie o concesiune entității care o controlează sau unei alte persoane juridice controlate de către aceeași autoritate contractantă, cu condiția să nu existe participare privată la capitalul persoanei juridice căreia îi este atribuită concesiunea publică. | Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice


  2.   Alineatul (1) se aplică și în cazul în care o entitate controlată care este o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, atribuie o concesiune entității care o controlează sau unei alte persoane juridice controlate de către aceeași autoritate contractantă, cu condiția să nu existe participare privată la capitalul persoanei juridice căreia îi este atribuită concesiunea publică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

2.   Alineatul (1) se aplică și în cazul în care o entitate controlată care este o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, atribuie o concesiune entității care o controlează sau unei alte persoane juridice controlate de către aceeași autoritate contractantă, cu condiția să nu existe participare privată la capitalul persoanei juridice căreia îi este atribuită concesiunea publică.

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

2.   Alineatul (1) se aplică și în cazul în care o entitate controlată care este o autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, atribuie o concesiune entității care o controlează sau unei alte persoane juridice controlate de către aceeași autoritate contractantă, cu condiția să nu existe participare privată la capitalul persoanei juridice căreia îi este atribuită concesiunea publică.

Expunere de motive

Referința ar trebui să fie doar la participarea privată „operativă” sau „activă” la capitalul persoanei juridice controlate, atunci când deciziile de management ale persoanei juridice respective pot fi influențate. Acest lucru ar trebui să permită doar investiții de capital în persoana juridică, cum ar fi participările tacite, fără a se aduce atingere excepției care vizează structurile de tip in-house sau colaborarea dintre entitățile publice. Comisia Europeană aduce și ea argumente în acest sens în Comunicarea din 5 februarie 2008 privind parteneriatele public-privat. Deschiderea pentru participările pure de capital este necesară, pentru ca autoritățile locale să poată asigura prestări de servicii pentru cetățeni la prețuri rezonabile.

Amendamentul 18

Articolul 15 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice | Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice |
| 3.   O autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, care nu exercită asupra unei persoane juridice controlul în sensul alineatului (1), poate să atribuie un contract, fără a aplica dispozițiile prezentei directive, unei persoane juridice pe care o controlează în comun cu alte autorități sau entități contractante, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: | 3.   O autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, care nu exercită asupra unei persoane juridice controlul în sensul alineatului (1), poate să atribuie un contract, fără a aplica dispozițiile prezentei directive, unei persoane juridice pe care o controlează în comun cu alte autorități sau entități contractante, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: |
| a) | autoritățile sau entitățile contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, exercită asupra persoanei juridice un control similar controlului pe care îl exercită asupra propriilor servicii; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

3.   O autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, care nu exercită asupra unei persoane juridice controlul în sensul alineatului (1), poate să atribuie un contract, fără a aplica dispozițiile prezentei directive, unei persoane juridice pe care o controlează în comun cu alte autorități sau entități contractante, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

3.   O autoritate contractantă sau o entitate contractantă, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, care nu exercită asupra unei persoane juridice controlul în sensul alineatului (1), poate să atribuie un contract, fără a aplica dispozițiile prezentei directive, unei persoane juridice pe care o controlează în comun cu alte autorități sau entități contractante, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

a)

autoritățile sau entitățile contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, exercită asupra persoanei juridice un control similar controlului pe care îl exercită asupra propriilor servicii;

| a) | autoritățile sau entitățile contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, exercită asupra persoanei juridice un control similar controlului pe care îl exercită asupra propriilor servicii; |
| --- | --- |

a)

autoritățile sau entitățile contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, exercită asupra persoanei juridice un control similar controlului pe care îl exercită asupra propriilor servicii;

| b) | cel puțin 90 % din activitățile persoanei juridice respective se realizează pentru autoritățile sau entitățile contractante care o controlează, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, sau pentru alte persoane juridice controlate de aceeași autoritate sau entitate contractantă; |
| --- | --- |

b)

cel puțin 90 % din activitățile persoanei juridice respective se realizează pentru autoritățile sau entitățile contractante care o controlează, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, sau pentru alte persoane juridice controlate de aceeași autoritate sau entitate contractantă;

| b) | cel puțin din activitățile persoanei juridice respective se realizează pentru autoritățile sau entitățile contractante care o controlează, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, sau pentru alte persoane juridice controlate de aceeași autoritate sau entitate contractantă; |
| --- | --- |

b)

cel puțin din activitățile persoanei juridice respective se realizează pentru autoritățile sau entitățile contractante care o controlează, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, sau pentru alte persoane juridice controlate de aceeași autoritate sau entitate contractantă;

| c) | nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate. |
| --- | --- |

c)

nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate.

| c) | nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate. |
| --- | --- |

c)

nu există participare privată la capitalul persoanei juridice controlate.

În sensul literei (a), se consideră că autoritățile sau entitățile contractante prevăzute la articolul 4 alineatul (1) paragraful 1, controlează în comun o persoană juridică dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

În sensul literei (a), se consideră că autoritățile sau entitățile contractante prevăzute la articolul 4 alineatul (1) paragraful 1, controlează în comun o persoană juridică dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

| (a) | organele decizionale ale persoanei juridice controlate sunt compuse din reprezentanți ai tuturor autorităților sau entităților contractante participante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1; |
| --- | --- |

(a)

organele decizionale ale persoanei juridice controlate sunt compuse din reprezentanți ai tuturor autorităților sau entităților contractante participante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1;

| (a) | organele decizionale ale persoanei juridice controlate sunt compuse din reprezentanți ai tuturor autorităților sau entităților contractante participante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1; |
| --- | --- |

(a)

organele decizionale ale persoanei juridice controlate sunt compuse din reprezentanți ai tuturor autorităților sau entităților contractante participante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1;

| (b) | autoritățile sau entitățile contractante respective, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, pot exercita în comun o influență decisivă asupra obiectivelor strategice și asupra deciziilor semnificative ale persoanei juridice controlate; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile sau entitățile contractante respective, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, pot exercita în comun o influență decisivă asupra obiectivelor strategice și asupra deciziilor semnificative ale persoanei juridice controlate;

| (b) | autoritățile sau entitățile contractante respective, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, pot exercita în comun o influență decisivă asupra obiectivelor strategice și asupra deciziilor semnificative ale persoanei juridice controlate; |
| --- | --- |

(b)

autoritățile sau entitățile contractante respective, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, pot exercita în comun o influență decisivă asupra obiectivelor strategice și asupra deciziilor semnificative ale persoanei juridice controlate;

| (c) | persoana juridică controlată nu urmărește interese care diferă de cele ale autorităților publice care îi sunt afiliate; |
| --- | --- |

(c)

persoana juridică controlată nu urmărește interese care diferă de cele ale autorităților publice care îi sunt afiliate;

| (c) | persoana juridică controlată nu urmărește interese care diferă de cele ale autorităților publice care îi sunt afiliate; |
| --- | --- |

(c)

persoana juridică controlată nu urmărește interese care diferă de cele ale autorităților publice care îi sunt afiliate;

| (d) | persoana juridică controlată nu obține alte câștiguri decât rambursarea costurilor efective din contractele de achiziții publice cu autoritățile contractante. |
| --- | --- |

(d)

persoana juridică controlată nu obține alte câștiguri decât rambursarea costurilor efective din contractele de achiziții publice cu autoritățile contractante.

| (d) | persoana juridică controlată nu obține alte câștiguri decât rambursarea costurilor efective din contractele de achiziții publice cu autoritățile contractante. |
| --- | --- |

(d)

persoana juridică controlată nu obține alte câștiguri decât rambursarea costurilor efective din contractele de achiziții publice cu autoritățile contractante.

Expunere de motive

În conformitate cu amendamentul 16 privind articolul 15 alineatul (1).

Amendamentul 19

Articolul 15 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice | Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice |
| 4.   Un acord încheiat între două sau mai multe autorități contractante sau entități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, nu este considerat concesiune în sensul articolului 2 alineatul (1) paragraful 1 din prezenta directivă dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: | 4.   Un acord încheiat între două sau mai multe autorități contractante sau entități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, nu este considerat concesiune în sensul articolului 2 alineatul (1) paragraful 1 din prezenta directivă dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: |
| a) | acordul stabilește o cooperare veritabilă între autoritățile sau entitățile contractante participante, care vizează desfășurarea în comun a sarcinilor lor de serviciu public și care implică drepturi și obligații reciproce ale părților; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

4.   Un acord încheiat între două sau mai multe autorități contractante sau entități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, nu este considerat concesiune în sensul articolului 2 alineatul (1) paragraful 1 din prezenta directivă dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

4.   Un acord încheiat între două sau mai multe autorități contractante sau entități contractante, în sensul articolului 4 alineatul (1) paragraful 1, nu este considerat concesiune în sensul articolului 2 alineatul (1) paragraful 1 din prezenta directivă dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

a)

acordul stabilește o cooperare veritabilă între autoritățile sau entitățile contractante participante, care vizează desfășurarea în comun a sarcinilor lor de serviciu public și care implică drepturi și obligații reciproce ale părților;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | acordul este guvernat doar de considerente legate de interesul public; |
| --- | --- |

acordul este guvernat doar de considerente legate de interesul public;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | autoritățile sau entitățile contractante participante nu efectuează pe piața deschisă mai mult de 10 %, în termeni de cifră de afaceri, din activitățile care sunt relevante în contextul acordului; |
| --- | --- |

autoritățile sau entitățile contractante participante nu efectuează pe piața deschisă mai mult de 10 %, în termeni de cifră de afaceri, din activitățile care sunt relevante în contextul acordului;

| c) | autoritățile contractante participante nu efectuează pe piața deschisă ; |
| --- | --- |

c)

autoritățile contractante participante nu efectuează pe piața deschisă ;

| d) | acordul nu implică transferuri financiare între autoritățile sau entitățile contractante participante, altele decât cele care corespund rambursării costurilor efective ale lucrărilor, serviciilor sau bunurilor; |
| --- | --- |

d)

acordul nu implică transferuri financiare între autoritățile sau entitățile contractante participante, altele decât cele care corespund rambursării costurilor efective ale lucrărilor, serviciilor sau bunurilor;

| d) | acordul nu implică transferuri financiare între autoritățile sau entitățile contractante participante, altele decât cele care corespund rambursării costurilor efective ale lucrărilor, serviciilor sau bunurilor; |
| --- | --- |

d)

acordul nu implică transferuri financiare între autoritățile sau entitățile contractante participante, altele decât cele care corespund rambursării costurilor efective ale lucrărilor, serviciilor sau bunurilor;

| e) | nu există participare privată la capitalul nici uneia dintre autoritățile sau entitățile contractante implicate. |
| --- | --- |

e)

nu există participare privată la capitalul nici uneia dintre autoritățile sau entitățile contractante implicate.

| e) | nu există participare privată la capitalul nici uneia dintre autoritățile sau entitățile contractante implicate. |
| --- | --- |

e)

nu există participare privată la capitalul nici uneia dintre autoritățile sau entitățile contractante implicate.

Expunere de motive

Contractele de concesiune încheiate între autorități contractante ar trebui să fie întru totul exceptate (în virtutea criteriului utilizării responsabile a banului public) de la normele privind achizițiile publice, în condițiile stabilite la literele c)-e).

Pentru autoritățile contractante trebuie să existe posibilitatea colaborării în domenii care nu privesc serviciile publice directe. Printre acestea s-ar putea menționa colaborarea la procese care să faciliteze și să susțină organizarea acestora, precum TIC, infrastructura fizică, achizițiile de bunuri și serviciile de alimentație.

O asemenea colaborare între autoritățile contractante nu reprezintă întotdeauna un acord de colaborare între entități echivalente. Câteodată autorități mai mari execută lucrări în beneficiul unor autorități mai mici. De aceea, este de dorit ca o autoritate contractantă să poată executa o lucrare concesionată în beneficiul altei autorități contractante. Acest lucru este important din perspectiva gestionării chibzuite a banului public.

Curtea Europeană de Justiție nu a stabilit că autoritățile contractante participante pot desfășura cel mult 10 %, în termeni de cifră de afaceri, din activitățile lor pe piața deschisă. Ponderea în cifra de afaceri trebuie mai degrabă să depindă de tipul activității și de alte circumstanțe relevante. Important este să nu se excludă orice formă de participare privată. Doar în cazul unei participări private active, adică atunci când partea asociată este o întreprindere privată activă pe piață, intervine obligația de a iniția o procedură de ofertare.

Amendamentul 20

Articolul 15, alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice | Articolul 15


  Relațiile dintre autoritățile publice |
| 5.   Absența participării private menționate la alineatele (1) - (4) se verifică în momentul atribuirii concesiunii sau al încheierii acordului. | |
| Excepțiile prevăzute în prezentul articol nu se mai aplică din momentul în care există o participare privată, ca atare concesiunile în curs de desfășurare trebuie deschise concurenței prin intermediul procedurilor obișnuite de atribuire a concesiunilor. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

Articolul 15

Relațiile dintre autoritățile publice

5.   Absența participării private menționate la alineatele (1) - (4) se verifică în momentul atribuirii concesiunii sau al încheierii acordului.

Excepțiile prevăzute în prezentul articol nu se mai aplică din momentul în care există o participare privată, ca atare concesiunile în curs de desfășurare trebuie deschise concurenței prin intermediul procedurilor obișnuite de atribuire a concesiunilor.

Expunere de motive

Pentru a îndeplini obiectivele menționate privind simplificarea și raționalizarea legislației privind concesiunile, ar trebui evitate explicațiile complicate în textele legislative, întrucât ele nu măresc siguranța juridică și depășesc jurisprudența Curții de Justiție a UE.

Amendamentul 21

Articolul 26, alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 26


  Anunțuri de concesionare | Articolul 26


  Anunțuri de concesionare |
| 3.   Autoritățile contractante și entitățile contractante care doresc să atribuie o concesiune de servicii sociale sau alte servicii specifice își fac cunoscută intenția referitoare la atribuirea prevăzută a concesiunii prin publicarea unui anunț de intenție, cât mai rapid posibil după începutul exercițiului bugetar. Acest anunț conține informațiile prevăzute în anexa XIII. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 26

Anunțuri de concesionare

Articolul 26

Anunțuri de concesionare

3.   Autoritățile contractante și entitățile contractante care doresc să atribuie o concesiune de servicii sociale sau alte servicii specifice își fac cunoscută intenția referitoare la atribuirea prevăzută a concesiunii prin publicarea unui anunț de intenție, cât mai rapid posibil după începutul exercițiului bugetar. Acest anunț conține informațiile prevăzute în anexa XIII.

Expunere de motive

Serviciile sociale au o relevanță redusă sau nu au nicio relevanță pentru piața internă și sunt prestate, de regulă, pe plan local. În acest domeniu, obligațiile de a publica informațiile respective reprezintă o sarcină administrativă disproporționată pentru autoritățile contractante. În special în acest domeniu de servicii, având în vedere obiectivele principale ale reformei care vizează simplificarea legislației achizițiilor publice, nu trebuie înăsprite regulile.

Amendamentul 22

Articolul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 35


  Garanții procedurale | Articolul 35


  Garanții procedurale |
| 1.   Autoritățile contractante și entitățile contractante includ în anunțul de participare, în invitația de a transmite oferte sau în documentele concesiunii o descriere a concesiunii, a criteriilor de atribuire și a cerințelor minime care trebuie îndeplinite. Aceste informații trebuie să permită identificarea naturii și a amplorii concesiunii, astfel încât operatorii economici să poată decide dacă să solicite sau nu participarea la procedura de atribuire a concesiunii. Descrierea, criteriile de atribuire și cerințele minime nu pot fi modificate pe parcursul negocierilor. | 1.   Autoritățile contractante și entitățile contractante includ în anunțul de participare, în invitația de a transmite oferte sau în documentele concesiunii o descriere a concesiunii, a criteriilor de atribuire și a cerințelor minime care trebuie îndeplinite. Aceste informații trebuie să permită identificarea naturii și a amplorii concesiunii, astfel încât operatorii economici să poată decide dacă să solicite sau nu participarea la procedura de atribuire a concesiunii. |
| | 2. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 35

Garanții procedurale

Articolul 35

Garanții procedurale

1.   Autoritățile contractante și entitățile contractante includ în anunțul de participare, în invitația de a transmite oferte sau în documentele concesiunii o descriere a concesiunii, a criteriilor de atribuire și a cerințelor minime care trebuie îndeplinite. Aceste informații trebuie să permită identificarea naturii și a amplorii concesiunii, astfel încât operatorii economici să poată decide dacă să solicite sau nu participarea la procedura de atribuire a concesiunii. Descrierea, criteriile de atribuire și cerințele minime nu pot fi modificate pe parcursul negocierilor.

1.   Autoritățile contractante și entitățile contractante includ în anunțul de participare, în invitația de a transmite oferte sau în documentele concesiunii o descriere a concesiunii, a criteriilor de atribuire și a cerințelor minime care trebuie îndeplinite. Aceste informații trebuie să permită identificarea naturii și a amplorii concesiunii, astfel încât operatorii economici să poată decide dacă să solicite sau nu participarea la procedura de atribuire a concesiunii.

2.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

O autoritate contractantă poate avea nevoie ca, în cursul procedurii, în urma întrebărilor și observațiilor primite din partea participanților, să opereze o modificare sau să-și adapteze apelul de concesiune. Prin intermediul unor negocieri sau eventual runde de dialog, autoritatea contractantă încearcă să realizeze o mai bună adaptare a cererii la ofertă. De aceea, trebuie să fie posibilă modificarea parțială și completarea criteriilor minime și a criteriilor de atribuire în urma noilor perspective obținute în cursul negocierilor sau al rundelor de dialog; altminteri, această procedură de ofertare nu are niciun rost.

În cazul unei modificări substanțiale a cererii de ofertă trebuie, în prezent, să se oprească procedura și să se prezinte o nouă cerere. Comitetul recomandă, de aceea, crearea unei metode simple de modificare a concesiunii de către autoritățile contractante, ca de exemplu o rectificare oficială însoțită de o mică prelungire a termenului de depunere a înscrierilor.

Amendamentul 23

Articolul 36 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 36


  Selecția și evaluarea calitativă a candidaților | Articolul 36


  Selecția și evaluarea calitativă a candidaților |
| 1.   Autoritățile contractante precizează, în anunțul de concesionare, condițiile de participare referitoare la: | 1.   Autoritățile contractante precizează, în anunțul de concesionare condițiile de participare referitoare la: |
| (a) | capacitatea de exercitare a activității profesionale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 36

Selecția și evaluarea calitativă a candidaților

Articolul 36

Selecția și evaluarea calitativă a candidaților

1.   Autoritățile contractante precizează, în anunțul de concesionare, condițiile de participare referitoare la:

1.   Autoritățile contractante precizează, în anunțul de concesionare condițiile de participare referitoare la:

(a)

capacitatea de exercitare a activității profesionale;

| (a) | capacitatea de exercitare a activității profesionale; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea de exercitare a activității profesionale;

| (b) | capacitatea economică și financiară; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea economică și financiară;

| (b) | capacitatea economică și financiară; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea economică și financiară;

| (c) | capacități tehnice și profesionale. |
| --- | --- |

(c)

capacități tehnice și profesionale.

| (c) | capacități tehnice și profesionale. |
| --- | --- |

(c)

capacități tehnice și profesionale.

Autoritățile contractante trebuie să limiteze condițiile de participare la cele care sunt adecvate pentru a garanta că un candidat sau ofertant are capacitatea juridică și financiară și competențele tehnice și comerciale de a executa concesiunea care urmează să fie atribuită. Toate cerințele trebuie să aibă legătură cu obiectul contractului și să fie strict proporționale cu acesta, luând în considerare nevoia de a asigura o concurență reală.

Autoritățile contractante trebuie să limiteze condițiile de participare la cele care sunt adecvate pentru a garanta că un candidat sau ofertant are capacitatea juridică și financiară și competențele tehnice și comerciale de a executa concesiunea care urmează să fie atribuită.

Autoritățile contractante și entitățile contractante precizează, de asemenea, în anunțul de concesionare, referința sau referințele care trebuie prezentate ca dovadă a capacităților operatorului economic. Cerințele legate de aceste referințe trebuie să fie nediscriminatorii și proporționale cu obiectul concesiunii.

Autoritățile contractante și entitățile contractante precizează, de asemenea, în anunțul de concesionare, referința sau referințele care trebuie prezentate ca dovadă a capacităților operatorului economic. Cerințele legate de aceste referințe trebuie să fie nediscriminatorii și proporționale cu obiectul concesiunii.

Expunere de motive

A se vedea și amendamentele 2 și 28.

Amendamentul 24

Articolul 36 alineatul (7)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 36


  Selecția și evaluarea calitativă a candidaților


  7.   Statul membru poate stabili că autoritățile contractante sau entitățile contractante pot exclude orice operator economic de la participarea la atribuirea unei concesiuni dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții: | Articolul 36


  Selecția și evaluarea calitativă a candidaților


  7.   Autoritățile contractante pot stabili că autoritățile contractante sau entitățile contractante pot exclude orice operator economic de la participarea la atribuirea unei concesiuni dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 36

Selecția și evaluarea calitativă a candidaților

7.   Statul membru poate stabili că autoritățile contractante sau entitățile contractante pot exclude orice operator economic de la participarea la atribuirea unei concesiuni dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

Articolul 36

Selecția și evaluarea calitativă a candidaților

7.   Autoritățile contractante pot stabili că autoritățile contractante sau entitățile contractante pot exclude orice operator economic de la participarea la atribuirea unei concesiuni dacă este îndeplinită una dintre următoarele condiții:

Expunere de motive

Comitetul consideră că această responsabilitate le revine autorităților contractante.

Amendamentul 25

Articolul 38, nou alineat (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 38


  Termene de depunere a candidaturilor pentru concesiune | Articolul 38


  Termene de depunere a candidaturilor pentru concesiune |
| ... | ... |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 38

Termene de depunere a candidaturilor pentru concesiune

Articolul 38

Termene de depunere a candidaturilor pentru concesiune

...

...

Expunere de motive

Pentru unele concesiuni nu se manifestă foarte mult interes. Este inutil să se parcurgă o procedură întreagă în cazul în care există o singură parte interesată. În plus, o negociere liberă în astfel de situații poate duce la un rezultat mai favorabil pentru autoritatea contractantă.

Amendamentul 26

Articolul 39 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 39


  Criterii de atribuire a concesiunilor | Articolul 39


  Criterii de atribuire a concesiunilor |
| 2.   Criteriile de atribuire trebuie să aibă legătură cu obiectul concesiunii și nu trebuie să-i confere autorității contractante sau entității contractante o libertate de alegere nelimitată. | |
| Aceste criterii trebuie să asigure o concurență efectivă și să fie însoțite de cerințe care să permită verificarea efectivă a informațiilor furnizate de ofertanți. Autoritățile contractante și entitățile contractante trebuie să verifice efectiv, pe baza informațiilor și a dovezilor furnizate de ofertanți, dacă ofertele îndeplinesc criteriile de atribuire. | |

Textul propus de Comisie

Amendament

Articolul 39

Criterii de atribuire a concesiunilor

Articolul 39

Criterii de atribuire a concesiunilor

2.   Criteriile de atribuire trebuie să aibă legătură cu obiectul concesiunii și nu trebuie să-i confere autorității contractante sau entității contractante o libertate de alegere nelimitată.

Aceste criterii trebuie să asigure o concurență efectivă și să fie însoțite de cerințe care să permită verificarea efectivă a informațiilor furnizate de ofertanți. Autoritățile contractante și entitățile contractante trebuie să verifice efectiv, pe baza informațiilor și a dovezilor furnizate de ofertanți, dacă ofertele îndeplinesc criteriile de atribuire.

Expunere de motive

Această prevedere este inutilă. Ea nu aduce valoare adăugată și, având în vedere intenția de simplificare, ar trebui eliminată. Conținutul ei se regăsește deja în principiile generale ale dreptului primar.

Amendamentul 27

Articolul 39 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 39


  Criterii de atribuire a concesiunilor


  4.   Statele membre pot stabili ca autoritățile contractante și entitățile contractante să atribuie concesiunile pe baza criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, în conformitate cu alineatul (2). În afară de preț și de costuri, aceste criterii pot include următoarele aspecte: | Articolul 39


  Criterii de atribuire a concesiunilor


  4.   Statele membre pot stabili ca autoritățile contractante și entitățile contractante să atribuie concesiunile pe baza criteriului sau a criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, în conformitate cu alineatul (2). În afară de preț și de costuri, aceste criterii pot include în orice caz următoarele aspecte: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 39

Criterii de atribuire a concesiunilor

4.   Statele membre pot stabili ca autoritățile contractante și entitățile contractante să atribuie concesiunile pe baza criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, în conformitate cu alineatul (2). În afară de preț și de costuri, aceste criterii pot include următoarele aspecte:

Articolul 39

Criterii de atribuire a concesiunilor

4.   Statele membre pot stabili ca autoritățile contractante și entitățile contractante să atribuie concesiunile pe baza criteriului sau a criteriului ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, în conformitate cu alineatul (2). În afară de preț și de costuri, aceste criterii pot include în orice caz următoarele aspecte:

Expunere de motive

Comitetul consideră că este dezirabilă menținerea criteriului prețului celui mai scăzut. În descrierea actuală nu este limpede dacă acest lucru este posibil. Și în cazul criteriului de atribuire „prețul cel mai scăzut” poate fi luată în calcul calitatea, și anume sub forma unor cerințe minime. Autoritățile contractante trebuie să poată opera aici propriile lor opțiuni. În plus, serviciile contractante trebuie să realizeze adesea și un obiectiv de economisire, care trebuie, la rândul lui, cuprins în decizia privind criteriul de atribuire.

Amendamentul 28

Articolul 39 alineatul (4) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 39


  Criterii de atribuire a concesiunilor | Articolul 39


  Criterii de atribuire a concesiunilor |
| 4.   ... | 4.   ... |
| (a) | calitatea, inclusiv caracteristicile tehnice, caracteristicile estetice și funcționale, accesibilitatea, proiectarea pentru toți utilizatorii, caracteristicile ecologice și caracterul inovator; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 39

Criterii de atribuire a concesiunilor

Articolul 39

Criterii de atribuire a concesiunilor

4.   ...

4.   ...

(a)

calitatea, inclusiv caracteristicile tehnice, caracteristicile estetice și funcționale, accesibilitatea, proiectarea pentru toți utilizatorii, caracteristicile ecologice și caracterul inovator;

| (a) | calitatea, inclusiv caracteristicile tehnice, caracteristicile estetice și funcționale, accesibilitatea, proiectarea pentru toți utilizatorii, , caracteristicile ecologice și caracterul inovator; |
| --- | --- |

(a)

calitatea, inclusiv caracteristicile tehnice, caracteristicile estetice și funcționale, accesibilitatea, proiectarea pentru toți utilizatorii, , caracteristicile ecologice și caracterul inovator;

...

...

Expunere de motive

Unele autorități contractante doresc să poată impune criterii sociale pentru achizițiile lor publice și pentru concesiunile lor. Aceste criterii sociale nu pot fi luate în considerare în prezent, deoarece nu au o legătură suficient de directă cu obiectul achiziției. Din acest motiv, s-a adăugat acest criteriu în mod explicită în Directiva privind achizițiile publice. Se recomandă precizarea explicită în Directiva privind concesiunile a posibilității formulării unor criterii sociale. În acest mod li se oferă autorităților contractante care doresc acest lucru să precizeze criterii sociale. În considerentul 29 se face referire la astfel de criterii sociale, însă ideea nu este continuată în articolul respectiv.

A se vedea și amendamentele 2 și 25.

Amendamentul 29

Articolul 40 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 40


  Calcularea costurilor pe durata ciclului de viață | Articolul 40


  Calcularea costurilor pe durata ciclului de viață |
| 3.   În toate cazurile în care se adoptă, ca parte a unui act legislativ al Uniunii, inclusiv prin acte delegate în temeiul legislației sectoriale specifice, o metodologie comună pentru calcularea costurilor pe ciclu de viață, aceasta trebuie aplicată atunci când costul pe ciclu de viață este inclus în criteriile de atribuire menționate la articolul 39 alineatul (4). | |
| O listă a acestor acte legislative și delegate figurează la anexa II. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 46 în ceea ce privește actualizarea acestei liste, atunci când, din cauza adoptării unor noi dispoziții legislative, a abrogării sau a modificării legislației, aceste actualizări se dovedesc necesare. | |

Textul propus de Comisie

Amendament

Articolul 40

Calcularea costurilor pe durata ciclului de viață

Articolul 40

Calcularea costurilor pe durata ciclului de viață

3.   În toate cazurile în care se adoptă, ca parte a unui act legislativ al Uniunii, inclusiv prin acte delegate în temeiul legislației sectoriale specifice, o metodologie comună pentru calcularea costurilor pe ciclu de viață, aceasta trebuie aplicată atunci când costul pe ciclu de viață este inclus în criteriile de atribuire menționate la articolul 39 alineatul (4).

O listă a acestor acte legislative și delegate figurează la anexa II. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 46 în ceea ce privește actualizarea acestei liste, atunci când, din cauza adoptării unor noi dispoziții legislative, a abrogării sau a modificării legislației, aceste actualizări se dovedesc necesare.

Expunere de motive

Trebuie salutat faptul că autoritățile publice sunt încurajate de Comisie să includă costurile pe ciclu de viață în procesul de acordare a concesiunilor. Însă, obligația prevăzută în acest sens merge prea departe, întrucât se referă la o metodă de calcul care va fi aplicată în viitor și încă nu a fost stabilită. Din motive de imprevizibilitate, stabilirea unei obligații legale privind luarea în considerare a unei metode inexistente trebuie respinsă.

Amendamentul 30

Articolul 42 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 42


  Modificarea concesiunilor în cursul perioadei lor de valabilitate


  4.   În cazul în care valoarea modificării poate fi exprimată în termeni monetari, modificarea nu este considerată substanțială în sensul alineatului (1) dacă valoarea sa nu depășește pragurile stabilite la articolul 5 și este mai mică de 5 % din prețul contractului inițial, cu condiția ca respectiva modificare să nu schimbe caracterul general al contractului. În cazul în care se efectuează mai multe modificări succesive, evaluarea se face pe baza valorii cumulate a modificărilor succesive. | Articolul 42


  Modificarea concesiunilor în cursul perioadei lor de valabilitate


  4.   În cazul în care valoarea modificării poate fi exprimată în termeni monetari, modificarea nu este considerată substanțială în sensul alineatului (1) dacă valoarea sa nu depășește pragurile stabilite la articolul 5 și este mai mică de % din prețul contractului inițial, cu condiția ca respectiva modificare să nu schimbe caracterul general al contractului. În cazul în care se efectuează mai multe modificări succesive, evaluarea se face pe baza valorii cumulate a modificărilor succesive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 42

Modificarea concesiunilor în cursul perioadei lor de valabilitate

4.   În cazul în care valoarea modificării poate fi exprimată în termeni monetari, modificarea nu este considerată substanțială în sensul alineatului (1) dacă valoarea sa nu depășește pragurile stabilite la articolul 5 și este mai mică de 5 % din prețul contractului inițial, cu condiția ca respectiva modificare să nu schimbe caracterul general al contractului. În cazul în care se efectuează mai multe modificări succesive, evaluarea se face pe baza valorii cumulate a modificărilor succesive.

Articolul 42

Modificarea concesiunilor în cursul perioadei lor de valabilitate

4.   În cazul în care valoarea modificării poate fi exprimată în termeni monetari, modificarea nu este considerată substanțială în sensul alineatului (1) dacă valoarea sa nu depășește pragurile stabilite la articolul 5 și este mai mică de % din prețul contractului inițial, cu condiția ca respectiva modificare să nu schimbe caracterul general al contractului. În cazul în care se efectuează mai multe modificări succesive, evaluarea se face pe baza valorii cumulate a modificărilor succesive.

Expunere de motive

Comitetul recomandă stabilirea unui procent mai ridicat pentru modificările admisibile.

Trebuie să se țină seama de faptul că, în general, concesiunile se desfășoară pe un termen mai îndelungat decât contractele de achiziții publice.

Amendamentul 31

Anexa III alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| ANEXA III
  ENTITĂȚI CONTRACTANTE, ASTFEL CUM SUNT PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 4
  Prevederile prezentei directive care reglementează concesiunile atribuite de entități contractante se aplică în cazul următoarelor activități: | ANEXA III
  ENTITĂȚI CONTRACTANTE, ASTFEL CUM SUNT PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 4
  Prevederile prezentei directive care reglementează concesiunile atribuite de entități contractante se aplică în cazul următoarelor activități: |
| 3. | În domeniul apei: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

ANEXA III

ENTITĂȚI CONTRACTANTE, ASTFEL CUM SUNT PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 4

Prevederile prezentei directive care reglementează concesiunile atribuite de entități contractante se aplică în cazul următoarelor activități:

ANEXA III

ENTITĂȚI CONTRACTANTE, ASTFEL CUM SUNT PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 4

Prevederile prezentei directive care reglementează concesiunile atribuite de entități contractante se aplică în cazul următoarelor activități:

3.

În domeniul apei:

| | |
| --- | --- |

(a)

| (a) | punerea la dispoziție sau exploatarea de rețele fixe destinate furnizării unui serviciu public în domeniul producerii, transportului sau distribuției de apă potabilă; |
| --- | --- |

punerea la dispoziție sau exploatarea de rețele fixe destinate furnizării unui serviciu public în domeniul producerii, transportului sau distribuției de apă potabilă;

| (a) | |
| --- | --- |

(a)

(b)

| (b) | alimentarea cu apă potabilă a unor astfel de rețele. |
| --- | --- |

alimentarea cu apă potabilă a unor astfel de rețele.

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

Prezenta directivă se aplică și concesiunilor atribuite sau organizate de entități care desfășoară o activitate menționată mai sus și care au legătură cu una dintre următoarele activități:

(a)

| (a) | proiecte de inginerie hidraulică, irigații sau drenare, cu condiția ca volumul de apă destinat aprovizionării cu apă potabilă să reprezinte mai mult de 20 % din volumul total de apă pus la dispoziție prin astfel de proiecte sau instalații de irigare sau drenare, sau |
| --- | --- |

proiecte de inginerie hidraulică, irigații sau drenare, cu condiția ca volumul de apă destinat aprovizionării cu apă potabilă să reprezinte mai mult de 20 % din volumul total de apă pus la dispoziție prin astfel de proiecte sau instalații de irigare sau drenare, sau

| (a) | |
| --- | --- |

(a)

(b)

| (b) | evacuarea sau tratarea apelor uzate. |
| --- | --- |

evacuarea sau tratarea apelor uzate.

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

Furnizarea de apă potabilă rețelelor care prestează un serviciu public, de către o entitate contractantă prevăzută la articolul 4 alineatul (1) paragrafele 1 și 2, nu se consideră activitate relevantă în sensul alineatului (1), în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

(a)

| (a) | producerea de apă potabilă de către entitatea în cauză se efectuează deoarece consumul său este necesar pentru desfășurarea unei activități, alta decât cele menționate la punctele 1 – 4 din prezenta anexă; |
| --- | --- |

producerea de apă potabilă de către entitatea în cauză se efectuează deoarece consumul său este necesar pentru desfășurarea unei activități, alta decât cele menționate la punctele 1 – 4 din prezenta anexă;

| (a) | |
| --- | --- |

(a)

(b)

| (b) | alimentarea rețelei publice depinde numai de consumul propriu al entității și nu a depășit 30 % din producția totală de apă potabilă a entității, ținând cont de media ultimilor trei ani, inclusiv anul curent. |
| --- | --- |

alimentarea rețelei publice depinde numai de consumul propriu al entității și nu a depășit 30 % din producția totală de apă potabilă a entității, ținând cont de media ultimilor trei ani, inclusiv anul curent.

| (b) | |
| --- | --- |

(b)

Expunere de motive

În conformitate cu amendamentele 1, 5 și 15.

Amendamentul 32

Anexa IV, titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Comitetul recomandă menținerea flexibilității în cadrul procedurilor și, prin urmare, includerea posibilității de a cuprinde aceste informații în documentația concesiunii, în loc de a elabora un anunț exhaustiv. Experiența practică sugerează că aceste teme necesită explicații care se potrivesc mai bine în documentația concesiunii. Se asigură transparența și în această situație, deoarece documentația concesiunii este transmisă în prealabil tuturor părților interesate.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  JO L 204, 21.7.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 27, 30.1.1997, p. 20.

2

(3)  JO L 15, 21.1.1998, p. 14.

3

(4)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

4

(5)  JO L 315, 3.12.2007, p. 1

5

(6)  Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate.

6

(7)  JO L 293, 31.10.2008, p. 3.

7

(8)  JO L 315, 3.12.2007.

8

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/96

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind cooperarea teritorială europeană

2012/C 277/10

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută ideea unui regulament distinct privind cooperarea teritorială europeană (CTE), întrucât acesta constituie o contribuție importantă la obiectivul privind coeziunea teritorială și la propunerea de mărire a resurselor atribuite acestei cooperări; în plus, CoR solicită ca fondurile UE să se aloce prin programe de cooperare și nu de către statele membre; |
| --- | --- |

—

salută ideea unui regulament distinct privind cooperarea teritorială europeană (CTE), întrucât acesta constituie o contribuție importantă la obiectivul privind coeziunea teritorială și la propunerea de mărire a resurselor atribuite acestei cooperări; în plus, CoR solicită ca fondurile UE să se aloce prin programe de cooperare și nu de către statele membre;

| — | menționează că, prin caracterul său multilateral, CTE nu poate fi gestionată prin contracte de parteneriat. Prin urmare, aceasta ar trebui exclusă în mod explicit din domeniul de aplicare al acestui instrument; |
| --- | --- |

—

menționează că, prin caracterul său multilateral, CTE nu poate fi gestionată prin contracte de parteneriat. Prin urmare, aceasta ar trebui exclusă în mod explicit din domeniul de aplicare al acestui instrument;

| — | regretă că noul regulament nu este adaptat la proiecte mici și solicită Comisiei Europene să acorde scutiri pentru programele și operațiunile de mici dimensiuni, în special celor cu un buget mai mic de 35 000 EUR; |
| --- | --- |

—

regretă că noul regulament nu este adaptat la proiecte mici și solicită Comisiei Europene să acorde scutiri pentru programele și operațiunile de mici dimensiuni, în special celor cu un buget mai mic de 35 000 EUR;

| — | consideră că nu este posibil să se aplice automat concentrarea tematică cooperării teritoriale europene și consideră că dacă CTE ar fi strict axată pe prioritățile de bază ale Strategiei Europa 2020, ea nu ar fi în măsură să-și îndeplinească rolul distinct și unic; de aceea, recomandă ca numărul obiectivelor tematice să crească de la 4 la 5 și să se mărească lista priorităților în materie de investiții; solicită așadar ca obiectivele tematice să fie extinse la alte chestiuni, precum turismul, transportul maritim ecologic, cultura sau impactul evoluției demografice; |
| --- | --- |

—

consideră că nu este posibil să se aplice automat concentrarea tematică cooperării teritoriale europene și consideră că dacă CTE ar fi strict axată pe prioritățile de bază ale Strategiei Europa 2020, ea nu ar fi în măsură să-și îndeplinească rolul distinct și unic; de aceea, recomandă ca numărul obiectivelor tematice să crească de la 4 la 5 și să se mărească lista priorităților în materie de investiții; solicită așadar ca obiectivele tematice să fie extinse la alte chestiuni, precum turismul, transportul maritim ecologic, cultura sau impactul evoluției demografice;

| — | consideră că Comitetul Regiunilor trebuie să joace un rol activ în promovarea CTE și în identificarea și eliminarea obstacolelor care împiedică punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

—

consideră că Comitetul Regiunilor trebuie să joace un rol activ în promovarea CTE și în identificarea și eliminarea obstacolelor care împiedică punerea sa în aplicare;

| — | solicită fixarea ratei de cofinanțare la 85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate, cum prevede Regulamentul general nr. 1083/2006; |
| --- | --- |

—

solicită fixarea ratei de cofinanțare la 85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate, cum prevede Regulamentul general nr. 1083/2006;

| — | este de acord cu scutirile acordate regiunilor ultraperiferice în ceea ce privește ratele de cofinanțare și de finanțare și solicită să se stabilească condiții speciale pentru zonele care au fost la frontierele externe ale Uniunii până la 30 aprilie 2004 sau până la 31 decembrie 2006; |
| --- | --- |

—

este de acord cu scutirile acordate regiunilor ultraperiferice în ceea ce privește ratele de cofinanțare și de finanțare și solicită să se stabilească condiții speciale pentru zonele care au fost la frontierele externe ale Uniunii până la 30 aprilie 2004 sau până la 31 decembrie 2006;

| — | solicită consolidarea mecanismelor de coordonare între toate fondurile și programele de cooperare teritorială; subliniază totodată necesitatea unei mai bune coordonări a CTE cu programele financiare externe ale UE și clarificarea regulilor care stau la baza participării țărilor terțe la programele CTE; |
| --- | --- |

—

solicită consolidarea mecanismelor de coordonare între toate fondurile și programele de cooperare teritorială; subliniază totodată necesitatea unei mai bune coordonări a CTE cu programele financiare externe ale UE și clarificarea regulilor care stau la baza participării țărilor terțe la programele CTE;

| — | subliniază rolul primordial jucat de GECT în ceea ce privește consolidarea cooperării teritoriale și solicită statelor membre să ridice barierele care împiedică înființarea sau buna funcționare a GECT. |
| --- | --- |

—

subliniază rolul primordial jucat de GECT în ceea ce privește consolidarea cooperării teritoriale și solicită statelor membre să ridice barierele care împiedică înființarea sau buna funcționare a GECT.

| Raportor | dl Petr OSVALD (CZ-PSE), membru al Consiliului municipal al orașului Plzeň |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană
  COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD) |

Raportor

dl Petr OSVALD (CZ-PSE), membru al Consiliului municipal al orașului Plzeň

Document de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale cu privire la propunerea de regulament

| 1. | salută ideea unui regulament distinct privind cooperarea teritorială europeană (CTE), care va permite să se ia în considerare finalitatea proprie, aspectele specifice și statutul cooperării teritoriale ca al doilea obiectiv al politicii de coeziune. Această propunere de regulament distinct scoate în evidență contribuția CTE la promovarea noului obiectiv al tratatului, cel al coeziunii teritoriale, și la punerea în practică a obiectivelor politicii de coeziune în general. El consolidează rolul CTE în ceea ce privește cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională; |
| --- | --- |

1.

salută ideea unui regulament distinct privind cooperarea teritorială europeană (CTE), care va permite să se ia în considerare finalitatea proprie, aspectele specifice și statutul cooperării teritoriale ca al doilea obiectiv al politicii de coeziune. Această propunere de regulament distinct scoate în evidență contribuția CTE la promovarea noului obiectiv al tratatului, cel al coeziunii teritoriale, și la punerea în practică a obiectivelor politicii de coeziune în general. El consolidează rolul CTE în ceea ce privește cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională;

| 2. | este de acord că rolul cooperării teritoriale europene este cu atât mai important, cu cât problemele cu care se confruntă statele membre și regiunile acestora depășesc din ce în ce mai des frontierele naționale și limitele regiunilor, necesitând măsuri comune de cooperare la un nivel teritorial adecvat și că CTE are capacitatea de a contribui semnificativ la realizarea noului obiectiv al tratatului, și anume coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

2.

este de acord că rolul cooperării teritoriale europene este cu atât mai important, cu cât problemele cu care se confruntă statele membre și regiunile acestora depășesc din ce în ce mai des frontierele naționale și limitele regiunilor, necesitând măsuri comune de cooperare la un nivel teritorial adecvat și că CTE are capacitatea de a contribui semnificativ la realizarea noului obiectiv al tratatului, și anume coeziunea teritorială;

| 3. | sprijină în principiu propunerile Comisiei de a alinia cooperarea teritorială la Strategia Europa 2020, păstrând un grad suficient de flexibilitate pentru a putea răspunde în mod adecvat necesităților locale; salută, prin urmare, menținerea celor trei componente (cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională) a CTE în toate regiunile Europei. Cooperarea transfrontalieră în cadrul unor proiecte și structuri contribuie deja în prezent în mod eficient la integrarea europeană. Și participarea din ce în ce mai mare a țărilor terțe trebuie apreciată în mod pozitiv; |
| --- | --- |

3.

sprijină în principiu propunerile Comisiei de a alinia cooperarea teritorială la Strategia Europa 2020, păstrând un grad suficient de flexibilitate pentru a putea răspunde în mod adecvat necesităților locale; salută, prin urmare, menținerea celor trei componente (cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională) a CTE în toate regiunile Europei. Cooperarea transfrontalieră în cadrul unor proiecte și structuri contribuie deja în prezent în mod eficient la integrarea europeană. Și participarea din ce în ce mai mare a țărilor terțe trebuie apreciată în mod pozitiv;

| 4. | consideră că și cooperarea transfrontalieră ar trebui să joace în continuare un rol esențial în cadrul cooperării teritoriale europene și, în consecință, subscrie în principiu la propunerea de repartizare a resurselor între diferitele tipuri de CTE; |
| --- | --- |

4.

consideră că și cooperarea transfrontalieră ar trebui să joace în continuare un rol esențial în cadrul cooperării teritoriale europene și, în consecință, subscrie în principiu la propunerea de repartizare a resurselor între diferitele tipuri de CTE;

| 5. | semnalează faptul că, în special în ceea ce privește micile programe de cooperare transfrontalieră, regulamentul este prea strict, complex și detaliat, ceea ce riscă să împiedice realizarea unor operațiuni de mică anvergură, dar deseori extrem de eficace; prin urmare, invită Comisia Europeană să examineze în ce măsură este indispensabilă aplicarea și la aceste program a tuturor dispozițiilor regulamentului în discuție. Pentru un maximum de eficacitate, este imposibil să se impună micilor programe și micilor operațiuni aceleași exigențe ca în cazul programelor și operațiunilor de mare anvergură; |
| --- | --- |

5.

semnalează faptul că, în special în ceea ce privește micile programe de cooperare transfrontalieră, regulamentul este prea strict, complex și detaliat, ceea ce riscă să împiedice realizarea unor operațiuni de mică anvergură, dar deseori extrem de eficace; prin urmare, invită Comisia Europeană să examineze în ce măsură este indispensabilă aplicarea și la aceste program a tuturor dispozițiilor regulamentului în discuție. Pentru un maximum de eficacitate, este imposibil să se impună micilor programe și micilor operațiuni aceleași exigențe ca în cazul programelor și operațiunilor de mare anvergură;

| 6. | este de acord cu metoda utilizată în prezent la definirea regiunilor pentru cooperarea transfrontalieră. Propune o extindere a clasificării teritoriilor pentru cooperarea transfrontalieră (componenta A) pentru a permite să se țină seama și de legăturile funcționale transfrontaliere pentru eligibilitatea teritoriilor pentru programe. În acest sens ar trebui ca decizia privind asocierea regiunilor corespondente din punct de vedere funcțional, deosebit de importante pentru îndeplinirea obiectivelor, să fie luată într-o etapă anterioară procedurii de aprobare a programului; de asemenea, este de acord cu posibilitățile sporite de a realiza proiecte multilaterale în zonele în care nu se vor crea programe multilaterale de cooperare; |
| --- | --- |

6.

este de acord cu metoda utilizată în prezent la definirea regiunilor pentru cooperarea transfrontalieră. Propune o extindere a clasificării teritoriilor pentru cooperarea transfrontalieră (componenta A) pentru a permite să se țină seama și de legăturile funcționale transfrontaliere pentru eligibilitatea teritoriilor pentru programe. În acest sens ar trebui ca decizia privind asocierea regiunilor corespondente din punct de vedere funcțional, deosebit de importante pentru îndeplinirea obiectivelor, să fie luată într-o etapă anterioară procedurii de aprobare a programului; de asemenea, este de acord cu posibilitățile sporite de a realiza proiecte multilaterale în zonele în care nu se vor crea programe multilaterale de cooperare;

| 7. | subliniază rolul esențial al CTE pentru dezvoltarea cooperării transnaționale, în special pentru încurajarea dezvoltării teritoriale integrate a unor zone coerente și pentru sprijinirea proiectelor de dezvoltare a strategiilor macroregionale. Salută faptul că, în principiu, spațiile de cooperare transnațională consacrate (componenta B) vor fi menținute, iar strategiile macroregionale ale UE nu vor duce la crearea unor noi spații de cooperare și la excluderea unor spații din cooperarea transnațională. De asemenea, sprijină în principiu elaborarea și punerea în aplicare a unor strategii macroregionale în cadrul cooperării transnaționale; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul esențial al CTE pentru dezvoltarea cooperării transnaționale, în special pentru încurajarea dezvoltării teritoriale integrate a unor zone coerente și pentru sprijinirea proiectelor de dezvoltare a strategiilor macroregionale. Salută faptul că, în principiu, spațiile de cooperare transnațională consacrate (componenta B) vor fi menținute, iar strategiile macroregionale ale UE nu vor duce la crearea unor noi spații de cooperare și la excluderea unor spații din cooperarea transnațională. De asemenea, sprijină în principiu elaborarea și punerea în aplicare a unor strategii macroregionale în cadrul cooperării transnaționale;

| 8. | pune în evidență potențialul cooperării interregionale, în specia prin efectul său de pârghie în utilizarea fondurilor structurale; consideră că susținerea cooperării interregionale (componenta C) reprezintă un instrument excelent de sprijin pentru schimbul de experiență și cooperarea autorităților locale și regionale în domeniul politicii de coeziune și propune ca rezultatele acestor schimburi de experiență să fie mai bine utilizate decât în trecut în cadrul strategiilor de dezvoltare locale și regionale (capitalizare); |
| --- | --- |

8.

pune în evidență potențialul cooperării interregionale, în specia prin efectul său de pârghie în utilizarea fondurilor structurale; consideră că susținerea cooperării interregionale (componenta C) reprezintă un instrument excelent de sprijin pentru schimbul de experiență și cooperarea autorităților locale și regionale în domeniul politicii de coeziune și propune ca rezultatele acestor schimburi de experiență să fie mai bine utilizate decât în trecut în cadrul strategiilor de dezvoltare locale și regionale (capitalizare);

Finalitatea CTE și concentrarea tematică

| 9. | atrage totuși atenția asupra faptului că cooperarea teritorială ar trebui, în primul rând:






  — | să rezolve prin cooperare problemele tuturor regiunilor implicate; |
| --- | --- | --- |

9.

atrage totuși atenția asupra faptului că cooperarea teritorială ar trebui, în primul rând:

—

să rezolve prin cooperare problemele tuturor regiunilor implicate;

| — | să ofere un mecanism eficient pentru schimbul de bune practici și învățare; |
| --- | --- |

—

să ofere un mecanism eficient pentru schimbul de bune practici și învățare;

| — | să facă în așa fel încât o soluție la o problemă specifică să devină mai eficientă datorită economiilor de scară și realizării unei mase critice; |
| --- | --- |

—

să facă în așa fel încât o soluție la o problemă specifică să devină mai eficientă datorită economiilor de scară și realizării unei mase critice;

| — | să îmbunătățească guvernanța ca urmare a coordonării politicilor sectoriale, acțiunilor și investițiilor la scară transfrontalieră și transnațională; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească guvernanța ca urmare a coordonării politicilor sectoriale, acțiunilor și investițiilor la scară transfrontalieră și transnațională;

| — | să contribuie la securitatea, stabilitatea și stabilirea de relații reciproc avantajoase; |
| --- | --- |

—

să contribuie la securitatea, stabilitatea și stabilirea de relații reciproc avantajoase;

| — | când este necesar, să contribuie la stimularea creșterii, a ocupării forței de muncă și a unei gestionări bazate pe protecția ecosistemelor, |
| --- | --- |

—

când este necesar, să contribuie la stimularea creșterii, a ocupării forței de muncă și a unei gestionări bazate pe protecția ecosistemelor,

după cum se indică în expunerea de motive a propunerii de regulament în discuție;

| 10. | în opinia Comitetului Regiunilor, cooperarea teritorială europeană ar trebui așadar să contribuie la a stimula, la nivel european, conștiința unei apartenențe comune, a interdependenței, eliminarea prejudecăților și dezvoltarea regiunilor implicate. Prin urmare, Comitetul Regiunilor consideră că nu este posibil să se aplice automat concentrarea tematică cooperării teritoriale europene și că este necesar să se ia în considerare nivelul și potențialul diferitelor regiuni și deci să nu se caute cu orice preț să se aplice principiul numit în engleză „one size fits all”, adică să se aplice tuturor aceleași priorități, ci să se adopte o abordare de tipul „place based approach”. Comitetul Regiunilor își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, dacă cooperarea teritorială europeană, în special cooperarea transfrontalieră, ar fi strict axată pe prioritățile de bază ale Strategiei Europa 2020 și pe obiectivele tematice, ea nu ar fi în măsură să-și îndeplinească rolul distinct și unic și ar deveni o simplă variantă a politicii de coeziune de bază, cu o altă formă de distribuire a subvențiilor; |
| --- | --- |

10.

în opinia Comitetului Regiunilor, cooperarea teritorială europeană ar trebui așadar să contribuie la a stimula, la nivel european, conștiința unei apartenențe comune, a interdependenței, eliminarea prejudecăților și dezvoltarea regiunilor implicate. Prin urmare, Comitetul Regiunilor consideră că nu este posibil să se aplice automat concentrarea tematică cooperării teritoriale europene și că este necesar să se ia în considerare nivelul și potențialul diferitelor regiuni și deci să nu se caute cu orice preț să se aplice principiul numit în engleză „one size fits all”, adică să se aplice tuturor aceleași priorități, ci să se adopte o abordare de tipul „place based approach”. Comitetul Regiunilor își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, dacă cooperarea teritorială europeană, în special cooperarea transfrontalieră, ar fi strict axată pe prioritățile de bază ale Strategiei Europa 2020 și pe obiectivele tematice, ea nu ar fi în măsură să-și îndeplinească rolul distinct și unic și ar deveni o simplă variantă a politicii de coeziune de bază, cu o altă formă de distribuire a subvențiilor;

| 11. | solicită ca schimbările demografice și efectele acestora asupra serviciilor de interes general, dar și dezvoltarea regională durabilă să facă parte integrantă din tematica acoperită de CTE. Trebuie acordată prioritate noilor forme de parteneriat între orașe și sate ca bază a coeziunii teritoriale la nivel regional (în conformitate cu Agenda teritorială 2020). În plus, lipsesc teme importante, precum turismul, transportul maritim ecologic și cultura; |
| --- | --- |

11.

solicită ca schimbările demografice și efectele acestora asupra serviciilor de interes general, dar și dezvoltarea regională durabilă să facă parte integrantă din tematica acoperită de CTE. Trebuie acordată prioritate noilor forme de parteneriat între orașe și sate ca bază a coeziunii teritoriale la nivel regional (în conformitate cu Agenda teritorială 2020). În plus, lipsesc teme importante, precum turismul, transportul maritim ecologic și cultura;

| 12. | în domeniul cooperării transfrontaliere, este necesar să se definească potențialul de dezvoltare al fiecărei zone frontaliere, ținându-se cont de nivelul la care se situează în prezent regiunile în chestiune. Cooperarea teritorială europeană, în special cooperarea transfrontalieră, nu ar trebui să se axeze în primul rând pe realizarea Strategiei Europa 2020, ci să urmărească, înainte de toate, crearea condițiilor pentru realizarea sa într-o măsură cât mai extinsă, deci paneuropeană. Din acest motiv, în special programele de cooperare transfrontalieră ar trebui să aibă posibilitatea de a alege mai multe obiective tematice și nu ar trebui limitate de orientările pe care le-au definit în prealabil; |
| --- | --- |

12.

în domeniul cooperării transfrontaliere, este necesar să se definească potențialul de dezvoltare al fiecărei zone frontaliere, ținându-se cont de nivelul la care se situează în prezent regiunile în chestiune. Cooperarea teritorială europeană, în special cooperarea transfrontalieră, nu ar trebui să se axeze în primul rând pe realizarea Strategiei Europa 2020, ci să urmărească, înainte de toate, crearea condițiilor pentru realizarea sa într-o măsură cât mai extinsă, deci paneuropeană. Din acest motiv, în special programele de cooperare transfrontalieră ar trebui să aibă posibilitatea de a alege mai multe obiective tematice și nu ar trebui limitate de orientările pe care le-au definit în prealabil;

| 13. | constată că o coeziune teritorială durabilă poate fi obținută numai cu participarea și mobilizarea cetățenilor în regiunile lor. De aceea ar trebui să se prevadă posibilitatea ca programele de cooperare teritorială europeană să sprijine în continuare proiecte din domeniul societății civile și culturii (de exemplu proiecte concrete de întâlnire). Programele existente conțin deja abordări de succes în acest sens. Prin urmare, se propune completarea corespunzătoare a obiectivelor tematice; |
| --- | --- |

13.

constată că o coeziune teritorială durabilă poate fi obținută numai cu participarea și mobilizarea cetățenilor în regiunile lor. De aceea ar trebui să se prevadă posibilitatea ca programele de cooperare teritorială europeană să sprijine în continuare proiecte din domeniul societății civile și culturii (de exemplu proiecte concrete de întâlnire). Programele existente conțin deja abordări de succes în acest sens. Prin urmare, se propune completarea corespunzătoare a obiectivelor tematice;

| 14. | salută propunerea Comisiei privind asigurarea unei continuități în ceea ce privește cooperarea transnațională, regretă însă că prioritatea complementară de investiții din cadrul cooperării transnaționale urmează să fie limitată la elaborarea și punerea în aplicare a unor strategii macroregionale și a unor strategii pentru bazinul maritim. Ținând seama de multiplele provocări cu care se confruntă regiunile în prezent și de deficitele existente, și alte regiuni, zone și zone funcționale necesită, la rândul lor, priorități de investiții adecvate; |
| --- | --- |

14.

salută propunerea Comisiei privind asigurarea unei continuități în ceea ce privește cooperarea transnațională, regretă însă că prioritatea complementară de investiții din cadrul cooperării transnaționale urmează să fie limitată la elaborarea și punerea în aplicare a unor strategii macroregionale și a unor strategii pentru bazinul maritim. Ținând seama de multiplele provocări cu care se confruntă regiunile în prezent și de deficitele existente, și alte regiuni, zone și zone funcționale necesită, la rândul lor, priorități de investiții adecvate;

| 15. | este de acord că cooperarea interregională ar trebui să vizeze consolidarea eficacității politicii de coeziune, sprijinind schimburile de experiență între regiuni și valorificând rezultatele acestor schimburi în cadrul obiectivului privind investițiile în creștere economică și ocuparea forței de muncă. Consideră că aceste schimburi de experiență trebuie să aibă un impact larg și nu să se limiteze la rolul de complement la cel de-al 7-lea program-cadru; |
| --- | --- |

15.

este de acord că cooperarea interregională ar trebui să vizeze consolidarea eficacității politicii de coeziune, sprijinind schimburile de experiență între regiuni și valorificând rezultatele acestor schimburi în cadrul obiectivului privind investițiile în creștere economică și ocuparea forței de muncă. Consideră că aceste schimburi de experiență trebuie să aibă un impact larg și nu să se limiteze la rolul de complement la cel de-al 7-lea program-cadru;

| 16. | consideră că Comitetul Regiunilor trebuie să joace un rol activ în promovarea CTE și în identificarea și eliminarea obstacolelor ce împiedică punerea sa în aplicare, astfel încât să realizeze optimizarea sinergiilor cu alte dimensiuni ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

16.

consideră că Comitetul Regiunilor trebuie să joace un rol activ în promovarea CTE și în identificarea și eliminarea obstacolelor ce împiedică punerea sa în aplicare, astfel încât să realizeze optimizarea sinergiilor cu alte dimensiuni ale politicii de coeziune;

Resurse financiare și rata de cofinanțare

| 17. | salută propunerea de majorare a resurselor prevăzute pentru cooperarea teritorială europeană; |
| --- | --- |

17.

salută propunerea de majorare a resurselor prevăzute pentru cooperarea teritorială europeană;

| 18. | consideră că este ineficace ca rata de cofinanțare propusă de 75 % pentru programele operaționale din cadrul obiectivului „cooperarea teritorială europeană”, așa cum stabilește regulamentul general, să fie inferioară ratei de cofinanțare prevăzute pentru regiunile mai puțin dezvoltate din cadrul obiectivului „investiții pentru creștere și ocuparea forței de muncă”. Această rată de cofinanțare inferioară riscă să reducă interesul față de programele de cooperare teritorială europeană în regiunile mai puțin dezvoltate. Comitetul Regiunilor consideră că această diferență nu se justifică și solicită ca rata de cofinanțare să fie fixată la un nivel identic de 85 % pentru cele două obiective; de asemenea, consideră că este nejustificat ca rata de cofinanțare aplicată alocării suplimentare pentru cooperare interregională în regiunile ultraperiferice să fie de 50 % și solicită stabilirea acesteia la 85 %; |
| --- | --- |

18.

consideră că este ineficace ca rata de cofinanțare propusă de 75 % pentru programele operaționale din cadrul obiectivului „cooperarea teritorială europeană”, așa cum stabilește regulamentul general, să fie inferioară ratei de cofinanțare prevăzute pentru regiunile mai puțin dezvoltate din cadrul obiectivului „investiții pentru creștere și ocuparea forței de muncă”. Această rată de cofinanțare inferioară riscă să reducă interesul față de programele de cooperare teritorială europeană în regiunile mai puțin dezvoltate. Comitetul Regiunilor consideră că această diferență nu se justifică și solicită ca rata de cofinanțare să fie fixată la un nivel identic de 85 % pentru cele două obiective; de asemenea, consideră că este nejustificat ca rata de cofinanțare aplicată alocării suplimentare pentru cooperare interregională în regiunile ultraperiferice să fie de 50 % și solicită stabilirea acesteia la 85 %;

| 19. | atrage atenția asupra faptului că cofinanțarea nu provine mereu de la partenerii de program, statele membre sau alte autorități publice, ci și dinspre beneficiari. Prin urmare, nu se justifică cerința de ordin general ca statele membre participante să-și ia angajamentul de a pune la dispoziție fondurile de cofinanțare necesare pentru punerea în aplicare a unui program de cooperare. De aceea se recomandă suprimarea declarației de angajament din propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra faptului că cofinanțarea nu provine mereu de la partenerii de program, statele membre sau alte autorități publice, ci și dinspre beneficiari. Prin urmare, nu se justifică cerința de ordin general ca statele membre participante să-și ia angajamentul de a pune la dispoziție fondurile de cofinanțare necesare pentru punerea în aplicare a unui program de cooperare. De aceea se recomandă suprimarea declarației de angajament din propunerea Comisiei;

| 20. | consideră că, pentru menținerea calității cooperării, este necesar să se mențină condițiile actuale aplicabile ratei de cofinanțare care sunt prevăzute în Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1083/2006 (regulament general), articolul 53, alineatele (3) și (4), și anume:
  „3.   Pentru programele operaționale în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană pentru care cel puțin un participant face parte din statele membre al căror produs intern brut (PIB) mediu pe cap de locuitor, între 2001 și 2003, era mai mic de 85 % din media Uniunii Europene cu 25 de membri pentru aceeași perioadă, contribuția din FEDER nu poate fi mai mare de 85 % din totalul cheltuielilor eligibile. Pentru toate celelalte programe operaționale, contribuția din FEDER nu poate fi mai mare de 75 % din totalul cheltuielilor publice eligibile cofinanțate din FEDER;
  4.   Contribuția fondurilor la nivelul axei prioritare nu face obiectul plafoanelor menționate la alineatul (3) și în anexa III. Cu toate acestea, contribuția este stabilită astfel încât suma maximă a contribuției fondurilor și pragul maxim de contribuție pe fond stabilite la nivelul programului operațional să fie respectate.”; |
| --- | --- |

20.

consideră că, pentru menținerea calității cooperării, este necesar să se mențină condițiile actuale aplicabile ratei de cofinanțare care sunt prevăzute în Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1083/2006 (regulament general), articolul 53, alineatele (3) și (4), și anume:

„3.   Pentru programele operaționale în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană pentru care cel puțin un participant face parte din statele membre al căror produs intern brut (PIB) mediu pe cap de locuitor, între 2001 și 2003, era mai mic de 85 % din media Uniunii Europene cu 25 de membri pentru aceeași perioadă, contribuția din FEDER nu poate fi mai mare de 85 % din totalul cheltuielilor eligibile. Pentru toate celelalte programe operaționale, contribuția din FEDER nu poate fi mai mare de 75 % din totalul cheltuielilor publice eligibile cofinanțate din FEDER;

4.   Contribuția fondurilor la nivelul axei prioritare nu face obiectul plafoanelor menționate la alineatul (3) și în anexa III. Cu toate acestea, contribuția este stabilită astfel încât suma maximă a contribuției fondurilor și pragul maxim de contribuție pe fond stabilite la nivelul programului operațional să fie respectate.”;

| 21. | consideră că nu este oportună fixarea ratei maxime de cofinanțare la nivelul fiecărei axe prioritare, așa cum prevede regulamentul general. Ar trebui să fie posibilă diferențierea ratei de cofinanțare în cadrul diferitelor axe prioritare, pentru ca beneficiarii să fie motivați să realizeze anumite priorități strategice. Ar trebui ca fiecare program să fixeze o rată de cofinanțare pentru fiecare măsură, în funcție de tipul acesteia, având în vedere că nu toate măsurile ar trebui să beneficieze de nivelul maxim de ajutor; |
| --- | --- |

21.

consideră că nu este oportună fixarea ratei maxime de cofinanțare la nivelul fiecărei axe prioritare, așa cum prevede regulamentul general. Ar trebui să fie posibilă diferențierea ratei de cofinanțare în cadrul diferitelor axe prioritare, pentru ca beneficiarii să fie motivați să realizeze anumite priorități strategice. Ar trebui ca fiecare program să fixeze o rată de cofinanțare pentru fiecare măsură, în funcție de tipul acesteia, având în vedere că nu toate măsurile ar trebui să beneficieze de nivelul maxim de ajutor;

| 22. | este de acord cu propunerea ca programele de cooperare care implică regiuni ultraperiferice să primească nu mai puțin de 150 % din sprijinul din partea FEDER pe care l-au primit în perioada 2007-2013 și, în plus, să se rezerve cooperării regiunilor ultraperiferice 50 de milioane EUR din alocarea pentru cooperarea interregională; |
| --- | --- |

22.

este de acord cu propunerea ca programele de cooperare care implică regiuni ultraperiferice să primească nu mai puțin de 150 % din sprijinul din partea FEDER pe care l-au primit în perioada 2007-2013 și, în plus, să se rezerve cooperării regiunilor ultraperiferice 50 de milioane EUR din alocarea pentru cooperarea interregională;

| 23. | solicită să se stabilească condiții speciale pentru zonele care au fost la frontierele externe ale Uniunii până la 30 aprilie 2004 sau până la 31 decembrie 2006 și care nu mai sunt începând de la acea dată, cum este cazul în actuala perioadă de programare, în temeiul articolului 52 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 (regulament general). O perioadă de șapte ani de sprijin nu poate fi considerată suficientă pentru rezolvarea problemelor cu care se confruntă aceste zone. Comitetul Regiunilor atrage atenția asupra faptului că majorarea ajutoarelor pentru zonele situate la fostele frontiere ale UE nu răspunde numai obiectivului de ridicare a nivelului economic al regiunilor considerate, ci are și un impact semnificativ asupra afirmării unei identități europene și a unei interconectivități, precum și a combaterii prejudecăților; |
| --- | --- |

23.

solicită să se stabilească condiții speciale pentru zonele care au fost la frontierele externe ale Uniunii până la 30 aprilie 2004 sau până la 31 decembrie 2006 și care nu mai sunt începând de la acea dată, cum este cazul în actuala perioadă de programare, în temeiul articolului 52 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 (regulament general). O perioadă de șapte ani de sprijin nu poate fi considerată suficientă pentru rezolvarea problemelor cu care se confruntă aceste zone. Comitetul Regiunilor atrage atenția asupra faptului că majorarea ajutoarelor pentru zonele situate la fostele frontiere ale UE nu răspunde numai obiectivului de ridicare a nivelului economic al regiunilor considerate, ci are și un impact semnificativ asupra afirmării unei identități europene și a unei interconectivități, precum și a combaterii prejudecăților;

Planificarea programului

| 24. | critică faptul că cerințele definite la articolul 7 alineatul (2) litera (a) cauzează sarcini suplimentare considerabile pentru planificarea programului în comparație cu actuala perioadă de finanțare, fără a prezenta o valoare adăugată sesizabilă; |
| --- | --- |

24.

critică faptul că cerințele definite la articolul 7 alineatul (2) litera (a) cauzează sarcini suplimentare considerabile pentru planificarea programului în comparație cu actuala perioadă de finanțare, fără a prezenta o valoare adăugată sesizabilă;

| 25. | atrage atenția asupra faptului că, prin caracterul său multilateral, CTE nu poate fi gestionată prin instrumentul contractelor de parteneriat, trebuind, prin urmare, să fie exclusă în mod explicit din domeniul de aplicare; |
| --- | --- |

25.

atrage atenția asupra faptului că, prin caracterul său multilateral, CTE nu poate fi gestionată prin instrumentul contractelor de parteneriat, trebuind, prin urmare, să fie exclusă în mod explicit din domeniul de aplicare;

| 26. | consideră că este foarte importantă elaborarea unei directive privind aplicarea efectivă a reglementării în materie de ajutoare de stat pentru programele CTE și solicită ca, cu acordul tuturor statelor membre la care se referă programul respectiv, printre potențialii beneficiari ai măsurilor de cooperare transfrontalieră și transnațională să se numere și actorii privați, în special întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

26.

consideră că este foarte importantă elaborarea unei directive privind aplicarea efectivă a reglementării în materie de ajutoare de stat pentru programele CTE și solicită ca, cu acordul tuturor statelor membre la care se referă programul respectiv, printre potențialii beneficiari ai măsurilor de cooperare transfrontalieră și transnațională să se numere și actorii privați, în special întreprinderile mici și mijlocii;

| 27. | solicită să se țină mai bine seama de eterogenitatea deosebit de mare în Europa a structurilor administrative de la nivel regional și local în contextul definirii grupurilor-țintă ale programelor CTE. Obiectivul ar trebui să fie luarea mai bine în considerare a diferitelor forme de organizare ale actorilor publici în regiunile statelor membre. În special faptul că o entitate publică are o structură de organizare de drept privat, nu ar trebui să o excludă de la participarea la program; |
| --- | --- |

27.

solicită să se țină mai bine seama de eterogenitatea deosebit de mare în Europa a structurilor administrative de la nivel regional și local în contextul definirii grupurilor-țintă ale programelor CTE. Obiectivul ar trebui să fie luarea mai bine în considerare a diferitelor forme de organizare ale actorilor publici în regiunile statelor membre. În special faptul că o entitate publică are o structură de organizare de drept privat, nu ar trebui să o excludă de la participarea la program;

Monitorizare și evaluare

| 28. | Constată că obligațiile de raportare au fost extinse, atât cu privire la volumul acestora, cât și privind frecvența, și solicită ca acestea să fie reduse la strictul necesar. În acest context, Comitetul respinge propunerea ca termenul pentru prezentarea raportului anual de punere în aplicare să fie devansat de la 30 iunie la 30 aprilie a fiecărui an. Coordonarea unui număr mai mare de părți, cu parteneri de program exprimându-se în limbi diferite presupune un efort mai susținut și necesită un interval de timp mai mare; |
| --- | --- |

28.

Constată că obligațiile de raportare au fost extinse, atât cu privire la volumul acestora, cât și privind frecvența, și solicită ca acestea să fie reduse la strictul necesar. În acest context, Comitetul respinge propunerea ca termenul pentru prezentarea raportului anual de punere în aplicare să fie devansat de la 30 iunie la 30 aprilie a fiecărui an. Coordonarea unui număr mai mare de părți, cu parteneri de program exprimându-se în limbi diferite presupune un efort mai susținut și necesită un interval de timp mai mare;

| 29. | salută stabilirea unor indicatori comuni privind realizările și rezultatele care permit o mai eficientă punere în practică a obiectivelor, o mai bună orientare spre impactul dorit și o evaluare transversală a programelor. Indicatorii propuși în anexa Regulamentului CTE sunt însă insuficient adaptați cerințelor specifice ale CTE și nu oferă suficiente posibilități pentru a descrie sau a măsura calitatea CTE. Prin urmare, Comitetul solicită o revizuire a listei de indicatori, care să permită ca rezultatele specifice ale CTE să fie prezentate într-o manieră adecvată; |
| --- | --- |

29.

salută stabilirea unor indicatori comuni privind realizările și rezultatele care permit o mai eficientă punere în practică a obiectivelor, o mai bună orientare spre impactul dorit și o evaluare transversală a programelor. Indicatorii propuși în anexa Regulamentului CTE sunt însă insuficient adaptați cerințelor specifice ale CTE și nu oferă suficiente posibilități pentru a descrie sau a măsura calitatea CTE. Prin urmare, Comitetul solicită o revizuire a listei de indicatori, care să permită ca rezultatele specifice ale CTE să fie prezentate într-o manieră adecvată;

| 30. | salută, în principiu, propunerea ca valoarea alocată asistenței tehnice să se limiteze la 6 % din suma totală, dar să nu fie mai mică de 1 500 000 EUR. Comitetul consideră însă drept problematică trecerea obligatorie, înainte de 31 decembrie 2014, la sisteme de schimb electronic de date pentru schimburile de informații în cadrul asistenței tehnice; |
| --- | --- |

30.

salută, în principiu, propunerea ca valoarea alocată asistenței tehnice să se limiteze la 6 % din suma totală, dar să nu fie mai mică de 1 500 000 EUR. Comitetul consideră însă drept problematică trecerea obligatorie, înainte de 31 decembrie 2014, la sisteme de schimb electronic de date pentru schimburile de informații în cadrul asistenței tehnice;

Administrarea, controlul și acreditarea

| 31. | se pronunță în favoarea menținerii, în principiu, a structurilor de administrare pentru punerea în aplicare a programelor operaționale, în aceleași condiții cu cele din perioada de finanțare 2007-2013, în favoarea continuității într-o măsură cât mai mare a structurilor și în favoarea unei definiri mai clare a sarcinilor și competențelor diferitelor entități în cadrul punerii în aplicare a programului; |
| --- | --- |

31.

se pronunță în favoarea menținerii, în principiu, a structurilor de administrare pentru punerea în aplicare a programelor operaționale, în aceleași condiții cu cele din perioada de finanțare 2007-2013, în favoarea continuității într-o măsură cât mai mare a structurilor și în favoarea unei definiri mai clare a sarcinilor și competențelor diferitelor entități în cadrul punerii în aplicare a programului;

| 32. | salută posibilitatea de a atribui unei autorități de gestiune și certificare mai multe funcții (a se vedea articolul 113 din Regulamentul general), dar respinge propunerea ca această opțiune să devină obligatorie în cadrul CTE (a se vedea articolul 22 din Regulamentul CTE); respinge însă cu fermitate prevăzuta acreditare a autorităților de administrare și control; |
| --- | --- |

32.

salută posibilitatea de a atribui unei autorități de gestiune și certificare mai multe funcții (a se vedea articolul 113 din Regulamentul general), dar respinge propunerea ca această opțiune să devină obligatorie în cadrul CTE (a se vedea articolul 22 din Regulamentul CTE); respinge însă cu fermitate prevăzuta acreditare a autorităților de administrare și control;

Coordonarea fondurilor

| 33. | salută efortul de îmbunătățire a coordonării dintre programele de cooperare teritorială europeană și celelalte instrumente ale politicii de coeziune; pentru aceasta, este necesară creșterea rentabilității finanțării comunitare pentru proiectele de cooperare, prin diseminarea rezultatelor acestora, prin multiplicarea efectelor și prin evitarea reluării măsurilor care au fost deja testate și experimentate; |
| --- | --- |

33.

salută efortul de îmbunătățire a coordonării dintre programele de cooperare teritorială europeană și celelalte instrumente ale politicii de coeziune; pentru aceasta, este necesară creșterea rentabilității finanțării comunitare pentru proiectele de cooperare, prin diseminarea rezultatelor acestora, prin multiplicarea efectelor și prin evitarea reluării măsurilor care au fost deja testate și experimentate;

| 34. | atrage totuși atenția asupra faptului că, pentru a se putea crea un mecanism care să permită asigurarea coordonării dintre fonduri și alte instrumente, este necesară o coordonare între aceste fonduri și aceste instrumente la nivelul UE și la nivelul punerii în aplicare în diferitele state membre. Este necesar să se instituie proceduri identice și coordonate, precum și un sistem de gestiune, de monitorizare, de deductibilitate a costurilor, metode de prezentare a indicatorilor etc., care să fie identice. De asemenea, ar fi adecvat să se asigure coordonarea între diferitele țări, dat fiind că un număr tot mai mare de țări participă la programe de cooperare regională europeană. Trebuie să se acorde o atenție sporită coordonării cu instrumentele financiare externe. Comitetul Regiunilor invită Comisia Europeană să elaboreze o metodologie pentru coordonarea programelor; |
| --- | --- |

34.

atrage totuși atenția asupra faptului că, pentru a se putea crea un mecanism care să permită asigurarea coordonării dintre fonduri și alte instrumente, este necesară o coordonare între aceste fonduri și aceste instrumente la nivelul UE și la nivelul punerii în aplicare în diferitele state membre. Este necesar să se instituie proceduri identice și coordonate, precum și un sistem de gestiune, de monitorizare, de deductibilitate a costurilor, metode de prezentare a indicatorilor etc., care să fie identice. De asemenea, ar fi adecvat să se asigure coordonarea între diferitele țări, dat fiind că un număr tot mai mare de țări participă la programe de cooperare regională europeană. Trebuie să se acorde o atenție sporită coordonării cu instrumentele financiare externe. Comitetul Regiunilor invită Comisia Europeană să elaboreze o metodologie pentru coordonarea programelor;

| 35. | atrage atenția asupra faptului că articolul 10 din propunerea de regulament privind Fondul social european COM(2011) 607 final abordează cooperarea transnațională, care acoperă aceeași perioadă ca și regulamentul privind CTE, dar fără nicio legătură cu regulamentul privind cooperarea teritorială europeană. Cu toate acestea, Comitetul Regiunilor consideră că coordonarea între cooperarea teritorială europeană finanțată prin intermediul FEDER și cea finanțată prin FSE este esențială, pentru că, prin combinarea corespunzătoare a activităților celor două fonduri, este posibil să se obțină sinergiile necesare. Este de așteptat o eficacitate maximă a activităților desfășurate în general în cadrul FSE, în special în materie de cooperare transfrontalieră, dat fiind că, în zonele transfrontaliere ale țărilor vecine, se constată o situație similară, din punctul de vedere al pieței forței de muncă, al problemelor sociale etc. Activitățile tematice din cadrul FSE constituie o parte foarte importantă a tuturor programelor de cooperare teritorială europeană, de aceea Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene să acorde atenția cuvenită coordonării acestor activități. Dacă nu se asigură o formă mai solidă de coordonare, ar trebui cel puțin să se creeze posibilitatea unei finanțări din FEDER a activităților tematice din cadrul CTE, care, din punct de vedere tematic, intră în sfera FSE; |
| --- | --- |

35.

atrage atenția asupra faptului că articolul 10 din propunerea de regulament privind Fondul social european COM(2011) 607 final abordează cooperarea transnațională, care acoperă aceeași perioadă ca și regulamentul privind CTE, dar fără nicio legătură cu regulamentul privind cooperarea teritorială europeană. Cu toate acestea, Comitetul Regiunilor consideră că coordonarea între cooperarea teritorială europeană finanțată prin intermediul FEDER și cea finanțată prin FSE este esențială, pentru că, prin combinarea corespunzătoare a activităților celor două fonduri, este posibil să se obțină sinergiile necesare. Este de așteptat o eficacitate maximă a activităților desfășurate în general în cadrul FSE, în special în materie de cooperare transfrontalieră, dat fiind că, în zonele transfrontaliere ale țărilor vecine, se constată o situație similară, din punctul de vedere al pieței forței de muncă, al problemelor sociale etc. Activitățile tematice din cadrul FSE constituie o parte foarte importantă a tuturor programelor de cooperare teritorială europeană, de aceea Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene să acorde atenția cuvenită coordonării acestor activități. Dacă nu se asigură o formă mai solidă de coordonare, ar trebui cel puțin să se creeze posibilitatea unei finanțări din FEDER a activităților tematice din cadrul CTE, care, din punct de vedere tematic, intră în sfera FSE;

| 36. | consideră cât se poate de adecvată coordonarea noului mecanism Conectarea Europei cu programele de cooperare teritorială europeană, dat fiind că acest nou instrument ar trebui să ia în considerare relațiile transfrontaliere și internaționale; |
| --- | --- |

36.

consideră cât se poate de adecvată coordonarea noului mecanism Conectarea Europei cu programele de cooperare teritorială europeană, dat fiind că acest nou instrument ar trebui să ia în considerare relațiile transfrontaliere și internaționale;

Participarea țărilor terțe

| 37. | consideră că este extrem de important să se asigure coordonarea dintre programele de cooperare teritorială europeană și instrumentele financiare de asistență destinate țărilor terțe. Ar trebui ca în aceste programe să se integreze direct un sistem prin care instrumentele respective să fie coordonate cu diferitele programe de cooperare teritorială europeană, astfel încât să nu existe niciun obstacol în calea participării entităților din țările terțe la proiecte comune. Acest sistem ar trebui, între altele, să permită asigurarea conformității procedurilor, a admisibilității costurilor etc. între programele CTE din țările membre și programele de preadeziune și de vecinătate. De asemenea, el ar trebui să asigure că țările terțe garantează accesul, administrarea și afectarea pentru programele care se înscriu în cadrul CTE de resurse suficiente provenind din programele de preadeziune sau de vecinătate; |
| --- | --- |

37.

consideră că este extrem de important să se asigure coordonarea dintre programele de cooperare teritorială europeană și instrumentele financiare de asistență destinate țărilor terțe. Ar trebui ca în aceste programe să se integreze direct un sistem prin care instrumentele respective să fie coordonate cu diferitele programe de cooperare teritorială europeană, astfel încât să nu existe niciun obstacol în calea participării entităților din țările terțe la proiecte comune. Acest sistem ar trebui, între altele, să permită asigurarea conformității procedurilor, a admisibilității costurilor etc. între programele CTE din țările membre și programele de preadeziune și de vecinătate. De asemenea, el ar trebui să asigure că țările terțe garantează accesul, administrarea și afectarea pentru programele care se înscriu în cadrul CTE de resurse suficiente provenind din programele de preadeziune sau de vecinătate;

| 38. | își exprimă acordul, pe de o parte, cu necesitatea clarificării normelor în vigoare în materie de gestiune financiară, de programare, de monitorizare, de evaluare și de control în ceea ce privește participarea țărilor terțe la programe de cooperare transnațională și interregională și, pe de altă parte, cu ideea că aceste norme ar trebui stabilite în programele de cooperare vizate și/sau în acordul financiar pertinent dintre Comisie, fiecare dintre țările terțe și statul membru în care se află organul care gestionează programul de cooperare respectiv. Comitetul Regiunilor atrage totuși atenția asupra necesității de a veghea ca, în cazul unor probleme sau al lipsei de acțiune a unei țări terțe, programele transnaționale și internaționale nu vor suferi întârzieri, astfel încât realizarea acestor programe să nu fie pusă în pericol; |
| --- | --- |

38.

își exprimă acordul, pe de o parte, cu necesitatea clarificării normelor în vigoare în materie de gestiune financiară, de programare, de monitorizare, de evaluare și de control în ceea ce privește participarea țărilor terțe la programe de cooperare transnațională și interregională și, pe de altă parte, cu ideea că aceste norme ar trebui stabilite în programele de cooperare vizate și/sau în acordul financiar pertinent dintre Comisie, fiecare dintre țările terțe și statul membru în care se află organul care gestionează programul de cooperare respectiv. Comitetul Regiunilor atrage totuși atenția asupra necesității de a veghea ca, în cazul unor probleme sau al lipsei de acțiune a unei țări terțe, programele transnaționale și internaționale nu vor suferi întârzieri, astfel încât realizarea acestor programe să nu fie pusă în pericol;

Rolul GECT

| 39. | subliniază rolul GECT ca instrument esențial de consolidare a cooperării teritoriale. Își reiterează solicitarea ca regulamentul revizuit privind GECT, care nu are o miză specială în materie de buget al Uniunii Europene, să fie adoptat fără întârziere și fără a aștepta adoptarea întregului pachet legislativ privind politica de coeziune post 2013. De asemenea, solicită statelor membre să elimine toate barierele de tip administrativ care fie descurajează înființarea unui GECT, fie discriminează această opțiune, în special sub aspectul fiscalității și al recrutării de personal, în raport cu alte instrumente juridice; |
| --- | --- |

39.

subliniază rolul GECT ca instrument esențial de consolidare a cooperării teritoriale. Își reiterează solicitarea ca regulamentul revizuit privind GECT, care nu are o miză specială în materie de buget al Uniunii Europene, să fie adoptat fără întârziere și fără a aștepta adoptarea întregului pachet legislativ privind politica de coeziune post 2013. De asemenea, solicită statelor membre să elimine toate barierele de tip administrativ care fie descurajează înființarea unui GECT, fie discriminează această opțiune, în special sub aspectul fiscalității și al recrutării de personal, în raport cu alte instrumente juridice;

| 40. | atrage atenția asupra faptului că statele membre ar trebui încurajate să încredințeze GECT rolul de organe de gestiune, iar Comisia Europeană ar trebui să propună mecanisme-standard de clarificare a dispoziției de la articolul 25 alineatul (3) din propunerea de regulament, care impune statelor membre pe teritoriul cărora este înregistrată GECT sau pe teritoriul cărora se află principalul beneficiar obligația de a rambursa sumele necuvenite acordate beneficiarilor din alte țări. Din cauza acestei obligații impuse statelor membre pe teritoriul cărora este înregistrată GECT sau pe teritoriul cărora se află principalul beneficiar, posibilitatea acestor state de a transfera către GECT competențele lor de gestiune ar putea fi considerabil limitată, dat fiind faptul că ele ar putea fi nevoite să garanteze pentru ceva ce scapă de sub influența lor. Prin urmare, Comitetul Regiunilor consideră că ar trebui să se confirme că o autoritate în statul membru pe teritoriul căruia se află beneficiarul unei sume necuvenite plătite poate fi mandatată de o autoritate în statul membru în care este înregistrată GECT să recupereze suma; altfel, ar trebui aplicate condițiile în vigoare în perioada de programare în curs, în cazul în care responsabilitatea revine statului membru în care se află beneficiarul căruia îi revine obligația de a restitui fondurile necuvenite; |
| --- | --- |

40.

atrage atenția asupra faptului că statele membre ar trebui încurajate să încredințeze GECT rolul de organe de gestiune, iar Comisia Europeană ar trebui să propună mecanisme-standard de clarificare a dispoziției de la articolul 25 alineatul (3) din propunerea de regulament, care impune statelor membre pe teritoriul cărora este înregistrată GECT sau pe teritoriul cărora se află principalul beneficiar obligația de a rambursa sumele necuvenite acordate beneficiarilor din alte țări. Din cauza acestei obligații impuse statelor membre pe teritoriul cărora este înregistrată GECT sau pe teritoriul cărora se află principalul beneficiar, posibilitatea acestor state de a transfera către GECT competențele lor de gestiune ar putea fi considerabil limitată, dat fiind faptul că ele ar putea fi nevoite să garanteze pentru ceva ce scapă de sub influența lor. Prin urmare, Comitetul Regiunilor consideră că ar trebui să se confirme că o autoritate în statul membru pe teritoriul căruia se află beneficiarul unei sume necuvenite plătite poate fi mandatată de o autoritate în statul membru în care este înregistrată GECT să recupereze suma; altfel, ar trebui aplicate condițiile în vigoare în perioada de programare în curs, în cazul în care responsabilitatea revine statului membru în care se află beneficiarul căruia îi revine obligația de a restitui fondurile necuvenite;

Alte observații

| 41. | salută introducerea ratei forfetare pentru lucrători, întrucât este vorba de o măsură benefică, care reprezintă o simplificare considerabilă pentru beneficiar. Ratele forfetare pentru lucrători ar trebui să fie identice, indiferent de țara în care se efectuează operațiunea, dat fiind că munca efectuată este aceeași. Ar trebui de asemenea să existe o metodologie armonizată pentru controlul și admisibilitatea cheltuielilor. Respinge însă propunerea de a limita rata forfetară pentru costurile de personal la 15 % din costurile totale, întrucât cooperarea teritorială necesită, prin natura ei, multe resurse umane și în care procentajul de 15 % se află mult sub valoarea medie actuală; |
| --- | --- |

41.

salută introducerea ratei forfetare pentru lucrători, întrucât este vorba de o măsură benefică, care reprezintă o simplificare considerabilă pentru beneficiar. Ratele forfetare pentru lucrători ar trebui să fie identice, indiferent de țara în care se efectuează operațiunea, dat fiind că munca efectuată este aceeași. Ar trebui de asemenea să existe o metodologie armonizată pentru controlul și admisibilitatea cheltuielilor. Respinge însă propunerea de a limita rata forfetară pentru costurile de personal la 15 % din costurile totale, întrucât cooperarea teritorială necesită, prin natura ei, multe resurse umane și în care procentajul de 15 % se află mult sub valoarea medie actuală;

| 42. | deși consideră ca fiind foarte importante protecția mediului, eficiența resurselor, atenuarea și adaptarea schimbărilor climatice, prevenirea și gestionarea riscurilor, promovarea egalității de șanse și prevenirea discriminării bazate pe sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, promovarea egalității între bărbați și femei etc., Comitetul Regiunilor consideră că nu este de dorit să se solicite aplicarea acestora în fiecare program. Aceste dispoziții sunt de natură să complice foarte tare și să paralizeze în special executarea programelor de cooperare transfrontalieră de mică amploare. De aceea, Comitetul Regiunilor recomandă ca dispozițiile respective să nu fie aplicate în mod sistematic, ci numai când acest lucru este rezonabil și pertinent în raport cu prioritățile și operațiunile respective; a justifica aplicarea acestei măsuri prin caracterul său obligatoriu ar putea părea absurd și ilogic în cazul operațiunilor care nu au nicio legătură cu aceste probleme; |
| --- | --- |

42.

deși consideră ca fiind foarte importante protecția mediului, eficiența resurselor, atenuarea și adaptarea schimbărilor climatice, prevenirea și gestionarea riscurilor, promovarea egalității de șanse și prevenirea discriminării bazate pe sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, promovarea egalității între bărbați și femei etc., Comitetul Regiunilor consideră că nu este de dorit să se solicite aplicarea acestora în fiecare program. Aceste dispoziții sunt de natură să complice foarte tare și să paralizeze în special executarea programelor de cooperare transfrontalieră de mică amploare. De aceea, Comitetul Regiunilor recomandă ca dispozițiile respective să nu fie aplicate în mod sistematic, ci numai când acest lucru este rezonabil și pertinent în raport cu prioritățile și operațiunile respective; a justifica aplicarea acestei măsuri prin caracterul său obligatoriu ar putea părea absurd și ilogic în cazul operațiunilor care nu au nicio legătură cu aceste probleme;

| 43. | consideră că este important ca beneficiarii să coopereze la dezvoltarea, realizarea, asigurarea resurselor umane și la finanțarea operațiunilor. Cu toate acestea, în ceea ce privește în special proiectele de mici dimensiuni, și anume cele cărora le sunt alocate mai puțin de 35 000 EUR în cadrul FEDER, satisfacerea celor patru criterii de cooperare poate complica crearea și punerea lor în practică; în consecință, Comitetul consideră că nu este oportun să se solicite ca proiectele menționate să îndeplinească această condiție și propune ca acestor proiecte de mici dimensiuni să li se aplice, ca și până acum, condiția de a satisface cel puțin două din cele patru criterii; |
| --- | --- |

43.

consideră că este important ca beneficiarii să coopereze la dezvoltarea, realizarea, asigurarea resurselor umane și la finanțarea operațiunilor. Cu toate acestea, în ceea ce privește în special proiectele de mici dimensiuni, și anume cele cărora le sunt alocate mai puțin de 35 000 EUR în cadrul FEDER, satisfacerea celor patru criterii de cooperare poate complica crearea și punerea lor în practică; în consecință, Comitetul consideră că nu este oportun să se solicite ca proiectele menționate să îndeplinească această condiție și propune ca acestor proiecte de mici dimensiuni să li se aplice, ca și până acum, condiția de a satisface cel puțin două din cele patru criterii;

Propuneri

| 44. | ca urmare a punerii accentului pe coordonare, eficacitate, eliminarea disparităților și integrare, propune pentru noua perioadă de programare lansarea de noi inițiative care să vizeze promovarea coordonării transfrontaliere a strategiilor tematice și dezvoltarea (transporturi, energie, piața forței de muncă, protecția mediului, știință și cercetare etc.) și aplicarea unor abordări integrate. Se va reuși astfel identificarea, pe plan transfrontalier, a lacunelor, a unui potențial de dezvoltare și a unor soluții integrate. Pentru găsirea de soluții la problemele identificate în mod atât de clar și pentru exploatarea potențialului de dezvoltare identificat, trebui să fie mobilizate atât entități publice, cât și private și resurse financiare provenind din diverse surse. Pentru buna funcționare a acestui instrument, pare de dorit exploatarea potențialului GECT și a euroregiunilor. Această inițiativă ar trebui să beneficieze, în cadrul cooperării teritoriale europene, de o finanțare suficientă pentru a i se putea garanta eficacitatea. |
| --- | --- |

44.

ca urmare a punerii accentului pe coordonare, eficacitate, eliminarea disparităților și integrare, propune pentru noua perioadă de programare lansarea de noi inițiative care să vizeze promovarea coordonării transfrontaliere a strategiilor tematice și dezvoltarea (transporturi, energie, piața forței de muncă, protecția mediului, știință și cercetare etc.) și aplicarea unor abordări integrate. Se va reuși astfel identificarea, pe plan transfrontalier, a lacunelor, a unui potențial de dezvoltare și a unor soluții integrate. Pentru găsirea de soluții la problemele identificate în mod atât de clar și pentru exploatarea potențialului de dezvoltare identificat, trebui să fie mobilizate atât entități publice, cât și private și resurse financiare provenind din diverse surse. Pentru buna funcționare a acestui instrument, pare de dorit exploatarea potențialului GECT și a euroregiunilor. Această inițiativă ar trebui să beneficieze, în cadrul cooperării teritoriale europene, de o finanțare suficientă pentru a i se putea garanta eficacitatea.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 3 alineatul (1)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acoperire geografică | Acoperire geografică |
| 1.   Pentru cooperarea transfrontalieră, regiunile care urmează să fie sprijinite sunt regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul tuturor frontierelor terestre interne și externe, altele decât cele vizate de programele prevăzute de instrumentele financiare externe ale Uniunii, și toate regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul frontierelor maritime separate de cel mult 150 de km, fără a aduce atingere eventualelor ajustări necesare pentru asigurarea coerenței și continuității zonelor vizate de programele de cooperare stabilite pentru perioada de programare 2007-2013. | 1.   Pentru cooperarea transfrontalieră, regiunile care urmează să fie sprijinite sunt regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul tuturor frontierelor terestre interne și externe, altele decât cele vizate de programele prevăzute de instrumentele financiare externe ale Uniunii, și toate regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul frontierelor maritime separate de cel mult 150 de km, fără a aduce atingere eventualelor ajustări necesare pentru asigurarea coerenței și continuității zonelor vizate de programele de cooperare stabilite pentru perioada de programare 2007-2013. |
| Comisia adoptă lista zonelor transfrontaliere care urmează să primească sprijin, defalcată pe programe de cooperare, prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2). | Comisia adoptă lista zonelor transfrontaliere care urmează să primească sprijin, defalcată pe programe de cooperare, prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2). |
| Lista respectivă precizează, de asemenea, acele regiuni de nivel NUTS 3 din Uniune luate în considerare pentru alocarea FEDER la cooperarea transfrontalieră privind toate frontierele interne și cele externe reglementate de instrumentele financiare externe ale Uniunii, cum ar fi IEV în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IEV] și IPA în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IPA]. | Lista respectivă precizează, de asemenea, acele regiuni de nivel NUTS 3 din Uniune luate în considerare pentru alocarea FEDER la cooperarea transfrontalieră privind toate frontierele interne și cele externe reglementate de instrumentele financiare externe ale Uniunii, cum ar fi IEV în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IEV] și IPA în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IPA]. |
| Atunci când înaintează proiectul de programe de cooperare transfrontalieră, statele membre pot solicita ca alte regiuni de nivel NUTS 3 limitrofe cu regiunile enumerate în decizia menționată la al doilea paragraf să fie adăugate la o anumită zonă transfrontalieră și comunică motivele care stau la baza solicitării. [...] | Atunci când înaintează proiectul de programe de cooperare transfrontalieră, statele membre pot solicita ca alte regiuni de nivel NUTS 3 limitrofe cu regiunile enumerate în decizia menționată la al doilea paragraf să fie adăugate la o anumită zonă transfrontalieră [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acoperire geografică

Acoperire geografică

1.   Pentru cooperarea transfrontalieră, regiunile care urmează să fie sprijinite sunt regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul tuturor frontierelor terestre interne și externe, altele decât cele vizate de programele prevăzute de instrumentele financiare externe ale Uniunii, și toate regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul frontierelor maritime separate de cel mult 150 de km, fără a aduce atingere eventualelor ajustări necesare pentru asigurarea coerenței și continuității zonelor vizate de programele de cooperare stabilite pentru perioada de programare 2007-2013.

1.   Pentru cooperarea transfrontalieră, regiunile care urmează să fie sprijinite sunt regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul tuturor frontierelor terestre interne și externe, altele decât cele vizate de programele prevăzute de instrumentele financiare externe ale Uniunii, și toate regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii de-a lungul frontierelor maritime separate de cel mult 150 de km, fără a aduce atingere eventualelor ajustări necesare pentru asigurarea coerenței și continuității zonelor vizate de programele de cooperare stabilite pentru perioada de programare 2007-2013.

Comisia adoptă lista zonelor transfrontaliere care urmează să primească sprijin, defalcată pe programe de cooperare, prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2).

Comisia adoptă lista zonelor transfrontaliere care urmează să primească sprijin, defalcată pe programe de cooperare, prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2).

Lista respectivă precizează, de asemenea, acele regiuni de nivel NUTS 3 din Uniune luate în considerare pentru alocarea FEDER la cooperarea transfrontalieră privind toate frontierele interne și cele externe reglementate de instrumentele financiare externe ale Uniunii, cum ar fi IEV în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IEV] și IPA în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IPA].

Lista respectivă precizează, de asemenea, acele regiuni de nivel NUTS 3 din Uniune luate în considerare pentru alocarea FEDER la cooperarea transfrontalieră privind toate frontierele interne și cele externe reglementate de instrumentele financiare externe ale Uniunii, cum ar fi IEV în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IEV] și IPA în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...]/2012 [regulamentul IPA].

Atunci când înaintează proiectul de programe de cooperare transfrontalieră, statele membre pot solicita ca alte regiuni de nivel NUTS 3 limitrofe cu regiunile enumerate în decizia menționată la al doilea paragraf să fie adăugate la o anumită zonă transfrontalieră și comunică motivele care stau la baza solicitării. [...]

Atunci când înaintează proiectul de programe de cooperare transfrontalieră, statele membre pot solicita ca alte regiuni de nivel NUTS 3 limitrofe cu regiunile enumerate în decizia menționată la al doilea paragraf să fie adăugate la o anumită zonă transfrontalieră [...]

Expunere de motive

În ceea ce privește distanța de 300 km (în loc de 150), în practică s-a demonstrat că motivele care justifică existența cooperării transfrontaliere maritime nu depind în mod direct de o distanță scurtă, ci de relațiile care există între cele două țări. În plus, datorită mijloacelor de comunicare și transport actuale, distanța este mai puțin relevantă.

În plus, în ceea ce privește nivelul NUTS, regiunile franceze sunt în general favorabile menținerii zonelor așa cum există acestea în actuala perioadă de programare. Cu toate acestea, având în vedere varietatea situațiilor existente, ele consideră necesară o anumită formă de flexibilitate în definirea domeniului de aplicare geografică a proiectelor. În primul rând, este vorba de favorizarea cooperărilor consolidate în cadrul spațiilor transnaționale de nivel NUTS 2 (fără modificarea delimitării acestora) și extinderea teritoriului geografic al anumitor programe transfrontaliere dincolo de scara NUTS 3 (până la nivelul NUTS 2 dacă acest lucru se justifică, fără a aduce atingere concentrării finanțărilor în zonele situate în vecinătatea frontierelor). De asemenea, ele solicită Comisiei să ia în considerare noile spații de cooperare consolidată care sunt euroregiunile.

Amendamentul 2

Articolul 4 alineatul (3)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Resurse pentru cooperarea teritorială europeană | Resurse pentru cooperarea teritorială europeană |
| 3.   Comisia adoptă o decizie unică care stabilește lista tuturor programelor de cooperare și indică sumele din valoarea totală a sprijinului din partea FEDER pentru fiecare program și a alocării din 2014 pentru fiecare program prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2). | 3.   Comisia adoptă o decizie unică care stabilește lista tuturor programelor de cooperare și indică sumele din valoarea totală a sprijinului din partea FEDER pentru fiecare program și a alocării din 2014 pentru fiecare program prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2). |
| Populația din zonele menționate la articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf și alineatul (3) primul paragraf este utilizată drept criteriu pentru defalcarea anuală pe state membre. [...] | Populația din zonele menționate la articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf și alineatul (3) primul paragraf este utilizată drept criteriu pentru defalcarea pe [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Resurse pentru cooperarea teritorială europeană

Resurse pentru cooperarea teritorială europeană

3.   Comisia adoptă o decizie unică care stabilește lista tuturor programelor de cooperare și indică sumele din valoarea totală a sprijinului din partea FEDER pentru fiecare program și a alocării din 2014 pentru fiecare program prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2).

3.   Comisia adoptă o decizie unică care stabilește lista tuturor programelor de cooperare și indică sumele din valoarea totală a sprijinului din partea FEDER pentru fiecare program și a alocării din 2014 pentru fiecare program prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 30 alineatul (2).

Populația din zonele menționate la articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf și alineatul (3) primul paragraf este utilizată drept criteriu pentru defalcarea anuală pe state membre. [...]

Populația din zonele menționate la articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf și alineatul (3) primul paragraf este utilizată drept criteriu pentru defalcarea pe [...]

Expunere de motive

Trebuie solicitată cu fermitate alocarea creditelor europene pe program de cooperare. Continuarea sistemului actual, al defalcării pe state (acestea având sarcina repartizării bugetului pentru cooperare între diferitele zone implicate) generează un risc dublu: cel al alocărilor naționale dezechilibrate pentru un același spațiu și cel al perpetuării unei logici a principiului compensării („juste retour”), fiecare stat putând să considere că trebuie să „recupereze” pentru o anumită zonă, un buget cel puțin echivalent părții de credite pe care i le-a alocat.

Amendamentul 3

Articolul 4 alineatul (7)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Resurse pentru cooperarea teritorială europeană
  7.   În 2015 și 2016, contribuția anuală din partea FEDER la programele din cadrul IEV și IPA pentru care până la 30 iunie nu a fost prezentat Comisiei niciun program în cadrul programelor transfrontaliere și de bazin maritim din cadrul IEV și IPA se alocă programelor de cooperare transfrontalieră interne în conformitate cu alineatul (1) litera (a) în care statul membru în cauză participă. | Resurse pentru cooperarea teritorială europeană
  7.   În 2015 și 2016, contribuția anuală din partea FEDER la programele din cadrul IEV și IPA pentru care până la 30 iunie nu a fost prezentat Comisiei niciun program în cadrul programelor transfrontaliere și de bazin maritim din cadrul IEV și IPA se alocă programelor de cooperare transfrontalieră în conformitate cu alineatul (1) litera (a) în care statul membru în cauză participă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Resurse pentru cooperarea teritorială europeană

7.   În 2015 și 2016, contribuția anuală din partea FEDER la programele din cadrul IEV și IPA pentru care până la 30 iunie nu a fost prezentat Comisiei niciun program în cadrul programelor transfrontaliere și de bazin maritim din cadrul IEV și IPA se alocă programelor de cooperare transfrontalieră interne în conformitate cu alineatul (1) litera (a) în care statul membru în cauză participă.

Resurse pentru cooperarea teritorială europeană

7.   În 2015 și 2016, contribuția anuală din partea FEDER la programele din cadrul IEV și IPA pentru care până la 30 iunie nu a fost prezentat Comisiei niciun program în cadrul programelor transfrontaliere și de bazin maritim din cadrul IEV și IPA se alocă programelor de cooperare transfrontalieră în conformitate cu alineatul (1) litera (a) în care statul membru în cauză participă.

Expunere de motive

Potrivit propunerii Comisiei, și spre deosebire de perioada actuală, dacă nu se respectă termenul pentru prezentarea programelor, resursele FEDER neutilizate vor putea fi alocate doar programelor de cooperare transfrontalieră interne la care participă statul membru respectiv. În aceste condiții, unele regiuni ar putea fi afectate, în cazul în care nu pot respecta termenele, chiar și atunci când nu sunt responsabile pentru nerespectare; de aceea, se propune menținerea situației actuale.

Amendamentul 4

Articolul 5

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Concentrare tematică
  Obiectivele tematice menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [CPR] se concentrează după cum urmează:






  a) | se selectează până la 4 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Concentrare tematică

Obiectivele tematice menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [CPR] se concentrează după cum urmează:

a)

se selectează până la 4 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră;

| (b) | se selectează până la 4 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transnațională; |
| --- | --- |

(b)

se selectează până la 4 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transnațională;

| (c) | toate obiectivele tematice pot fi selectate pentru programele de cooperare interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) litera (a). |
| --- | --- |

(c)

toate obiectivele tematice pot fi selectate pentru programele de cooperare interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) litera (a).

Concentrare tematică

Obiectivele tematice menționate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [CPR] se concentrează după cum urmează:

| a) | se selectează până la 45 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

a)

se selectează până la 45 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră;

| (b) | se selectează până la 4 5 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transnațională; |
| --- | --- |

(b)

se selectează până la 4 5 obiective tematice pentru fiecare program de cooperare transnațională;

| (c) | toate obiectivele tematice pot fi selectate pentru programele de cooperare interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) litera (a). |
| --- | --- |

(c)

toate obiectivele tematice pot fi selectate pentru programele de cooperare interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) litera (a).

Expunere de motive

Obiectivul cooperării transfrontaliere este de a ajuta la atenuarea inconvenientelor produse de poziția periferică a regiunilor frontaliere și la rezolvarea problemelor cauzate de acestea, prin instituirea și sprijinirea cooperării transfrontaliere în toate domeniile vieții umane (integrarea zonelor transfrontaliere). Este sprijinită atât cooperarea care urmărește eliminarea problemelor printr-o acțiune comună, cât și cooperarea menită să favorizeze integrarea în diverse domenii. Pentru regiunile frontaliere, este esențial prin urmare să se mențină pe cât posibil un larg evantai de activități care beneficiază de sprijin și corespund unui larg spectru de domenii de cooperare transfrontalieră. A se vedea de asemenea punctul 6 din prezentul aviz.

Aceeași justificare ca și pentru cooperarea transfrontalieră este aplicabilă și cooperării transnaționale. Pentru orice tip de cooperare este fundamentală menținerea unor domenii de cooperare cât mai ample.

Amendamentul 5

Articolul 6 alineatul (a)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Priorități de investiții | Priorități de investiții |
| [...] | [...] |
| (a) | în cadrul cooperării transfrontaliere: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Priorități de investiții

Priorități de investiții

[...]

[...]

(a)

în cadrul cooperării transfrontaliere:

| (a) | în cadrul cooperării transfrontaliere: |
| --- | --- |

(a)

în cadrul cooperării transfrontaliere:

| (i) | integrarea piețelor muncii transfrontaliere, inclusiv mobilitatea transfrontalieră, inițiativele comune locale în domeniul ocupării forței de muncă și formarea profesională comună (în cadrul obiectivului tematic de promovare a ocupării forței de muncă și de sprijinire a mobilității forței de muncă); |
| --- | --- |

(i)

integrarea piețelor muncii transfrontaliere, inclusiv mobilitatea transfrontalieră, inițiativele comune locale în domeniul ocupării forței de muncă și formarea profesională comună (în cadrul obiectivului tematic de promovare a ocupării forței de muncă și de sprijinire a mobilității forței de muncă);

| (i) | integrarea piețelor muncii transfrontaliere, inclusiv mobilitatea transfrontalieră, inițiativele comune locale în domeniul ocupării forței de muncă și formarea profesională comună (în cadrul obiectivului tematic de promovare a ocupării forței de muncă și de sprijinire a mobilității forței de muncă); |
| --- | --- |

(i)

integrarea piețelor muncii transfrontaliere, inclusiv mobilitatea transfrontalieră, inițiativele comune locale în domeniul ocupării forței de muncă și formarea profesională comună (în cadrul obiectivului tematic de promovare a ocupării forței de muncă și de sprijinire a mobilității forței de muncă);

| (ii) | promovarea egalității de gen și a egalității de șanse la nivel transfrontalier, precum și promovarea incluziunii sociale la nivel transfrontalier (în cadrul obiectivului tematic de promovare a incluziunii sociale și de combatere a sărăciei); |
| --- | --- |

(ii)

promovarea egalității de gen și a egalității de șanse la nivel transfrontalier, precum și promovarea incluziunii sociale la nivel transfrontalier (în cadrul obiectivului tematic de promovare a incluziunii sociale și de combatere a sărăciei);

| (ii) | promovarea egalității de gen și a egalității de șanse la nivel transfrontalier, precum și promovarea incluziunii sociale la nivel transfrontalier (în cadrul obiectivului tematic de promovare a incluziunii sociale și de combatere a sărăciei); |
| --- | --- |

(ii)

promovarea egalității de gen și a egalității de șanse la nivel transfrontalier, precum și promovarea incluziunii sociale la nivel transfrontalier (în cadrul obiectivului tematic de promovare a incluziunii sociale și de combatere a sărăciei);

| (iii) | elaborarea și punerea în aplicare a unor programe comune de educație și formare profesională (în cadrul obiectivului tematic de a investi în competențe, educație și învățare pe tot parcursul vieții); |
| --- | --- |

(iii)

elaborarea și punerea în aplicare a unor programe comune de educație și formare profesională (în cadrul obiectivului tematic de a investi în competențe, educație și învățare pe tot parcursul vieții);

| (iii) | elaborarea și punerea în aplicare a unor programe comune de educație și formare profesională (în cadrul obiectivului tematic de a investi în competențe, educație și învățare pe tot parcursul vieții); |
| --- | --- |

(iii)

elaborarea și punerea în aplicare a unor programe comune de educație și formare profesională (în cadrul obiectivului tematic de a investi în competențe, educație și învățare pe tot parcursul vieții);

| (iv) | promovarea cooperării juridice și administrative și a cooperării între cetățeni și instituții (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice); |
| --- | --- |

(iv)

promovarea cooperării juridice și administrative și a cooperării între cetățeni și instituții (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice);

| (iv) | promovarea cooperării juridice și administrative și a cooper între cetățeni și instituții (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice); |
| --- | --- |

(iv)

promovarea cooperării juridice și administrative și a cooper între cetățeni și instituții (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice);

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

A se vedea punctul 9 al părții „Recomandări politice”.

Amendamentul 6

Articolul 6 alineatul (b)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | în cadrul cooperării transnaționale: elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și de bazin maritim (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

în cadrul cooperării transnaționale: elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și de bazin maritim (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice).

| (b) | în cadrul cooperării transnaționale: elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și de bazin maritim (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice). |
| --- | --- |

(b)

în cadrul cooperării transnaționale: elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor macroregionale și de bazin maritim (în cadrul obiectivului tematic de consolidare a capacității instituționale și a eficienței administrației publice).

Expunere de motive

A se vedea punctul 14 al părții „Recomandări politice”.

Amendamentul 7

Articolul 6 nou punct (c)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | ( | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(

Expunere de motive

A se vedea punctul 11 al părții „Recomandări politice”.

Amendamentul 8

Articolul 7 alineatul (2) litera (c)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Conținutul programelor de cooperare | Conținutul programelor de cooperare |
| [...] | [...] |
| (c) | contribuția la strategia integrată pentru dezvoltare teritorială stabilită în contractul de parteneriat, inclusiv: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Conținutul programelor de cooperare

Conținutul programelor de cooperare

[...]

[...]

(c)

contribuția la strategia integrată pentru dezvoltare teritorială stabilită în contractul de parteneriat, inclusiv:

| (c) | contribuția la strategia integrată pentru dezvoltare teritorială stabilită în contractul de parteneriat, inclusiv: |
| --- | --- |

(c)

contribuția la strategia integrată pentru dezvoltare teritorială stabilită în contractul de parteneriat, inclusiv:

| i) | mecanismele care asigură coordonarea între fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale și cu Banca Europeană de Investiții (BEI); |
| --- | --- |

i)

mecanismele care asigură coordonarea între fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale și cu Banca Europeană de Investiții (BEI);

| i) | mecanismele care asigură coordonarea între fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale și cu Banca Europeană de Investiții (BEI); |
| --- | --- |

i)

mecanismele care asigură coordonarea între fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale și cu Banca Europeană de Investiții (BEI);

| ii) | după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale și de coastă și a zonelor cu anumite caracteristici teritoriale, în special modalitățile de punere în aplicare pentru articolele 28 și 29 din Regulamentul (UE) nr. /2012 [RDP]; |
| --- | --- |

ii)

după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale și de coastă și a zonelor cu anumite caracteristici teritoriale, în special modalitățile de punere în aplicare pentru articolele 28 și 29 din Regulamentul (UE) nr. /2012 [RDP];

| ii) | după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale și de coastă și a zonelor cu anumite caracteristici teritoriale, în special modalitățile de punere în aplicare pentru articolele 28 și 29 din Regulamentul (UE) nr. /2012 [RDP]; |
| --- | --- |

ii)

după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale și de coastă și a zonelor cu anumite caracteristici teritoriale, în special modalitățile de punere în aplicare pentru articolele 28 și 29 din Regulamentul (UE) nr. /2012 [RDP];

| (iii) | după caz, lista orașelor în care acțiunile integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă trebuie să fie puse în aplicare și alocația anuală indicativă a sprijinului din partea FEDER pentru aceste acțiuni; |
| --- | --- |

(iii)

după caz, lista orașelor în care acțiunile integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă trebuie să fie puse în aplicare și alocația anuală indicativă a sprijinului din partea FEDER pentru aceste acțiuni;

| (iii) | după caz, lista orașelor în care acțiunile integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă trebuie să fie puse în aplicare și alocația anuală indicativă a sprijinului din partea FEDER pentru aceste acțiuni; |
| --- | --- |

(iii)

după caz, lista orașelor în care acțiunile integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă trebuie să fie puse în aplicare și alocația anuală indicativă a sprijinului din partea FEDER pentru aceste acțiuni;

| (iv) | identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității; |
| --- | --- |

(iv)

identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității;

| (iv) | identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității; |
| --- | --- |

(iv)

identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității;

| (v) | după caz, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și de bazin maritim; |
| --- | --- |

(v)

după caz, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și de bazin maritim;

| (v) | după caz, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și de bazin maritim; |
| --- | --- |

(v)

după caz, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și de bazin maritim;

Expunere de motive

În ceea ce privește menționarea informațiilor privind formele specifice de sprijin acordate dezvoltării regionale așa cum se menționează la punctul 7c), considerăm că acest lucru este pertinent și obligatoriu la nivelul documentului de programare numai în cazul în care aceste mecanisme vor fi utilizate activ în cadrul unui program operațional, sau când există un alt motiv pentru a include o descriere în documentul de programare. În consecință, programele CTE nu ar trebui obligate să descrie aceste domenii decât în cazul în care acest lucru este relevant și adecvat, în conformitate cu dispozițiile pe care le prevede propunerea de compromis a Președinției daneze privind regulamentul general [articolul 87 alineatul (2)] pentru programele obiectivului 1.

Amendamentul 9

Articolul 7 alineatul (2), litera (g), punctul iv)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (iv) | procedura pentru înființarea secretariatului comun; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(iv)

procedura pentru înființarea secretariatului comun;

| (iv) | procedura pentru înființarea secretariatului comun ; |
| --- | --- |

(iv)

procedura pentru înființarea secretariatului comun ;

Expunere de motive

Crearea de organisme intermediare se dovedește a fi extrem de eficace într-o întreagă serie de programe. De aceea Comitetul Regiunilor solicită ca această modalitate să poată fi menținută în cazurile în care și-a dovedit utilitatea.

Amendamentul 10

Articolul 11 alineatul (2)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Selecția operațiunilor | Selecția operațiunilor |
| [...] | [...] |
| 2.   Operațiunile selecționate în cadrul cooperării transfrontaliere și transnaționale implică beneficiari din cel puțin două țări participante, dintre care cel puțin unul este dintr-un stat membru. O operațiune poate fi pusă în aplicare într-o singură țară, cu condiția să fie în avantajul zonei vizate de program. | 2.   Operațiunile selecționate în cadrul cooperării transfrontaliere implică beneficiari din cel puțin două țări participante, dintre care cel puțin unul este dintr-un stat membru. O operațiune poate fi pusă în aplicare într-o singură țară, cu condiția să fie în avantajul zonei vizate de program. |
| Operațiunile privind cooperarea interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (a) și (b) implică beneficiari din cel puțin trei țări, dintre care cel puțin două sunt state membre. | Operațiunile privind cooperarea interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (a) și (b) implică beneficiari din cel puțin trei țări, dintre care cel puțin două sunt state membre. |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Selecția operațiunilor

Selecția operațiunilor

[...]

[...]

2.   Operațiunile selecționate în cadrul cooperării transfrontaliere și transnaționale implică beneficiari din cel puțin două țări participante, dintre care cel puțin unul este dintr-un stat membru. O operațiune poate fi pusă în aplicare într-o singură țară, cu condiția să fie în avantajul zonei vizate de program.

2.   Operațiunile selecționate în cadrul cooperării transfrontaliere implică beneficiari din cel puțin două țări participante, dintre care cel puțin unul este dintr-un stat membru. O operațiune poate fi pusă în aplicare într-o singură țară, cu condiția să fie în avantajul zonei vizate de program.

Operațiunile privind cooperarea interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (a) și (b) implică beneficiari din cel puțin trei țări, dintre care cel puțin două sunt state membre.

Operațiunile privind cooperarea interregională în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) literele (a) și (b) implică beneficiari din cel puțin trei țări, dintre care cel puțin două sunt state membre.

Expunere de motive

În conformitate cu propunerea CE, modalitățile de funcționare a cooperării transnaționale sunt similare cu cele ale cooperării transfrontaliere, adică beneficiarii pot proveni numai din două state, iar realizarea operațiunilor este posibilă numai într-un singur stat. Considerăm că această cooperare astfel concepută nu permite luarea în considerare a dimensiunii sale transnaționale și că, în ocurență, ar trebui aplicate regulile cooperării interregionale vizate în articolul de față.

Anumite programe actuale de cooperare transnațională sunt destinate regiunilor ultraperiferice. Ar fi foarte complicat să se ceară asocierea beneficiarilor din trei țări în cadrul acestor programe.

Amendamentul 11

Articolul 11 alineatul (4)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Beneficiarii cooperează în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare, furnizarea personalului pentru operațiuni și finanțarea acestora. | Beneficiarii cooperează în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare, furnizarea personalului pentru operațiuni și finanțarea acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Beneficiarii cooperează în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare, furnizarea personalului pentru operațiuni și finanțarea acestora.

Beneficiarii cooperează în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare, furnizarea personalului pentru operațiuni și finanțarea acestora.

Expunere de motive

Criteriile de determinare a caracterului transfrontalier trebuie să devină mai puțin stricte, mai ales în cazul proiectelor de mici dimensiuni, care permit realizarea unui mare număr de proiecte de calitate ce contribuie în mod absolut incontestabil la dezvoltarea relațiilor transfrontaliere, dar pentru care este extrem de dificilă satisfacerea simultană a celor patru criterii.

Amendamentul 12

Articolul 15

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Indicatori pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană | Indicatori pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană |
| Indicatorii comuni prevăzuți în anexa la prezentul regulament se utilizează acolo unde este cazul și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr./2012 [RDP]. Nivelurile lor de referință se stabilesc la zero și se fixează ținte cumulative pentru anul 2022. [...] | ndicatori comuni prevăzuți în anexa la prezentul regulament se utilizează acolo unde este cazul și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr./2012 [RDP]. Nivelurile lor de referință se stabilesc la zero și se fixează ținte cumulative pentru anul 2022. [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Indicatori pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

Indicatori pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

Indicatorii comuni prevăzuți în anexa la prezentul regulament se utilizează acolo unde este cazul și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr./2012 [RDP]. Nivelurile lor de referință se stabilesc la zero și se fixează ținte cumulative pentru anul 2022. [...]

ndicatori comuni prevăzuți în anexa la prezentul regulament se utilizează acolo unde este cazul și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr./2012 [RDP]. Nivelurile lor de referință se stabilesc la zero și se fixează ținte cumulative pentru anul 2022. [...]

Expunere de motive

Indicatorii comuni din anexă trebuie considerați ca având numai valoare de exemple. Trebuie stabilit de la caz la caz dacă acești indicatori sunt relevanți în raport cu programul, obiectivul și prioritatea. Rezolvarea problemei indicatorilor prin intermediul unei dispoziții atât de generale nu asigură nici eficacitatea programului nici eficacitatea operațiunilor. În plus, indicatorii din anexă anticipă prioritățile și tipurile de operațiuni pentru toate programele.

Amendamentul 13

Articolul 16

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Asistență tehnică
  Valoarea alocată asistenței tehnice din partea FEDER se limitează la 6 % din suma totală alocată programelor de cooperare, dar nu este mai mică de 1 500 000 EUR. | Asistență tehnică
  Valoarea alocată asistenței tehnice din partea FEDER se limitează la 6 % din suma totală alocată programelor de cooperare , dar nu este mai mică de 1 500 000 EUR; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Asistență tehnică

Valoarea alocată asistenței tehnice din partea FEDER se limitează la 6 % din suma totală alocată programelor de cooperare, dar nu este mai mică de 1 500 000 EUR.

Asistență tehnică

Valoarea alocată asistenței tehnice din partea FEDER se limitează la 6 % din suma totală alocată programelor de cooperare , dar nu este mai mică de 1 500 000 EUR;

Expunere de motive

Cele patru proiecte de cooperare teritorială paneuropene (ESPON, INTERACT, INTERREG IV C și URBACT) presupun costuri mai mici decât proiectele de investiții, dar partea de costuri administrative este superioară prin natura activităților (studii, expertiză, schimb de bune practici).

Amendamentul 14

Articolul 18

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Costurile de personal ale unei operațiuni pot fi calculate la o rată forfetară de până la 15 % din costurile directe, altele decât costurile de personal ale operațiunii respective. | Costurile de personal ale unei operațiuni pot fi calculate la o rată forfetară de până la din costurile directe, altele decât costurile de personal ale operațiunii respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Costurile de personal ale unei operațiuni pot fi calculate la o rată forfetară de până la 15 % din costurile directe, altele decât costurile de personal ale operațiunii respective.

Costurile de personal ale unei operațiuni pot fi calculate la o rată forfetară de până la din costurile directe, altele decât costurile de personal ale operațiunii respective.

Expunere de motive

A se vedea punctul 41 al părții „Recomandări politice”.

Amendamentul 15

Articolul 19 nou punct (4)

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Eligibilitatea operațiunilor programelor de cooperare în funcție de localizare | Eligibilitatea operațiunilor programelor de cooperare în funcție de localizare |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Eligibilitatea operațiunilor programelor de cooperare în funcție de localizare

Eligibilitatea operațiunilor programelor de cooperare în funcție de localizare

Expunere de motive

Chiar dacă legislația în vigoare permite recurgerea la „norme cu privire la flexibilitate” în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră, statele membre (sau autoritățile de management și autoritățile naționale) nu au valorificat prea des această posibilitate cu ocazia elaborării programelor. Acest fapt îngreunează realizarea de proiecte într-un cadru regional multilateral, cum ar fi cel al euroregiunilor.

Amendamentul 16

Articolul 26

Se modifică după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Utilizarea monedei euro | Utilizarea monedei euro |
| Prin derogare de la articolul 123 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDP], cheltuielile efectuate într-o altă monedă decât euro sunt convertite în euro de către beneficiari în luna pe parcursul căreia au fost înregistrate cheltuielile. Conversia este verificată de autoritatea de management sau de controlorul din statul membru sau țara terță în care este situat beneficiarul. | Prin derogare de la articolul 123 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDP], cheltuielile efectuate într-o altă monedă decât euro sunt convertite în euro de către beneficiari în luna pe parcursul căreia cheltuielile . Conversia este verificată de autoritatea de management sau de controlorul din statul membru sau țara terță în care este situat beneficiarul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Utilizarea monedei euro

Utilizarea monedei euro

Prin derogare de la articolul 123 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDP], cheltuielile efectuate într-o altă monedă decât euro sunt convertite în euro de către beneficiari în luna pe parcursul căreia au fost înregistrate cheltuielile. Conversia este verificată de autoritatea de management sau de controlorul din statul membru sau țara terță în care este situat beneficiarul.

Prin derogare de la articolul 123 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDP], cheltuielile efectuate într-o altă monedă decât euro sunt convertite în euro de către beneficiari în luna pe parcursul căreia cheltuielile . Conversia este verificată de autoritatea de management sau de controlorul din statul membru sau țara terță în care este situat beneficiarul.

Expunere de motive

Considerăm că momentul ales pentru efectuarea conversiei monedei naționale în euro ar trebui să fie (cu excepția cazului în care se utilizează rata de schimb valabilă în cursul lunii respective) momentul în care are loc prezentarea cheltuielilor pentru control, în conformitate cu articolul 114 alineatul (4) litera (a) din regulamentul general. Deși este vorba de o chestiune tehnică, considerăm că dispozițiile actuale care prevăd conversia pe baza ratei de schimb în vigoare în cursul perioadei în care sunt efectuate cheltuielile sunt neavenite și de natură să genereze complicații (deci să sporească riscul de eroare), în special ca urmare a faptului că, în general, cheltuielile prezentate pentru control sunt din perioade diferite. În cadrul prezentării unui singur „pachet” de cheltuieli, s-ar utiliza astfel pentru conversie diferite rate de schimb. Soluția cea mai simplă din punct de vedere tehnic și cel mai puțin riscantă pare a fi convertirea tuturor cheltuielilor prezentate pe baza unei singure rate de schimb, cea care este valabilă în luna în care aceste cheltuieli au fost prezentate pentru control. În plus, modificarea propusă va avea ca efect creșterea siguranței pentru beneficiar în ceea ce privește volumul resurselor pe care le primește, întrucât se poate scurta durata scursă între momentul conversiei monedei naționale în euro și cel la care este vărsată subvenția.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/110 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/110

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Pachetul aeroportuar

2012/C 277/11

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută obiectivul de a crea condițiile-cadru necesare pentru o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente, însă constată că este nevoie de măsuri suplimentare pentru a răspunde în mod adecvat la creșterea cerințelor de capacitate. În special este nevoie de o extindere a infrastructurii aeroporturilor supraaglomerate, de o mai bună utilizare a capacităților disponibile ale aeroporturilor regionale, de crearea rapidă a unui cer unic european și de garantarea unor orare competitive, inclusiv pe timp de noapte; |
| --- | --- |

—

salută obiectivul de a crea condițiile-cadru necesare pentru o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente, însă constată că este nevoie de măsuri suplimentare pentru a răspunde în mod adecvat la creșterea cerințelor de capacitate. În special este nevoie de o extindere a infrastructurii aeroporturilor supraaglomerate, de o mai bună utilizare a capacităților disponibile ale aeroporturilor regionale, de crearea rapidă a unui cer unic european și de garantarea unor orare competitive, inclusiv pe timp de noapte;

| — | subliniază necesitatea de a ameliora conectarea intermodală a aeroporturilor cu alte moduri de transport. Această abordare crește competitivitatea și garantează o conectare suficientă a regiunilor la rețeaua europeană și mondială de transporturi aeriene; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea de a ameliora conectarea intermodală a aeroporturilor cu alte moduri de transport. Această abordare crește competitivitatea și garantează o conectare suficientă a regiunilor la rețeaua europeană și mondială de transporturi aeriene;

| — | consideră că în cadrul unei abordări echilibrate trebuie optat pentru măsura cea mai eficientă din punct de vedere al costurilor pentru a atinge obiectivele stabilite cu privire la reducerea zgomotului, dar estimează că dreptul de control al Comisiei Europene depășește competențele de care dispune aceasta în virtutea principiului subsidiarității. Restricțiile de operare trebuie să fie fixate de autoritățile regionale, ținându-se seama de situația de la fața locului și de specificul local. Un drept de control suplimentar acordat Comisiei Europene nu este nici necesar, nici proporțional; |
| --- | --- |

—

consideră că în cadrul unei abordări echilibrate trebuie optat pentru măsura cea mai eficientă din punct de vedere al costurilor pentru a atinge obiectivele stabilite cu privire la reducerea zgomotului, dar estimează că dreptul de control al Comisiei Europene depășește competențele de care dispune aceasta în virtutea principiului subsidiarității. Restricțiile de operare trebuie să fie fixate de autoritățile regionale, ținându-se seama de situația de la fața locului și de specificul local. Un drept de control suplimentar acordat Comisiei Europene nu este nici necesar, nici proporțional;

| — | salută obiectivul de a continua deschiderea și armonizarea accesului pe piața serviciilor de handling la sol. Aceasta intensifică concurența și contribuie în final la asigurarea unui nivel și mai ridicat de calitate a serviciilor. În vederea evitării efectelor negative asupra locurilor de muncă existente, asupra siguranței traficului aerian și capacității aeroporturilor, ar trebui să fie posibil să se țină seama în mod corespunzător de specificul local al aeroporturilor; |
| --- | --- |

—

salută obiectivul de a continua deschiderea și armonizarea accesului pe piața serviciilor de handling la sol. Aceasta intensifică concurența și contribuie în final la asigurarea unui nivel și mai ridicat de calitate a serviciilor. În vederea evitării efectelor negative asupra locurilor de muncă existente, asupra siguranței traficului aerian și capacității aeroporturilor, ar trebui să fie posibil să se țină seama în mod corespunzător de specificul local al aeroporturilor;

| — | salută intenția Comisiei Europene de introducere a unor mecanisme bazate pe piață pentru a utiliza în mod optim capacitatea limitată a aeroporturilor supraaglomerate, dar insistă asupra faptului că va trebui să se garanteze că regiunile vor rămâne conectate la rețeaua de transport aerian. |
| --- | --- |

—

salută intenția Comisiei Europene de introducere a unor mecanisme bazate pe piață pentru a utiliza în mod optim capacitatea limitată a aeroporturilor supraaglomerate, dar insistă asupra faptului că va trebui să se garanteze că regiunile vor rămâne conectate la rețeaua de transport aerian.

| Raportor | dl Roland WERNER (DE-ALDE), secretar de stat pentru transporturi în cadrul Ministerului de stat pentru economie, ocuparea forței de muncă și transporturi al landului Saxonia |
| --- | --- |
| Documente de referință | | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Politica aeroportuară în Uniunea Europeană: rezolvarea problemelor de capacitate și de calitate pentru a promova creșterea economică, conectivitatea și mobilitatea durabilă”
  COM(2011) 823 final |

Raportor

dl Roland WERNER (DE-ALDE), secretar de stat pentru transporturi în cadrul Ministerului de stat pentru economie, ocuparea forței de muncă și transporturi al landului Saxonia

Documente de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Politica aeroportuară în Uniunea Europeană: rezolvarea problemelor de capacitate și de calitate pentru a promova creșterea economică, conectivitatea și mobilitatea durabilă”

COM(2011) 823 final

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și a procedurilor cu privire la introducerea restricțiilor de operare referitoare la zgomot pe aeroporturile din Uniune în cadrul unei abordări echilibrate și de abrogare a Directivei 2002/30/CE
  COM(2011) 828 final |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și a procedurilor cu privire la introducerea restricțiilor de operare referitoare la zgomot pe aeroporturile din Uniune în cadrul unei abordări echilibrate și de abrogare a Directivei 2002/30/CE

COM(2011) 828 final

| | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE
  COM(2011) 824 final |
| --- | --- |

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind serviciile de handling la sol în aeroporturile din Uniune și de abrogare a Directivei 96/67/CE

COM(2011) 824 final

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile Uniunii Europene (reformare)
  COM(2011) 827 final |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile Uniunii Europene (reformare)

COM(2011) 827 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale [referitor la COM(2011) 823 final]

| 1. | împărtășește opinia Comisiei, conform căreia aeroporturile reprezintă o componentă indispensabilă a unei rețele de transport moderne și performante. Ele furnizează impulsuri importante pentru dezvoltarea economică, piața forței de muncă și sectorul turismului din diferitele regiuni. În același timp, ele consolidează coeziunea teritorială în interiorul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

împărtășește opinia Comisiei, conform căreia aeroporturile reprezintă o componentă indispensabilă a unei rețele de transport moderne și performante. Ele furnizează impulsuri importante pentru dezvoltarea economică, piața forței de muncă și sectorul turismului din diferitele regiuni. În același timp, ele consolidează coeziunea teritorială în interiorul Uniunii Europene;

| 2. | împărtășește opinia conform căreia un număr din ce în ce mai mare de cetățeni ai UE suferă din cauza zgomotului emis de aeronave în aeroporturi, în special pe timp de noapte, făcând necesară o strategie activă în domeniul gestionării zgomotului pentru reducerea efectelor nedorite; |
| --- | --- |

2.

împărtășește opinia conform căreia un număr din ce în ce mai mare de cetățeni ai UE suferă din cauza zgomotului emis de aeronave în aeroporturi, în special pe timp de noapte, făcând necesară o strategie activă în domeniul gestionării zgomotului pentru reducerea efectelor nedorite;

| 3. | sprijină obiectivul Comisiei Europene care vizează utilizarea și dezvoltarea optimă a potențialului transportului aerian, în special a creșterii prevăzute a acestui sector; |
| --- | --- |

3.

sprijină obiectivul Comisiei Europene care vizează utilizarea și dezvoltarea optimă a potențialului transportului aerian, în special a creșterii prevăzute a acestui sector;

| 4. | subliniază că UE ar putea încuraja investițiile în modernizarea rețelei de aeroporturi și în construcția de noi aeroporturi, în principal prin utilizarea unor instrumente financiare inovatoare, pentru a garanta o creștere economică durabilă în UE și a consolida relațiile economice cu restul lumii; |
| --- | --- |

4.

subliniază că UE ar putea încuraja investițiile în modernizarea rețelei de aeroporturi și în construcția de noi aeroporturi, în principal prin utilizarea unor instrumente financiare inovatoare, pentru a garanta o creștere economică durabilă în UE și a consolida relațiile economice cu restul lumii;

| 5. | împărtășește opinia conform căreia există un dezechilibru din ce în ce mai pronunțat între capacitatea infrastructurilor aeroportuare și necesitățile în materie de călătorii și transporturi, aflate în continuă creștere. În prezent, anumite aeroporturi europene sunt deja suprasolicitate sau funcționează la limita capacității lor. Nu pot fi create capacități noi în conformitate cu cererea, mai ales în cazul nodurilor aeriene. De aceea este de așteptat ca limitările de capacitate să se accentueze în anii următori; |
| --- | --- |

5.

împărtășește opinia conform căreia există un dezechilibru din ce în ce mai pronunțat între capacitatea infrastructurilor aeroportuare și necesitățile în materie de călătorii și transporturi, aflate în continuă creștere. În prezent, anumite aeroporturi europene sunt deja suprasolicitate sau funcționează la limita capacității lor. Nu pot fi create capacități noi în conformitate cu cererea, mai ales în cazul nodurilor aeriene. De aceea este de așteptat ca limitările de capacitate să se accentueze în anii următori;

| 6. | salută obiectivul de a reduce blocajele de capacitate aflate în continuă creștere și de a crea condițiile-cadru necesare pentru o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente. Comitetul atrage însă atenția asupra faptului că măsurile propuse în cadrul pachetului aeroportuar nu sunt suficiente pentru a atinge aceste obiective; |
| --- | --- |

6.

salută obiectivul de a reduce blocajele de capacitate aflate în continuă creștere și de a crea condițiile-cadru necesare pentru o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente. Comitetul atrage însă atenția asupra faptului că măsurile propuse în cadrul pachetului aeroportuar nu sunt suficiente pentru a atinge aceste obiective;

| 7. | menționează că multe aeroporturi regionale dispun de o capacitate suficientă în ceea ce privește infrastructura pentru a decongestiona în mod eficient aeroporturile care se confruntă cu blocaje, ceea ce ar contribui la îmbunătățirea conectării regiunilor; |
| --- | --- |

7.

menționează că multe aeroporturi regionale dispun de o capacitate suficientă în ceea ce privește infrastructura pentru a decongestiona în mod eficient aeroporturile care se confruntă cu blocaje, ceea ce ar contribui la îmbunătățirea conectării regiunilor;

| 8. | constată că este nevoie de măsuri suplimentare pentru a răspunde în mod adecvat la creșterea cerințelor de capacitate. În special este nevoie de o extindere a infrastructurii aeroporturilor supraaglomerate, de o mai bună utilizare a capacităților disponibile ale aeroporturilor regionale, de crearea rapidă a unui cer unic european și de garantarea unor orare competitive, inclusiv pe timp de noapte. În plus, micile aeroporturi regionale trebuie să fie sprijinite ferm, pentru a veni în completarea celor mari și pentru a utiliza în mod optim infrastructurile existente; |
| --- | --- |

8.

constată că este nevoie de măsuri suplimentare pentru a răspunde în mod adecvat la creșterea cerințelor de capacitate. În special este nevoie de o extindere a infrastructurii aeroporturilor supraaglomerate, de o mai bună utilizare a capacităților disponibile ale aeroporturilor regionale, de crearea rapidă a unui cer unic european și de garantarea unor orare competitive, inclusiv pe timp de noapte. În plus, micile aeroporturi regionale trebuie să fie sprijinite ferm, pentru a veni în completarea celor mari și pentru a utiliza în mod optim infrastructurile existente;

| 9. | subliniază necesitatea de a ameliora conectarea intermodală a aeroporturilor cu alte moduri de transport. Această abordare crește competitivitatea și garantează o conectare suficientă a regiunilor la rețeaua europeană și mondială de transporturi aeriene; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a ameliora conectarea intermodală a aeroporturilor cu alte moduri de transport. Această abordare crește competitivitatea și garantează o conectare suficientă a regiunilor la rețeaua europeană și mondială de transporturi aeriene;

| 10. | consideră că alocarea mai eficientă a unor sloturi orare reprezintă o modalitate adecvată de optimizare a utilizării capacității de infrastructură a aeroporturilor supraaglomerate. Salută abordarea Comisiei Europene, care prevede în acest sens introducerea unor mecanisme bazate pe piață, garantând însă în același timp că regiunile vor rămâne conectate la rețeaua de transport aerian; |
| --- | --- |

10.

consideră că alocarea mai eficientă a unor sloturi orare reprezintă o modalitate adecvată de optimizare a utilizării capacității de infrastructură a aeroporturilor supraaglomerate. Salută abordarea Comisiei Europene, care prevede în acest sens introducerea unor mecanisme bazate pe piață, garantând însă în același timp că regiunile vor rămâne conectate la rețeaua de transport aerian;

| 11. | aprobă propunerea de revizuire a normelor și procedurilor privind introducerea unor restricții de operare legate de zgomot. În conformitate cu Directiva 2002/49/CE din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestionarea zgomotului ambiental, obiectivul de a armoniza procedurile prin aplicarea unor principii echilibrate ar trebui să contribuie la sporirea nivelului de protecție pentru victimele zgomotului generat de traficul aerian; |
| --- | --- |

11.

aprobă propunerea de revizuire a normelor și procedurilor privind introducerea unor restricții de operare legate de zgomot. În conformitate cu Directiva 2002/49/CE din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestionarea zgomotului ambiental, obiectivul de a armoniza procedurile prin aplicarea unor principii echilibrate ar trebui să contribuie la sporirea nivelului de protecție pentru victimele zgomotului generat de traficul aerian;

| 12. | salută obiectivul de a continua deschiderea și armonizarea accesului pe piața serviciilor de handling la sol. Aceasta intensifică concurența și contribuie în final la asigurarea unui nivel și mai ridicat de calitate a serviciilor. În vederea evitării efectelor negative asupra locurilor de muncă existente, precum și asupra siguranței aeriene și capacității aeroporturilor, ar trebui să fie posibil să se țină seama în mod judicios de specificul local al aeroporturilor. În plus ar trebui avut în vedere ca dispozițiile să nu ducă la o inegalitate de tratament al întreprinderilor care oferă această gamă de servicii. Obiectivul Comisiei Europene de a evita denaturarea concurenței nu poate fi obținut decât cu condiția ca toate părțile implicate să fie supuse acelorași condiții; |
| --- | --- |

12.

salută obiectivul de a continua deschiderea și armonizarea accesului pe piața serviciilor de handling la sol. Aceasta intensifică concurența și contribuie în final la asigurarea unui nivel și mai ridicat de calitate a serviciilor. În vederea evitării efectelor negative asupra locurilor de muncă existente, precum și asupra siguranței aeriene și capacității aeroporturilor, ar trebui să fie posibil să se țină seama în mod judicios de specificul local al aeroporturilor. În plus ar trebui avut în vedere ca dispozițiile să nu ducă la o inegalitate de tratament al întreprinderilor care oferă această gamă de servicii. Obiectivul Comisiei Europene de a evita denaturarea concurenței nu poate fi obținut decât cu condiția ca toate părțile implicate să fie supuse acelorași condiții;

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerile Comisiei și propunerile conținute în „Abordarea generală” a Consiliului, care merg chiar mai departe decât acestea, de a reglementa comisioanele pentru infrastructura de handling la sol în conformitate cu Directiva privind taxele de aeroport (Directiva 2009/12/CE) sau chiar depășind prevederile acesteia. De regulă, aceste comisioane reprezintă doar un procentaj foarte mic din venitul total al aeroporturilor, mai ales în cazul aeroporturilor regionale care depășesc cu puțin pragul propus de două milioane de pasageri pe ani, reprezentând o sumă mică și în cifre absolute. Costurile administrative ar putea depăși orice potențial efect benefic, dat fiind că aeroporturile sunt deja obligate să stabilească aceste comisioane într-o manieră obiectivă și transparentă; |
| --- | --- |

13.

își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerile Comisiei și propunerile conținute în „Abordarea generală” a Consiliului, care merg chiar mai departe decât acestea, de a reglementa comisioanele pentru infrastructura de handling la sol în conformitate cu Directiva privind taxele de aeroport (Directiva 2009/12/CE) sau chiar depășind prevederile acesteia. De regulă, aceste comisioane reprezintă doar un procentaj foarte mic din venitul total al aeroporturilor, mai ales în cazul aeroporturilor regionale care depășesc cu puțin pragul propus de două milioane de pasageri pe ani, reprezentând o sumă mică și în cifre absolute. Costurile administrative ar putea depăși orice potențial efect benefic, dat fiind că aeroporturile sunt deja obligate să stabilească aceste comisioane într-o manieră obiectivă și transparentă;

| 14. | subliniază importanța aviației generale pentru transporturile aeriene din UE. Aceasta permite antreprenorilor care creează bunăstare și locuri de muncă să călătorească cu un maxim de flexibilitate și sporește puterea economică a regiunilor periferice și ultraperiferice, ceea ce este de o importanță majoră în ceea ce privește sloturile orare și accesibilitatea aeroporturilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța aviației generale pentru transporturile aeriene din UE. Aceasta permite antreprenorilor care creează bunăstare și locuri de muncă să călătorească cu un maxim de flexibilitate și sporește puterea economică a regiunilor periferice și ultraperiferice, ceea ce este de o importanță majoră în ceea ce privește sloturile orare și accesibilitatea aeroporturilor;

Restricții de exploatare referitoare la zgomot [referitor la COM(2011) 828 final]

| 15. | salută obiectivul de a preciza procedurile și normelor de introducere a unor restricții de operare referitoare la zgomot și de a îmbunătăți transparența procesului de conciliere a intereselor. Astfel se contribuie la omogenizarea aplicării directivei în statele membre. În plus, persoanele expuse la zgomotul produs de traficul aerian beneficiază de un nivel de protecție comparabil împotriva zgomotului. Comitetul constată însă că, în special în ceea ce privește evaluarea zgomotului și analiza raportului cost-eficacitate, propunerea de regulament nu este coerentă cu Directiva 2002/49/CE privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental și ar duce, prin urmare, la sarcini administrative considerabile și costuri aferente ridicate, care ar afecta în mod negativ gradul de acceptare a traficului aerian; |
| --- | --- |

15.

salută obiectivul de a preciza procedurile și normelor de introducere a unor restricții de operare referitoare la zgomot și de a îmbunătăți transparența procesului de conciliere a intereselor. Astfel se contribuie la omogenizarea aplicării directivei în statele membre. În plus, persoanele expuse la zgomotul produs de traficul aerian beneficiază de un nivel de protecție comparabil împotriva zgomotului. Comitetul constată însă că, în special în ceea ce privește evaluarea zgomotului și analiza raportului cost-eficacitate, propunerea de regulament nu este coerentă cu Directiva 2002/49/CE privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental și ar duce, prin urmare, la sarcini administrative considerabile și costuri aferente ridicate, care ar afecta în mod negativ gradul de acceptare a traficului aerian;

| 16. | se așteaptă ca transformarea într-un regulament a directivei precedente să îmbunătățească eficiența măsurilor de protecție împotriva zgomotului și să evite denaturarea concurenței în interiorul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

16.

se așteaptă ca transformarea într-un regulament a directivei precedente să îmbunătățească eficiența măsurilor de protecție împotriva zgomotului și să evite denaturarea concurenței în interiorul Uniunii Europene;

| 17. | susține poziția Comisiei Europene conform căreia trebuie optat, în cadrul unei abordări echilibrate, pentru măsura cea mai eficientă din punct de vedere al costurilor pentru a atinge obiectivele cu privire la reducerea zgomotului. În acest sens trebuie însă să se țină seama în cea mai mare măsură posibil și nu doar opțional și de sănătatea și siguranța persoanelor care locuiesc în apropierea aeroporturilor. Această abordare permite statelor membre o reconciliere a repercusiunilor economice ale măsurilor de protecție împotriva zgomotului și a necesităților legitime ale persoanelor expuse zgomotului aeronavelor; |
| --- | --- |

17.

susține poziția Comisiei Europene conform căreia trebuie optat, în cadrul unei abordări echilibrate, pentru măsura cea mai eficientă din punct de vedere al costurilor pentru a atinge obiectivele cu privire la reducerea zgomotului. În acest sens trebuie însă să se țină seama în cea mai mare măsură posibil și nu doar opțional și de sănătatea și siguranța persoanelor care locuiesc în apropierea aeroporturilor. Această abordare permite statelor membre o reconciliere a repercusiunilor economice ale măsurilor de protecție împotriva zgomotului și a necesităților legitime ale persoanelor expuse zgomotului aeronavelor;

| 18. | aprobă, în principiu, obiectivul de a ridica valorile-limită pentru aeronavele cu o marjă mică de conformitate. Astfel se ține seama de progresul tehnologic înregistrat la dezvoltarea unor avioane mai silențioase. Comitetul atrage însă atenția asupra faptului că, în general, aeronavele pentru transportul de mărfuri îndeplinesc într-o măsură mai mică norma mai strictă de 10 EPNdB (zgomotul perceput efectiv, în decibeli) în comparație cu aeronavele pentru transportul de pasageri. Prin urmare, o posibilă interdicție a „aeronavelor cu o marjă mică de conformitate” va afecta într-o măsură mult mai mare companiile aeriene pentru transportul de mărfuri. De aceea, Comitetul recomandă o creștere mai mică a valorii-limită într-o perioadă de tranziție rezonabilă. O reducere semnificativă a nivelului de zgomot poate fi atinsă deja printr-o creștere a valorii limită la 8 EPNdB; |
| --- | --- |

18.

aprobă, în principiu, obiectivul de a ridica valorile-limită pentru aeronavele cu o marjă mică de conformitate. Astfel se ține seama de progresul tehnologic înregistrat la dezvoltarea unor avioane mai silențioase. Comitetul atrage însă atenția asupra faptului că, în general, aeronavele pentru transportul de mărfuri îndeplinesc într-o măsură mai mică norma mai strictă de 10 EPNdB (zgomotul perceput efectiv, în decibeli) în comparație cu aeronavele pentru transportul de pasageri. Prin urmare, o posibilă interdicție a „aeronavelor cu o marjă mică de conformitate” va afecta într-o măsură mult mai mare companiile aeriene pentru transportul de mărfuri. De aceea, Comitetul recomandă o creștere mai mică a valorii-limită într-o perioadă de tranziție rezonabilă. O reducere semnificativă a nivelului de zgomot poate fi atinsă deja printr-o creștere a valorii limită la 8 EPNdB;

| 19. | consideră necesară existența unei instanțe independente de reclamații la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

19.

consideră necesară existența unei instanțe independente de reclamații la nivelul statelor membre;

| 20. | salută faptul că se adoptă o abordare echilibrată pentru a reduce sau a limita expunerea la zgomot. Acest fapt oferă statelor membre flexibilitatea necesară pentru combaterea zgomotului. În această privință, Comitetul împărtășește opinia Comisiei Europene conform căreia restricțiile de operare trebuie utilizate doar în ultimă instanță; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că se adoptă o abordare echilibrată pentru a reduce sau a limita expunerea la zgomot. Acest fapt oferă statelor membre flexibilitatea necesară pentru combaterea zgomotului. În această privință, Comitetul împărtășește opinia Comisiei Europene conform căreia restricțiile de operare trebuie utilizate doar în ultimă instanță;

| 21. | sprijină obiectivul de a preciza regulile de evaluare a zgomotului cauzat de traficul aerian și de a face mai transparent procesul de evaluare. Consultarea prevăzută a persoanelor afectate de zgomot contribuie la creșterea gradului de acceptare a aplicării măsurilor de reducere a zgomotului. Comitetul recomandă însă ca statelor membre să li se ofere suficientă marjă de manevră în ceea ce privește compoziția forumului pentru cooperare tehnică, prevăzut în proiectul de regulament. În cazul în care comisii asemănătoare au fost deja create la nivelul statelor membre, ar trebui să fie posibilă recunoașterea acestora, pentru a evita astfel crearea unor organe suplimentare; |
| --- | --- |

21.

sprijină obiectivul de a preciza regulile de evaluare a zgomotului cauzat de traficul aerian și de a face mai transparent procesul de evaluare. Consultarea prevăzută a persoanelor afectate de zgomot contribuie la creșterea gradului de acceptare a aplicării măsurilor de reducere a zgomotului. Comitetul recomandă însă ca statelor membre să li se ofere suficientă marjă de manevră în ceea ce privește compoziția forumului pentru cooperare tehnică, prevăzut în proiectul de regulament. În cazul în care comisii asemănătoare au fost deja create la nivelul statelor membre, ar trebui să fie posibilă recunoașterea acestora, pentru a evita astfel crearea unor organe suplimentare;

| 22. | consideră că metoda de evaluare a zgomotului menționată în anexa I din propunerea de regulament, bazată pe metoda descrisă în documentul 29 din raportul Conferinței europene în domeniul aviației civile (metoda standard de calculare a contururilor de zgomot în jurul aeroporturilor civile), nu permite o îmbunătățire a nivelului de transparență a procesului de evaluare a zgomotului. Introducerea unei metode de evaluare suplimentare duce la o scădere a gradului de comparabilitate, de exemplu cu Directiva privind zgomotul ambiental sau cu normele naționale de calcul și la crearea unor sarcini administrative inutile. Se recomandă, prin urmare, ca la evaluarea zgomotului să se facă trimitere la Directiva privind zgomotul ambiental (Directiva 2002/49/CE); |
| --- | --- |

22.

consideră că metoda de evaluare a zgomotului menționată în anexa I din propunerea de regulament, bazată pe metoda descrisă în documentul 29 din raportul Conferinței europene în domeniul aviației civile (metoda standard de calculare a contururilor de zgomot în jurul aeroporturilor civile), nu permite o îmbunătățire a nivelului de transparență a procesului de evaluare a zgomotului. Introducerea unei metode de evaluare suplimentare duce la o scădere a gradului de comparabilitate, de exemplu cu Directiva privind zgomotul ambiental sau cu normele naționale de calcul și la crearea unor sarcini administrative inutile. Se recomandă, prin urmare, ca la evaluarea zgomotului să se facă trimitere la Directiva privind zgomotul ambiental (Directiva 2002/49/CE);

| 23. | estimează că dreptul de control al Comisiei Europene, care îi permite acesteia să analizeze restricțiile de operare înainte de punerea lor în aplicare și să dispună, după caz, suspendarea acestora, depășește competențele de care dispune Comisia în virtutea principiului subsidiarității. Restricțiile de operare trebuie să fie fixate de autoritățile regionale, ținându-se seama de situația de la fața locului și de specificul local. Un drept de control suplimentar acordat Comisiei Europene nu este nici necesar, nici proporțional. În plus, această prevedere nu contribuie deloc la realizarea obiectivului regulamentului de a reduce numărul de persoane care sunt expuse zgomotului provenind de la traficul aerian; |
| --- | --- |

23.

estimează că dreptul de control al Comisiei Europene, care îi permite acesteia să analizeze restricțiile de operare înainte de punerea lor în aplicare și să dispună, după caz, suspendarea acestora, depășește competențele de care dispune Comisia în virtutea principiului subsidiarității. Restricțiile de operare trebuie să fie fixate de autoritățile regionale, ținându-se seama de situația de la fața locului și de specificul local. Un drept de control suplimentar acordat Comisiei Europene nu este nici necesar, nici proporțional. În plus, această prevedere nu contribuie deloc la realizarea obiectivului regulamentului de a reduce numărul de persoane care sunt expuse zgomotului provenind de la traficul aerian;

| 24. | consideră că termenii de „aeronavă” și de „aeronavă cu o marjă mică de conformitate”, actualizarea valorilor-limită pentru zgomot și a procedurii de certificare precum și modificarea metodologiei și a raportului tehnic reprezintă elemente esențiale ale propunerii de regulament. În acest sens, aceste puncte nu se pretează pentru o delegare către Comisie a competenței de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

24.

consideră că termenii de „aeronavă” și de „aeronavă cu o marjă mică de conformitate”, actualizarea valorilor-limită pentru zgomot și a procedurii de certificare precum și modificarea metodologiei și a raportului tehnic reprezintă elemente esențiale ale propunerii de regulament. În acest sens, aceste puncte nu se pretează pentru o delegare către Comisie a competenței de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Serviciile de handling la sol [referitor la COM(2011) 824 final]

| 25. | împărtășește părerea Comisiei Europene conform căreia serviciilor de handling la sol le revine o funcție esențială în cadrul lanțului de transport aviatic. Existența unor servicii de handling la sol eficiente și de calitate contribuie în mod decisiv la garantarea unui sistem aviatic performant și competitiv; |
| --- | --- |

25.

împărtășește părerea Comisiei Europene conform căreia serviciilor de handling la sol le revine o funcție esențială în cadrul lanțului de transport aviatic. Existența unor servicii de handling la sol eficiente și de calitate contribuie în mod decisiv la garantarea unui sistem aviatic performant și competitiv;

| 26. | salută continuarea deschiderii și armonizării accesului pe piața serviciilor de handling la sol, ceea ce va permite îmbunătățirea în continuare a calității serviciilor de handling la sol oferite de aeroporturile din Uniunea Europeană. De acest lucru vor beneficia în egală măsură companiile aeriene, întreprinderile de transport și pasagerii. Pentru a evita impactul negativ asupra locurilor de muncă existente, siguranței traficului aerian și capacității aeroporturilor, ar trebui să se poată ține seama într-un mod corespunzător de specificul local al fiecărui aeroport în parte; |
| --- | --- |

26.

salută continuarea deschiderii și armonizării accesului pe piața serviciilor de handling la sol, ceea ce va permite îmbunătățirea în continuare a calității serviciilor de handling la sol oferite de aeroporturile din Uniunea Europeană. De acest lucru vor beneficia în egală măsură companiile aeriene, întreprinderile de transport și pasagerii. Pentru a evita impactul negativ asupra locurilor de muncă existente, siguranței traficului aerian și capacității aeroporturilor, ar trebui să se poată ține seama într-un mod corespunzător de specificul local al fiecărui aeroport în parte;

| 27. | aprobă o reglementare a transferului de personal între prestatorii de servicii la sol. Solicită, în acest context, să se verifice dacă autoritățile contractante dispun în mod direct în temeiul articolului 4, alineatul (5) din Regulamentul 1370/2007/CE, fără alte acte de transpunere la nivel național, de posibilitatea unui transfer de personal, care poate fi prevăzut de statele membre, precum și dacă pot fi definite eventuale condiții de preluare a personalului; |
| --- | --- |

27.

aprobă o reglementare a transferului de personal între prestatorii de servicii la sol. Solicită, în acest context, să se verifice dacă autoritățile contractante dispun în mod direct în temeiul articolului 4, alineatul (5) din Regulamentul 1370/2007/CE, fără alte acte de transpunere la nivel național, de posibilitatea unui transfer de personal, care poate fi prevăzut de statele membre, precum și dacă pot fi definite eventuale condiții de preluare a personalului;

| 28. | atrage atenția asupra faptului că nu toate reglementările privind procedura de selecție au fost concretizate în mod suficient. Trebuie să se urmărească obținerea unor îmbunătățiri, în special cu privire la chestiunea fixării unui calendar al etapelor procedurale, la o dispoziție specială care să anuleze efectul suspensiv impracticabil al acțiunilor în justiție, la competența în materie de realizare a procedurii de selecție și la criteriile de atribuire; |
| --- | --- |

28.

atrage atenția asupra faptului că nu toate reglementările privind procedura de selecție au fost concretizate în mod suficient. Trebuie să se urmărească obținerea unor îmbunătățiri, în special cu privire la chestiunea fixării unui calendar al etapelor procedurale, la o dispoziție specială care să anuleze efectul suspensiv impracticabil al acțiunilor în justiție, la competența în materie de realizare a procedurii de selecție și la criteriile de atribuire;

| 29. | împărtășește opinia Comisiei Europene, conform căreia aeroporturile joacă un rol decisiv în activitatea de coordonare a serviciilor de handling la sol. Cu toate acestea, Comitetul constată că, pentru a îndeplini această funcție, aeroporturile trebuie să se poată sprijini pe cadrul juridic necesar în acest sens la nivelul statelor membre. În plus, aceste sarcini generează costuri suplimentare, care nu pot fi recuperate decât cu greu pe piață; |
| --- | --- |

29.

împărtășește opinia Comisiei Europene, conform căreia aeroporturile joacă un rol decisiv în activitatea de coordonare a serviciilor de handling la sol. Cu toate acestea, Comitetul constată că, pentru a îndeplini această funcție, aeroporturile trebuie să se poată sprijini pe cadrul juridic necesar în acest sens la nivelul statelor membre. În plus, aceste sarcini generează costuri suplimentare, care nu pot fi recuperate decât cu greu pe piață;

| 30. | subliniază că deschiderea în continuare a pieței nu trebuie să aibă un efect nefast asupra siguranței traficului aerian. Pentru a garanta nivelul ridicat de securitate în toate aeroporturile Uniunii Europene, este necesar ca personalul să beneficieze de o formare suficientă; |
| --- | --- |

30.

subliniază că deschiderea în continuare a pieței nu trebuie să aibă un efect nefast asupra siguranței traficului aerian. Pentru a garanta nivelul ridicat de securitate în toate aeroporturile Uniunii Europene, este necesar ca personalul să beneficieze de o formare suficientă;

| 31. | consideră importantă stabilirea duratei formării astfel încât să se garanteze un nivel de calitate corespunzător al serviciilor de handling la sol. Ținând seama de faptul că serviciile de handling la sol urmează să primească o autorizație recunoscută în toate statele membre, Comitetul recomandă ca formarea să fie astfel definită încât să fie create standarde de calificare comparabile. Trebuie ținut seama, în acest context, de eficiența din punct de vedere al costurilor și de promovarea ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

31.

consideră importantă stabilirea duratei formării astfel încât să se garanteze un nivel de calitate corespunzător al serviciilor de handling la sol. Ținând seama de faptul că serviciile de handling la sol urmează să primească o autorizație recunoscută în toate statele membre, Comitetul recomandă ca formarea să fie astfel definită încât să fie create standarde de calificare comparabile. Trebuie ținut seama, în acest context, de eficiența din punct de vedere al costurilor și de promovarea ocupării forței de muncă;

| 32. | constată că subcontractarea este exclusiv rezervată furnizorilor terți. Operatorii de aeroport și utilizatorii aeroportului nu ar trebui să dispună de această posibilitate. Din punctul de vedere al Comitetului, aceasta reprezintă o discriminare de natură să provoace denaturări ale concurenței, ceea ce se află în contradicție cu obiectivul de consolidare a competitivității prevăzut de proiectul de regulament. Subcontractarea ar trebui să fie permisă tuturor furnizorilor de servicii de handling la sol, cu respectarea unor reguli clar definite; |
| --- | --- |

32.

constată că subcontractarea este exclusiv rezervată furnizorilor terți. Operatorii de aeroport și utilizatorii aeroportului nu ar trebui să dispună de această posibilitate. Din punctul de vedere al Comitetului, aceasta reprezintă o discriminare de natură să provoace denaturări ale concurenței, ceea ce se află în contradicție cu obiectivul de consolidare a competitivității prevăzut de proiectul de regulament. Subcontractarea ar trebui să fie permisă tuturor furnizorilor de servicii de handling la sol, cu respectarea unor reguli clar definite;

Sloturile orare [referitor la COM(2011) 827 final]

| 33. | consideră că revizuirea regulamentului contribuie în mod considerabil la utilizarea și mai eficientă a capacității limitate de infrastructură. În condițiile creșterii prevăzute a traficului aerian și a extinderii infrastructurii aeroportuare, care nu crește în aceeași măsură, companiile aeriene se confruntă din ce în ce mai des cu dificultăți în efortul lor de a satisface cererea de servicii de transport. Această situație constituie un obstacol pentru dezvoltarea economică a transportului aerian și, prin urmare, și pentru regiuni; |
| --- | --- |

33.

consideră că revizuirea regulamentului contribuie în mod considerabil la utilizarea și mai eficientă a capacității limitate de infrastructură. În condițiile creșterii prevăzute a traficului aerian și a extinderii infrastructurii aeroportuare, care nu crește în aceeași măsură, companiile aeriene se confruntă din ce în ce mai des cu dificultăți în efortul lor de a satisface cererea de servicii de transport. Această situație constituie un obstacol pentru dezvoltarea economică a transportului aerian și, prin urmare, și pentru regiuni;

| 34. | consideră că în acele cazuri în care autoritățile independente de supraveghere au fost însărcinate cu stabilirea nivelului de comisioane pentru utilizarea infrastructurii centralizate, organismul de administrare a infrastructurii centralizate ar trebui să dispună de dreptul de a încasa comisioanele la nivelul propus inițial, până în momentul în care autoritatea independentă de supraveghere ia decizia finală în acest sens. Astfel s-ar reduce stimulentul de a depune contestații împotriva deciziilor de stabilire a nivelului de comisioane; |
| --- | --- |

34.

consideră că în acele cazuri în care autoritățile independente de supraveghere au fost însărcinate cu stabilirea nivelului de comisioane pentru utilizarea infrastructurii centralizate, organismul de administrare a infrastructurii centralizate ar trebui să dispună de dreptul de a încasa comisioanele la nivelul propus inițial, până în momentul în care autoritatea independentă de supraveghere ia decizia finală în acest sens. Astfel s-ar reduce stimulentul de a depune contestații împotriva deciziilor de stabilire a nivelului de comisioane;

| 35. | salută, în principiu, introducerea unor mecanisme bazate pe piață pentru a gestiona atribuirea sloturilor aeroportuare. Astfel se garantează că vor beneficia de sloturi orare acele companii aeriene care sunt capabile să obțină cele mai mari avantaje economice de pe urma acestora. Trebuie garantat faptul că regiunile vor rămâne în continuare conectate la rețeaua de transport aerian; |
| --- | --- |

35.

salută, în principiu, introducerea unor mecanisme bazate pe piață pentru a gestiona atribuirea sloturilor aeroportuare. Astfel se garantează că vor beneficia de sloturi orare acele companii aeriene care sunt capabile să obțină cele mai mari avantaje economice de pe urma acestora. Trebuie garantat faptul că regiunile vor rămâne în continuare conectate la rețeaua de transport aerian;

| 36. | atrage atenția asupra faptului că nu sunt abordate toate consecințele ce decurg din comerțul cu sloturi orare. Astfel, Comisia Europeană nu menționează efectele acestui comerț cu sloturi orare asupra aeroporturilor regionale și, astfel, asupra conectivității regionale; |
| --- | --- |

36.

atrage atenția asupra faptului că nu sunt abordate toate consecințele ce decurg din comerțul cu sloturi orare. Astfel, Comisia Europeană nu menționează efectele acestui comerț cu sloturi orare asupra aeroporturilor regionale și, astfel, asupra conectivității regionale;

| 37. | consideră că este posibil ca anumite companii aeriene să utilizeze sloturile lor orare pe care le dețin la nodurile aeriene supraaglomerate cu prioritate pentru zborurile pe distanțe lungi. Aceasta ar dăuna conectării aeroporturilor regionale cu nodurile aeriene. Prin urmare, Comitetul solicită luarea unor măsuri corespunzătoare pentru a garanta conectarea regiunilor la rețeaua mondială a transporturilor aeriene; |
| --- | --- |

37.

consideră că este posibil ca anumite companii aeriene să utilizeze sloturile lor orare pe care le dețin la nodurile aeriene supraaglomerate cu prioritate pentru zborurile pe distanțe lungi. Aceasta ar dăuna conectării aeroporturilor regionale cu nodurile aeriene. Prin urmare, Comitetul solicită luarea unor măsuri corespunzătoare pentru a garanta conectarea regiunilor la rețeaua mondială a transporturilor aeriene;

| 38. | salută intenția de a consolida independența coordonatorilor de sloturi. Proiectul de regulament permite în viitor companiilor aeriene transferul sloturilor orare, inclusiv în schimbul unei compensații monetare. Transferul este condiționat de autorizarea coordonatorului de sloturi și trebuie confirmat de acesta. De aceea, Comitetul consideră că este cu atât mai important ca decizia coordonatorului de sloturi să poată fi luată în mod independent și obiectiv; |
| --- | --- |

38.

salută intenția de a consolida independența coordonatorilor de sloturi. Proiectul de regulament permite în viitor companiilor aeriene transferul sloturilor orare, inclusiv în schimbul unei compensații monetare. Transferul este condiționat de autorizarea coordonatorului de sloturi și trebuie confirmat de acesta. De aceea, Comitetul consideră că este cu atât mai important ca decizia coordonatorului de sloturi să poată fi luată în mod independent și obiectiv;

| 39. | consideră că o alocare gratuită de sloturi orare, cu singurul scop de a le vinde ulterior, nu se justifică. Companiile aeriene ar trebui să primească autorizarea de a oferi spre vânzare sloturi orare mai ales atunci când vor putea dovedi că acest slot orar a fost utilizat în mod regulat în trecut; |
| --- | --- |

39.

consideră că o alocare gratuită de sloturi orare, cu singurul scop de a le vinde ulterior, nu se justifică. Companiile aeriene ar trebui să primească autorizarea de a oferi spre vânzare sloturi orare mai ales atunci când vor putea dovedi că acest slot orar a fost utilizat în mod regulat în trecut;

| 40. | consideră că modificarea regulii privind utilizare minimă a sloturilor orare este acceptabilă. Această măsură sporește presiunea pentru a utiliza mai bine sloturile orare alocate. În același timp trebuie să existe garanții privind luarea în considerare a unor evenimente excepționale (de exemplu greve sau prezența unor nori de cenușă vulcanică). Este de așteptat ca, în viitor, mai multe sloturi să fie returnate în rezerva de sloturi sau vândute altor companii aeriene. Acest fapt va facilita accesul altor companii aeriene la aeroporturile supraaglomerate; |
| --- | --- |

40.

consideră că modificarea regulii privind utilizare minimă a sloturilor orare este acceptabilă. Această măsură sporește presiunea pentru a utiliza mai bine sloturile orare alocate. În același timp trebuie să existe garanții privind luarea în considerare a unor evenimente excepționale (de exemplu greve sau prezența unor nori de cenușă vulcanică). Este de așteptat ca, în viitor, mai multe sloturi să fie returnate în rezerva de sloturi sau vândute altor companii aeriene. Acest fapt va facilita accesul altor companii aeriene la aeroporturile supraaglomerate;

| 41. | salută posibilitatea acordată aeroporturilor de a influența, prin intermediul sistemului de tarife de aeroport, returnarea cât mai timpurie a sloturilor rezervate și a celor neutilizate. Astfel se garantează că sloturile nu ajung să fie blocate, ci pot fi utilizate de alte companii aeriene. |
| --- | --- |

41.

salută posibilitatea acordată aeroporturilor de a influența, prin intermediul sistemului de tarife de aeroport, returnarea cât mai timpurie a sloturilor rezervate și a celor neutilizate. Astfel se garantează că sloturile nu ajung să fie blocate, ci pot fi utilizate de alte companii aeriene.

| 42. | recunoaște necesitatea definirii unor „norme locale”, pentru a garanta că cadrul de reglementare oferă suficientă flexibilitate acelor regiuni și aeroporturi în care trebuie să se țină seama de circumstanțe specifice. În asemenea circumstanțe este nevoie de aportul nivelului regional pentru a asigura o utilizare optimă și eficientă a capacității aeroporturilor individuale; |
| --- | --- |

42.

recunoaște necesitatea definirii unor „norme locale”, pentru a garanta că cadrul de reglementare oferă suficientă flexibilitate acelor regiuni și aeroporturi în care trebuie să se țină seama de circumstanțe specifice. În asemenea circumstanțe este nevoie de aportul nivelului regional pentru a asigura o utilizare optimă și eficientă a capacității aeroporturilor individuale;

| 43. | consideră că propunerea de a acorda Comisiei Europene dreptul de a desemna „aeroporturi parte din rețea”, prin care aceasta poate solicita statelor membre un tratament distinct și separat al aeroporturilor individuale, depășește competențele sale, în virtutea principiului subsidiarității. |
| --- | --- |

43.

consideră că propunerea de a acorda Comisiei Europene dreptul de a desemna „aeroporturi parte din rețea”, prin care aceasta poate solicita statelor membre un tratament distinct și separat al aeroporturilor individuale, depășește competențele sale, în virtutea principiului subsidiarității.

| 44. | este preocupat de introducerea de către Comisia Europeană a conceptului de „administrator al rețelei” și, în special, de propunerea de acordare a unor competențe semnificative și cu multiple consecințe acestei entități, în absența unei definiții clare a modului în care este condusă aceasta; |
| --- | --- |

44.

este preocupat de introducerea de către Comisia Europeană a conceptului de „administrator al rețelei” și, în special, de propunerea de acordare a unor competențe semnificative și cu multiple consecințe acestei entități, în absența unei definiții clare a modului în care este condusă aceasta;

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Restricții de exploatare referitoare la zgomot [referitor la COM(2011) 828 final]

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   „aeronavă cu o marjă mică de conformitate” înseamnă o aeronavă civilă care corespunde limitelor de certificare stabilite în volumul 1, partea II, capitolul 3 din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) cu o marjă cumulată de mai puțin decât 10EPNdB (zgomotul perceput efectiv, în decibeli), obținută prin însumarea marjelor individuale (constând în diferențele dintre nivelul de zgomot certificat și nivelul de zgomot maxim admis) la fiecare din cele trei puncte de referință pentru măsurarea zgomotului definite în volumul 1, partea II, capitolul 4 din anexa 16 la Convenția de la Chicago; | (4)   „aeronavă cu o marjă mică de conformitate” înseamnă o aeronavă civilă care corespunde limitelor de certificare stabilite în volumul 1, partea II, capitolul 3 din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) cu o marjă cumulată de mai puțin decât EPNdB (zgomotul perceput efectiv, în decibeli), obținută prin însumarea marjelor individuale (constând în diferențele dintre nivelul de zgomot certificat și nivelul de zgomot maxim admis) la fiecare din cele trei puncte de referință pentru măsurarea zgomotului definite în volumul 1, partea II, capitolul 4 din anexa 16 la Convenția de la Chicago; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(4)   „aeronavă cu o marjă mică de conformitate” înseamnă o aeronavă civilă care corespunde limitelor de certificare stabilite în volumul 1, partea II, capitolul 3 din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) cu o marjă cumulată de mai puțin decât 10EPNdB (zgomotul perceput efectiv, în decibeli), obținută prin însumarea marjelor individuale (constând în diferențele dintre nivelul de zgomot certificat și nivelul de zgomot maxim admis) la fiecare din cele trei puncte de referință pentru măsurarea zgomotului definite în volumul 1, partea II, capitolul 4 din anexa 16 la Convenția de la Chicago;

(4)   „aeronavă cu o marjă mică de conformitate” înseamnă o aeronavă civilă care corespunde limitelor de certificare stabilite în volumul 1, partea II, capitolul 3 din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago) cu o marjă cumulată de mai puțin decât EPNdB (zgomotul perceput efectiv, în decibeli), obținută prin însumarea marjelor individuale (constând în diferențele dintre nivelul de zgomot certificat și nivelul de zgomot maxim admis) la fiecare din cele trei puncte de referință pentru măsurarea zgomotului definite în volumul 1, partea II, capitolul 4 din anexa 16 la Convenția de la Chicago;

Expunere de motive

| 1. | Aeronavele pentru transportul de mărfuri îndeplinesc într-o măsură mai mică valoarea-limită de 10 EPNdB propusă în propunerea de regulament. Prin urmare, companiile aeriene pentru transportul de mărfuri vor fi afectate într-o măsură mult mai mare de o potențială interdicție a aeronavelor cu o marjă mică de conformitate. |
| --- | --- |

1.

Aeronavele pentru transportul de mărfuri îndeplinesc într-o măsură mai mică valoarea-limită de 10 EPNdB propusă în propunerea de regulament. Prin urmare, companiile aeriene pentru transportul de mărfuri vor fi afectate într-o măsură mult mai mare de o potențială interdicție a aeronavelor cu o marjă mică de conformitate.

| 2. | Prevederea unei perioade de tranziție rezonabile le va permite companiilor aeriene să-și planifice și să-și modernizeze, după caz, flotele de aeronave, în conformitate cu condițiile economice. |
| --- | --- |

2.

Prevederea unei perioade de tranziție rezonabile le va permite companiilor aeriene să-și planifice și să-și modernizeze, după caz, flotele de aeronave, în conformitate cu condițiile economice.

Amendamentul 2

Restricții de exploatare referitoare la zgomot [referitor la COM(2011) 828 final]

Articolul 10

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Drept de control | |
| 1.   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă și fără a aduce atingere procedurilor de recurs aflate în curs de desfășurare, Comisia poate controla decizia privind restricțiile de operare, înainte de implementarea acesteia. În cazul în care Comisia consideră că decizia nu respectă cerințele stabilite în prezentul regulament sau că este în orice fel contrară dreptului Uniunii, aceasta poate suspenda decizia. | 1. |
| 2.   Autoritățile competente furnizează Comisiei informații care să demonstreze respectarea prezentului regulament. | |
| 3.   Comisia decide, în conformitate cu procedura consultativă prevăzută la articolul 13 alineatul (2), în particular ținând cont de criteriile din anexa II, dacă autoritatea competentă în cauză poate proceda la introducerea unor restricții de operare. Comisia comunică decizia sa Consiliului și statelor membre în cauză. | |
| 4.   În cazul în care Comisia nu a adoptat o decizie în termen de șase luni de la data la care a primit informațiile menționate la alineatul (2), autoritatea competentă poate să aplice decizia privitoare la restricțiile de operare preconizată. | |

Textul propus de Comisie

Amendament

Drept de control

1.   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă și fără a aduce atingere procedurilor de recurs aflate în curs de desfășurare, Comisia poate controla decizia privind restricțiile de operare, înainte de implementarea acesteia. În cazul în care Comisia consideră că decizia nu respectă cerințele stabilite în prezentul regulament sau că este în orice fel contrară dreptului Uniunii, aceasta poate suspenda decizia.

1.

2.   Autoritățile competente furnizează Comisiei informații care să demonstreze respectarea prezentului regulament.

3.   Comisia decide, în conformitate cu procedura consultativă prevăzută la articolul 13 alineatul (2), în particular ținând cont de criteriile din anexa II, dacă autoritatea competentă în cauză poate proceda la introducerea unor restricții de operare. Comisia comunică decizia sa Consiliului și statelor membre în cauză.

4.   În cazul în care Comisia nu a adoptat o decizie în termen de șase luni de la data la care a primit informațiile menționate la alineatul (2), autoritatea competentă poate să aplice decizia privitoare la restricțiile de operare preconizată.

Expunere de motive

| 1. | Ca și până acum, se recomandă ca deciziile privind restricțiile de operare să poată fi luate numai de către statele membre. Consiliul s-a exprimat deja în acest sens și a suprimat articolul respectiv din propunerea Comisiei. În plus, propunerea de eliminare a acestui punct este conformă cu punctul 23 din prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.

Ca și până acum, se recomandă ca deciziile privind restricțiile de operare să poată fi luate numai de către statele membre. Consiliul s-a exprimat deja în acest sens și a suprimat articolul respectiv din propunerea Comisiei. În plus, propunerea de eliminare a acestui punct este conformă cu punctul 23 din prezentul aviz.

| 2. | Astfel cum este formulat în prezent, articolul 10 ar putea pune în discuție acordurile regionale de mediere. Aceste acorduri între aeroporturi, regiunea și cetățenii respectivi sunt deseori încheiate după ani de negocieri dificile și epuizante. Bundesrat-ul Germaniei, Bundesrat-ul Austriei, Senatul francez și Prima Cameră olandeză au ajuns la concluzia că dreptul de control al Comisiei prevăzut la articolul 10 încalcă principiul subsidiarității al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.

Astfel cum este formulat în prezent, articolul 10 ar putea pune în discuție acordurile regionale de mediere. Aceste acorduri între aeroporturi, regiunea și cetățenii respectivi sunt deseori încheiate după ani de negocieri dificile și epuizante. Bundesrat-ul Germaniei, Bundesrat-ul Austriei, Senatul francez și Prima Cameră olandeză au ajuns la concluzia că dreptul de control al Comisiei prevăzut la articolul 10 încalcă principiul subsidiarității al Uniunii Europene.

Amendamentul 3

Restricții de exploatare referitoare la zgomot [referitor la COM(2011) 828 final]

Articolul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12, cu privire la: | |
| (a) | modificările definițiilor aeronavelor de la articolul 2 punctul (3) și ale aeronavelor cu o marjă mică de conformitate de la articolul 2 punctul (4); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12, cu privire la:

(a)

modificările definițiilor aeronavelor de la articolul 2 punctul (3) și ale aeronavelor cu o marjă mică de conformitate de la articolul 2 punctul (4);

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | modificările și actualizările standardelor de certificare de zgomot prevăzute la articolele 4 și 8 și a procedurii de certificare prevăzute la articolul 6 alineatul (1). |
| --- | --- |

modificările și actualizările standardelor de certificare de zgomot prevăzute la articolele 4 și 8 și a procedurii de certificare prevăzute la articolul 6 alineatul (1).

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | modificări ale metodei și ale raportului tehnic prevăzute în anexa I. |
| --- | --- |

modificări ale metodei și ale raportului tehnic prevăzute în anexa I.

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Termenii de „aeronavă” și de „aeronavă cu o marjă mică de conformitate”, actualizarea valorilor-limită pentru zgomot și a procedurii de certificare, precum și modificarea metodologiei și a raportului tehnic reprezintă elemente esențiale ale propunerii de regulament. În acest sens, aceste puncte nu se pretează pentru o delegare către Comisie a competenței de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 4

Restricții de exploatare referitoare la zgomot [referitor la COM(2011) 828 final]

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor prevăzute în prezentul articol. | |
| 2.   Delegarea competenței menționate la articolul 11 se acordă pe durată nedeterminată, începând din data intrării în vigoare a prezentului regulament. | |
| 3.   Parlamentul European sau Consiliul pot revoca delegarea de competențe menționată la articolul 11. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Aceasta nu aduce atingere valabilității niciunui act delegat care este deja în vigoare. | |
| 4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. | |
| 5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor prevăzute în prezentul articol.

2.   Delegarea competenței menționate la articolul 11 se acordă pe durată nedeterminată, începând din data intrării în vigoare a prezentului regulament.

3.   Parlamentul European sau Consiliul pot revoca delegarea de competențe menționată la articolul 11. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Aceasta nu aduce atingere valabilității niciunui act delegat care este deja în vigoare.

4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Expunere de motive

Amendamentul 3 și amendamentul 4 sunt strâns corelate. Propunerea de a elimina articolul 11 implică și eliminarea articolului 12.

Amendamentul 5

Serviciile de handling la sol [referitor la COM(2011) 824 final]

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 13


  Aeroporturi insulare | Articolul 13


  Aeroporturi insulare |
| În contextul selecției furnizorilor de servicii de handling la sol pentru un aeroport, prevăzute la articolele 7-10, un stat membru poate extinde obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din statul membru în cauză, numai dacă: | În contextul selecției furnizorilor de servicii de handling la sol pentru un aeroport, prevăzute la articolele 7-10, un stat membru poate extinde obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din statul membru în cauză, numai dacă: |
| (a) | aeroporturile sunt amplasate pe insule în aceeași regiune geografică; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 13

Aeroporturi insulare

Articolul 13

Aeroporturi insulare

În contextul selecției furnizorilor de servicii de handling la sol pentru un aeroport, prevăzute la articolele 7-10, un stat membru poate extinde obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din statul membru în cauză, numai dacă:

În contextul selecției furnizorilor de servicii de handling la sol pentru un aeroport, prevăzute la articolele 7-10, un stat membru poate extinde obligația furnizării de servicii publice la alte aeroporturi din statul membru în cauză, numai dacă:

(a)

aeroporturile sunt amplasate pe insule în aceeași regiune geografică;

| (a) | aeroporturile sunt amplasate pe insule în aceeași regiune geografică; |
| --- | --- |

(a)

aeroporturile sunt amplasate pe insule în aceeași regiune geografică;

| (b) | aeroporturile au fiecare un volum de trafic de cel puțin 100 000 de mișcări de pasageri pe an; |
| --- | --- |

(b)

aeroporturile au fiecare un volum de trafic de cel puțin 100 000 de mișcări de pasageri pe an;

| (b) | aeroporturile au fiecare un volum de trafic de cel puțin 100 000 de mișcări de pasageri pe an; |
| --- | --- |

(b)

aeroporturile au fiecare un volum de trafic de cel puțin 100 000 de mișcări de pasageri pe an;

| (c) | și extinderea este aprobată de către Comisie. |
| --- | --- |

(c)

și extinderea este aprobată de către Comisie.

| (c) | și extinderea este aprobată de către Comisie. |
| --- | --- |

(c)

și extinderea este aprobată de către Comisie.

Decizia privind aprobarea extinderilor constituie un act de punere în aplicare care se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 43 alineatul (2). Prezenta dispoziție nu aduce atingere normelor privind ajutoarele de stat ale UE.

Decizia privind aprobarea extinderilor constituie un act de punere în aplicare care se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 43 alineatul (2). Prezenta dispoziție nu aduce atingere normelor privind ajutoarele de stat ale UE.

Expunere de motive

La articolul 13 din propunere, care se referă la posibilitatea de extindere a OSP la aeroporturile insulare, este oportun să se adauge că, în cazul aeroporturilor insulare, administratorii aeroporturilor sunt obligați să furnizeze serviciile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din propunere, și anume servicii de handling al bagajelor, asistență pentru operațiuni pe pistă, handlingul combustibilului și uleiului și handlingul mărfurilor și al corespondenței. Și faptul că, atunci când aceste servicii nu sunt rentabile din punct de vedere economic și, prin urmare, nu există o întreprindere interesată să le furnizeze și nici companiile aeriene însele nu sunt interesate să și le presteze prin autoasistență, însuși administratorul trebuie să-și asume obligația de a furniza aceste servicii, având în vedere caracterul esențial al acestor infrastructuri, nu doar pentru asigurarea accesibilității și a conectivității insulei cu exteriorul, aceasta fiind lipsită de mijloace alternative echivalente, ci și pentru că serviciile respective sunt necesare pentru prestarea serviciilor publice de bază, cum ar fi serviciile de sănătate urgente, stingerea incendiilor, supravegherea și salvarea maritimă și alte servicii care se efectuează de pe aceste aeroporturi utilizându-se aparate de zbor (elicoptere) și care altfel (fără furnizare de combustibil, de exemplu) ar fi imposibil de realizat.

Amendamentul 6

Serviciile de handling la sol [referitor la COM(2011) 824 final]

Articolul 28 alineatul 6

| Textul Comisiei | Amendament |
| --- | --- |
| În cazul în care Comitetul utilizatorilor aeroportului nu este de acord cu o taxă stabilită de către organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, de către organismul de administrare a infrastructurii centralizate, acesta poate solicita autorității independente de supraveghere a statului membru în cauză să decidă cu privire la cuantumul taxei respective. | În cazul în care Comitetul utilizatorilor aeroportului nu este de acord cu o taxă stabilită de către organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, de către organismul de administrare a infrastructurii centralizate, acesta poate solicita autorității independente de supraveghere a statului membru în cauză să cu privire la cuantumul taxei respective. |

Textul Comisiei

Amendament

În cazul în care Comitetul utilizatorilor aeroportului nu este de acord cu o taxă stabilită de către organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, de către organismul de administrare a infrastructurii centralizate, acesta poate solicita autorității independente de supraveghere a statului membru în cauză să decidă cu privire la cuantumul taxei respective.

În cazul în care Comitetul utilizatorilor aeroportului nu este de acord cu o taxă stabilită de către organismul de administrare a aeroportului sau, dacă este relevant, de către organismul de administrare a infrastructurii centralizate, acesta poate solicita autorității independente de supraveghere a statului membru în cauză să cu privire la cuantumul taxei respective.

Expunere de motive

În esență, această propunere introduce o procedură de atac detaliată în caz de dezacord cu privire la comisioane, care ar putea genera costuri semnificative atât din punct de vedere financiar, cât și al organizării timpului. Pentru unele aeroporturi ale căror venituri provenite din serviciile de handling la sol sunt sub 1 % din total, această abordare este disproporționată.

Amendamentul 7

Serviciile de handling la sol [referitor la COM(2011) 824 final]

Articolul 28 – alineat nou 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Pentru a evita situațiile în care se depun plângeri numai cu scopul de a amâna aplicarea comisioanelor în așteptarea soluționării litigiului, ar fi important ca autoritățile aeroportuare să încaseze comisioanele la nivelul propus inițial, din momentul stabilirii acestora. Aceasta este o problemă importantă pentru aeroporturile regionale, care deseori dispun numai de venituri limitate din servicii non-aeronautice, mai ales dacă sunt dominate de companii aeriene care nu admit mai mult decât o singură piesă de bagaj. Aceasta ar fi o metodă neutră din punct de vedere al veniturilor care ar stimula cooperarea întreprinderilor, în mod similar cu sistemul de tarife de aeroport aplicat de aeroporturi pentru a influența returnarea sloturilor orare neutilizate sau nerezervate.

Amendamentul 8

Serviciile de handling la sol [referitor la COM(2011) 824 final]

Articolul 32 alineatul (3)

| Textul Comisiei | Amendament |
| --- | --- |
| Furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie să respecte standardele minime de calitate. În plus, utilizatorii aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol trebuie să respecte standardele minime de calitate în relațiile lor contractuale. | Furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie să respecte standardele minime de calitate. În plus, utilizatorii aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol trebuie să respecte standardele minime de calitate în relațiile lor contractuale. |
| | |

Textul Comisiei

Amendament

Furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie să respecte standardele minime de calitate. În plus, utilizatorii aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol trebuie să respecte standardele minime de calitate în relațiile lor contractuale.

Furnizorii de servicii de handling la sol și utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu trebuie să respecte standardele minime de calitate. În plus, utilizatorii aeroportului și furnizorii de servicii de handling la sol trebuie să respecte standardele minime de calitate în relațiile lor contractuale.

Expunere de motive

Dată fiind importanța handlingului la sol pentru buna funcționare a aeroporturilor, sunt necesare măsuri adecvate și proporționale de asigurare a respectării standardelor minime.

Amendamentul 9

Serviciile de handling la sol [referitor la COM(2011) 824 final]

Articolul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingere alineatelor (2), (3) și (4), furnizorii de servicii de handling la sol pot încheia contracte de subcontractare. | 1.   Fără a aduce atingere (3), furnizorii de servicii de handling la sol pot încheia contracte de subcontractare. |
| 2.   Utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu pot subcontracta servicii de handling la sol doar în cazul în care se află temporar în incapacitatea de a efectua handlingul propriu ca urmare a unei situații de forță majoră. | |
| 3.   Subcontractanții nu pot subcontracta la rândul lor servicii de handling la sol. | .2.   Subcontractanții nu pot subcontracta la rândul lor servicii de handling la sol. |
| 4.   Un prestator de servicii de handling la sol astfel cum este prevăzut la articolul 11 alineatul (1) nu poate subcontracta servicii de handling la sol decât dacă se află temporar în incapacitatea de a presta serviciile de handling la sol ca urmare a unei situații de forță majoră. | |
| 5.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți se asigură că aceștia respectă obligațiile impuse furnizorilor de servicii de handling la sol în temeiul prezentului regulament. | 3.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți se asigură că aceștia respectă obligațiile impuse furnizorilor de servicii de handling la sol în temeiul prezentului regulament. |
| | 4. |
| | |
| 6.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți informează organismul de administrare a aeroportului cu privire la denumirea și activitățile desfășurate de către subcontractanții în cauză. | 6.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți informează organismul de administrare a aeroportului cu privire la denumirea și activitățile desfășurate de către subcontractanții în cauză. |
| 7.   În cazul în care un prestator de servicii de handling la sol solicită o autorizație de prestare de servicii de handling la sol conform procedurii de selecție prevăzute la articolul 7, acesta indică numărul, activitățile și denumirile subcontractanților pe care intenționează să îi utilizeze. | 7.   În cazul în care un prestator de servicii de handling la sol solicită o autorizație de prestare de servicii de handling la sol conform procedurii de selecție prevăzute la articolul 7, acesta indică numărul, activitățile și denumirile subcontractanților pe care intenționează să îi utilizeze. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fără a aduce atingere alineatelor (2), (3) și (4), furnizorii de servicii de handling la sol pot încheia contracte de subcontractare.

1.   Fără a aduce atingere (3), furnizorii de servicii de handling la sol pot încheia contracte de subcontractare.

2.   Utilizatorii aeroportului care recurg la handling propriu pot subcontracta servicii de handling la sol doar în cazul în care se află temporar în incapacitatea de a efectua handlingul propriu ca urmare a unei situații de forță majoră.

3.   Subcontractanții nu pot subcontracta la rândul lor servicii de handling la sol.

.2.   Subcontractanții nu pot subcontracta la rândul lor servicii de handling la sol.

4.   Un prestator de servicii de handling la sol astfel cum este prevăzut la articolul 11 alineatul (1) nu poate subcontracta servicii de handling la sol decât dacă se află temporar în incapacitatea de a presta serviciile de handling la sol ca urmare a unei situații de forță majoră.

5.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți se asigură că aceștia respectă obligațiile impuse furnizorilor de servicii de handling la sol în temeiul prezentului regulament.

3.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți se asigură că aceștia respectă obligațiile impuse furnizorilor de servicii de handling la sol în temeiul prezentului regulament.

4.

6.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți informează organismul de administrare a aeroportului cu privire la denumirea și activitățile desfășurate de către subcontractanții în cauză.

6.   Orice prestator de servicii de handling la sol și orice utilizator al aeroportului care recurge la handling propriu care utilizează unul sau mai mulți subcontractanți informează organismul de administrare a aeroportului cu privire la denumirea și activitățile desfășurate de către subcontractanții în cauză.

7.   În cazul în care un prestator de servicii de handling la sol solicită o autorizație de prestare de servicii de handling la sol conform procedurii de selecție prevăzute la articolul 7, acesta indică numărul, activitățile și denumirile subcontractanților pe care intenționează să îi utilizeze.

7.   În cazul în care un prestator de servicii de handling la sol solicită o autorizație de prestare de servicii de handling la sol conform procedurii de selecție prevăzute la articolul 7, acesta indică numărul, activitățile și denumirile subcontractanților pe care intenționează să îi utilizeze.

Expunere de motive

| 1. | Interdicția de subcontractare pentru aeroporturi și utilizatorii aeroporturilor reprezintă o discriminare față de ceilalți furnizori de servicii de handling la sol și duce la denaturarea concurenței, contravenind obiectivului de consolidare a competitivității prevăzut de proiectul de regulament. |
| --- | --- |

1.

Interdicția de subcontractare pentru aeroporturi și utilizatorii aeroporturilor reprezintă o discriminare față de ceilalți furnizori de servicii de handling la sol și duce la denaturarea concurenței, contravenind obiectivului de consolidare a competitivității prevăzut de proiectul de regulament.

| 2. | Cerințele privind calitatea și fiabilitatea serviciilor trebuie îndeplinite de subcontractanți în aceeași măsură în care sunt impuse și entităților contractante. În plus, aeroporturile trebuie să dispună de dreptul de a limita numărul de subcontractanți în cazul în care spațiul disponibil este insuficient. |
| --- | --- |

2.

Cerințele privind calitatea și fiabilitatea serviciilor trebuie îndeplinite de subcontractanți în aceeași măsură în care sunt impuse și entităților contractante. În plus, aeroporturile trebuie să dispună de dreptul de a limita numărul de subcontractanți în cazul în care spațiul disponibil este insuficient.

Amendamentul 10

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 3 alineatul (3) punctul (ii)

| Proiect de aviz | Amendament |
| --- | --- |
| la solicitarea Comisiei, în special atunci când noii operatori, se confruntă cu probleme grave în asigurarea posibilităților de aterizare și decolare la aeroportul în discuție sau atunci când administratorul rețelei consideră că acest lucru este necesar pentru asigurarea coerenței planului operațional al aeroportului cu planul operațional al rețelei, în conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei. | la solicitarea Comisiei, în special atunci când noii operatori, se confruntă cu probleme grave în asigurarea posibilităților de aterizare și decolare la aeroportul în discuție sau atunci când administratorul rețelei consideră că acest lucru este necesar pentru asigurarea coerenței planului operațional al cu planul operațional al , în conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei. |

Proiect de aviz

Amendament

la solicitarea Comisiei, în special atunci când noii operatori, se confruntă cu probleme grave în asigurarea posibilităților de aterizare și decolare la aeroportul în discuție sau atunci când administratorul rețelei consideră că acest lucru este necesar pentru asigurarea coerenței planului operațional al aeroportului cu planul operațional al rețelei, în conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei.

la solicitarea Comisiei, în special atunci când noii operatori, se confruntă cu probleme grave în asigurarea posibilităților de aterizare și decolare la aeroportul în discuție sau atunci când administratorul rețelei consideră că acest lucru este necesar pentru asigurarea coerenței planului operațional al cu planul operațional al , în conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei.

Expunere de motive

Rolul administratorului rețelei ar trebui să fie unul de coordonare la nivelul rețelei, și nu acela de a da îndrumări la nivel local. De propriul plan de operațiuni este răspunzător fiecare aeroport, nu administratorul rețelei.

Amendamentul 11

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 3 alineatul (9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La solicitarea Comisiei, care poate acționa din proprie inițiativă sau la inițiativa administratorului rețelei și după consultarea entităților menționate la alineatul (4), statul membru se asigură că un aeroport fără statut este desemnat ca făcând parte din rețea. Decizia se comunică Comisiei. În cazul în care Comisia este de părere că aeroportul nu mai prezintă interes pentru rețea, statul membru, după consultarea entităților menționate la alineatul (4), schimbă calificativul aeroportului în aeroport fără statut. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

La solicitarea Comisiei, care poate acționa din proprie inițiativă sau la inițiativa administratorului rețelei și după consultarea entităților menționate la alineatul (4), statul membru se asigură că un aeroport fără statut este desemnat ca făcând parte din rețea. Decizia se comunică Comisiei. În cazul în care Comisia este de părere că aeroportul nu mai prezintă interes pentru rețea, statul membru, după consultarea entităților menționate la alineatul (4), schimbă calificativul aeroportului în aeroport fără statut.

Expunere de motive

Definiția „aeroportului parte din rețea” din actualele propuneri ale Comisiei este foarte largă și acordă competențe Comisiei care i-ar permite să ia decizii subiective cu privire la întrebarea dacă un aeroport „poate afecta funcționarea rețelei europene de management al traficului aerian”. Mai ales aeroporturile locale se pot confrunta cu „o creștere bruscă și semnificativă a traficului”, astfel încât conceptul de aeroport parte din rețea și obligațiile care derivă din acesta ar trebui eliminate sau cel puțin mult mai strict definite. Introducerea acestui alineat nu se justifică, conceptul de aeroport parte din rețea neavând relevanță pentru acest regulament.

Amendamentul 12

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 3 alineatul (10)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Dacă ia o decizie în temeiul alineatului (6), (8) sau (9), statul membru trebuie să o aducă la cunoștința entităților menționate la alineatul (4) cel târziu la 1 aprilie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de iarnă) și cel târziu la 1 septembrie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de vară). | Dacă ia o decizie în temeiul alineatului (6), statul membru trebuie să o aducă la cunoștința entităților menționate la alineatul (4) cel târziu la 1 aprilie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de iarnă) și cel târziu la 1 septembrie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de vară). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Dacă ia o decizie în temeiul alineatului (6), (8) sau (9), statul membru trebuie să o aducă la cunoștința entităților menționate la alineatul (4) cel târziu la 1 aprilie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de iarnă) și cel târziu la 1 septembrie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de vară).

Dacă ia o decizie în temeiul alineatului (6), statul membru trebuie să o aducă la cunoștința entităților menționate la alineatul (4) cel târziu la 1 aprilie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de iarnă) și cel târziu la 1 septembrie (în ceea ce privește perioada de planificare orară de vară).

Expunere de motive

A se vedea amendamentul 7.

Amendamentul 13

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statul membru care are în răspundere un aeroport parte din rețea cu programe de operare facilitate sau unul coordonat asigură numirea în funcția de agent de facilități orare sau de coordonator de aeroport a unei persoane fizice sau juridice calificate, după consultarea în prealabil a transportatorilor aerieni care utilizează aeroportul în mod regulat, a organizațiilor care îi reprezintă și a organismului de administrare a aeroportului, precum și a comitetului de coordonare, în cazul în care există un astfel de comitet. Se poate numi același agent de facilități orare sau coordonator pentru mai multe aeroporturi. | Statul membru care are în răspundere un aeroport cu programe de operare facilitate sau unul coordonat asigură numirea în funcția de agent de facilități orare sau de coordonator de aeroport a unei persoane fizice sau juridice calificate, după consultarea în prealabil a transportatorilor aerieni care utilizează aeroportul în mod regulat, a organizațiilor care îi reprezintă și a organismului de administrare a aeroportului, precum și a comitetului de coordonare, în cazul în care există un astfel de comitet. Se poate numi același agent de facilități orare sau coordonator pentru mai multe aeroporturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statul membru care are în răspundere un aeroport parte din rețea cu programe de operare facilitate sau unul coordonat asigură numirea în funcția de agent de facilități orare sau de coordonator de aeroport a unei persoane fizice sau juridice calificate, după consultarea în prealabil a transportatorilor aerieni care utilizează aeroportul în mod regulat, a organizațiilor care îi reprezintă și a organismului de administrare a aeroportului, precum și a comitetului de coordonare, în cazul în care există un astfel de comitet. Se poate numi același agent de facilități orare sau coordonator pentru mai multe aeroporturi.

Statul membru care are în răspundere un aeroport cu programe de operare facilitate sau unul coordonat asigură numirea în funcția de agent de facilități orare sau de coordonator de aeroport a unei persoane fizice sau juridice calificate, după consultarea în prealabil a transportatorilor aerieni care utilizează aeroportul în mod regulat, a organizațiilor care îi reprezintă și a organismului de administrare a aeroportului, precum și a comitetului de coordonare, în cazul în care există un astfel de comitet. Se poate numi același agent de facilități orare sau coordonator pentru mai multe aeroporturi.

Expunere de motive

Responsabilitatea pentru toate aeroporturile revine statelor membre și nu Comisiei Europene, indiferent de faptul că acestea sunt aeroporturi cu programe de operare facilitate sau aeroporturi coordonate.

Amendamentul 14

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM (2011) 827 final]

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 6


  Transparența activităților de coordonare și de facilitare a programelor de operare | Articolul 6


  Transparența activităților de coordonare și de facilitare a programelor de operare |
| 1.   La finele fiecărei perioade de planificare orară, coordonatorul sau facilitatorul de programe de operare prezintă statelor membre interesate și Comisiei un raport de activitate care să prezinte situația generală a alocării sloturilor și/sau a facilitării programelor de operare. Raportul analizează în special aplicarea articolului 9 alineatul (5) și a articolelor și , precum și toate reclamațiile referitoare la aplicarea articolelor și 10 care au fost prezentate comitetului de coordonare, precum și măsurile luate pentru rezolvarea acestora. Raportul trebuie să conțină și rezultatele unei anchete desfășurate în rândul părților interesate cu privire la calitatea serviciilor oferite de coordonator. | 1.   La finele fiecărei perioade de planificare orară, coordonatorul sau facilitatorul de programe de operare prezintă statelor membre interesate și Comisiei un raport de activitate care să prezinte situația generală a alocării sloturilor și/sau a facilitării programelor de operare. Raportul analizează în special aplicarea articolului 9 alineatul (5) și a articolelor și , precum și toate reclamațiile referitoare la aplicarea articolelor și 10 care au fost prezentate comitetului de coordonare, precum și măsurile luate pentru rezolvarea acestora. Raportul trebuie să conțină și rezultatele unei anchete desfășurate în rândul părților interesate cu privire la calitatea serviciilor oferite de coordonator. |
| 2.   Comisia poate adopta un model pentru raportul de activitate vizat la alineatul (1). Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (2). | 2.   Comisia poate adopta un model pentru raportul de activitate vizat la alineatul (1). Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (2). |
| 3.   Coordonatorul ține la zi o bază de date electronică, cu acces gratuit, care conține următoarele informații: | 3.   Coordonatorul ține la zi o bază de date electronică, cu acces gratuit care conține următoarele informații: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 6

Transparența activităților de coordonare și de facilitare a programelor de operare

Articolul 6

Transparența activităților de coordonare și de facilitare a programelor de operare

1.   La finele fiecărei perioade de planificare orară, coordonatorul sau facilitatorul de programe de operare prezintă statelor membre interesate și Comisiei un raport de activitate care să prezinte situația generală a alocării sloturilor și/sau a facilitării programelor de operare. Raportul analizează în special aplicarea articolului 9 alineatul (5) și a articolelor și , precum și toate reclamațiile referitoare la aplicarea articolelor și 10 care au fost prezentate comitetului de coordonare, precum și măsurile luate pentru rezolvarea acestora. Raportul trebuie să conțină și rezultatele unei anchete desfășurate în rândul părților interesate cu privire la calitatea serviciilor oferite de coordonator.

1.   La finele fiecărei perioade de planificare orară, coordonatorul sau facilitatorul de programe de operare prezintă statelor membre interesate și Comisiei un raport de activitate care să prezinte situația generală a alocării sloturilor și/sau a facilitării programelor de operare. Raportul analizează în special aplicarea articolului 9 alineatul (5) și a articolelor și , precum și toate reclamațiile referitoare la aplicarea articolelor și 10 care au fost prezentate comitetului de coordonare, precum și măsurile luate pentru rezolvarea acestora. Raportul trebuie să conțină și rezultatele unei anchete desfășurate în rândul părților interesate cu privire la calitatea serviciilor oferite de coordonator.

2.   Comisia poate adopta un model pentru raportul de activitate vizat la alineatul (1). Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (2).

2.   Comisia poate adopta un model pentru raportul de activitate vizat la alineatul (1). Actul de punere în aplicare respectiv se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (2).

3.   Coordonatorul ține la zi o bază de date electronică, cu acces gratuit, care conține următoarele informații:

3.   Coordonatorul ține la zi o bază de date electronică, cu acces gratuit care conține următoarele informații:

Expunere de motive

În ce privește accesibilitatea și transparența informației, articolul 6 din propunere prevede ca coordonatorul să dispună de o bază de date electronică cu acces gratuit la informații. Trebuie menționat în mod expres că aceste informații trebuie să fie puse la dispoziția oricui, și nu doar la dispoziția aeroporturilor și companiilor aeriene. În regulamentul anterior [(CEE) 95/93], accesul la aceste informații era limitat la „părțile interesate (companiile aeriene), în special la membrii sau observatorii comitetului de coordonare”, excluzându-se alte părți interesate, cum ar fi autoritățile regionale. Acest lucru a fost corectat deja în propunere [a se vedea ultimul paragraf tăiat de la pagina 33 din COM(2011) 827 final]; cu toate acestea, trebuie să se insiste în favoarea menționării exprese a faptului că informațiile conținute în baza de date trebuie furnizate oricărei părți terțe interesate (autorități locale, centre de studii și de cercetare universitare, inclusiv agenții de consultanță care, în definitiv, lucrează în vederea îmbunătățirii politicilor publice și a inițiativelor antreprenoriale). Această deschidere nu încalcă în niciun fel normele liberei concurențe și nici nu primejduiește confidențialitatea și discreția aferente strategiilor antreprenoriale, întrucât toate aceste informații se află deja la dispoziția companiilor aeriene. Pe de altă parte, tehnologiile informației și comunicațiilor permit ca aceste informații să fie înmagazinate și puse la dispoziția oricărei părți interesate în mod imediat și fără a presupune costuri sau la costuri neglijabile. Prin urmare, aceste informații trebuie puse la dispoziția publicului deoarece reprezintă un instrument prețios prin care nu numai că se sporește transparența distribuției sloturilor, ci și se sprijină programarea și planificarea în sectoarele afectate (întreprinderi hoteliere, de agrement sau de alimentație publică) și se înlesnește exercitarea coordonată a competențelor administrative, cum ar fi: programarea campaniilor de promovare turistică din partea autorităților regionale, strategiile de negociere cu operatorii cu ridicata etc.

Amendamentul 15

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 7 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Transportatorii aerieni care activează sau intenționează să activeze pe un aeroport parte din rețea, pe un aeroport cu programe de operare facilitate sau pe un aeroport coordonat prezintă facilitatorului de programe de operare sau, coordonatorului toate informațiile relevante solicitate de aceștia. Transportatorii aerieni informează cât mai rapid facilitatorul de programe de operare și coordonatorul dacă intervine o schimbare cu privire la aceste informații. Toate informațiile relevante se prezintă în formatul și în termenul specificate de agentul de facilități orare sau de coordonator. În special, în momentul în care solicită alocarea, transportatorul aerian face cunoscut coordonatorului dacă ar urma să beneficieze de statutul de nou admis, conform definiției din articolul 2 litera (b), în ce privește sloturile solicitate. | Transportatorii aerieni care activează sau intenționează să activeze pe un aeroport cu programe de operare facilitate sau pe un aeroport coordonat prezintă facilitatorului de programe de operare sau, coordonatorului toate informațiile relevante solicitate de aceștia. Transportatorii aerieni informează cât mai rapid facilitatorul de programe de operare și coordonatorul dacă intervine o schimbare cu privire la aceste informații. Toate informațiile relevante se prezintă în formatul și în termenul specificate de agentul de facilități orare sau de coordonator. În special, în momentul în care solicită alocarea, transportatorul aerian face cunoscut coordonatorului dacă ar urma să beneficieze de statutul de nou admis, conform definiției din articolul 2 litera (b), în ce privește sloturile solicitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Transportatorii aerieni care activează sau intenționează să activeze pe un aeroport parte din rețea, pe un aeroport cu programe de operare facilitate sau pe un aeroport coordonat prezintă facilitatorului de programe de operare sau, coordonatorului toate informațiile relevante solicitate de aceștia. Transportatorii aerieni informează cât mai rapid facilitatorul de programe de operare și coordonatorul dacă intervine o schimbare cu privire la aceste informații. Toate informațiile relevante se prezintă în formatul și în termenul specificate de agentul de facilități orare sau de coordonator. În special, în momentul în care solicită alocarea, transportatorul aerian face cunoscut coordonatorului dacă ar urma să beneficieze de statutul de nou admis, conform definiției din articolul 2 litera (b), în ce privește sloturile solicitate.

Transportatorii aerieni care activează sau intenționează să activeze pe un aeroport cu programe de operare facilitate sau pe un aeroport coordonat prezintă facilitatorului de programe de operare sau, coordonatorului toate informațiile relevante solicitate de aceștia. Transportatorii aerieni informează cât mai rapid facilitatorul de programe de operare și coordonatorul dacă intervine o schimbare cu privire la aceste informații. Toate informațiile relevante se prezintă în formatul și în termenul specificate de agentul de facilități orare sau de coordonator. În special, în momentul în care solicită alocarea, transportatorul aerian face cunoscut coordonatorului dacă ar urma să beneficieze de statutul de nou admis, conform definiției din articolul 2 litera (b), în ce privește sloturile solicitate.

Expunere de motive

A se vedea amendamentul 7.

Amendamentul 16

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM (2011) 827 final]

Articolul 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statul membru care are în răspundere un aeroport coordonat asigură înființarea unui comitet de coordonare pe acesta. Este posibilă desemnarea aceluiași comitet de coordonare pentru mai multe aeroporturi. Participarea la comitetul menționat este deschisă cel puțin transportatorilor aerieni care utilizează în mod regulat aeroportul (aeroporturile) în discuție și organizațiilor care îi reprezintă, organismului de administrare a aeroportului respectiv, autorităților de control al traficului aerian relevante, reprezentanților aviației generale care utilizează în mod regulat aeroportul, administratorului rețelei, organismului de evaluare a performanțelor și autorității naționale de supervizare din statul membru în cauză. | Statul membru care are în răspundere un aeroport coordonat asigură înființarea unui comitet de coordonare pe acesta. Este posibilă desemnarea aceluiași comitet de coordonare pentru mai multe aeroporturi. Participarea la comitetul menționat este deschisă cel puțin transportatorilor aerieni care utilizează în mod regulat aeroportul (aeroporturile) în discuție și organizațiilor care îi reprezintă, organismului de administrare a aeroportului respectiv, autorităților de control al traficului aerian relevante, reprezentanților aviației generale care utilizează în mod regulat aeroportul, administratorului rețelei, organismului de evaluare a performanțelor și autorității naționale de supervizare din statul membru în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statul membru care are în răspundere un aeroport coordonat asigură înființarea unui comitet de coordonare pe acesta. Este posibilă desemnarea aceluiași comitet de coordonare pentru mai multe aeroporturi. Participarea la comitetul menționat este deschisă cel puțin transportatorilor aerieni care utilizează în mod regulat aeroportul (aeroporturile) în discuție și organizațiilor care îi reprezintă, organismului de administrare a aeroportului respectiv, autorităților de control al traficului aerian relevante, reprezentanților aviației generale care utilizează în mod regulat aeroportul, administratorului rețelei, organismului de evaluare a performanțelor și autorității naționale de supervizare din statul membru în cauză.

Statul membru care are în răspundere un aeroport coordonat asigură înființarea unui comitet de coordonare pe acesta. Este posibilă desemnarea aceluiași comitet de coordonare pentru mai multe aeroporturi. Participarea la comitetul menționat este deschisă cel puțin transportatorilor aerieni care utilizează în mod regulat aeroportul (aeroporturile) în discuție și organizațiilor care îi reprezintă, organismului de administrare a aeroportului respectiv, autorităților de control al traficului aerian relevante, reprezentanților aviației generale care utilizează în mod regulat aeroportul, administratorului rețelei, organismului de evaluare a performanțelor și autorității naționale de supervizare din statul membru în cauză.

Expunere de motive

Solicitarea de a include și reprezentanți ai administrației locale (localități și regiuni) în comitetul de coordonare nu contribuie la realizarea obiectivului avut în vedere. Statele membre sunt deja obligate să delege reprezentanți ai autorităților naționale de supraveghere în aceste comitete. Participarea propusă ar trebui să aibă loc numai în cazul unor circumstanțe speciale.

Amendamentul 17

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 9 alineatul (8)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Coordonatorul ține seama și de orientările complementare stabilite de sectorul de transport aerian la nivelul Uniunii sau la nivel mondial, precum și de orientările locale propuse de comitetul de coordonare și aprobate de statul membru sau de orice alt organism competent care are în răspundere aeroportul în cauză, cu condiția ca aceste orientări să nu aducă atingere independenței coordonatorului, să respecte dreptul Uniunii,să aibă drept scop îmbunătățirea utilizării eficace a capacității aeroportuare și să fi fost notificate în prealabil Comisiei și aprobate de aceasta. | Coordonatorul ține seama și de orientările complementare stabilite de sectorul de transport aerian la nivelul Uniunii sau la nivel mondial, precum și de orientările locale propuse de comitetul de coordonare și aprobate de statul membru sau de orice alt organism competent care are în răspundere aeroportul în cauză, cu condiția ca aceste orientări să nu aducă atingere independenței coordonatorului, să respecte dreptul Uniunii,să aibă drept scop îmbunătățirea utilizării eficace a capacității aeroportuare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Coordonatorul ține seama și de orientările complementare stabilite de sectorul de transport aerian la nivelul Uniunii sau la nivel mondial, precum și de orientările locale propuse de comitetul de coordonare și aprobate de statul membru sau de orice alt organism competent care are în răspundere aeroportul în cauză, cu condiția ca aceste orientări să nu aducă atingere independenței coordonatorului, să respecte dreptul Uniunii,să aibă drept scop îmbunătățirea utilizării eficace a capacității aeroportuare și să fi fost notificate în prealabil Comisiei și aprobate de aceasta.

Coordonatorul ține seama și de orientările complementare stabilite de sectorul de transport aerian la nivelul Uniunii sau la nivel mondial, precum și de orientările locale propuse de comitetul de coordonare și aprobate de statul membru sau de orice alt organism competent care are în răspundere aeroportul în cauză, cu condiția ca aceste orientări să nu aducă atingere independenței coordonatorului, să respecte dreptul Uniunii,să aibă drept scop îmbunătățirea utilizării eficace a capacității aeroportuare.

Expunere de motive

Normele locale există și sunt fundamentale pentru a ține seama de circumstanțele specifice/locale ale unui aeroport local (de exemplu mediul, accesibilitatea, diversitatea geografică, condițiile meteo speciale). În același mod în care trebuie să se țină seama de situația și specificul local în ceea ce privește restricțiile de operare în contextual zgomotului, trebuie să se țină seama de acestea și la alocarea sloturilor orare, pentru a garanta că întreg cadrul de reglementare este suficient de flexibil pentru a asigura o utilizare optimă și eficientă a capacității aeroporturilor individuale.

Amendamentul 18

Alocarea de sloturi orare [referitor la COM(2011) 827 final]

Articolul 12 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cazul în care pe o rută s-au impus obligații de serviciu public în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, un stat membru poate să rezerve sloturile necesare pentru operațiunile prevăzute pe ruta respectivă pe un aeroport coordonat. În cazul în care sloturile rezervate pe ruta în cauză nu se utilizează, atunci se pun la dispoziția altui transportator aerian interesat în exploatarea rutei în conformitate cu obligațiile de serviciu public, sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (2). În cazul în care niciun alt transportator nu este interesat în exploatarea rutei și statul membru în cauză nu lansează un apel pentru oferte în vederea licitației în conformitate cu articolul 16 alineatul (10), articolul 17 alineatele (3)-(7) și articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, atunci fie se rezervă sloturile pentru o altă rută supusă obligațiilor de serviciu public, fie se returnează în rezerva de sloturi. | În cazul în care pe o rută s-au impus obligații de serviciu public în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, un stat membru poate să rezerve sloturile necesare pentru operațiunile prevăzute pe ruta respectivă pe un aeroport coordonat. În cazul în care sloturile rezervate pe ruta în cauză nu se utilizează, atunci se pun la dispoziția altui transportator aerian interesat în exploatarea rutei în conformitate cu obligațiile de serviciu public, sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (2). În cazul în care niciun alt transportator nu este interesat în exploatarea rutei și statul membru în cauză nu lansează un apel pentru oferte în vederea licitației în conformitate cu articolul 16 alineatul (10), articolul 17 alineatele (3)-(7) și articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, atunci fie se rezervă sloturile pentru o altă rută supusă obligațiilor de serviciu public, fie se returnează în rezerva de sloturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În cazul în care pe o rută s-au impus obligații de serviciu public în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, un stat membru poate să rezerve sloturile necesare pentru operațiunile prevăzute pe ruta respectivă pe un aeroport coordonat. În cazul în care sloturile rezervate pe ruta în cauză nu se utilizează, atunci se pun la dispoziția altui transportator aerian interesat în exploatarea rutei în conformitate cu obligațiile de serviciu public, sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (2). În cazul în care niciun alt transportator nu este interesat în exploatarea rutei și statul membru în cauză nu lansează un apel pentru oferte în vederea licitației în conformitate cu articolul 16 alineatul (10), articolul 17 alineatele (3)-(7) și articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, atunci fie se rezervă sloturile pentru o altă rută supusă obligațiilor de serviciu public, fie se returnează în rezerva de sloturi.

În cazul în care pe o rută s-au impus obligații de serviciu public în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, un stat membru poate să rezerve sloturile necesare pentru operațiunile prevăzute pe ruta respectivă pe un aeroport coordonat. În cazul în care sloturile rezervate pe ruta în cauză nu se utilizează, atunci se pun la dispoziția altui transportator aerian interesat în exploatarea rutei în conformitate cu obligațiile de serviciu public, sub rezerva dispozițiilor de la alineatul (2). În cazul în care niciun alt transportator nu este interesat în exploatarea rutei și statul membru în cauză nu lansează un apel pentru oferte în vederea licitației în conformitate cu articolul 16 alineatul (10), articolul 17 alineatele (3)-(7) și articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, atunci fie se rezervă sloturile pentru o altă rută supusă obligațiilor de serviciu public, fie se returnează în rezerva de sloturi.

Expunere de motive

Nu sunt necesare cerințe mai stricte în ceea ce privește rezervarea sloturilor orare. Prezentul proiect de regulament prevede deja suficiente drepturi de rezervare pentru statele membre. În absența unor obligații de serviciu public nu trebuie să fie prevăzute drepturi de rezervare pentru aeroporturile de pe insule, pentru a evita obstrucționarea inutilă a concurenței.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/125 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/125

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Mecanismul „Conectarea Europei”

2012/C 277/12

COMITETUL REGIUNILOR

| — | reamintește importanța politicii europene în domeniul transporturilor, energiei și telecomunicațiilor drept instrument-cheie pentru asigurarea unei creșteri a competitivității orașelor și regiunilor și drept contribuție la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a UE; |
| --- | --- |

—

reamintește importanța politicii europene în domeniul transporturilor, energiei și telecomunicațiilor drept instrument-cheie pentru asigurarea unei creșteri a competitivității orașelor și regiunilor și drept contribuție la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a UE;

| — | susține crearea noului mecanism „Conectarea Europei” (MCE) drept cadru juridic comun și instrument de finanțare unic pentru sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

—

susține crearea noului mecanism „Conectarea Europei” (MCE) drept cadru juridic comun și instrument de finanțare unic pentru sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor;

| — | salută faptul că acesta se concentrează asupra completării verigilor lipsă, eliminării blocajelor și asigurării unor legături transfrontaliere adecvate, precum și asupra utilizării unor instrumente financiare inovatoare în scopul de a asigura cel mai amplu efect de pârghie posibil al cheltuielilor publice, pentru a crea o valoare adăugată mai mare pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

—

salută faptul că acesta se concentrează asupra completării verigilor lipsă, eliminării blocajelor și asigurării unor legături transfrontaliere adecvate, precum și asupra utilizării unor instrumente financiare inovatoare în scopul de a asigura cel mai amplu efect de pârghie posibil al cheltuielilor publice, pentru a crea o valoare adăugată mai mare pentru cetățenii UE;

| — | solicită ca implementarea să aibă loc în strânsă cooperare cu statele membre, autoritățile locale și regionale și părțile interesate de pe teren, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

—

solicită ca implementarea să aibă loc în strânsă cooperare cu statele membre, autoritățile locale și regionale și părțile interesate de pe teren, în conformitate cu principiul subsidiarității;

| — | consideră că implementarea MCE ar trebui corelată atât cu obiectivele Strategiei Europa 2020, cât și cu cele ale politicii de coeziune, și că ar trebui să se completeze reciproc și să fie coerentă cu Fondul de coeziune; |
| --- | --- |

—

consideră că implementarea MCE ar trebui corelată atât cu obiectivele Strategiei Europa 2020, cât și cu cele ale politicii de coeziune, și că ar trebui să se completeze reciproc și să fie coerentă cu Fondul de coeziune;

| — | insistă asupra necesității ca finanțarea să fie alocată în mod echitabil între toate statele membre UE și toate regiunile, reflectându-se totodată condițiile specifice din teritoriile UE; |
| --- | --- |

—

insistă asupra necesității ca finanțarea să fie alocată în mod echitabil între toate statele membre UE și toate regiunile, reflectându-se totodată condițiile specifice din teritoriile UE;

| — | dorește ca Comisia Europeană să exprime în mod explicit că cele 10 miliarde EUR care urmează a fi transferate din Fondul de coeziune sunt distribuite respectându-se pe deplin Regulamentul privind Fondul de coeziune, inclusiv cotele naționale care se aplică statelor membre. |
| --- | --- |

—

dorește ca Comisia Europeană să exprime în mod explicit că cele 10 miliarde EUR care urmează a fi transferate din Fondul de coeziune sunt distribuite respectându-se pe deplin Regulamentul privind Fondul de coeziune, inclusiv cotele naționale care se aplică statelor membre.

| Raportor | dl Ivan ŽAGAR (SI-PPE), primarul localității Slovenska Bistrica |
| --- | --- |
| Documente de referință | | Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei
  COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD) |

Raportor

dl Ivan ŽAGAR (SI-PPE), primarul localității Slovenska Bistrica

Documente de referință

Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei

COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD)

| | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice și a Deciziei nr. 1639/2006 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013)
  COM (2011)659 final/2 – 2011/0301 (COD) |
| --- | --- |

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice și a Deciziei nr. 1639/2006 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013)

COM (2011)659 final/2 – 2011/0301 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | reamintește că politica europeană în domeniul transporturilor, telecomunicațiilor și serviciilor digitale ar trebui concepută ca un instrument-cheie pentru asigurarea unei creșteri a competitivității orașelor și regiunilor, a liberei circulații a bunurilor și persoanelor, a integrării pieței unice și a coeziunii economice, sociale și teritoriale a UE și a conexiunilor acesteia cu restul lumii; |
| --- | --- |

1.

reamintește că politica europeană în domeniul transporturilor, telecomunicațiilor și serviciilor digitale ar trebui concepută ca un instrument-cheie pentru asigurarea unei creșteri a competitivității orașelor și regiunilor, a liberei circulații a bunurilor și persoanelor, a integrării pieței unice și a coeziunii economice, sociale și teritoriale a UE și a conexiunilor acesteia cu restul lumii;

| 2. | salută rolul potențial al mecanismului „Conectarea Europei” de stimulare a creșterii și a ocupării forței de muncă, precum și a competitivității Europei (1) și sprijină faptul că Comisia se concentrează asupra completării verigilor lipsă, eliminării blocajelor și asigurării unor legături transfrontaliere adecvate; |
| --- | --- |

2.

salută rolul potențial al mecanismului „Conectarea Europei” de stimulare a creșterii și a ocupării forței de muncă, precum și a competitivității Europei (1) și sprijină faptul că Comisia se concentrează asupra completării verigilor lipsă, eliminării blocajelor și asigurării unor legături transfrontaliere adecvate;

| 3. | sprijină crearea noului mecanism „Conectarea Europei” (MCE) drept cadru juridic comun și instrument de finanțare pentru sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

3.

sprijină crearea noului mecanism „Conectarea Europei” (MCE) drept cadru juridic comun și instrument de finanțare pentru sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor;

| 4. | solicită ca implementarea să aibă loc în strânsă cooperare cu statele membre, autoritățile locale și regionale și părțile interesate de pe teren, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

4.

solicită ca implementarea să aibă loc în strânsă cooperare cu statele membre, autoritățile locale și regionale și părțile interesate de pe teren, în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 5. | solicită o abordare mai transparentă, mai coerentă și mai simplificată a finanțării UE, capabilă să atragă finanțare din sectorul privat, care este necesară în momentul de față pentru realizarea obiectivelor UE; |
| --- | --- |

5.

solicită o abordare mai transparentă, mai coerentă și mai simplificată a finanțării UE, capabilă să atragă finanțare din sectorul privat, care este necesară în momentul de față pentru realizarea obiectivelor UE;

| 6. | consideră că implementarea MCE ar trebui să contribuie, de asemenea, la obiectivele de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale și că ar trebui corelată cu fondurile politicii de coeziune așa încât cele două să se completeze reciproc și să fie coerente; |
| --- | --- |

6.

consideră că implementarea MCE ar trebui să contribuie, de asemenea, la obiectivele de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale și că ar trebui corelată cu fondurile politicii de coeziune așa încât cele două să se completeze reciproc și să fie coerente;

| 7. | salută propunerile Comisiei de a aloca 10 miliarde de EUR din Fondul de coeziune în cadrul MCE pentru sprijinirea implementării proiectelor coordonate de infrastructură de transport din rețeaua centrală TEN-T în statele membre care fac obiectul politicii de coeziune; subliniază necesitatea de a se respecta, în cea mai mare măsură posibil, alocările naționale din cadrul Fondului de coeziune, pentru a se asigura condiții de sprijin financiar favorabile, în conformitate cu prevederile Fondului de coeziune, pentru toate tipurile de proiecte eligibile, inclusiv proiectele rutiere transfrontaliere; |
| --- | --- |

7.

salută propunerile Comisiei de a aloca 10 miliarde de EUR din Fondul de coeziune în cadrul MCE pentru sprijinirea implementării proiectelor coordonate de infrastructură de transport din rețeaua centrală TEN-T în statele membre care fac obiectul politicii de coeziune; subliniază necesitatea de a se respecta, în cea mai mare măsură posibil, alocările naționale din cadrul Fondului de coeziune, pentru a se asigura condiții de sprijin financiar favorabile, în conformitate cu prevederile Fondului de coeziune, pentru toate tipurile de proiecte eligibile, inclusiv proiectele rutiere transfrontaliere;

| 8. | consideră că proiectele MCE ar trebui să urmărească, în primul rând, obiectivele creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii – obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

8.

consideră că proiectele MCE ar trebui să urmărească, în primul rând, obiectivele creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii – obiectivele Strategiei Europa 2020;

| 9. | subliniază dificultatea pe care o întâmpină multe state membre în a dezvolta singure proiecte complexe de infrastructură transfrontalieră de transport, în vreme ce, la nivelul UE, există o masă critică a solicitărilor în direcția unei sinergii sporite între diversele programe de finanțare și domenii de acțiune, care trebuie să asigure cel mai amplu efect de pârghie posibil al cheltuielilor publice, pentru a crea o valoare adăugată mai mare pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază dificultatea pe care o întâmpină multe state membre în a dezvolta singure proiecte complexe de infrastructură transfrontalieră de transport, în vreme ce, la nivelul UE, există o masă critică a solicitărilor în direcția unei sinergii sporite între diversele programe de finanțare și domenii de acțiune, care trebuie să asigure cel mai amplu efect de pârghie posibil al cheltuielilor publice, pentru a crea o valoare adăugată mai mare pentru cetățenii UE;

Cadrul juridic

MCE – Context general

| 10. | susține crearea noului mecanism Conectarea Europei (MCE) drept cadru juridic comun și instrument de finanțare pentru sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

10.

susține crearea noului mecanism Conectarea Europei (MCE) drept cadru juridic comun și instrument de finanțare pentru sectoarele transporturilor, energiei și telecomunicațiilor;

| 11. | subliniază că, în cadrul proiectelor de transport, ar trebui să se considere interconectarea acestora cu alte tipuri de transport care au legătură cu concentrările, ca de exemplu transportul aerian, metroul etc.; accesul la rețea și la servicii în bandă largă trebuie asigurat mai ales în zonele care nu sunt atrăgătoare din punct de vedere comercial, cum ar fi zonele rurale cu o densitate scăzută a populației, în care TIC pot facilita furnizarea de servicii publice și contribui la stabilizarea populației și la coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, în cadrul proiectelor de transport, ar trebui să se considere interconectarea acestora cu alte tipuri de transport care au legătură cu concentrările, ca de exemplu transportul aerian, metroul etc.; accesul la rețea și la servicii în bandă largă trebuie asigurat mai ales în zonele care nu sunt atrăgătoare din punct de vedere comercial, cum ar fi zonele rurale cu o densitate scăzută a populației, în care TIC pot facilita furnizarea de servicii publice și contribui la stabilizarea populației și la coeziunea teritorială;

| 12. | ar dori ca tratamentul acordat regiunilor cu un indice de dezvoltare diferit să fie clarificat, astfel încât să se reflecte condițiile specifice din teritoriile UE, inclusiv cele ale regiunilor cu handicapuri demografice și naturale grave și permanente, precum și ale regiunilor ultraperiferice, și să se acopere în mod echilibrat regiunile europene; |
| --- | --- |

12.

ar dori ca tratamentul acordat regiunilor cu un indice de dezvoltare diferit să fie clarificat, astfel încât să se reflecte condițiile specifice din teritoriile UE, inclusiv cele ale regiunilor cu handicapuri demografice și naturale grave și permanente, precum și ale regiunilor ultraperiferice, și să se acopere în mod echilibrat regiunile europene;

Obiective sectoriale

| 13. | susține eforturile de promovare a unor sisteme de transport ecologice și durabile, în special transportul feroviar și maritim, moduri eficiente și competitive care trebuie să dispună de o infrastructură adecvată și de servicii organizate. Pentru asigurarea bunei funcționări a acestor moduri de transport durabile, este necesară, de asemenea, crearea unor noduri logistice de interior, care să permită un schimb intermodal optim și să asigure eficiența sistemului în ansamblul său; |
| --- | --- |

13.

susține eforturile de promovare a unor sisteme de transport ecologice și durabile, în special transportul feroviar și maritim, moduri eficiente și competitive care trebuie să dispună de o infrastructură adecvată și de servicii organizate. Pentru asigurarea bunei funcționări a acestor moduri de transport durabile, este necesară, de asemenea, crearea unor noduri logistice de interior, care să permită un schimb intermodal optim și să asigure eficiența sistemului în ansamblul său;

| 14. | consideră că trebuie să se țină seama de situația specială a diferitelor regiuni din UE, inclusiv a regiunilor din noile state membre cu infrastructură slab dezvoltată și cu finanțare insuficientă, mai ales în acele cazuri în care astfel se generează o valoare adăugată considerabilă la nivel regional, de exemplu în sectorul transportului transfrontalier; |
| --- | --- |

14.

consideră că trebuie să se țină seama de situația specială a diferitelor regiuni din UE, inclusiv a regiunilor din noile state membre cu infrastructură slab dezvoltată și cu finanțare insuficientă, mai ales în acele cazuri în care astfel se generează o valoare adăugată considerabilă la nivel regional, de exemplu în sectorul transportului transfrontalier;

| 15. | subliniază nevoia de a se promova interconectarea rețelelor energetice și funcționarea pieței interne de energie în UE, precum și de a se recunoaște că independența energetică a UE este una dintre prioritățile esențiale ale acestui instrument și de a se consolida securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

15.

subliniază nevoia de a se promova interconectarea rețelelor energetice și funcționarea pieței interne de energie în UE, precum și de a se recunoaște că independența energetică a UE este una dintre prioritățile esențiale ale acestui instrument și de a se consolida securitatea aprovizionării;

| 16. | subliniază faptul că investițiile într-o rețea de telecomunicații în bandă largă și în platforme de infrastructură pentru servicii digitale sunt esențiale pentru realizarea Agendei digitale a UE și pentru a contribui la obiectivele Europa 2020, precum și pentru furnizarea serviciilor publice europene; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că investițiile într-o rețea de telecomunicații în bandă largă și în platforme de infrastructură pentru servicii digitale sunt esențiale pentru realizarea Agendei digitale a UE și pentru a contribui la obiectivele Europa 2020, precum și pentru furnizarea serviciilor publice europene;

Aspecte bugetare

| 17. | salută crearea instrumentului MCE și dotarea financiară a acestuia, care nu va trebui pusă în discuție pentru menținerea eficacității sale și a efectului de pârghie în raport cu alte surse de finanțare publice și private. Totuși, avertizează împotriva oricăror demersuri care ar putea fi în detrimentul fondurilor structurale; |
| --- | --- |

17.

salută crearea instrumentului MCE și dotarea financiară a acestuia, care nu va trebui pusă în discuție pentru menținerea eficacității sale și a efectului de pârghie în raport cu alte surse de finanțare publice și private. Totuși, avertizează împotriva oricăror demersuri care ar putea fi în detrimentul fondurilor structurale;

| 18. | este îngrijorat, având în vedere starea piețelor financiare, cu privire la impactul și efectul de pârghie preconizate ale măsurilor de finanțare a MCE asupra finanțării publice regionale și locale planificate pentru investițiile de infrastructură; |
| --- | --- |

18.

este îngrijorat, având în vedere starea piețelor financiare, cu privire la impactul și efectul de pârghie preconizate ale măsurilor de finanțare a MCE asupra finanțării publice regionale și locale planificate pentru investițiile de infrastructură;

| 19. | insistă asupra necesității ca finanțarea să fie alocată în mod echitabil între toate statele membre UE și să ia în considerare calitatea și valoarea adăugată a proiectelor finanțate prin MCE în domeniul rețelelor de transport, energetice și de telecomunicații pentru regiunile cele mai puțin dezvoltate, inclusiv cele afectate de handicapuri geografice și naturale permanente, cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase, acordându-se atenția cuvenită eficacității și efectului de pârghie al proiectelor propuse; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra necesității ca finanțarea să fie alocată în mod echitabil între toate statele membre UE și să ia în considerare calitatea și valoarea adăugată a proiectelor finanțate prin MCE în domeniul rețelelor de transport, energetice și de telecomunicații pentru regiunile cele mai puțin dezvoltate, inclusiv cele afectate de handicapuri geografice și naturale permanente, cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase, acordându-se atenția cuvenită eficacității și efectului de pârghie al proiectelor propuse;

| 20. | solicită Comisiei Europene să exprime în mod explicit că cele 10 miliarde EUR care urmează a fi transferate din Fondul de coeziune sunt distribuite respectându-se Regulamentul privind Fondul de coeziune, inclusiv cotele naționale care se aplică statelor membre; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei Europene să exprime în mod explicit că cele 10 miliarde EUR care urmează a fi transferate din Fondul de coeziune sunt distribuite respectându-se Regulamentul privind Fondul de coeziune, inclusiv cotele naționale care se aplică statelor membre;

| 21. | subliniază faptul că normele de eligibilitate vor fi extinse în ceea ce privește costurile administrative; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că normele de eligibilitate vor fi extinse în ceea ce privește costurile administrative;

Forme de finanțare și prevederi financiare

| 22. | susține o abordare mai transparentă, coerentă și simplificată a finanțării UE pentru a atrage finanțare din sectorul privat; solicită de aceea adăugarea costurilor administrative la lista cheltuielilor eligibile, astfel încât obiectivele să poată fi realizate în mod mai eficient și subliniază că noile surse de finanțare nu vor înlocui în nici un caz finanțarea tradițională UE, ci mai degrabă o vor completa; |
| --- | --- |

22.

susține o abordare mai transparentă, coerentă și simplificată a finanțării UE pentru a atrage finanțare din sectorul privat; solicită de aceea adăugarea costurilor administrative la lista cheltuielilor eligibile, astfel încât obiectivele să poată fi realizate în mod mai eficient și subliniază că noile surse de finanțare nu vor înlocui în nici un caz finanțarea tradițională UE, ci mai degrabă o vor completa;

| 23. | salută introducerea unor instrumente financiare inovatoare, și mai ales utilizarea de obligațiuni pentru proiecte UE, care vor atrage investitori privați și vor stimula parteneriatele public-privat pe teritoriul UE. Considerând starea piețelor financiare, garanția pentru aceste obligațiuni ar trebui să fie asigurată de Comisie; |
| --- | --- |

23.

salută introducerea unor instrumente financiare inovatoare, și mai ales utilizarea de obligațiuni pentru proiecte UE, care vor atrage investitori privați și vor stimula parteneriatele public-privat pe teritoriul UE. Considerând starea piețelor financiare, garanția pentru aceste obligațiuni ar trebui să fie asigurată de Comisie;

| 24. | solicită Comisiei să prevadă măsuri de consolidare a capacităților pentru utilizarea instrumentelor financiare inovatoare, pentru a sprijini participarea autorităților publice care nu dețin expertiza necesară, mai ales la nivel regional și local. Salută adoptarea la 6 iulie 2012 a Regulamentului privind inițierea fazei-pilot 2012-2013 a inițiativei de emitere de obligațiuni UE pentru finanțarea de proiecte, care urmărește mobilizarea unor mijloace din sectorul privat de până la 4,5 miliarde EUR pentru finanțarea unor proiecte de infrastructură de importanță strategică (2); sprijină propunerea ca încheierea cu succes a fazei-pilot să fie urmată de o fază operațională în perioada 2014-2020 în cadrul mecanismului Conectarea Europei; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să prevadă măsuri de consolidare a capacităților pentru utilizarea instrumentelor financiare inovatoare, pentru a sprijini participarea autorităților publice care nu dețin expertiza necesară, mai ales la nivel regional și local. Salută adoptarea la 6 iulie 2012 a Regulamentului privind inițierea fazei-pilot 2012-2013 a inițiativei de emitere de obligațiuni UE pentru finanțarea de proiecte, care urmărește mobilizarea unor mijloace din sectorul privat de până la 4,5 miliarde EUR pentru finanțarea unor proiecte de infrastructură de importanță strategică (2); sprijină propunerea ca încheierea cu succes a fazei-pilot să fie urmată de o fază operațională în perioada 2014-2020 în cadrul mecanismului Conectarea Europei;

Granturi

| 25. | salută programele de lucru ca instrumente care folosesc forma granturilor în cazul unor măsuri particulare; |
| --- | --- |

25.

salută programele de lucru ca instrumente care folosesc forma granturilor în cazul unor măsuri particulare;

| 26. | afirmă că eligibilitatea cheltuielilor, așa cum este aceasta definită de MCE, poate constitui un factor limitativ pentru implementarea proiectelor; de aceea ar trebui să fie modificată în ceea ce privește datele de eligibilitate și anumite puncte din lista cheltuielilor eligibile, cum ar fi cheltuielile de pregătire, TVA-ul nerecuperabil, cumpărarea de terenuri; |
| --- | --- |

26.

afirmă că eligibilitatea cheltuielilor, așa cum este aceasta definită de MCE, poate constitui un factor limitativ pentru implementarea proiectelor; de aceea ar trebui să fie modificată în ceea ce privește datele de eligibilitate și anumite puncte din lista cheltuielilor eligibile, cum ar fi cheltuielile de pregătire, TVA-ul nerecuperabil, cumpărarea de terenuri;

| 27. | este îngrijorat de faptul că toate propunerile de granturi vor fi supuse exclusiv aprobării de către statele membre. De aceea, Comitetul Regiunilor solicită ca autoritățile locale și regionale să facă parte din procesul de selecție, acolo unde este relevant și în funcție de competențele lor juridice; |
| --- | --- |

27.

este îngrijorat de faptul că toate propunerile de granturi vor fi supuse exclusiv aprobării de către statele membre. De aceea, Comitetul Regiunilor solicită ca autoritățile locale și regionale să facă parte din procesul de selecție, acolo unde este relevant și în funcție de competențele lor juridice;

| 28. | subliniază că, având în vedere situația actuală cu care se confruntă autoritățile locale și regionale, beneficiarii nu vor putea să își înceapă lucrările la timp. Prin urmare, prevederile privind anularea proiectelor nu ar trebui să fie prea restrictive și să permită o perioadă de trei ani, în locul celei de doi ani propuse de Comisie; |
| --- | --- |

28.

subliniază că, având în vedere situația actuală cu care se confruntă autoritățile locale și regionale, beneficiarii nu vor putea să își înceapă lucrările la timp. Prin urmare, prevederile privind anularea proiectelor nu ar trebui să fie prea restrictive și să permită o perioadă de trei ani, în locul celei de doi ani propuse de Comisie;

Achiziții publice

| 29. | amintește că cele 10 miliarde de EUR preluate din Fondul de coeziune vor fi gestionate conform normelor gestiunii directe și nu conform principiului „primul venit, primul servit”; subliniază că o abordare de tip „primul venit, primul servit” ar putea risca accentuarea dezechilibrelor la nivelul acelor state UE care beneficiază de politica de coeziune și care se confruntă cu dificultăți mai mari în ceea ce privește condițiile administrative, umane și financiare, ceea ce ar putea împiedica unele state membre și regiuni să prezinte proiecte suficient de solide; |
| --- | --- |

29.

amintește că cele 10 miliarde de EUR preluate din Fondul de coeziune vor fi gestionate conform normelor gestiunii directe și nu conform principiului „primul venit, primul servit”; subliniază că o abordare de tip „primul venit, primul servit” ar putea risca accentuarea dezechilibrelor la nivelul acelor state UE care beneficiază de politica de coeziune și care se confruntă cu dificultăți mai mari în ceea ce privește condițiile administrative, umane și financiare, ceea ce ar putea împiedica unele state membre și regiuni să prezinte proiecte suficient de solide;

| 30. | propune ca normele de eligibilitate a cheltuielilor privind cele 10 miliarde EUR transferate din Fondul de coeziune să fie în conformitate cu regulamentul aplicabil acestui fond; |
| --- | --- |

30.

propune ca normele de eligibilitate a cheltuielilor privind cele 10 miliarde EUR transferate din Fondul de coeziune să fie în conformitate cu regulamentul aplicabil acestui fond;

Instrumente financiare

| 31. | solicită ca sprijinul financiar pentru proiecte la nivel mai scăzut decât rețelele transeuropene să respecte principiul subsidiarității, fără a aduce atingere chestiunii privind autoritățile competente; |
| --- | --- |

31.

solicită ca sprijinul financiar pentru proiecte la nivel mai scăzut decât rețelele transeuropene să respecte principiul subsidiarității, fără a aduce atingere chestiunii privind autoritățile competente;

Programarea, punerea în aplicare, controlul

| 32. | susține programele de lucru multianuale care vor fi comunicate tuturor părților implicate. În conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri, pregătirea programelor de lucru ar trebui să implice parteneri de la toate nivelurile; |
| --- | --- |

32.

susține programele de lucru multianuale care vor fi comunicate tuturor părților implicate. În conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri, pregătirea programelor de lucru ar trebui să implice parteneri de la toate nivelurile;

Guvernanța pe mai multe niveluri

| 33. | subliniază că autoritățile locale și regionale dețin răspunderea juridică pentru multe din domeniile acoperite de MCE și sunt direct afectate de măsurile propuse pentru finanțarea infrastructurilor transeuropene de transport, energie și telecomunicații; de aceea, este imperativ necesar să fie respectate principiile guvernanței pe mai multe niveluri, pentru a se asigura o dezvoltare teritorială echilibrată; |
| --- | --- |

33.

subliniază că autoritățile locale și regionale dețin răspunderea juridică pentru multe din domeniile acoperite de MCE și sunt direct afectate de măsurile propuse pentru finanțarea infrastructurilor transeuropene de transport, energie și telecomunicații; de aceea, este imperativ necesar să fie respectate principiile guvernanței pe mai multe niveluri, pentru a se asigura o dezvoltare teritorială echilibrată;

| 34. | consideră că propunerea MCE nu pare să ridice niciun fel de problemă în ceea ce privește respectarea principiului subsidiarității (3); amintește că, datorită dimensiunilor și efectelor lor, proiectele MCE pot presupune o dimensiune transnațională și că, prin urmare, trebuie realizate la nivelul cel mai adecvat: UE, național, regional sau local; |
| --- | --- |

34.

consideră că propunerea MCE nu pare să ridice niciun fel de problemă în ceea ce privește respectarea principiului subsidiarității (3); amintește că, datorită dimensiunilor și efectelor lor, proiectele MCE pot presupune o dimensiune transnațională și că, prin urmare, trebuie realizate la nivelul cel mai adecvat: UE, național, regional sau local;

| 35. | insistă asupra necesității ca autoritățile locale și regionale și alte părți interesate relevante să fie incluse în procesul de decizie și de planificare din statele membre cu privire la lista orientativă a proiectelor MCE care ar putea fi finanțate; |
| --- | --- |

35.

insistă asupra necesității ca autoritățile locale și regionale și alte părți interesate relevante să fie incluse în procesul de decizie și de planificare din statele membre cu privire la lista orientativă a proiectelor MCE care ar putea fi finanțate;

| 36. | insistă asupra faptului că autoritățile locale și regionale ar trebui informate cât mai devreme posibil cu privire la propunerile MCE și sprijinite în mod activ în efortul de a le integra în pregătirea proiectelor și a strategiilor teritoriale de dezvoltare. De asemenea, este esențial ca toate părțile interesate din fiecare regiune să colaboreze la pregătirea viitoarelor proiecte MCE și la punerea acestora în aplicare; |
| --- | --- |

36.

insistă asupra faptului că autoritățile locale și regionale ar trebui informate cât mai devreme posibil cu privire la propunerile MCE și sprijinite în mod activ în efortul de a le integra în pregătirea proiectelor și a strategiilor teritoriale de dezvoltare. De asemenea, este esențial ca toate părțile interesate din fiecare regiune să colaboreze la pregătirea viitoarelor proiecte MCE și la punerea acestora în aplicare;

| 37. | este de părere că trebuie elaborate măsuri strategice până la finele lui 2012 pentru încurajarea autorităților regionale și naționale să pregătească listele investițiilor propuse în domeniile energiei și telecomunicațiilor, deoarece numai pe această cale le va rămâne suficient timp statelor membre să-și pregătească documentația pentru fiecare proiect; |
| --- | --- |

37.

este de părere că trebuie elaborate măsuri strategice până la finele lui 2012 pentru încurajarea autorităților regionale și naționale să pregătească listele investițiilor propuse în domeniile energiei și telecomunicațiilor, deoarece numai pe această cale le va rămâne suficient timp statelor membre să-și pregătească documentația pentru fiecare proiect;

Gestionarea și punerea în aplicare

| 38. | subliniază că noile tehnologii (de exemplu infrastructura pentru combustibili alternativi) se confruntă cu obstacole mai mari la intrarea pe piață decât infrastructura tradițională, precum cea de transport rutier și feroviar, ca atare ar trebui să se permită subvențiile până la un nivel de 50 % în loc de 20 %; |
| --- | --- |

38.

subliniază că noile tehnologii (de exemplu infrastructura pentru combustibili alternativi) se confruntă cu obstacole mai mari la intrarea pe piață decât infrastructura tradițională, precum cea de transport rutier și feroviar, ca atare ar trebui să se permită subvențiile până la un nivel de 50 % în loc de 20 %;

| 39. | subliniază că implementarea MCE de către agenția executivă a Comisiei Europene ca autoritate de management ar trebui să aibă loc în strânsă cooperare cu alte autorități publice relevante. Ar trebui evitate orice cheltuieli suplimentare pentru înființarea și funcționarea agenției; |
| --- | --- |

39.

subliniază că implementarea MCE de către agenția executivă a Comisiei Europene ca autoritate de management ar trebui să aibă loc în strânsă cooperare cu alte autorități publice relevante. Ar trebui evitate orice cheltuieli suplimentare pentru înființarea și funcționarea agenției;

| 40. | subliniază necesitatea de a se defini normele care guvernează fondurile MCE în momentul în care parteneri din diferite state membre nu reușesc să ajungă la o înțelegere cu privire la modul de aplicare a unui anumit proiect; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea de a se defini normele care guvernează fondurile MCE în momentul în care parteneri din diferite state membre nu reușesc să ajungă la o înțelegere cu privire la modul de aplicare a unui anumit proiect;

| 41. | propune, în consecință, ca CE să analizeze utilitatea GECT pentru a face față potențialelor dificultăți în implementarea proiectelor transfrontaliere datorate legislațiilor naționale diferite și combinațiilor de surse financiare diferite definite în diverse regulamente; |
| --- | --- |

41.

propune, în consecință, ca CE să analizeze utilitatea GECT pentru a face față potențialelor dificultăți în implementarea proiectelor transfrontaliere datorate legislațiilor naționale diferite și combinațiilor de surse financiare diferite definite în diverse regulamente;

Conformitatea cu alte politici ale UE – Politica de coeziune

| 42. | subliniază necesitatea de a asigura o compatibilitate coerentă între proiectele finanțate prin fondurile structurale și de coeziune, pe de o parte, și MCE, de cealaltă parte și evidențiază impactul preconizat al MCE asupra proiectelor mai mici; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea de a asigura o compatibilitate coerentă între proiectele finanțate prin fondurile structurale și de coeziune, pe de o parte, și MCE, de cealaltă parte și evidențiază impactul preconizat al MCE asupra proiectelor mai mici;

| 43. | solicită Comisiei să ofere măsuri clare care să garanteze coordonarea și compatibilitatea între regulamentele aplicabile fondurilor structurale, mai ales în contextul elaborării cadrului strategic comun și a contractelor de parteneriat, dar și în ceea ce privește criteriile de eligibilitate și posibila suprapunere a proiectelor finanțate; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să ofere măsuri clare care să garanteze coordonarea și compatibilitatea între regulamentele aplicabile fondurilor structurale, mai ales în contextul elaborării cadrului strategic comun și a contractelor de parteneriat, dar și în ceea ce privește criteriile de eligibilitate și posibila suprapunere a proiectelor finanțate;

| 44. | atrage atenția asupra impactului MCE asupra planificării teritoriale și asupra strategiilor de dezvoltare regională și locală și sprijină măsurile de consolidare a capacităților pentru a le permite autorităților locale și regionale să fie cât mai bine pregătite pentru a prezenta proiecte ajunse la faza de maturitate în scopul finanțării acestora prin MCE; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra impactului MCE asupra planificării teritoriale și asupra strategiilor de dezvoltare regională și locală și sprijină măsurile de consolidare a capacităților pentru a le permite autorităților locale și regionale să fie cât mai bine pregătite pentru a prezenta proiecte ajunse la faza de maturitate în scopul finanțării acestora prin MCE;

| 45. | insistă asupra necesității ca programele operaționale și reglementarea pentru perioada de programare 2014-2020 să fie aprobate la timp, astfel încât implementarea proiectelor să poată demara la începutul lui 2014; |
| --- | --- |

45.

insistă asupra necesității ca programele operaționale și reglementarea pentru perioada de programare 2014-2020 să fie aprobate la timp, astfel încât implementarea proiectelor să poată demara la începutul lui 2014;

Dispoziții generale și finale

| 46. | susține propunerea Comisiei de trecere la o abordare mai orientată către rezultate, prin utilizarea unor ținte clare și măsurabile și a unor indicatori ai rezultatelor stabiliți în prealabil de comun acord. Ar trebui determinați câțiva indicatori clari și fiabili. Aceștia ar trebui să aibă un caracter general, echitabil, proporțional și să fie bazați pe principiul tratamentului egal; Ca atare, va trebui ca ALR să aibă la dispoziție instrumente de planificare strategică în scopul evitării sarcinilor administrative suplimentare legate de raportare, ceea ce implică și necesitatea unei evaluări care să includă impactul asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

46.

susține propunerea Comisiei de trecere la o abordare mai orientată către rezultate, prin utilizarea unor ținte clare și măsurabile și a unor indicatori ai rezultatelor stabiliți în prealabil de comun acord. Ar trebui determinați câțiva indicatori clari și fiabili. Aceștia ar trebui să aibă un caracter general, echitabil, proporțional și să fie bazați pe principiul tratamentului egal; Ca atare, va trebui ca ALR să aibă la dispoziție instrumente de planificare strategică în scopul evitării sarcinilor administrative suplimentare legate de raportare, ceea ce implică și necesitatea unei evaluări care să includă impactul asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale;

| 47. | solicită ca statele membre să facă uz în mai mare măsură de asistența tehnică disponibilă pentru programe operaționale, pentru a îmbunătăți capacitățile organelor locale și regionale și a altor participanți de a atrage fonduri UE. În cadrul instrumentului MCE, este deosebit de important ca statele membre mai puțin dezvoltate să pregătească, de asemenea, proiecte de calitate folosindu-se de resursele în materie de asistență tehnică și să poată fi, astfel, candidați egali în raport cu alte state membre atunci când concurează în cadrul invitațiilor la depunerea de propuneri pentru cofinanțare UE; |
| --- | --- |

47.

solicită ca statele membre să facă uz în mai mare măsură de asistența tehnică disponibilă pentru programe operaționale, pentru a îmbunătăți capacitățile organelor locale și regionale și a altor participanți de a atrage fonduri UE. În cadrul instrumentului MCE, este deosebit de important ca statele membre mai puțin dezvoltate să pregătească, de asemenea, proiecte de calitate folosindu-se de resursele în materie de asistență tehnică și să poată fi, astfel, candidați egali în raport cu alte state membre atunci când concurează în cadrul invitațiilor la depunerea de propuneri pentru cofinanțare UE;

| 48. | caută o definire mai detaliată în ceea ce privește pregătirea documentației de proiect, pregătirea proiectelor, inițierea procedurilor și depunerea dosarelor participanților (diviziunea sarcinilor între organele de la nivel național și autoritățile locale și regionale) în cadrul instrumentului MCE. |
| --- | --- |

48.

caută o definire mai detaliată în ceea ce privește pregătirea documentației de proiect, pregătirea proiectelor, inițierea procedurilor și depunerea dosarelor participanților (diviziunea sarcinilor între organele de la nivel național și autoritățile locale și regionale) în cadrul instrumentului MCE.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

COM (2011) 665 – final/3

Amendamentul 1

Se adaugă un nou considerent după considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Coeziunea socială și teritorială a Europei va depinde în mare măsură de capacitatea UE de a echilibra teritoriile și de a menține comunicații perfecte între acestea. Structurarea teritoriului european prin mari rețele de transport durabile din punctul de vedere al mediului trebuie să țină seama nu numai de necesitatea de a conecta zonele deja dezvoltate: axele de comunicații trebuie să servească, în sine, drept elemente de structurare care să dea un impuls teritoriilor mai defavorizate din punct de vedere socioeconomic. Punerea în funcțiune a mecanismului Conectarea Europei ar trebui să constituie, de asemenea, un element-cheie pentru amenajarea teritoriului și pentru echilibrul interregional.

Amendamentul 2

Articolul 3 litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| să contribuie la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin dezvoltarea unor rețelele transeuropene moderne și performante, generând astfel beneficii pentru întreaga Uniune Europeană în materie de competitivitate și coeziune economică, socială și teritorială în cadrul pieței unice și creând un mediu mai favorabil investițiilor private și publice printr-o combinație de instrumente financiare și sprijin direct din partea Uniunii, precum și prin exploatarea sinergiilor dintre sectoare. | să contribuie la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin dezvoltarea unor rețelele transeuropene moderne și performante, generând astfel beneficii pentru întreaga Uniune Europeană în materie de competitivitate și coeziune economică, socială și teritorială în cadrul pieței unice și creând un mediu mai favorabil investițiilor private și publice printr-o combinație de instrumente financiare și sprijin direct din partea Uniunii, precum și prin exploatarea sinergiilor dintre sectoare. |
| [...] | [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

să contribuie la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin dezvoltarea unor rețelele transeuropene moderne și performante, generând astfel beneficii pentru întreaga Uniune Europeană în materie de competitivitate și coeziune economică, socială și teritorială în cadrul pieței unice și creând un mediu mai favorabil investițiilor private și publice printr-o combinație de instrumente financiare și sprijin direct din partea Uniunii, precum și prin exploatarea sinergiilor dintre sectoare.

să contribuie la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin dezvoltarea unor rețelele transeuropene moderne și performante, generând astfel beneficii pentru întreaga Uniune Europeană în materie de competitivitate și coeziune economică, socială și teritorială în cadrul pieței unice și creând un mediu mai favorabil investițiilor private și publice printr-o combinație de instrumente financiare și sprijin direct din partea Uniunii, precum și prin exploatarea sinergiilor dintre sectoare.

[...]

[...]

Expunere de motive

A se vedea punctul 12.

Amendamentul 3

Articolul 5 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pachetul financiar al mecanismului Conectarea Europei poate acoperi cheltuielile aferente acțiunilor de sprijinire a programului, de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și pentru atingerea obiectivelor acestuia, în particular studii, reuniuni ale experților, în măsura în care au legătură cu obiectivele generale ale regulamentului, cheltuieli aferente rețelelor informatice concentrate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli aferente asistenței tehnice și informatice contractate de Comisie pentru gestionarea programului. | Pachetul financiar al mecanismului Conectarea Europei poate acoperi cheltuielile aferente acțiunilor de sprijinire a programului, de pregătire, de monitorizare, de control, de audit, de evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și pentru atingerea obiectivelor acestuia, în particular studii, reuniuni ale experților, în măsura în care au legătură cu obiectivele generale ale regulamentului, cheltuieli aferente rețelelor informatice concentrate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli aferente asistenței tehnice și informatice contractate de Comisie pentru gestionarea programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pachetul financiar al mecanismului Conectarea Europei poate acoperi cheltuielile aferente acțiunilor de sprijinire a programului, de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și pentru atingerea obiectivelor acestuia, în particular studii, reuniuni ale experților, în măsura în care au legătură cu obiectivele generale ale regulamentului, cheltuieli aferente rețelelor informatice concentrate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli aferente asistenței tehnice și informatice contractate de Comisie pentru gestionarea programului.

Pachetul financiar al mecanismului Conectarea Europei poate acoperi cheltuielile aferente acțiunilor de sprijinire a programului, de pregătire, de monitorizare, de control, de audit, de evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și pentru atingerea obiectivelor acestuia, în particular studii, reuniuni ale experților, în măsura în care au legătură cu obiectivele generale ale regulamentului, cheltuieli aferente rețelelor informatice concentrate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli aferente asistenței tehnice și informatice contractate de Comisie pentru gestionarea programului.

Expunere de motive

A se vedea punctul 22.

Amendamentul 4

Articolul 7 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În domeniul transporturilor, numai acțiunile care contribuie la proiecte de interes comun în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T) și acțiunile de sprijinire a programelor sunt eligibile pentru obținerea de sprijin sub formă de ajutor financiar din partea Uniunii constând în achiziții și instrumente financiare în temeiul prezentului regulament. În materie de granturi, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament: | În domeniul transporturilor, numai acțiunile care contribuie la proiecte de interes comun în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T) și acțiunile de sprijinire a programelor sunt eligibile pentru obținerea de sprijin sub formă de ajutor financiar din partea Uniunii constând în achiziții și instrumente financiare în temeiul prezentului regulament. În materie de granturi, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament: |
| (a) | acțiuni de implementare a rețelei primare în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T), inclusiv implementarea de noi tehnologii și inovații în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În domeniul transporturilor, numai acțiunile care contribuie la proiecte de interes comun în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T) și acțiunile de sprijinire a programelor sunt eligibile pentru obținerea de sprijin sub formă de ajutor financiar din partea Uniunii constând în achiziții și instrumente financiare în temeiul prezentului regulament. În materie de granturi, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

În domeniul transporturilor, numai acțiunile care contribuie la proiecte de interes comun în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T) și acțiunile de sprijinire a programelor sunt eligibile pentru obținerea de sprijin sub formă de ajutor financiar din partea Uniunii constând în achiziții și instrumente financiare în temeiul prezentului regulament. În materie de granturi, numai următoarele acțiuni sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament:

(a)

acțiuni de implementare a rețelei primare în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T), inclusiv implementarea de noi tehnologii și inovații în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);

| (a) | acțiuni de implementare a rețelei primare în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T), inclusiv implementarea de noi tehnologii și inovații în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

(a)

acțiuni de implementare a rețelei primare în conformitate cu capitolul III din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T), inclusiv implementarea de noi tehnologii și inovații în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);

| (b) | studii pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

(b)

studii pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | acțiuni de sprijin pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

acțiuni de sprijin pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);

| | studii pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

studii pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);

| (d) | acțiuni de sprijinire a sistemelor de management al traficului în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) XXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

(d)

acțiuni de sprijinire a sistemelor de management al traficului în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) XXX/2012 (Orientările TEN-T);

| | acțiuni de sprijin pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

acțiuni de sprijin pentru proiecte de interes comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);

| (e) | acțiuni de sprijinire a sistemelor de transport de marfă în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

(e)

acțiuni de sprijinire a sistemelor de transport de marfă în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T);

| | acțiuni de sprijinire a sistemelor de management al traficului în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) XXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

acțiuni de sprijinire a sistemelor de management al traficului în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) XXX/2012 (Orientările TEN-T);

| (f) | acțiuni de reducere a zgomotului provocat de transportul de marfă pe căi ferate prin modernizarea materialului rulant existent; |
| --- | --- |

(f)

acțiuni de reducere a zgomotului provocat de transportul de marfă pe căi ferate prin modernizarea materialului rulant existent;

| | acțiuni de sprijinire a sistemelor de transport de marfă în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T); |
| --- | --- |

acțiuni de sprijinire a sistemelor de transport de marfă în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T);

| (g) | acțiuni de sprijinire a programelor. |
| --- | --- |

(g)

acțiuni de sprijinire a programelor.

| | acțiuni de reducere a zgomotului provocat de transportul de marfă pe căi ferate prin modernizarea existent; |
| --- | --- |

acțiuni de reducere a zgomotului provocat de transportul de marfă pe căi ferate prin modernizarea existent;

| | acțiuni de sprijinire a programelor. |
| --- | --- |

acțiuni de sprijinire a programelor.

[...]

[...]

Amendamentul 5

Articolul 7 punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Toate acțiunile din domeniul telecomunicațiilor care implementează proiecte de interes comun, precum și acțiunile de sprijinire a programelor prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) XXXX/2012 (Orientările INFSO) sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii sub formă de grant, achiziții sau instrumente financiare în temeiul prezentului regulament. | Toate acțiunile din domeniul telecomunicațiilor care implementează proiecte de interes comun, precum și acțiunile de sprijinire a programelor prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) XXXX/2012 (Orientările INFSO) sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii sub formă de grant, achiziții sau instrumente financiare în temeiul prezentului regulament. |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Toate acțiunile din domeniul telecomunicațiilor care implementează proiecte de interes comun, precum și acțiunile de sprijinire a programelor prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) XXXX/2012 (Orientările INFSO) sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii sub formă de grant, achiziții sau instrumente financiare în temeiul prezentului regulament.

Toate acțiunile din domeniul telecomunicațiilor care implementează proiecte de interes comun, precum și acțiunile de sprijinire a programelor prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) XXXX/2012 (Orientările INFSO) sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii sub formă de grant, achiziții sau instrumente financiare în temeiul prezentului regulament.

Expunere de motive

La articolul 2, alineatul (9) se precizează clar că și un organism public poate fi considerat beneficiar (direct) de subvenții. Acest lucru trebuie salutat. Fondurile disponibile ar trebui să fie disponibile și pentru statele membre și regiuni, pentru a sprijini financiar programele de promovare a rețelelor în bandă largă.

Amendamentul 6

Articolul 8 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cheltuielile pot fi eligibile de la data la care este depusă o cerere de asistență. [Cheltuielile aferente acțiunilor rezultate din proiecte incluse în primul program multianual pot fi eligibile de la 1 ianuarie 2014]. | Cheltuielile pot fi eligibile de la data la care este depusă o cerere de asistență. [Cheltuielile aferente acțiunilor rezultate din proiecte incluse în primul program multianual pot fi eligibile de la 1 ianuarie 2014]. |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cheltuielile pot fi eligibile de la data la care este depusă o cerere de asistență. [Cheltuielile aferente acțiunilor rezultate din proiecte incluse în primul program multianual pot fi eligibile de la 1 ianuarie 2014].

Cheltuielile pot fi eligibile de la data la care este depusă o cerere de asistență. [Cheltuielile aferente acțiunilor rezultate din proiecte incluse în primul program multianual pot fi eligibile de la 1 ianuarie 2014].

Expunere de motive

A se vedea punctul 26.

Amendamentul 7

Articolul 8 alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cheltuielile aferente cumpărării de teren nu reprezintă costuri eligibile. | Cheltuielile aferente cumpărării de teren reprezintă costuri eligibile . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cheltuielile aferente cumpărării de teren nu reprezintă costuri eligibile.

Cheltuielile aferente cumpărării de teren reprezintă costuri eligibile .

Expunere de motive

A se vedea punctul 26.

Amendamentul 8

Articolul 8 alineatul (7)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| TVA nu este un cost eligibil. | TVA-ul este un cost eligibil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

TVA nu este un cost eligibil.

TVA-ul este un cost eligibil.

Expunere de motive

A se vedea punctul 26.

Amendamentul 9

Articolul 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Propunerile pot fi depuse de unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, întreprinderi comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private stabilite într-un stat membru. | Propunerile pot fi depuse de unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, inițiative comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private stabilite într-un stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Propunerile pot fi depuse de unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, întreprinderi comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private stabilite într-un stat membru.

Propunerile pot fi depuse de unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, inițiative comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private stabilite într-un stat membru.

Expunere de motive

A se vedea punctul 27.

Amendamentul 10

Articolul 10 alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| în ceea ce privește granturile pentru lucrări:






  (i) | căi ferate și căi navigabile interioare: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie sădepășească 20 % din costurile eligibile; rata finanțării poate fi majorată la 30 % pentru acțiunile care au ca obiect eliminarea blocajelor; rata finanțării poate fi majorată la 40 % pentru acțiunile care au ca obiect tronsoanele transfrontaliere; [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

în ceea ce privește granturile pentru lucrări:

(i)

căi ferate și căi navigabile interioare: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie sădepășească 20 % din costurile eligibile; rata finanțării poate fi majorată la 30 % pentru acțiunile care au ca obiect eliminarea blocajelor; rata finanțării poate fi majorată la 40 % pentru acțiunile care au ca obiect tronsoanele transfrontaliere; [...]

în ceea ce privește granturile pentru lucrări:

| (i) | căi ferate și căi navigabile interioare: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie sădepășească 20 % din costurile eligibile; rata finanțării poate fi majorată la 30 % pentru acțiunile care au ca obiect eliminarea blocajelor; rata finanțării poate fi majorată la 40 % pentru acțiunile care au ca obiect tronsoanele transfrontaliere ; [...] |
| --- | --- |

(i)

căi ferate și căi navigabile interioare: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie sădepășească 20 % din costurile eligibile; rata finanțării poate fi majorată la 30 % pentru acțiunile care au ca obiect eliminarea blocajelor; rata finanțării poate fi majorată la 40 % pentru acțiunile care au ca obiect tronsoanele transfrontaliere ; [...]

Expunere de motive

În anumite țări, cum ar fi Spania, trebuie depuse mai multe eforturi pentru atingerea standardelor de interoperabilitate feroviară europeană, având în vedere situația inițială, cu diferite ecartamente și sisteme de electrificare, printre alte aspecte. În acest sens, considerăm indispensabilă acordarea de prioritate acțiunilor care să permită inițierea efectivă a interoperabilității, cu apariția unor noi operatori în cadrul rețelei antreprenoriale din domeniul transporturilor și al logisticii, care vor utiliza rețelele proiectate, cu dotarea cu materialul rulant adecvat, cu vehicule și echipamente etc. De aceea, considerăm că introducerea prealabilă a unor soluții tehnice deja în curs de implementare, cum ar fi „a treia șină” (cale ferată cu trei șine, care să permită utilizarea a două ecartamente) pe tronsoanele existente ar permite existența unor servicii interoperabile de transport fără a fi necesar să se aștepte până la finalizarea coridoarelor special proiectate pentru aceste standarde – o așteptare care ar putea întârzia începerea efectivă a acestor servicii până după 2020. Asemenea măsuri trebuie considerate acțiuni incipiente în vederea realizării interoperabilității totale a coridoarelor care vor fi proiectate și definitivate într-un termen mai lung, motiv pentru care trebuie să beneficieze de un statut prioritar în cadrul instrumentelor de finanțare. O cale posibilă ar fi să se acorde acestor acțiuni același statut ca și tronsoanelor transfrontaliere. Într-o oarecare măsură, această propunere este în conformitate cu punctul 17 din recomandările politice, întrucât în domeniul feroviar, din cauza ecartamentelor diferite, Spania se numără printre regiunile „cel mai puțin dezvoltate și care se confruntă cu problemele cele mai grave”. De asemenea, propunerea se înscrie pe linia punctului 26, deoarece din punctul de vedere al rețelei feroviare convenționale, Spania aparține grupului regiunilor „rămase în urmă”, din cauza ecartamentelor diferite.

Amendamentul 11

Articolul 10 alineatul (4) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| acțiuni în domeniul rețelelor de bandă largă: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 50 % din costurile eligibile; | acțiuni în domeniul rețelelor de bandă largă: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 85 % din costurile eligibile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

acțiuni în domeniul rețelelor de bandă largă: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 50 % din costurile eligibile;

acțiuni în domeniul rețelelor de bandă largă: cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 85 % din costurile eligibile;

Expunere de motive

Punerea în funcțiune a unor rețele în bandă largă în zonele cu populație scăzută necesită o investiție financiară importantă, iar interesul actorilor economici de a-și extinde activitățile comerciale în aceste teritorii este scăzut sau lipsește cu desăvârșire. Având în vedere rata de cofinanțare propusă, va fi dificil pentru sectorul comunicațiilor electronice să realizeze obiectivele stabilite în cadrul Agendei digitale europene în ceea ce privește furnizarea accesului la banda largă.

Amendamentul 12

Articolul 10 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ratele de cofinanțare menționate mai sus pot fi majorate cu până la 10 procente pentru acțiuni care prezintă sinergii transsectoriale, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor ținând de atenuarea schimbărilor climatice, care consolidează rezistența la schimbări climatice sau care reduc emisiile de gaze cu efect de seră. Această majorare nu trebuie să se aplice ratelor de cofinanțare menționate la articolul 11. | Ratele de cofinanțare menționate mai sus pot fi majorate cu până la 10 procente pentru acțiuni care prezintă sinergii transsectoriale, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor ținând de atenuarea schimbărilor climatice, care consolidează rezistența la schimbări climatice sau care reduc emisiile de gaze cu efect de seră . Această majorare nu trebuie să se aplice ratelor de cofinanțare menționate la articolul 11. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Ratele de cofinanțare menționate mai sus pot fi majorate cu până la 10 procente pentru acțiuni care prezintă sinergii transsectoriale, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor ținând de atenuarea schimbărilor climatice, care consolidează rezistența la schimbări climatice sau care reduc emisiile de gaze cu efect de seră. Această majorare nu trebuie să se aplice ratelor de cofinanțare menționate la articolul 11.

Ratele de cofinanțare menționate mai sus pot fi majorate cu până la 10 procente pentru acțiuni care prezintă sinergii transsectoriale, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor ținând de atenuarea schimbărilor climatice, care consolidează rezistența la schimbări climatice sau care reduc emisiile de gaze cu efect de seră . Această majorare nu trebuie să se aplice ratelor de cofinanțare menționate la articolul 11.

Expunere de motive

Este necesar să se stabilească un tratament diferențiat, atât pentru regiunile mai puțin dezvoltate, cât și pentru cele care se confruntă cu handicapuri naturale și demografice grave și permanente, întrucât toate aceste criterii afectează dezvoltarea regională și, prin urmare, trebuie avute în vedere în mod egal atunci când se evaluează nivelurile de cofinanțare. În aceeași ordine de idei, Comisia a inclus în propunerea de regulament privind Fondul european de dezvoltare regională din următoarea perioadă de programare dispoziții specifice menite să garanteze că se acordă o atenție deosebită dificultăților specifice cu care se confruntă regiunile cu aceste caracteristici teritoriale, în temeiul articolului 174 din TFUE.

Amendamentul 13

Articolul 11 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Normele aplicabile sectorului transporturilor în temeiul prezentului regulament se aplică și acestor cereri specifice. La implementarea acestor cereri, trebuie acordată o prioritate maximă proiectelor care respectă alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune. | Normele aplicabile sectorului transporturilor în temeiul prezentului regulament se aplică și acestor cereri specifice. La implementarea acestor cereri, alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Normele aplicabile sectorului transporturilor în temeiul prezentului regulament se aplică și acestor cereri specifice. La implementarea acestor cereri, trebuie acordată o prioritate maximă proiectelor care respectă alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune.

Normele aplicabile sectorului transporturilor în temeiul prezentului regulament se aplică și acestor cereri specifice. La implementarea acestor cereri, alocațiile naționale din cadrul Fondului de coeziune.

Expunere de motive

A se vedea punctul 7.

Amendamentul 14

Articolul 12 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia anulează, cu excepția cazurilor justificate corespunzător, ajutorul financiar acordat pentru acțiuni care nu au demarat în termen de un an după data de începere a acțiunii prevăzute în condițiile care guvernează acordarea ajutorului. | Comisia anulează, cu excepția cazurilor justificate corespunzător, ajutorul financiar acordat pentru acțiuni care nu au demarat în termen de după data de începere a acțiunii prevăzute în condițiile care guvernează acordarea ajutorului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia anulează, cu excepția cazurilor justificate corespunzător, ajutorul financiar acordat pentru acțiuni care nu au demarat în termen de un an după data de începere a acțiunii prevăzute în condițiile care guvernează acordarea ajutorului.

Comisia anulează, cu excepția cazurilor justificate corespunzător, ajutorul financiar acordat pentru acțiuni care nu au demarat în termen de după data de începere a acțiunii prevăzute în condițiile care guvernează acordarea ajutorului.

Expunere de motive

Aceasta va asigura o mai mare flexibilitate, de care este nevoie pentru a le permite beneficiarilor să facă față constrângerilor cu care se confruntă implementarea.

Amendamentul 15

Articolul 12 alineatul (2) litera c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| în urma unei evaluări a evoluției proiectului, în special în cazul unor întârzieri majore ale implementării acțiunii. | în urma unei evaluări a evoluției proiectului, în special în cazul unor întârzieri majore ale implementării acțiunii . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

în urma unei evaluări a evoluției proiectului, în special în cazul unor întârzieri majore ale implementării acțiunii.

în urma unei evaluări a evoluției proiectului, în special în cazul unor întârzieri majore ale implementării acțiunii .

Expunere de motive

A se vedea punctul 28.

Amendamentul 16

Articolul 12 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia poate solicita rambursarea ajutorului financiar acordat dacă implementarea acțiunii care beneficiază de ajutor financiar nu a fost finalizată în termen de doi ani de la data finală prevăzută în condițiile care guvernează acordarea ajutorului. | Comisia poate solicita rambursarea ajutorului financiar acordat dacă implementarea acțiunii care beneficiază de ajutor financiar nu a fost finalizată în termen de ani de la data finală prevăzută în condițiile care guvernează acordarea ajutorului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia poate solicita rambursarea ajutorului financiar acordat dacă implementarea acțiunii care beneficiază de ajutor financiar nu a fost finalizată în termen de doi ani de la data finală prevăzută în condițiile care guvernează acordarea ajutorului.

Comisia poate solicita rambursarea ajutorului financiar acordat dacă implementarea acțiunii care beneficiază de ajutor financiar nu a fost finalizată în termen de ani de la data finală prevăzută în condițiile care guvernează acordarea ajutorului.

Expunere de motive

A se vedea punctul 28.

Amendamentul 17

Articolul 12 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Înainte de a lua una din deciziile prevăzute la alineatele 1, 2 și 3, Comisia examinează cazul respectiv și îi informează pe beneficiarii în cauză, astfel încât aceștia să își poată prezenta observațiile într-un termen dat. | Înainte de a lua una din deciziile prevăzute la alineatele 1, 2 și 3, Comisia examinează cazul respectiv și îi informează pe beneficiarii în cauză, astfel încât aceștia să își poată prezenta observațiile . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Înainte de a lua una din deciziile prevăzute la alineatele 1, 2 și 3, Comisia examinează cazul respectiv și îi informează pe beneficiarii în cauză, astfel încât aceștia să își poată prezenta observațiile într-un termen dat.

Înainte de a lua una din deciziile prevăzute la alineatele 1, 2 și 3, Comisia examinează cazul respectiv și îi informează pe beneficiarii în cauză, astfel încât aceștia să își poată prezenta observațiile .

Expunere de motive

A se vedea punctul 28.

Amendamentul 18

Articolul 17 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia adoptă programe de lucru multianuale și anuale pentru fiecare sector. Comisia poate, de asemenea, să adopte programe de lucru multianuale și anuale care au ca obiect mai mult de un sector. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2). | Comisia adoptă programe de lucru multianuale și anuale pentru fiecare sector. . Comisia poate, de asemenea, să adopte programe de lucru multianuale și anuale care au ca obiect mai mult de un sector. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia adoptă programe de lucru multianuale și anuale pentru fiecare sector. Comisia poate, de asemenea, să adopte programe de lucru multianuale și anuale care au ca obiect mai mult de un sector. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

Comisia adoptă programe de lucru multianuale și anuale pentru fiecare sector. . Comisia poate, de asemenea, să adopte programe de lucru multianuale și anuale care au ca obiect mai mult de un sector. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

Expunere de motive

A se vedea punctul 32.

Amendamentul 19

Articolul 17 – nou alineat (8)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Noile tehnologii (ca, de exemplu, infrastructura pentru combustibili alternativi) se confruntă cu obstacole mai mari la intrarea pe piață decât infrastructurile tradiționale, precum cele de transport rutier și feroviar. Acestea fac parte din noile orientări TEN-T, însă nu beneficiază de clauze de finanțare în cadrul MCE. Astfel de proiecte sunt mai dificil de finanțat. Pe de altă parte, acestea promovează independența de petrol și obiectivele Cărții albe privind transporturile, de a reduce la jumătate vehiculele pe bază de combustibili tradiționali în orașe până în 2030. Ca atare, considerăm că nu este consecvent ca inovarea în transporturi să beneficieze de subvenții numai în proporție de 20 %, nivelul cel mai scăzut în raport cu toate modurile.

Amendamentul 20

Articolul 17 – nou alineat (9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Amendamentul 21

Articolul 26 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Nu mai târziu de mijlocul anului 2018, Comisia trebuie să întocmească un raport de evaluare privind îndeplinirea obiectivelor tuturor măsurilor (la nivel de rezultate și impact), eficiența utilizării resurselor și valoarea sa europeană, în vederea luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor. Evaluarea va aborda, în plus, posibilitățile de simplificare, coerența sa internă și externă, relevanța continuă a tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta va ține seama, de asemenea, de rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor anterioare. | Nu mai târziu de mijlocul anului 2018, Comisia trebuie să întocmească un raport de evaluare privind îndeplinirea obiectivelor tuturor măsurilor (la nivel de rezultate și impact), eficiența utilizării resurselor și valoarea sa europeană, în vederea luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor. Evaluarea va aborda, în plus, posibilitățile de simplificare, coerența sa internă și externă, relevanța continuă a tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta va ține seama, de asemenea, de rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor anterioare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Nu mai târziu de mijlocul anului 2018, Comisia trebuie să întocmească un raport de evaluare privind îndeplinirea obiectivelor tuturor măsurilor (la nivel de rezultate și impact), eficiența utilizării resurselor și valoarea sa europeană, în vederea luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor. Evaluarea va aborda, în plus, posibilitățile de simplificare, coerența sa internă și externă, relevanța continuă a tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta va ține seama, de asemenea, de rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor anterioare.

Nu mai târziu de mijlocul anului 2018, Comisia trebuie să întocmească un raport de evaluare privind îndeplinirea obiectivelor tuturor măsurilor (la nivel de rezultate și impact), eficiența utilizării resurselor și valoarea sa europeană, în vederea luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor. Evaluarea va aborda, în plus, posibilitățile de simplificare, coerența sa internă și externă, relevanța continuă a tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta va ține seama, de asemenea, de rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor anterioare.

Expunere de motive

A se vedea punctul 46.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Acest rol a fost evidențiat în Concluziile Consiliului European din 28-29 iunie 2012 (pagina 11, „Contribuția politicilor europene la creștere”).

1

(2)  Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1639/2006 CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) și a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice.

2

(3)  Avizul CoR privind MCE ține seama de consultarea Rețelei de monitorizare a subsidiarității a Comitetului Regiunilor. Raportul consultării este disponibil pe site-ul internet al CoR: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

3

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/137

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE

2012/C 277/13

COMITETUL REGIUNILOR

| — | observă că în sectorul tensiunii înalte și foarte înalte provocarea constă în transportul ieftin și eficient al electricității din surse regenerabile, produsă offshore sau onshore, către regiunile cu cea mai mare nevoie de energie, în timp ce în sectorul tensiunii joase și mijlocii trebuie create condițiile de infrastructură pentru o serie de noi capacități de depozitare descentralizate; |
| --- | --- |

—

observă că în sectorul tensiunii înalte și foarte înalte provocarea constă în transportul ieftin și eficient al electricității din surse regenerabile, produsă offshore sau onshore, către regiunile cu cea mai mare nevoie de energie, în timp ce în sectorul tensiunii joase și mijlocii trebuie create condițiile de infrastructură pentru o serie de noi capacități de depozitare descentralizate;

| — | subliniază necesitatea transmiterii de către Comisie a unui semnal politic neechivoc către statele membre, sectorul economic și cel bancar, precum și către partenerii din întreaga lume, conform căruia procesul inițiat de creștere a cotei energiilor din surse regenerabile în mixul energetic al viitorului este ireversibil, fiind, de asemenea, atractiv și pentru investitorii privați; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea transmiterii de către Comisie a unui semnal politic neechivoc către statele membre, sectorul economic și cel bancar, precum și către partenerii din întreaga lume, conform căruia procesul inițiat de creștere a cotei energiilor din surse regenerabile în mixul energetic al viitorului este ireversibil, fiind, de asemenea, atractiv și pentru investitorii privați;

| — | subliniază faptul că, în vederea îndeplinirii obiectivelor 2020 ale UE, ar trebui să se promoveze mai puternic construcția unor rețele inteligente la nivel local și regional, așa cum s-a solicitat deja în avizele anterioare ale CoR (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin și CdR 104/2011 fin). Prețurile pentru utilizatorul final trebuie stabilite în funcție de producție și de cerere, în cadrul unei gestionări computerizate a sarcinilor, pentru a se stimula un consum economic de energie și pentru ca producția de energie descentralizată să fie adusă într-un mai bun echilibru cu consumul descentralizat de energie; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că, în vederea îndeplinirii obiectivelor 2020 ale UE, ar trebui să se promoveze mai puternic construcția unor rețele inteligente la nivel local și regional, așa cum s-a solicitat deja în avizele anterioare ale CoR (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin și CdR 104/2011 fin). Prețurile pentru utilizatorul final trebuie stabilite în funcție de producție și de cerere, în cadrul unei gestionări computerizate a sarcinilor, pentru a se stimula un consum economic de energie și pentru ca producția de energie descentralizată să fie adusă într-un mai bun echilibru cu consumul descentralizat de energie;

| — | solicită să se analizeze dacă nu ar fi mai potrivită elaborarea unor orientări mai puțin detaliate pentru ghidarea factorilor de decizie naționali, ca un mijloc mai puțin constrângător. Astfel, Comisia ar acorda statelor membre o marjă de manevră cât mai mare pentru integrarea concretă a structurilor deja existente. Aceasta privește autoritățile de planificare și autorizare din statele membre – care pot avea o organizare federală –, precum și grupurile regionale deja existente din cadrul celui de-al 3-lea pachet privind piața internă. În principiu ar trebui să se acorde prioritate utilizării instituțiilor care lucrează deja cu succes mai degrabă decât creării unor noi structuri. |
| --- | --- |

—

solicită să se analizeze dacă nu ar fi mai potrivită elaborarea unor orientări mai puțin detaliate pentru ghidarea factorilor de decizie naționali, ca un mijloc mai puțin constrângător. Astfel, Comisia ar acorda statelor membre o marjă de manevră cât mai mare pentru integrarea concretă a structurilor deja existente. Aceasta privește autoritățile de planificare și autorizare din statele membre – care pot avea o organizare federală –, precum și grupurile regionale deja existente din cadrul celui de-al 3-lea pachet privind piața internă. În principiu ar trebui să se acorde prioritate utilizării instituțiilor care lucrează deja cu succes mai degrabă decât creării unor noi structuri.

| Raportor | dl Heinz LEHMANN (DE-PPE), membru al Parlamentului landului Saxonia |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE
  COM(2011) 658 final - 2011/0300 (COD) |

Raportor

dl Heinz LEHMANN (DE-PPE), membru al Parlamentului landului Saxonia

Document de referință

Propunere de regulament privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE

COM(2011) 658 final - 2011/0300 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută faptul că regulamentul urmărește integrarea deplină a pieței interne a energiei, prin care trebuie să se garanteze că niciun stat membru și nicio regiune nu sunt izolate de rețeaua europeană, că securitatea aprovizionării și solidaritatea între statele membre sunt asigurate și că principiile dezvoltării durabile și ale protecției mediului sunt respectate. Aceasta este o premisă esențială pentru ca până în anul 2020 emisiile de gaze cu efect de seră să poată fi reduse cu 20 %, eficiența energetică să se poată îmbunătăți cu 20 % și cota energiilor regenerabile în consumul energetic să poată crește cu 20 %; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că regulamentul urmărește integrarea deplină a pieței interne a energiei, prin care trebuie să se garanteze că niciun stat membru și nicio regiune nu sunt izolate de rețeaua europeană, că securitatea aprovizionării și solidaritatea între statele membre sunt asigurate și că principiile dezvoltării durabile și ale protecției mediului sunt respectate. Aceasta este o premisă esențială pentru ca până în anul 2020 emisiile de gaze cu efect de seră să poată fi reduse cu 20 %, eficiența energetică să se poată îmbunătăți cu 20 % și cota energiilor regenerabile în consumul energetic să poată crește cu 20 %;

| 2. | subliniază importanța decisivă a acestei inițiative, care are scopul de a asigura securitatea energetică, prin diverse soluții tehnice utilizate în acest scop, în special dezvoltarea sistemelor de transport și de distribuție, prin utilizarea diverselor surse regenerabile deja disponibile și potențial exploatabile și prin valorificarea măsurilor de sprijin existente; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța decisivă a acestei inițiative, care are scopul de a asigura securitatea energetică, prin diverse soluții tehnice utilizate în acest scop, în special dezvoltarea sistemelor de transport și de distribuție, prin utilizarea diverselor surse regenerabile deja disponibile și potențial exploatabile și prin valorificarea măsurilor de sprijin existente;

| 3. | așteaptă ca această propunere să contribuie la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să aducă beneficii decisive întregii Uniuni Europene din punctul de vedere al competitivității și coeziunii economice, sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

3.

așteaptă ca această propunere să contribuie la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să aducă beneficii decisive întregii Uniuni Europene din punctul de vedere al competitivității și coeziunii economice, sociale și teritoriale;

| 4. | salută faptul că, în vederea realizării mai rapide a obiectivelor de infrastructură, pentru perioada ante și post 2020, s-au identificat un număr limitat de coridoare și domenii transeuropene prioritare pentru rețelele de energie electrică și de gaz, precum și pentru infrastructura de transport a petrolului, gazelor naturale, dioxidului de carbon și biometanului (biogaz purificat din instalațiile de biogaz), în cazul cărora acțiunea Uniunii Europene se justifică în cea mai mare măsură. Prin fluidizarea și reducerea procedurilor de autorizare, prin îmbunătățirea acceptării pe baza participării timpurii a publicului, prin simplificarea reglementării proiectelor, prin distribuția echitabilă, în funcție de gradul de utilizare, a costurilor, cu asigurarea echilibrului între câștiguri și riscuri, și prin punerea la dispoziție de către UE a sprijinului financiar necesar și direct, în conformitate cu regulile pieței, se va aduce o contribuție durabilă la accelerarea proiectelor de interes comun; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că, în vederea realizării mai rapide a obiectivelor de infrastructură, pentru perioada ante și post 2020, s-au identificat un număr limitat de coridoare și domenii transeuropene prioritare pentru rețelele de energie electrică și de gaz, precum și pentru infrastructura de transport a petrolului, gazelor naturale, dioxidului de carbon și biometanului (biogaz purificat din instalațiile de biogaz), în cazul cărora acțiunea Uniunii Europene se justifică în cea mai mare măsură. Prin fluidizarea și reducerea procedurilor de autorizare, prin îmbunătățirea acceptării pe baza participării timpurii a publicului, prin simplificarea reglementării proiectelor, prin distribuția echitabilă, în funcție de gradul de utilizare, a costurilor, cu asigurarea echilibrului între câștiguri și riscuri, și prin punerea la dispoziție de către UE a sprijinului financiar necesar și direct, în conformitate cu regulile pieței, se va aduce o contribuție durabilă la accelerarea proiectelor de interes comun;

| 5. | atrage atenția asupra faptului că rețeaua energetică europeană comună trebuie să respecte standarde de securitate mai înalte. Trebuie în special exclusă posibilitatea ca securitatea aprovizionării în Europa să fie periclitată prin atacuri informatice sau atacuri fizice, cu repercusiuni negative asupra performanței economice a statelor membre. |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra faptului că rețeaua energetică europeană comună trebuie să respecte standarde de securitate mai înalte. Trebuie în special exclusă posibilitatea ca securitatea aprovizionării în Europa să fie periclitată prin atacuri informatice sau atacuri fizice, cu repercusiuni negative asupra performanței economice a statelor membre.

A.   
  Situația inițială

| 6. | constată că fiecare stat membru al UE dispune în prezent de un mix energetic care este determinat de condițiile geografice, geologice, tehnologice și de politică energetică, precum și de nevoile naționale. Acesta constă dintr-un sector al sarcinii de bază, care până acum s-a alimentat în special din resurse fosile, nucleare și din unele surse regenerabile (hidroenergie, biomasă solidă) și dintr-o sarcină variabilă, care include anumite surse fosile flexibile, precum și, într-o anumită măsură, energii din surse regenerabile, în funcție de condițiile meteorologice, care în prezent sunt supuse unor fluctuații. Pentru a îndeplini obiectivele convenite în domeniul climei, va fi necesar în primul rând să se îmbunătățească eficiența energetică, să se reducă consumul de energie pentru încălzire și consumul de carburanți (neluat în considerare în balanța energetică primară) și să crească cota energiilor din surse regenerabile din cadrul producției globale de energie. Fluctuațiile naturale care vor rezulta din această creștere trebuie echilibrate printr-o serie de măsuri, ca, de exemplu, modernizarea centralelor existente, construcția unor noi centrale pe gaz foarte flexibile, bazate pe cogenerare, extinderea capacităților de depozitare a hidroenergiei acumulate prin pompare sau a altor tehnologii de stocare, precum și îmbunătățirea și extinderea sistemelor existente de transport și distribuție. Toate nivelurile structurii de rețele necesită modernizare. În timp ce în sectorul tensiunii joase și mijlocii trebuie create condițiile de infrastructură pentru o serie de noi capacități de depozitare descentralizate, în sectorul tensiunii înalte și foarte înalte provocarea constă în transportul ieftin și eficient al electricității din surse regenerabile, produsă offshore sau onshore, către regiunile cu cea mai mare nevoie de energie; |
| --- | --- |

6.

constată că fiecare stat membru al UE dispune în prezent de un mix energetic care este determinat de condițiile geografice, geologice, tehnologice și de politică energetică, precum și de nevoile naționale. Acesta constă dintr-un sector al sarcinii de bază, care până acum s-a alimentat în special din resurse fosile, nucleare și din unele surse regenerabile (hidroenergie, biomasă solidă) și dintr-o sarcină variabilă, care include anumite surse fosile flexibile, precum și, într-o anumită măsură, energii din surse regenerabile, în funcție de condițiile meteorologice, care în prezent sunt supuse unor fluctuații. Pentru a îndeplini obiectivele convenite în domeniul climei, va fi necesar în primul rând să se îmbunătățească eficiența energetică, să se reducă consumul de energie pentru încălzire și consumul de carburanți (neluat în considerare în balanța energetică primară) și să crească cota energiilor din surse regenerabile din cadrul producției globale de energie. Fluctuațiile naturale care vor rezulta din această creștere trebuie echilibrate printr-o serie de măsuri, ca, de exemplu, modernizarea centralelor existente, construcția unor noi centrale pe gaz foarte flexibile, bazate pe cogenerare, extinderea capacităților de depozitare a hidroenergiei acumulate prin pompare sau a altor tehnologii de stocare, precum și îmbunătățirea și extinderea sistemelor existente de transport și distribuție. Toate nivelurile structurii de rețele necesită modernizare. În timp ce în sectorul tensiunii joase și mijlocii trebuie create condițiile de infrastructură pentru o serie de noi capacități de depozitare descentralizate, în sectorul tensiunii înalte și foarte înalte provocarea constă în transportul ieftin și eficient al electricității din surse regenerabile, produsă offshore sau onshore, către regiunile cu cea mai mare nevoie de energie;

| 7. | pentru garantarea securității energetice a statelor membre, trebuie să se introducă soluții bazate pe modernizarea și pe exploatarea și dezvoltarea în continuare a surselor comerciale convenționale și alternative existente, dat fiind că acestea contribuie decisiv la asigurarea stabilității sistemelor electroenergetice, de exemplu la nivel local și național; |
| --- | --- |

7.

pentru garantarea securității energetice a statelor membre, trebuie să se introducă soluții bazate pe modernizarea și pe exploatarea și dezvoltarea în continuare a surselor comerciale convenționale și alternative existente, dat fiind că acestea contribuie decisiv la asigurarea stabilității sistemelor electroenergetice, de exemplu la nivel local și național;

| 8. | confirmă faptul că testarea unor tehnologii de transport și de depozitare mai performante, utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor, precum și promovarea elaborării unor planuri energetice locale și regionale trebuie să se afle în centrul preocupărilor; |
| --- | --- |

8.

confirmă faptul că testarea unor tehnologii de transport și de depozitare mai performante, utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor, precum și promovarea elaborării unor planuri energetice locale și regionale trebuie să se afle în centrul preocupărilor;

| 9. | constată că, în următoarele decenii, gazul natural poate juca, de asemenea, un rol important în compensarea fluctuațiilor producției de energie electrică în Europa. În acest scop, trebuie diversificate importurile de gaz, trebuie dezvoltată producția acestuia în țările membre ale UE, prin utilizarea surselor convenționale și neconvenționale, precum și producția de biometan (biogaz purificat) în instalațiile de biogaz, trebuie completate rețelele de gaz prin conducte de transport și trebuie create capacități de depozitare mai mari. Baza pentru operarea centralelor pe gaz suplimentare pentru rezerva de reglaj o reprezintă îmbunătățirea infrastructurii corespunzătoare de transport a gazului în statele membre în care gazul natural reprezintă o sursă importantă de energie; |
| --- | --- |

9.

constată că, în următoarele decenii, gazul natural poate juca, de asemenea, un rol important în compensarea fluctuațiilor producției de energie electrică în Europa. În acest scop, trebuie diversificate importurile de gaz, trebuie dezvoltată producția acestuia în țările membre ale UE, prin utilizarea surselor convenționale și neconvenționale, precum și producția de biometan (biogaz purificat) în instalațiile de biogaz, trebuie completate rețelele de gaz prin conducte de transport și trebuie create capacități de depozitare mai mari. Baza pentru operarea centralelor pe gaz suplimentare pentru rezerva de reglaj o reprezintă îmbunătățirea infrastructurii corespunzătoare de transport a gazului în statele membre în care gazul natural reprezintă o sursă importantă de energie;

| 10. | recunoaște că și în viitorul apropiat o anumită cotă de energie electrică produsă din cărbune este indispensabilă în cadrul mixului energetic european, chiar dacă această cotă va scădea în continuare. Tehnologia CSC își poate aduce în această perioadă o contribuție la limitarea emisiilor de dioxid de carbon, cu condiția să permită dezvoltarea unui sistem fezabil din punct de vedere tehnic, care să poată fi operat în mod rentabil și suficient de sigur. Cu toate acestea, este încă nevoie de cercetare și dezvoltare, verificate în practică, în special în ceea ce privește aspectele tehnice și economice, precum și efectele conexe asupra mediului. În interesul dezvoltării și unei rețele transfrontaliere de transport al dioxidului de carbon, ar trebui totuși luate acum măsuri la nivel european. |
| --- | --- |

10.

recunoaște că și în viitorul apropiat o anumită cotă de energie electrică produsă din cărbune este indispensabilă în cadrul mixului energetic european, chiar dacă această cotă va scădea în continuare. Tehnologia CSC își poate aduce în această perioadă o contribuție la limitarea emisiilor de dioxid de carbon, cu condiția să permită dezvoltarea unui sistem fezabil din punct de vedere tehnic, care să poată fi operat în mod rentabil și suficient de sigur. Cu toate acestea, este încă nevoie de cercetare și dezvoltare, verificate în practică, în special în ceea ce privește aspectele tehnice și economice, precum și efectele conexe asupra mediului. În interesul dezvoltării și unei rețele transfrontaliere de transport al dioxidului de carbon, ar trebui totuși luate acum măsuri la nivel european.

B.   
  Subsidiaritatea

| 11. | subliniază faptul că UE a căzut de acord asupra unor obiective în domeniul climei care necesită eforturi mari din partea tuturor statelor membre în vederea punerii lor în aplicare. Unul din aceste eforturi se referă la crearea unei infrastructuri energetice cât mai inteligente. Pe lângă includerea unei multitudini de producători mici și foarte mici de energie electrică din surse regenerabile în rețelele existente și dezvoltarea rețelelor de distribuție inteligente, capabile să gestioneze fluctuațiile în mod descentralizat, multiplicând și facilitând interconexiunile cu țările care dispun de resurse energetice, pentru a crește producția de energie electrică din surse regenerabile, infrastructurile naționale trebuie, de asemenea, conectate unele cu altele într-un mod eficient și în primul rând flexibil. Această idee a fost abordată de Comisie deja de mai mulți ani prin intermediul TEN-E; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că UE a căzut de acord asupra unor obiective în domeniul climei care necesită eforturi mari din partea tuturor statelor membre în vederea punerii lor în aplicare. Unul din aceste eforturi se referă la crearea unei infrastructuri energetice cât mai inteligente. Pe lângă includerea unei multitudini de producători mici și foarte mici de energie electrică din surse regenerabile în rețelele existente și dezvoltarea rețelelor de distribuție inteligente, capabile să gestioneze fluctuațiile în mod descentralizat, multiplicând și facilitând interconexiunile cu țările care dispun de resurse energetice, pentru a crește producția de energie electrică din surse regenerabile, infrastructurile naționale trebuie, de asemenea, conectate unele cu altele într-un mod eficient și în primul rând flexibil. Această idee a fost abordată de Comisie deja de mai mulți ani prin intermediul TEN-E;

| 12. | recunoaște că, în paralel, statele membre au elaborat planuri naționale de consolidare a cotei de energii din surse regenerabile în producția de energie și au adoptat legi corespunzătoare. În afară de aceasta, după intrarea în vigoarea a celui de-al 3-lea pachet energetic al UE, o serie de instituții și grupuri transnaționale cooperează cu succes; |
| --- | --- |

12.

recunoaște că, în paralel, statele membre au elaborat planuri naționale de consolidare a cotei de energii din surse regenerabile în producția de energie și au adoptat legi corespunzătoare. În afară de aceasta, după intrarea în vigoarea a celui de-al 3-lea pachet energetic al UE, o serie de instituții și grupuri transnaționale cooperează cu succes;

| 13. | constată că, în ciuda acestor structuri care s-au dezvoltat între timp, proiectele energetice transfrontaliere concrete se confruntă cu dificultăți cauzate de structura infrastructurilor naționale, de prioritățile specifice ale politicilor energetice sau de competențele diferite. Aceste incompatibilități au cauzat pierderi de timp la planificarea, finanțarea și construcția proiectelor TEN-E; |
| --- | --- |

13.

constată că, în ciuda acestor structuri care s-au dezvoltat între timp, proiectele energetice transfrontaliere concrete se confruntă cu dificultăți cauzate de structura infrastructurilor naționale, de prioritățile specifice ale politicilor energetice sau de competențele diferite. Aceste incompatibilități au cauzat pierderi de timp la planificarea, finanțarea și construcția proiectelor TEN-E;

| 14. | constată că, prin proiectul de regulament, Comisia dorește să asigure recunoașterea cât mai timpurie a acestor incompatibilități și depășirea lor cât mai rapidă prin procedura de moderare propusă. Regulamentul Comisiei urmărește accelerarea unui număr limitat de proiecte-cheie transfrontaliere și a unor proiecte naționale cu impact transfrontalier semnificativ, care trebuie privite drept componente ale viitoarei rețele europene de transport de randament înalt; |
| --- | --- |

14.

constată că, prin proiectul de regulament, Comisia dorește să asigure recunoașterea cât mai timpurie a acestor incompatibilități și depășirea lor cât mai rapidă prin procedura de moderare propusă. Regulamentul Comisiei urmărește accelerarea unui număr limitat de proiecte-cheie transfrontaliere și a unor proiecte naționale cu impact transfrontalier semnificativ, care trebuie privite drept componente ale viitoarei rețele europene de transport de randament înalt;

| 15. | recunoaște că sarcina mult mai vastă a îmbunătățirii rețelelor naționale de aprovizionare cu energie în viitor le revine în continuare statelor membre și este afectată doar indirect de regulament. Acest mod de a proceda se bazează pe articolele 170-172 din TFUE. Astfel, principiul subsdiarității este afectat, însă dat fiind numărul limitat de proiecte vizate care au o componentă transfrontalieră nu este încălcat; |
| --- | --- |

15.

recunoaște că sarcina mult mai vastă a îmbunătățirii rețelelor naționale de aprovizionare cu energie în viitor le revine în continuare statelor membre și este afectată doar indirect de regulament. Acest mod de a proceda se bazează pe articolele 170-172 din TFUE. Astfel, principiul subsdiarității este afectat, însă dat fiind numărul limitat de proiecte vizate care au o componentă transfrontalieră nu este încălcat;

| 16. | subliniază că, pe lângă elaborarea unui plan european principal pentru rețele energetice transfrontaliere, utilitatea propunerii constă în semnalul politic neechivoc transmis de Comisie către statele membre, sectorul economic și cel bancar, precum și către partenerii din întreaga lume, conform căruia procesul inițiat de creștere a cotei energiilor din surse regenerabile în mixul energetic al viitorului este ireversibil, fiind, de asemenea, atractiv și pentru investitorii privați; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, pe lângă elaborarea unui plan european principal pentru rețele energetice transfrontaliere, utilitatea propunerii constă în semnalul politic neechivoc transmis de Comisie către statele membre, sectorul economic și cel bancar, precum și către partenerii din întreaga lume, conform căruia procesul inițiat de creștere a cotei energiilor din surse regenerabile în mixul energetic al viitorului este ireversibil, fiind, de asemenea, atractiv și pentru investitorii privați;

| 17. | constată că Comisia propune ca instrument juridic un regulament cu valabilitate directă în toate statele membre și obligatoriu în toate elementele sale. Comitetul îl consideră în principiu proporțional având în vedere accelerarea dorită a procedurii de autorizare; |
| --- | --- |

17.

constată că Comisia propune ca instrument juridic un regulament cu valabilitate directă în toate statele membre și obligatoriu în toate elementele sale. Comitetul îl consideră în principiu proporțional având în vedere accelerarea dorită a procedurii de autorizare;

| 18. | atrage însă atenția asupra faptului că fluidizarea procedurilor de autorizare pentru proiectele de infrastructură poate reprezenta potențial o intervenție puternică în drepturile de planificare ale statele membrilor, precum și în drepturile de participare ale părților interesate și ale publicului. Și în cazul proiectelor de interes comun, trebuie să se respecte competențele garantate prin constituție ale entităților federale din sistemele federale în ceea ce privește impunerea și organizarea procedurilor de planificare și de autorizare. Nu consideră că toate obiectivele detaliate stabilite în capitolul III mai pot fi considerate încă drept „orientări” sau linii directoare pentru domeniul rețelelor transeuropene în sensul articolului 171 alineatul (1) din TFUE și astfel drept armonizare minimă cu adevărat necesară a procedurilor administrative naționale; |
| --- | --- |

18.

atrage însă atenția asupra faptului că fluidizarea procedurilor de autorizare pentru proiectele de infrastructură poate reprezenta potențial o intervenție puternică în drepturile de planificare ale statele membrilor, precum și în drepturile de participare ale părților interesate și ale publicului. Și în cazul proiectelor de interes comun, trebuie să se respecte competențele garantate prin constituție ale entităților federale din sistemele federale în ceea ce privește impunerea și organizarea procedurilor de planificare și de autorizare. Nu consideră că toate obiectivele detaliate stabilite în capitolul III mai pot fi considerate încă drept „orientări” sau linii directoare pentru domeniul rețelelor transeuropene în sensul articolului 171 alineatul (1) din TFUE și astfel drept armonizare minimă cu adevărat necesară a procedurilor administrative naționale;

| 19. | solicită să se analizeze în acest context dacă nu ar fi mai potrivită elaborarea unor orientări mai puțin detaliate pentru ghidarea factorilor de decizie naționali, ca un mijloc mai puțin constrângător. Astfel, Comisia ar acorda statelor membre o marjă de manevră cât mai mare pentru integrarea concretă a structurilor deja existente, facilitând și acordând prioritate interconexiunilor atunci când un stat dispune de resurse pentru a-și crește producția de energie din surse regenerabile. Aceasta privește autoritățile de amenajarea teritoriului, planificare și autorizare din statele membre – care pot avea o organizare federală –, precum și grupurile regionale deja existente din cadrul celui de-al 3-lea pachet privind piața internă. În principiu ar trebui să se acorde prioritate utilizării instituțiilor care lucrează deja cu succes mai degrabă decât creării unor noi structuri; |
| --- | --- |

19.

solicită să se analizeze în acest context dacă nu ar fi mai potrivită elaborarea unor orientări mai puțin detaliate pentru ghidarea factorilor de decizie naționali, ca un mijloc mai puțin constrângător. Astfel, Comisia ar acorda statelor membre o marjă de manevră cât mai mare pentru integrarea concretă a structurilor deja existente, facilitând și acordând prioritate interconexiunilor atunci când un stat dispune de resurse pentru a-și crește producția de energie din surse regenerabile. Aceasta privește autoritățile de amenajarea teritoriului, planificare și autorizare din statele membre – care pot avea o organizare federală –, precum și grupurile regionale deja existente din cadrul celui de-al 3-lea pachet privind piața internă. În principiu ar trebui să se acorde prioritate utilizării instituțiilor care lucrează deja cu succes mai degrabă decât creării unor noi structuri;

| 20. | are o poziție critică față de limitele temporale stabilite în mod apodictic în procedura administrativă. Tocmai în cazul proiectelor de interes comun, calitatea trebuie să fie mai importantă decât viteza. Pe lângă securitatea aprovizionării, calitatea proiectelor de interes comun va avea o influență ce nu va putea fi neglijată asupra prețurilor pentru utilizatorii finali. Pe lângă interesele investitorilor, costurile pentru IMM-urile locale și cetățeni reprezintă, de asemenea, un factor important de atractivitate economică locală; |
| --- | --- |

20.

are o poziție critică față de limitele temporale stabilite în mod apodictic în procedura administrativă. Tocmai în cazul proiectelor de interes comun, calitatea trebuie să fie mai importantă decât viteza. Pe lângă securitatea aprovizionării, calitatea proiectelor de interes comun va avea o influență ce nu va putea fi neglijată asupra prețurilor pentru utilizatorii finali. Pe lângă interesele investitorilor, costurile pentru IMM-urile locale și cetățeni reprezintă, de asemenea, un factor important de atractivitate economică locală;

| 21. | consideră că problemele care apar la planificarea și punerea în aplicare a proiectelor de interes comun ar trebui abordate de jos în sus, adică în conformitate cu principiul subsidiarității, și că toate alternativele ar trebui examinate cu toată seriozitatea necesară. Coordonatorul european al proiectelor ar trebui să intervină doar în cazul în care autoritățile locale, regionale, naționale sau multinaționale nu pot ajunge la timp la un acord. În trecut au existat cazuri în care implicarea unui moderator european a fost utilă. Existența unui coordonator european având rolul de a contribui la soluționarea unor cazuri individuale dificile nu pare să contravină în sine subsidiarității. Numirea acestuia și eventual prelungirea mandatului său ar trebui să se facă pe baza unei decizii comune a Consiliului de Miniștri și a Parlamentului European; |
| --- | --- |

21.

consideră că problemele care apar la planificarea și punerea în aplicare a proiectelor de interes comun ar trebui abordate de jos în sus, adică în conformitate cu principiul subsidiarității, și că toate alternativele ar trebui examinate cu toată seriozitatea necesară. Coordonatorul european al proiectelor ar trebui să intervină doar în cazul în care autoritățile locale, regionale, naționale sau multinaționale nu pot ajunge la timp la un acord. În trecut au existat cazuri în care implicarea unui moderator european a fost utilă. Existența unui coordonator european având rolul de a contribui la soluționarea unor cazuri individuale dificile nu pare să contravină în sine subsidiarității. Numirea acestuia și eventual prelungirea mandatului său ar trebui să se facă pe baza unei decizii comune a Consiliului de Miniștri și a Parlamentului European;

| 22. | salută instituirea unei autorități naționale de autorizare în calitate de „ghișeu unic”. Ar trebui lăsat la latitudinea statelor membre să decidă dacă în cadrul procedurii de autorizare se aplică un sistem integrat sau un sistem coordonat; |
| --- | --- |

22.

salută instituirea unei autorități naționale de autorizare în calitate de „ghișeu unic”. Ar trebui lăsat la latitudinea statelor membre să decidă dacă în cadrul procedurii de autorizare se aplică un sistem integrat sau un sistem coordonat;

| 23. | sprijină propunerea de regulament privind distribuția transfrontalieră a costurilor cu implicarea ACER. Acest lucru este valabil și în ceea ce privește obligația autorităților de reglementare naționale de a institui, pentru proiectele de interes comun, stimulente pentru investiții prin acordarea de compensații. Aceste stimulente trebuie să fie pe măsura riscului; |
| --- | --- |

23.

sprijină propunerea de regulament privind distribuția transfrontalieră a costurilor cu implicarea ACER. Acest lucru este valabil și în ceea ce privește obligația autorităților de reglementare naționale de a institui, pentru proiectele de interes comun, stimulente pentru investiții prin acordarea de compensații. Aceste stimulente trebuie să fie pe măsura riscului;

| 24. | consideră că este necesar ca lista proiectelor de interes comun să fie examinată periodic și să fie adaptată în cazul modificării cerințelor. |
| --- | --- |

24.

consideră că este necesar ca lista proiectelor de interes comun să fie examinată periodic și să fie adaptată în cazul modificării cerințelor.

C.   
  Acceptarea

| 25. | constată că crearea premiselor tehnice pentru îndeplinirea obiectivelor noastre ambițioase din domeniul energiei și climei nu poate avea succes decât cu condiția participării cetățenilor – niciodată împotriva voinței acestora. Din acest motiv, trebuie salutată explicit informarea, implicarea și participarea timpurie a cetățenilor și a autorităților locale; |
| --- | --- |

25.

constată că crearea premiselor tehnice pentru îndeplinirea obiectivelor noastre ambițioase din domeniul energiei și climei nu poate avea succes decât cu condiția participării cetățenilor – niciodată împotriva voinței acestora. Din acest motiv, trebuie salutată explicit informarea, implicarea și participarea timpurie a cetățenilor și a autorităților locale;

| 26. | subliniază că tranziția către o producție de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon face necesară reorganizarea arhitecturii rețelelor. În timp ce integrarea noilor generatoare mici în rețelele de tensiune joasă și medie și gestionarea acestora se poate face în cea mai mare parte fără intervenții care să modifice mediul înconjurător, pentru finalizarea noilor autostrăzi europene de energie electrică de tensiune foarte înaltă, este inevitabilă construcția unor noi linii, trebuind acordată prioritate acelora care permit multiplicarea interconexiunilor cu statele care pot asigura creșterea producției de energie din surse regenerabile. Deoarece în cele din urmă costurile pentru construcția acestor sisteme trebuie suportate de consumatorii de energie electrică, este important ca execuția tehnică a acestora să fie cât mai inteligentă și eficientă. Aceasta include și reducerea la minim a intervențiilor asupra mediului înconjurător. Această corelație trebuie explicată cetățenilor cât mai timpuriu și mai durabil posibil; |
| --- | --- |

26.

subliniază că tranziția către o producție de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon face necesară reorganizarea arhitecturii rețelelor. În timp ce integrarea noilor generatoare mici în rețelele de tensiune joasă și medie și gestionarea acestora se poate face în cea mai mare parte fără intervenții care să modifice mediul înconjurător, pentru finalizarea noilor autostrăzi europene de energie electrică de tensiune foarte înaltă, este inevitabilă construcția unor noi linii, trebuind acordată prioritate acelora care permit multiplicarea interconexiunilor cu statele care pot asigura creșterea producției de energie din surse regenerabile. Deoarece în cele din urmă costurile pentru construcția acestor sisteme trebuie suportate de consumatorii de energie electrică, este important ca execuția tehnică a acestora să fie cât mai inteligentă și eficientă. Aceasta include și reducerea la minim a intervențiilor asupra mediului înconjurător. Această corelație trebuie explicată cetățenilor cât mai timpuriu și mai durabil posibil;

| 27. | solicită guvernelor naționale să creeze stimulente potrivite pentru a compensa efectele negative persistente pentru cetățeni, localități și autoritățile locale într-un mod echitabil. Experiențele din localitățile afectate în trecut de proiecte de construcții noi de astfel de dimensiuni au arătat că transparența și prezenta la fața locului a unui partener de discuție permanent din partea executantului proiectului constituie o condiție prealabilă importantă pentru planificarea și evoluția lucrărilor conform termenelor stabilite; |
| --- | --- |

27.

solicită guvernelor naționale să creeze stimulente potrivite pentru a compensa efectele negative persistente pentru cetățeni, localități și autoritățile locale într-un mod echitabil. Experiențele din localitățile afectate în trecut de proiecte de construcții noi de astfel de dimensiuni au arătat că transparența și prezenta la fața locului a unui partener de discuție permanent din partea executantului proiectului constituie o condiție prealabilă importantă pentru planificarea și evoluția lucrărilor conform termenelor stabilite;

| 28. | subliniază că ghidul care urmează să fie elaborat reprezintă un instrument ajutător important pentru informarea cetățenilor cu privire la avantajele dezvoltării infrastructurii și a unor rețele inteligente în ceea ce privește securitatea aprovizionării, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și eficiența energetică. Aceste informații nu trebuie să treacă sub tăcere aspectele negative. Doar printr-o informare completă și transparentă, cetățenii vor putea înțelege amploarea provocării și vor putea accepta mai bine eventualele efecte negative. Fluxul de informații trebuie să fie adaptat situației și să ofere informații obiective cetățenilor afectați; |
| --- | --- |

28.

subliniază că ghidul care urmează să fie elaborat reprezintă un instrument ajutător important pentru informarea cetățenilor cu privire la avantajele dezvoltării infrastructurii și a unor rețele inteligente în ceea ce privește securitatea aprovizionării, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și eficiența energetică. Aceste informații nu trebuie să treacă sub tăcere aspectele negative. Doar printr-o informare completă și transparentă, cetățenii vor putea înțelege amploarea provocării și vor putea accepta mai bine eventualele efecte negative. Fluxul de informații trebuie să fie adaptat situației și să ofere informații obiective cetățenilor afectați;

| 29. | solicită ca, pe lângă despăgubirile materiale pentru cetățenii, localitățile și autoritățile locale care sunt extrem de afectați de executarea proiectelor, trebuie realizată o prezentare publică a măsurilor preventive luate, împreună cu o evaluare socioeconomică și ecologică a impactului. Acțiunile pentru asigurarea transparenței și un sistem echitabil de compensare reprezintă condiții prealabile indispensabile pentru acceptarea construirii rapide a rețelelor energetice ale viitorului. |
| --- | --- |

29.

solicită ca, pe lângă despăgubirile materiale pentru cetățenii, localitățile și autoritățile locale care sunt extrem de afectați de executarea proiectelor, trebuie realizată o prezentare publică a măsurilor preventive luate, împreună cu o evaluare socioeconomică și ecologică a impactului. Acțiunile pentru asigurarea transparenței și un sistem echitabil de compensare reprezintă condiții prealabile indispensabile pentru acceptarea construirii rapide a rețelelor energetice ale viitorului.

D.   
  Finanțarea

| 30. | constată că, în opinia Comisiei, instrumentele de finanțare TEN-E existente până în prezent nu s-au dovedit suficient de eficace, trebuind să fie înlocuite cu mecanismul „Conectarea Europei”. Din fondurile de 50 de miliarde EUR prevăzute pentru cadrul financiar multianual în regulamentul privind infrastructura, sectorului energetic îi revin 9,1 miliarde EUR pe o perioadă de 7 ani. Astfel pot fi puse la dispoziție fonduri pentru studii și instrumente financiare destinate proiectelor de energie electrică, gaz și dioxid de carbon și se pot acorda subvențiile nerambursabile pentru proiectele de energie electrică și gaz care au efecte pozitive asupra securității aprovizionării, solidarității și inovării, dar care, conform planurilor de afaceri, nu sunt viabile din punct de vedre comercial și în cazul cărora există o decizie privind repartiția transfrontalieră a costurilor. Pe lângă acestea, sunt eligibile pentru acordarea de subvenții nerambursabile și rețelele și instalațiile de măsurare inteligente, precum și proiectele din domeniul dioxidului de carbon, a căror viabilitate comercială nu poate fi demonstrată; |
| --- | --- |

30.

constată că, în opinia Comisiei, instrumentele de finanțare TEN-E existente până în prezent nu s-au dovedit suficient de eficace, trebuind să fie înlocuite cu mecanismul „Conectarea Europei”. Din fondurile de 50 de miliarde EUR prevăzute pentru cadrul financiar multianual în regulamentul privind infrastructura, sectorului energetic îi revin 9,1 miliarde EUR pe o perioadă de 7 ani. Astfel pot fi puse la dispoziție fonduri pentru studii și instrumente financiare destinate proiectelor de energie electrică, gaz și dioxid de carbon și se pot acorda subvențiile nerambursabile pentru proiectele de energie electrică și gaz care au efecte pozitive asupra securității aprovizionării, solidarității și inovării, dar care, conform planurilor de afaceri, nu sunt viabile din punct de vedre comercial și în cazul cărora există o decizie privind repartiția transfrontalieră a costurilor. Pe lângă acestea, sunt eligibile pentru acordarea de subvenții nerambursabile și rețelele și instalațiile de măsurare inteligente, precum și proiectele din domeniul dioxidului de carbon, a căror viabilitate comercială nu poate fi demonstrată;

| 31. | salută faptul că mecanismul „Conectarea Europei” acordă o atenție mai mare proiectelor de infrastructură importante din punct de vedere energetic, dar mai puțin atractive din punct de vedere comercial. Implementarea cu succes a unor astfel de proiecte ar contribui considerabil la finalizarea pieței interne a UE și la securitatea aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

31.

salută faptul că mecanismul „Conectarea Europei” acordă o atenție mai mare proiectelor de infrastructură importante din punct de vedere energetic, dar mai puțin atractive din punct de vedere comercial. Implementarea cu succes a unor astfel de proiecte ar contribui considerabil la finalizarea pieței interne a UE și la securitatea aprovizionării cu energie;

| 32. | consideră că întrucât cea mai mare parte a celor douăsprezece proiecte prioritare de infrastructură din cadrul mecanismului „Conectarea Europei” se referă la proiecte de conducte de gaz și de petrol, care necesită investiții cu un timp lung de amortizare, Comisia Europeană trimite un semnal fără îndoială fals în domeniul politicii energetice, deoarece până în prezent, lipsește o justificare convingătoare privind modul în care stabilirea priorităților în favoarea surselor de energie fosilă poate fi conciliată cu obiectivele UE 2020 și cu obiectivele mai ambițioase din domeniul climei pentru 2030 și 2050; |
| --- | --- |

32.

consideră că întrucât cea mai mare parte a celor douăsprezece proiecte prioritare de infrastructură din cadrul mecanismului „Conectarea Europei” se referă la proiecte de conducte de gaz și de petrol, care necesită investiții cu un timp lung de amortizare, Comisia Europeană trimite un semnal fără îndoială fals în domeniul politicii energetice, deoarece până în prezent, lipsește o justificare convingătoare privind modul în care stabilirea priorităților în favoarea surselor de energie fosilă poate fi conciliată cu obiectivele UE 2020 și cu obiectivele mai ambițioase din domeniul climei pentru 2030 și 2050;

| 33. | subliniază că, în vederea îndeplinirii obiectivelor 2020 ale UE, pe lângă dezvoltarea accelerată a marilor rețele de transport, ar trebui să se promoveze mai puternic construcția unor rețele inteligente la nivel local și regional, așa cum s-a solicitat deja în avizele anterioare ale CoR (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin și CdR 104/2011 fin). Prețurile pentru utilizatorul final trebuie stabilite în funcție de producție și de cerere, în cadrul unei gestionări computerizate a sarcinilor pentru a se stimula un consum economic de energie și pentru ca producția de energie descentralizată să fie adusă într-un mai bun echilibru cu consumul descentralizat de energie. Dacă taxele pe energie reprezintă un instrument la care statele membre pot recurge în vederea combaterii schimbărilor climatice, în condițiile prevăzute de Directiva Consiliului 2003/96/CE privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității, CoR consideră că posibilitatea de a introduce un sistem fiscal diferențiat nu ar trebui să fie limitată la regiuni, ci extinsă la autoritățile locale, care sunt, de asemenea, recunoscute ca actori cu rol deplin ai dezvoltării durabile în UE. În special în statele membre în care contribuie la dezvoltarea de rețele inteligente, aceste autorități ar trebui să fie în măsură, în vederea îmbunătățirii securității aprovizionării, a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a creșterii eficienței energetice, să stabilească rate de impozitare generală a consumului de energie diferite de nivelurile naționale corespunzătoare, cu condiția să se garanteze tratamentul egal al surselor de energie concurente și ca aceste diferențe între nivelurile de impozitare să nu împiedice buna funcționare a pieței interne și circulația produselor energetice între statele membre; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, în vederea îndeplinirii obiectivelor 2020 ale UE, pe lângă dezvoltarea accelerată a marilor rețele de transport, ar trebui să se promoveze mai puternic construcția unor rețele inteligente la nivel local și regional, așa cum s-a solicitat deja în avizele anterioare ale CoR (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin și CdR 104/2011 fin). Prețurile pentru utilizatorul final trebuie stabilite în funcție de producție și de cerere, în cadrul unei gestionări computerizate a sarcinilor pentru a se stimula un consum economic de energie și pentru ca producția de energie descentralizată să fie adusă într-un mai bun echilibru cu consumul descentralizat de energie. Dacă taxele pe energie reprezintă un instrument la care statele membre pot recurge în vederea combaterii schimbărilor climatice, în condițiile prevăzute de Directiva Consiliului 2003/96/CE privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității, CoR consideră că posibilitatea de a introduce un sistem fiscal diferențiat nu ar trebui să fie limitată la regiuni, ci extinsă la autoritățile locale, care sunt, de asemenea, recunoscute ca actori cu rol deplin ai dezvoltării durabile în UE. În special în statele membre în care contribuie la dezvoltarea de rețele inteligente, aceste autorități ar trebui să fie în măsură, în vederea îmbunătățirii securității aprovizionării, a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a creșterii eficienței energetice, să stabilească rate de impozitare generală a consumului de energie diferite de nivelurile naționale corespunzătoare, cu condiția să se garanteze tratamentul egal al surselor de energie concurente și ca aceste diferențe între nivelurile de impozitare să nu împiedice buna funcționare a pieței interne și circulația produselor energetice între statele membre;

| 34. | este profund preocupat de faptul că, în ceea ce privește integrarea necesară a piețelor energiilor din surse regenerabile, tocmai centralele hidroelectrice cu acumulare prin pompare sau alte tehnologii sunt excluse explicit de la finanțarea prin mecanismul „Conectarea Europei”. Posibilității de depozitare prin astfel de centrale a energiilor produse din surse regenerabile îi revine un rol central în gestionarea surselor fluctuante de energie eoliană și solară; |
| --- | --- |

34.

este profund preocupat de faptul că, în ceea ce privește integrarea necesară a piețelor energiilor din surse regenerabile, tocmai centralele hidroelectrice cu acumulare prin pompare sau alte tehnologii sunt excluse explicit de la finanțarea prin mecanismul „Conectarea Europei”. Posibilității de depozitare prin astfel de centrale a energiilor produse din surse regenerabile îi revine un rol central în gestionarea surselor fluctuante de energie eoliană și solară;

| 35. | regretă că noile instrumente financiare care vor sta la dispoziție începând cu 2014 nu au fost încă definite în detaliu de către Comisie. La alegerea lor, trebuie să se acorde atenție utilității lor suplimentare. Ele trebuie să constituie o completare la subvențiile nerambursabile obișnuite de până acum și să creeze un cadru coerent și uniform de finanțare pentru sectoarele rețelelor feroviare, energetice și de telecomunicații, care să se bazeze pe experiențele realizate cu mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (Risk Sharing Finance Facility), cu instrumentul de garantare a creditelor (Loan Guarantee Instrument) și cu fondul Marguerite; |
| --- | --- |

35.

regretă că noile instrumente financiare care vor sta la dispoziție începând cu 2014 nu au fost încă definite în detaliu de către Comisie. La alegerea lor, trebuie să se acorde atenție utilității lor suplimentare. Ele trebuie să constituie o completare la subvențiile nerambursabile obișnuite de până acum și să creeze un cadru coerent și uniform de finanțare pentru sectoarele rețelelor feroviare, energetice și de telecomunicații, care să se bazeze pe experiențele realizate cu mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (Risk Sharing Finance Facility), cu instrumentul de garantare a creditelor (Loan Guarantee Instrument) și cu fondul Marguerite;

| 36. | ia notă de faptul că pentru finanțare sunt prevăzute atât instrumente de capital propriu și de capital de risc, cât și instrumente de capital împrumutat. Acestea includ garanții pentru intermediarii care pun la dispoziție finanțări pentru beneficiari cu dificultăți de finanțare și permit partajarea riscului cu institutele financiare în vederea creșterii volumului de finanțare. Aici sunt incluse și obligațiunile de proiect; |
| --- | --- |

36.

ia notă de faptul că pentru finanțare sunt prevăzute atât instrumente de capital propriu și de capital de risc, cât și instrumente de capital împrumutat. Acestea includ garanții pentru intermediarii care pun la dispoziție finanțări pentru beneficiari cu dificultăți de finanțare și permit partajarea riscului cu institutele financiare în vederea creșterii volumului de finanțare. Aici sunt incluse și obligațiunile de proiect;

| 37. | în ceea ce privește evaluarea impactului, este de acord cu opinia Comisiei conform căreia instrumentele de finanțare propuse nu cauzează denaturarea pieței financiare, fiind viabile din punct de vedere economic, însă în anumite cazuri nu atrag finanțare suficientă din partea pieței; |
| --- | --- |

37.

în ceea ce privește evaluarea impactului, este de acord cu opinia Comisiei conform căreia instrumentele de finanțare propuse nu cauzează denaturarea pieței financiare, fiind viabile din punct de vedere economic, însă în anumite cazuri nu atrag finanțare suficientă din partea pieței;

| 38. | constată că de aici rezultă o anume contradicție față de articolul 15 din regulament, conform căruia problemele legate de finanțare nu reprezintă un criteriu de eligibilitate al instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

38.

constată că de aici rezultă o anume contradicție față de articolul 15 din regulament, conform căruia problemele legate de finanțare nu reprezintă un criteriu de eligibilitate al instrumentelor financiare;

| 39. | apreciază în principiu pozitiv faptul că în cadrul mecanismului „Conectarea Europei”, în timpul perioadei de planificare, 20 % din bugetul disponibil trebuie cheltuit pentru partajarea riscurilor și instrumentele de capital propriu. Astfel, printr-o organizare atentă, posibilitățile de finanțare se extind și, spre deosebire de subvențiile nerambursabile, se promovează totodată răspunderea proprie a întreprinderilor. Trebuie însă să se garanteze aplicarea unor criterii stricte atât la analiza cost-beneficiu specifică fiecărui proiect, cât și la evaluarea viabilității comerciale a proiectelor de interes comun; |
| --- | --- |

39.

apreciază în principiu pozitiv faptul că în cadrul mecanismului „Conectarea Europei”, în timpul perioadei de planificare, 20 % din bugetul disponibil trebuie cheltuit pentru partajarea riscurilor și instrumentele de capital propriu. Astfel, printr-o organizare atentă, posibilitățile de finanțare se extind și, spre deosebire de subvențiile nerambursabile, se promovează totodată răspunderea proprie a întreprinderilor. Trebuie însă să se garanteze aplicarea unor criterii stricte atât la analiza cost-beneficiu specifică fiecărui proiect, cât și la evaluarea viabilității comerciale a proiectelor de interes comun;

| 40. | își exprimă îndoieli cu privire la caracterul adecvat al instrumentelor financiare propuse pentru proiectele de construcție a unor rețele energetice; |
| --- | --- |

40.

își exprimă îndoieli cu privire la caracterul adecvat al instrumentelor financiare propuse pentru proiectele de construcție a unor rețele energetice;

| 41. | subliniază necesitatea adaptării criteriilor de eligibilitate ale mecanismului Conectarea Europei, astfel încât să se garanteze accesul regiunilor ultraperiferice la finanțarea proiectelor care vizează o mai mare autonomie energetică a acestor teritorii. |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea adaptării criteriilor de eligibilitate ale mecanismului Conectarea Europei, astfel încât să se garanteze accesul regiunilor ultraperiferice la finanțarea proiectelor care vizează o mai mare autonomie energetică a acestor teritorii.

E.   
  Obligațiunile pentru proiecte

| 42. | ia notă de faptul că pentru inițiativa privind obligațiunile pentru proiecte este prevăzută o fază-pilot sub egida BEI în perioada 2012-2013. Este vorba despre proiecte a căror planificare este deja foarte avansată în contextul orientărilor TEN-E. În evaluarea sa a impactului, Comisia se așteaptă ca doar un singur proiect energetic să se califice în faza-pilot; |
| --- | --- |

42.

ia notă de faptul că pentru inițiativa privind obligațiunile pentru proiecte este prevăzută o fază-pilot sub egida BEI în perioada 2012-2013. Este vorba despre proiecte a căror planificare este deja foarte avansată în contextul orientărilor TEN-E. În evaluarea sa a impactului, Comisia se așteaptă ca doar un singur proiect energetic să se califice în faza-pilot;

| 43. | este de acord cu Consiliul autorităților europene de reglementare a energiei (CEER) cu privire la faptul că obligațiunile pentru proiecte nu pot fi utilizate decât în anumite condiții pentru investiții în cadrul rețelelor existente, deoarece delimitarea este problematică. Ele ar putea fi un instrument util pentru conexiunile offshore și rutele de legătură transfrontaliere; |
| --- | --- |

43.

este de acord cu Consiliul autorităților europene de reglementare a energiei (CEER) cu privire la faptul că obligațiunile pentru proiecte nu pot fi utilizate decât în anumite condiții pentru investiții în cadrul rețelelor existente, deoarece delimitarea este problematică. Ele ar putea fi un instrument util pentru conexiunile offshore și rutele de legătură transfrontaliere;

| 44. | atrage atenția asupra faptului că acest tip de finanțare a proiectelor este încă neobișnuit pentru operatorii rețelelor. Prin urmare ar putea dura ceva timp până ce noua categorie de active va fi acceptată de investitori. Comisia și BEI trebuie să câștige încrederea investitorilor potențiali prin selecția unor proiecte bazate pe estimări viabile. Scopul trebuie să constea în dobândirea unui rating de grad de investiție astfel încât investițiile să devină interesante, inclusiv pentru mari investitori instituționali; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra faptului că acest tip de finanțare a proiectelor este încă neobișnuit pentru operatorii rețelelor. Prin urmare ar putea dura ceva timp până ce noua categorie de active va fi acceptată de investitori. Comisia și BEI trebuie să câștige încrederea investitorilor potențiali prin selecția unor proiecte bazate pe estimări viabile. Scopul trebuie să constea în dobândirea unui rating de grad de investiție astfel încât investițiile să devină interesante, inclusiv pentru mari investitori instituționali;

| 45. | din perspectiva utilizării fondurilor bugetare, apreciază pozitiv faptul că acum urmează să fie introduse și instrumente de finanțare pentru a înlocui subvențiile nerambursabile. Trebuie însă să se asigure faptul că se finanțează exclusiv proiecte pentru care există o cerere reală, care sunt, de asemenea, necesare și în legătură cu care, în plus, s-a demonstrat că nu sunt viabile din punct de vedere comercial. În niciun un caz nu ar trebui sprijinite „excesiv” proiectele care sunt oricum viabile, eliminând astfel finanțarea privată; în special ar trebui să primească capital împrumutat doar acele proiecte care se bazează pe estimări viabile. În niciun caz nu trebuie creată o piață artificială, care să fie menținută în viață exclusiv prin cofinanțarea UE și în care să trebuiască să fie investite în permanență fonduri noi pentru a evita insolvența. În cursul fazei pilot, trebuie să se examineze în mod regulat dacă metodele de sprijin alternative nu sunt mai rentabile din punct de vedere general economic. Ar putea fi luate în considerare finanțări din partea unor consorții în locul împrumuturilor planificate; |
| --- | --- |

45.

din perspectiva utilizării fondurilor bugetare, apreciază pozitiv faptul că acum urmează să fie introduse și instrumente de finanțare pentru a înlocui subvențiile nerambursabile. Trebuie însă să se asigure faptul că se finanțează exclusiv proiecte pentru care există o cerere reală, care sunt, de asemenea, necesare și în legătură cu care, în plus, s-a demonstrat că nu sunt viabile din punct de vedere comercial. În niciun un caz nu ar trebui sprijinite „excesiv” proiectele care sunt oricum viabile, eliminând astfel finanțarea privată; în special ar trebui să primească capital împrumutat doar acele proiecte care se bazează pe estimări viabile. În niciun caz nu trebuie creată o piață artificială, care să fie menținută în viață exclusiv prin cofinanțarea UE și în care să trebuiască să fie investite în permanență fonduri noi pentru a evita insolvența. În cursul fazei pilot, trebuie să se examineze în mod regulat dacă metodele de sprijin alternative nu sunt mai rentabile din punct de vedere general economic. Ar putea fi luate în considerare finanțări din partea unor consorții în locul împrumuturilor planificate;

| 46. | subliniază faptul că finanțarea construcției de infrastructuri energetice care sunt considerate a fi imperios necesare trebuie să rămână sarcina prioritară a întreprinderilor. Sarcina UE și a statelor membre este de a sprijini măsurile în domeniul infrastructurii și de a crea cadrul necesar pentru actorii de pe piață. Pentru a elimina îndoielile existente cu privire la volumul investițiilor totale necesare, Comisia ar trebui să facă eforturi pentru a stabili o valoare concretă a estimărilor de la care pornește. În orice caz, este nevoie de stabilirea unor tarife corespunzătoare de utilizare a rețelei, pentru a garanta dobânzi în conformitate cu piața pentru capitalul investit; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că finanțarea construcției de infrastructuri energetice care sunt considerate a fi imperios necesare trebuie să rămână sarcina prioritară a întreprinderilor. Sarcina UE și a statelor membre este de a sprijini măsurile în domeniul infrastructurii și de a crea cadrul necesar pentru actorii de pe piață. Pentru a elimina îndoielile existente cu privire la volumul investițiilor totale necesare, Comisia ar trebui să facă eforturi pentru a stabili o valoare concretă a estimărilor de la care pornește. În orice caz, este nevoie de stabilirea unor tarife corespunzătoare de utilizare a rețelei, pentru a garanta dobânzi în conformitate cu piața pentru capitalul investit;

F.   
  Interacțiunea cu alte regulamente europene

| 47. | sprijină intenția Comisiei de a finaliza proiectele de interes comun într-un termen mai scurt, printr-o procedură de autorizare fluidizată care să fie coordonată de o singură autoritate națională – cu condiția de a se ține suficient seama în cadrul acestei proceduri de procedurile naționale de planificare. În acest scop, pentru proiectele prioritare se definește un statut prioritar. Obiectul regulamentului constă în esență în chestiuni procedurale și organizatorice; |
| --- | --- |

47.

sprijină intenția Comisiei de a finaliza proiectele de interes comun într-un termen mai scurt, printr-o procedură de autorizare fluidizată care să fie coordonată de o singură autoritate națională – cu condiția de a se ține suficient seama în cadrul acestei proceduri de procedurile naționale de planificare. În acest scop, pentru proiectele prioritare se definește un statut prioritar. Obiectul regulamentului constă în esență în chestiuni procedurale și organizatorice;

| 48. | constată că ar fi coerent să se adapteze la acest statut prioritar standardele materiale care se aplică proiectelor de interes comun. În forma sa actuală, propunerea de regulament nu aduce nicio o simplificare importantă. Din perspectiva cerințelor Directivei FFH și a Directivei-cadru privind apele a UE, proiectele trebuie să fie în mod predominant de interes public. Acest lucru nu aduce însă atingere condițiilor materiale ale prevederilor menționate mai sus. Ca atare, propunerea de regulament rămâne ambivalentă. Un aviz al Comisiei conform articolului 6 alineatul (4) din Directiva-cadru 92/43/CE privind fauna, flora sălbatică și habitatul natural rămâne necesar fără nicio o modificare, deși Comisia trebuie să elaboreze lista proiectelor de interes comun. Aceasta pare să constituie o dublă verificare inutilă; |
| --- | --- |

48.

constată că ar fi coerent să se adapteze la acest statut prioritar standardele materiale care se aplică proiectelor de interes comun. În forma sa actuală, propunerea de regulament nu aduce nicio o simplificare importantă. Din perspectiva cerințelor Directivei FFH și a Directivei-cadru privind apele a UE, proiectele trebuie să fie în mod predominant de interes public. Acest lucru nu aduce însă atingere condițiilor materiale ale prevederilor menționate mai sus. Ca atare, propunerea de regulament rămâne ambivalentă. Un aviz al Comisiei conform articolului 6 alineatul (4) din Directiva-cadru 92/43/CE privind fauna, flora sălbatică și habitatul natural rămâne necesar fără nicio o modificare, deși Comisia trebuie să elaboreze lista proiectelor de interes comun. Aceasta pare să constituie o dublă verificare inutilă;

| 49. | constată că, în măsura în care se stabilesc termene pentru durata procedurii de autorizare, răspunderea pentru fluidizarea procedurilor le revine în primul rând instituțiilor naționale sau regionale care acordă autorizațiile și care trebuie să își orienteze practica administrativă în funcție de statutul prioritar, în timp ce standardele materiale instituite de UE rămân în esență neschimbate. Pentru punerea în aplicare a acestor orientări, Comisia Europeană ar trebui să elaboreze, în strânsă cooperare cu autoritățile de autorizare, propuneri concrete, care să țină seama de cerințele practice în materie de proceduri eficiente și transparente. Prin urmare, propunerea de regulament prevede o fluidizare a procedurii, fără a oferi un ajutor real în această chestiune. |
| --- | --- |

49.

constată că, în măsura în care se stabilesc termene pentru durata procedurii de autorizare, răspunderea pentru fluidizarea procedurilor le revine în primul rând instituțiilor naționale sau regionale care acordă autorizațiile și care trebuie să își orienteze practica administrativă în funcție de statutul prioritar, în timp ce standardele materiale instituite de UE rămân în esență neschimbate. Pentru punerea în aplicare a acestor orientări, Comisia Europeană ar trebui să elaboreze, în strânsă cooperare cu autoritățile de autorizare, propuneri concrete, care să țină seama de cerințele practice în materie de proceduri eficiente și transparente. Prin urmare, propunerea de regulament prevede o fluidizare a procedurii, fără a oferi un ajutor real în această chestiune.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/143 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/143

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Orizont 2020 (Programul-cadru pentru cercetare și inovare)

2012/C 277/14

COMITETUL REGIUNILOR

transmite următoarele mesaje-cheie:

| — | propunerea de regulament al Consiliului și planurile de punere în aplicare a programului Orizont 2020 trebuie să se axeze mai mult pe practicile din viața reală și să aibă un impact mai puternic asupra acestora, adică nivelul local și regional trebuie să fie invitat să se implice activ în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

—

propunerea de regulament al Consiliului și planurile de punere în aplicare a programului Orizont 2020 trebuie să se axeze mai mult pe practicile din viața reală și să aibă un impact mai puternic asupra acestora, adică nivelul local și regional trebuie să fie invitat să se implice activ în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| — | sistemul cu trei componente al programului Orizont 2020 aduce o valoare adăugată extinsă cercetării europene; |
| --- | --- |

—

sistemul cu trei componente al programului Orizont 2020 aduce o valoare adăugată extinsă cercetării europene;

| — | Orizont 2020 ar trebui să finanțeze cercetarea și dezvoltarea cu privire la conceptele, metodele și alte forme de capital intelectual necesare cooperării între regiuni și orașe, universități și mediul de afaceri, în domeniul inovării și valorificării cunoașterii; |
| --- | --- |

—

Orizont 2020 ar trebui să finanțeze cercetarea și dezvoltarea cu privire la conceptele, metodele și alte forme de capital intelectual necesare cooperării între regiuni și orașe, universități și mediul de afaceri, în domeniul inovării și valorificării cunoașterii;

| — | regiunile și orașele ar trebui să includă cercetarea, dezvoltarea și inovarea (CDI) ca o parte esențială a agendei lor politice principale. Programul Orizont 2020 și fondurile de coeziune ar trebui utilizate pentru a crea conceptele, instrumentele și condițiile prin care administrația locală și regională să poată promova activ inovarea, să își poată asuma riscuri și să poată investi în punerea în practică a CDI, așa încât să se poată asigura soluții adaptate la nivel regional; |
| --- | --- |

—

regiunile și orașele ar trebui să includă cercetarea, dezvoltarea și inovarea (CDI) ca o parte esențială a agendei lor politice principale. Programul Orizont 2020 și fondurile de coeziune ar trebui utilizate pentru a crea conceptele, instrumentele și condițiile prin care administrația locală și regională să poată promova activ inovarea, să își poată asuma riscuri și să poată investi în punerea în practică a CDI, așa încât să se poată asigura soluții adaptate la nivel regional;

| — | CoR propune ca obiectiv strategic pentru Orizont 2020 crearea unei culturi europene a inovării deschise prin intermediul unor programe specifice și al altor instrumente. Ecosistemele de inovare, tehnologiile generice esențiale, achizițiile publice și infrastructurile de cercetare necesită evoluții complexe; |
| --- | --- |

—

CoR propune ca obiectiv strategic pentru Orizont 2020 crearea unei culturi europene a inovării deschise prin intermediul unor programe specifice și al altor instrumente. Ecosistemele de inovare, tehnologiile generice esențiale, achizițiile publice și infrastructurile de cercetare necesită evoluții complexe;

| — | reînnoirea programului-cadru înseamnă simplificarea practicilor acestuia și sporirea impactului proiectelor CDI finanțate de UE; |
| --- | --- |

—

reînnoirea programului-cadru înseamnă simplificarea practicilor acestuia și sporirea impactului proiectelor CDI finanțate de UE;

| — | este, de asemenea, necesară o schimbare de mentalitate, pentru a îndeplini obiectivele stabilite. CoR solicită regiunilor inovatoare să formeze consorții europene, care să integreze diferite capacități pentru a crea inovații societale majore, care să fie aplicate la nivel european; |
| --- | --- |

—

este, de asemenea, necesară o schimbare de mentalitate, pentru a îndeplini obiectivele stabilite. CoR solicită regiunilor inovatoare să formeze consorții europene, care să integreze diferite capacități pentru a crea inovații societale majore, care să fie aplicate la nivel european;

| — | Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) poate avea o valoare adăugată specială și la nivel regional. |
| --- | --- |

—

Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) poate avea o valoare adăugată specială și la nivel regional.

| Raportor | dl Markku MARKKULA (FI-PPE), membru în Consiliul local al orașului Espoo |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)
  COM(2011) 809 final |

Raportor

dl Markku MARKKULA (FI-PPE), membru în Consiliul local al orașului Espoo

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)

COM(2011) 809 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

Primul mesaj-cheie:

Propunerea de regulament al Consiliului și planurile de punere în aplicare a programului Orizont 2020 trebuie să se axeze mai mult pe practicile din viața reală și să aibă un impact mai puternic asupra acestora, adică nivelul local și regional trebuie să fie invitat să se implice activ în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

| 1. | Propunerile Comisiei constituie un excelent punct de plecare pentru definirea activităților de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) ale UE pentru următoarea perioadă de programare 2014-2020. Toate regiunile și toți actorii dintr-o regiune pot și trebuie să utilizeze eficient cunoștințele. Astfel, difuzarea și dezvoltarea în continuare a rezultatelor CDI în Europa sunt extrem de importante. |
| --- | --- |

1.

Propunerile Comisiei constituie un excelent punct de plecare pentru definirea activităților de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) ale UE pentru următoarea perioadă de programare 2014-2020. Toate regiunile și toți actorii dintr-o regiune pot și trebuie să utilizeze eficient cunoștințele. Astfel, difuzarea și dezvoltarea în continuare a rezultatelor CDI în Europa sunt extrem de importante.

| 2. | Pentru a se îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020, este important ca politica de coeziune a UE să contribuie la mărirea bazei de competențe și intensificarea activităților de inovare de la nivel local, precum și la dezvoltarea unor instrumente și a unei colaborări care să promoveze cooperarea intra-europeană dintre regiuni. Astfel de instrumente și o astfel de cooperare sunt necesare în scopul punerii în aplicare a rezultatelor programului Orizont 2020 la nivel local și regional. Toate activitățile de cercetare de la nivel regional finanțate prin programul Orizont 2020 ar trebui să includă o dimensiune a „excelenței mondiale”, facilitată de principiile specializării inteligente. Totodată, o corelare mai strânsă a programului Orizont 2020 cu fondurile structurale ar trebui să se reflecte în mod adecvat și în programele operaționale și în strategiile de cercetare, inovare și specializare inteligentă. |
| --- | --- |

2.

Pentru a se îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020, este important ca politica de coeziune a UE să contribuie la mărirea bazei de competențe și intensificarea activităților de inovare de la nivel local, precum și la dezvoltarea unor instrumente și a unei colaborări care să promoveze cooperarea intra-europeană dintre regiuni. Astfel de instrumente și o astfel de cooperare sunt necesare în scopul punerii în aplicare a rezultatelor programului Orizont 2020 la nivel local și regional. Toate activitățile de cercetare de la nivel regional finanțate prin programul Orizont 2020 ar trebui să includă o dimensiune a „excelenței mondiale”, facilitată de principiile specializării inteligente. Totodată, o corelare mai strânsă a programului Orizont 2020 cu fondurile structurale ar trebui să se reflecte în mod adecvat și în programele operaționale și în strategiile de cercetare, inovare și specializare inteligentă.

| 3. | Propunerile Comisiei respectă principiile subsidiarității și proporționalității. La nivelul UE, obiectivul măsurilor din cadrul programului Orizont 2020 este de a genera o valoare adăugată cât mai mare și de a produce un impact maxim. Măsurile pot consolida principiile generale de cercetare și inovare și pot sprijini activitățile de cercetare ale statelor membre, prevenind suprapunerile. Este deosebit de important ca prin programul Orizont 2020 să se poată atinge masa critică în sectoarele-cheie și să se realizeze acțiunile de cercetare-dezvoltare care implică riscuri ridicate și care se desfășoară pe termen lung, dat fiind că, în acest mod, pot fi partajate riscurile și pot fi realizate suficiente economii de scară, care altfel nu ar fi posibile. |
| --- | --- |

3.

Propunerile Comisiei respectă principiile subsidiarității și proporționalității. La nivelul UE, obiectivul măsurilor din cadrul programului Orizont 2020 este de a genera o valoare adăugată cât mai mare și de a produce un impact maxim. Măsurile pot consolida principiile generale de cercetare și inovare și pot sprijini activitățile de cercetare ale statelor membre, prevenind suprapunerile. Este deosebit de important ca prin programul Orizont 2020 să se poată atinge masa critică în sectoarele-cheie și să se realizeze acțiunile de cercetare-dezvoltare care implică riscuri ridicate și care se desfășoară pe termen lung, dat fiind că, în acest mod, pot fi partajate riscurile și pot fi realizate suficiente economii de scară, care altfel nu ar fi posibile.

COMITETUL REGIUNILOR

| 4. | subliniază importanța programului Orizont 2020. Nivelul minim necesar de finanțare planificat de 80 de miliarde EUR este bine justificat în ceea ce privește rolul său în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și în realizarea și funcționarea Spațiului European de cercetare. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Europa are nevoie să se redreseze de pe urma crizei financiare și să creeze o bază solidă pentru prioritățile alese în cadrul rolului său global, Orizont 2020 trebuie să includă instrumente axate pe schimbări în practicile din viața reală și să asigure societății rezultate mai rapide sub formă de noi locuri de muncă, creștere inteligentă și creșterea nivelului de bunăstare pe termen scurt și lung; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța programului Orizont 2020. Nivelul minim necesar de finanțare planificat de 80 de miliarde EUR este bine justificat în ceea ce privește rolul său în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și în realizarea și funcționarea Spațiului European de cercetare. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Europa are nevoie să se redreseze de pe urma crizei financiare și să creeze o bază solidă pentru prioritățile alese în cadrul rolului său global, Orizont 2020 trebuie să includă instrumente axate pe schimbări în practicile din viața reală și să asigure societății rezultate mai rapide sub formă de noi locuri de muncă, creștere inteligentă și creșterea nivelului de bunăstare pe termen scurt și lung;

| 5. | salută obiectivul programului Orizont 2020 de a se obține mai multe inovări în urma cercetării, ținând seama de potențialul de inovare. Prin urmare, este esențial ca – înainte de începerea noii perioade de programare – factorii politici regionali și universitățile și institutele de cercetare locale să înceapă în mod activ să elaboreze în comun strategii de inovare regionale și programe de punere în aplicare care să fie axate strategic pe specializarea inteligentă și finanțate în comun din diferite surse, inclusiv din bugetele locale, contribuțiile întreprinderilor și o serie de instrumente financiare ale UE. Totodată este important ca agenda europeană în materie de cercetare și inovare să fie corelată cu strategiile naționale și regionale de inovare; |
| --- | --- |

5.

salută obiectivul programului Orizont 2020 de a se obține mai multe inovări în urma cercetării, ținând seama de potențialul de inovare. Prin urmare, este esențial ca – înainte de începerea noii perioade de programare – factorii politici regionali și universitățile și institutele de cercetare locale să înceapă în mod activ să elaboreze în comun strategii de inovare regionale și programe de punere în aplicare care să fie axate strategic pe specializarea inteligentă și finanțate în comun din diferite surse, inclusiv din bugetele locale, contribuțiile întreprinderilor și o serie de instrumente financiare ale UE. Totodată este important ca agenda europeană în materie de cercetare și inovare să fie corelată cu strategiile naționale și regionale de inovare;

| 6. | solicită să fie evaluat impactul planurilor din cadrul programului Orizont 2020 (în ceea ce privește conținutul, direcționarea fondurilor și instrumentele), în special efectul lor de stimulare, ca parte a activităților de CDI care au loc în întreaga Europă. Orizont 2020 este un program masiv în ceea ce privește finanțarea (80 de miliarde EUR pentru perioada 2014-2020). În cazul acțiunilor Marie Curie, se remarcă o reducere de la aproape 1 miliard de EUR în 2013 la numai 0,7 miliarde EUR în 2014. Având în vedere reușitele acestui program, eforturile financiare pentru aceste acțiuni ar trebui să fie mai bine corelate cu cele ale CEC. În plus, dat fiind că programul Orizont 2020 reprezintă doar câteva procente din toate activitățile de CDI din Europa, procesul decizional trebuie să pună accentul pe sistemul european de CDI în ansamblu și să definească priorități stricte în utilizarea fondurilor Orizont 2020; |
| --- | --- |

6.

solicită să fie evaluat impactul planurilor din cadrul programului Orizont 2020 (în ceea ce privește conținutul, direcționarea fondurilor și instrumentele), în special efectul lor de stimulare, ca parte a activităților de CDI care au loc în întreaga Europă. Orizont 2020 este un program masiv în ceea ce privește finanțarea (80 de miliarde EUR pentru perioada 2014-2020). În cazul acțiunilor Marie Curie, se remarcă o reducere de la aproape 1 miliard de EUR în 2013 la numai 0,7 miliarde EUR în 2014. Având în vedere reușitele acestui program, eforturile financiare pentru aceste acțiuni ar trebui să fie mai bine corelate cu cele ale CEC. În plus, dat fiind că programul Orizont 2020 reprezintă doar câteva procente din toate activitățile de CDI din Europa, procesul decizional trebuie să pună accentul pe sistemul european de CDI în ansamblu și să definească priorități stricte în utilizarea fondurilor Orizont 2020;

| 7. | reiterează (1) faptul că trebuie făcuți pași îndrăzneți la nivel practic, pentru a atribui tuturor nivelurilor de guvernare din statele membre – local, regional, precum și central – o responsabilitate mai mare și pentru a implica toate celelalte părți interesate. În acest sens, este necesar să se recunoască în cadrul programelor naționale de reformă rolul important al autorităților regionale și locale la elaborarea și punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. De asemenea, trebuie să se recunoască responsabilitatea comună a tuturor actorilor principali, punându-se accentul, prin intermediul pactelor teritoriale, pe activitățile CDI regionale; |
| --- | --- |

7.

reiterează (1) faptul că trebuie făcuți pași îndrăzneți la nivel practic, pentru a atribui tuturor nivelurilor de guvernare din statele membre – local, regional, precum și central – o responsabilitate mai mare și pentru a implica toate celelalte părți interesate. În acest sens, este necesar să se recunoască în cadrul programelor naționale de reformă rolul important al autorităților regionale și locale la elaborarea și punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. De asemenea, trebuie să se recunoască responsabilitatea comună a tuturor actorilor principali, punându-se accentul, prin intermediul pactelor teritoriale, pe activitățile CDI regionale;

| 8. | solicită orașelor și regiunilor să joace un rol central în realizarea unor noi tipuri de acorduri de asociere în participațiune pentru parteneriatele public-privat-populație, concentrându-se pe sporirea rolului utilizatorilor, pe inovarea deschisă și pe punerea în valoare a cunoștințelor la nivel de excelență, pentru a încuraja activitatea CDI necesară găsirii unor soluții inovatoare la provocările societale. Dacă se fixează drept obiectiv ca Europa să devină un lider global în abordarea marilor provocări societale, așa cum s-a afirmat deja în Orizont 2020, activitățile CDI trebuie să fie prin natura lor multidisciplinare, multisectoriale, multidimensionale și multiculturale, necesitând astfel o puternică participare în viața reală. Laboratoarele nu mai sunt de mult timp instalații universitare tradiționale, ci ecosisteme de inovare regionale ca standuri de testare pentru crearea rapidă de prototipuri în cazul multor inovații axate pe utilizatori: noi produse, procese, structuri și sisteme transformative și modulabile. Acestea nu pot fi create și menținute fără participarea activă a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

8.

solicită orașelor și regiunilor să joace un rol central în realizarea unor noi tipuri de acorduri de asociere în participațiune pentru parteneriatele public-privat-populație, concentrându-se pe sporirea rolului utilizatorilor, pe inovarea deschisă și pe punerea în valoare a cunoștințelor la nivel de excelență, pentru a încuraja activitatea CDI necesară găsirii unor soluții inovatoare la provocările societale. Dacă se fixează drept obiectiv ca Europa să devină un lider global în abordarea marilor provocări societale, așa cum s-a afirmat deja în Orizont 2020, activitățile CDI trebuie să fie prin natura lor multidisciplinare, multisectoriale, multidimensionale și multiculturale, necesitând astfel o puternică participare în viața reală. Laboratoarele nu mai sunt de mult timp instalații universitare tradiționale, ci ecosisteme de inovare regionale ca standuri de testare pentru crearea rapidă de prototipuri în cazul multor inovații axate pe utilizatori: noi produse, procese, structuri și sisteme transformative și modulabile. Acestea nu pot fi create și menținute fără participarea activă a autorităților locale și regionale;

| 9. | subliniază că, pentru realizarea sinergiei vizate între politica regională și politica în materie de cercetare, este nevoie să se introducă o componentă regională în Orizont 2020. De aceea, Comitetul solicită menținerea instrumentelor și programelor din cadrul Orizont 2020, cum ar fi „Regiunile cunoașterii” (RoK) și „Laboratoarele vii”. Aceste programe sunt adaptate la nivel regional, au un impact regional puternic, consolidează potențialul regional de inovare și merg mai departe decât simplul „schimb de cunoștințe”; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, pentru realizarea sinergiei vizate între politica regională și politica în materie de cercetare, este nevoie să se introducă o componentă regională în Orizont 2020. De aceea, Comitetul solicită menținerea instrumentelor și programelor din cadrul Orizont 2020, cum ar fi „Regiunile cunoașterii” (RoK) și „Laboratoarele vii”. Aceste programe sunt adaptate la nivel regional, au un impact regional puternic, consolidează potențialul regional de inovare și merg mai departe decât simplul „schimb de cunoștințe”;

| 10. | solicită să nu se pună capăt programului RoK – nici chiar din motive legate de faptul că activități similare sunt organizate și finanțate într-o măsură considerabilă din fondurile politicii de coeziune. În schimb, programul RoK ar trebui implementat ca un instrument de dezvoltare a excelenței regionale, iar volumul său ar trebui sporit considerabil. RoK poate fi extrem de important pentru a stimula și sprijini regiunile să adopte specializarea inteligentă, devenind o rampă de colaborare europeană sporită și de învățare comparativă. Învățarea comparativă este un proces bazat pe crearea comună a unor schimbări sistemice prin evaluare comparativă și învățare colaborativă; |
| --- | --- |

10.

solicită să nu se pună capăt programului RoK – nici chiar din motive legate de faptul că activități similare sunt organizate și finanțate într-o măsură considerabilă din fondurile politicii de coeziune. În schimb, programul RoK ar trebui implementat ca un instrument de dezvoltare a excelenței regionale, iar volumul său ar trebui sporit considerabil. RoK poate fi extrem de important pentru a stimula și sprijini regiunile să adopte specializarea inteligentă, devenind o rampă de colaborare europeană sporită și de învățare comparativă. Învățarea comparativă este un proces bazat pe crearea comună a unor schimbări sistemice prin evaluare comparativă și învățare colaborativă;

| 11. | propune ca programului RoK să îi revină un rol special în finanțarea cercetării cu privire la modul de integrare a activităților regionale în diferite inițiative emblematice în vederea unei colaborări europene de succes. Astfel, unul dintre obiectivele RoK ar trebui să constea în sprijinirea competitivității ecosistemelor regionale bazate pe cercetare în domeniile Agendei digitale și tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, atât la nivel european, cât și mondial, creând astfel noi oportunități de afaceri pentru IMM-urile participante, care joacă un rol esențial în introducerea pe piață și în punerea în practică a soluțiilor inovatoare; |
| --- | --- |

11.

propune ca programului RoK să îi revină un rol special în finanțarea cercetării cu privire la modul de integrare a activităților regionale în diferite inițiative emblematice în vederea unei colaborări europene de succes. Astfel, unul dintre obiectivele RoK ar trebui să constea în sprijinirea competitivității ecosistemelor regionale bazate pe cercetare în domeniile Agendei digitale și tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, atât la nivel european, cât și mondial, creând astfel noi oportunități de afaceri pentru IMM-urile participante, care joacă un rol esențial în introducerea pe piață și în punerea în practică a soluțiilor inovatoare;

| 12. | își exprimă îngrijorarea față de faptul că nici cadrul financiar multianual al Uniunii propus pentru perioada 2014-2020, nici programul Orizont 2020 nu se referă la viitorul Programului Energie inteligentă – Europa (EIE), care a avut o importanță majoră pentru inovare pe parcursul actualei perioade de programare, în ceea ce privește guvernanța locală, ingineria financiară, atragerea actorilor locali și a cetățenilor, viziunea pe termen lung și crearea de rețele, și a permis lansarea unor inițiative precum Convenția primarilor. Solicită așadar o rubrică bugetară separată, destinată soluțiilor netehnologice în cadrul programului Orizont 2020, în spiritul și în linia Programului EIE; |
| --- | --- |

12.

își exprimă îngrijorarea față de faptul că nici cadrul financiar multianual al Uniunii propus pentru perioada 2014-2020, nici programul Orizont 2020 nu se referă la viitorul Programului Energie inteligentă – Europa (EIE), care a avut o importanță majoră pentru inovare pe parcursul actualei perioade de programare, în ceea ce privește guvernanța locală, ingineria financiară, atragerea actorilor locali și a cetățenilor, viziunea pe termen lung și crearea de rețele, și a permis lansarea unor inițiative precum Convenția primarilor. Solicită așadar o rubrică bugetară separată, destinată soluțiilor netehnologice în cadrul programului Orizont 2020, în spiritul și în linia Programului EIE;

Al 2-lea mesaj-cheie:

Sistemul cu trei componente al programului Orizont 2020 aduce o valoare adăugată extinsă cercetării europene.

| 13. | Pentru a mări impactul regional al activităților europene de CDI, trebuie abordate mai multe aspecte:






  a) | sensibilizarea publicului cu privire la inovare și cu privire la impactul și caracterul modulabil al CDI; |
| --- | --- | --- |

13.

Pentru a mări impactul regional al activităților europene de CDI, trebuie abordate mai multe aspecte:

a)

sensibilizarea publicului cu privire la inovare și cu privire la impactul și caracterul modulabil al CDI;

| b) | dezvoltarea unui sistem de măsurare a valorii pentru a contribui la intensificarea colaborării regionale în vederea abordării marilor provocări societale și la crearea și operarea unor platforme comune de inovare deschisă și parteneriate public-privat-populație; |
| --- | --- |

b)

dezvoltarea unui sistem de măsurare a valorii pentru a contribui la intensificarea colaborării regionale în vederea abordării marilor provocări societale și la crearea și operarea unor platforme comune de inovare deschisă și parteneriate public-privat-populație;

| c) | încurajarea dialogului dintre știință și societate și, astfel, aprofundarea înțelegerii naturii sistemice a inovației și previziunii. |
| --- | --- |

c)

încurajarea dialogului dintre știință și societate și, astfel, aprofundarea înțelegerii naturii sistemice a inovației și previziunii.

COMITETUL REGIUNILOR

| 14. | subliniază că următoarele aspecte sunt esențiale în ceea ce privește CDI în regiunile din întreaga Europă:






  a) | definirea rolului CDI în reînnoirea unor procese tradiționale din sectorul public, inclusiv în luarea deciziilor; |
| --- | --- | --- |

14.

subliniază că următoarele aspecte sunt esențiale în ceea ce privește CDI în regiunile din întreaga Europă:

a)

definirea rolului CDI în reînnoirea unor procese tradiționale din sectorul public, inclusiv în luarea deciziilor;

| b) | sporirea relevanței și a gradului de utilizare a rezultatelor inițiativelor emblematice ale UE și, pe această bază, accelerarea punerii în aplicare a acestor activități; |
| --- | --- |

b)

sporirea relevanței și a gradului de utilizare a rezultatelor inițiativelor emblematice ale UE și, pe această bază, accelerarea punerii în aplicare a acestor activități;

| c) | dobândirea deprinderii de a se exploata și a se introduce pe piață actualele cunoștințe din cercetare și inovare prin parteneriate public-privat și prin diseminarea celor mai bune practici și a altor cunoștințe relevante; |
| --- | --- |

c)

dobândirea deprinderii de a se exploata și a se introduce pe piață actualele cunoștințe din cercetare și inovare prin parteneriate public-privat și prin diseminarea celor mai bune practici și a altor cunoștințe relevante;

| 15. | subliniază că structura în trei componente a Orizont 2020 creează oportunități pentru îndeplinirea obiectivelor strategice ale Strategiei Europa 2020. Ținând seama de faptul că Orizont 2020 se concentrează pe activitatea CDI la nivelul UE, care ar trebui să catalizeze activitatea CDI în statele membre și în regiuni, la redefinirea regulilor și practicilor Orizont 2020 ar trebui să se ia în considerare următoarele recomandări:






  a) | În ceea ce privește criteriile de evaluare și de finanțare, accentul se pune pe excelența la nivel mondial; toate activitățile se bazează pe expertiză științifică. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că fiecare componentă trebuie să aibă propriile criterii de excelență: în prima componentă, criteriul ar trebui să fie excelența științifică, în a doua, excelența inovațiilor industriale și reînnoirea întreprinderilor, iar în treia ar trebui să fie excelența și impactul inovațiilor societale; |
| --- | --- | --- |

15.

subliniază că structura în trei componente a Orizont 2020 creează oportunități pentru îndeplinirea obiectivelor strategice ale Strategiei Europa 2020. Ținând seama de faptul că Orizont 2020 se concentrează pe activitatea CDI la nivelul UE, care ar trebui să catalizeze activitatea CDI în statele membre și în regiuni, la redefinirea regulilor și practicilor Orizont 2020 ar trebui să se ia în considerare următoarele recomandări:

a)

În ceea ce privește criteriile de evaluare și de finanțare, accentul se pune pe excelența la nivel mondial; toate activitățile se bazează pe expertiză științifică. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că fiecare componentă trebuie să aibă propriile criterii de excelență: în prima componentă, criteriul ar trebui să fie excelența științifică, în a doua, excelența inovațiilor industriale și reînnoirea întreprinderilor, iar în treia ar trebui să fie excelența și impactul inovațiilor societale;

| b) | În cadrul componentei prioritare „Excelența științifică”, un accent sporit ar trebui să se pună pe importanța naturii multidisciplinare a tehnologiilor viitoare și emergente. Criteriile evaluării de impact ar trebui să includă, pe lângă publicațiile științifice și brevetele de invenție, și alte forme ale fluxului de cunoștințe între diverșii actorii, de la creatorii de cunoaștere, trecând prin utilizatorii cunoașterii și până la beneficiarii finali; |
| --- | --- |

b)

În cadrul componentei prioritare „Excelența științifică”, un accent sporit ar trebui să se pună pe importanța naturii multidisciplinare a tehnologiilor viitoare și emergente. Criteriile evaluării de impact ar trebui să includă, pe lângă publicațiile științifice și brevetele de invenție, și alte forme ale fluxului de cunoștințe între diverșii actorii, de la creatorii de cunoaștere, trecând prin utilizatorii cunoașterii și până la beneficiarii finali;

| c) | În cadrul componentei „Poziția de lider în sectorul industrial”, un accent puternic ar trebui pus pe combinarea mai multor tehnologii în CDI pentru a spori potențialul de creștere al întreprinderilor europene și în special al IMM-urilor. În acest context ar putea fi promovată participarea IMM-urilor la parteneriate public-privat. Abordarea complexității industriale necesită și o flexibilitate sporită a CDI, ceea ce implică participarea crescută a IMM-urilor. Tehnologiile ar trebui privite ca factori de încurajare a unei dezvoltări rapide, chiar și la nivelul unor schimbări radicale, ceea ce evidențiază faptul că accentul principal ar trebui pus pe integrarea digitalizării, comportamentului uman și dinamicii pieței; |
| --- | --- |

c)

În cadrul componentei „Poziția de lider în sectorul industrial”, un accent puternic ar trebui pus pe combinarea mai multor tehnologii în CDI pentru a spori potențialul de creștere al întreprinderilor europene și în special al IMM-urilor. În acest context ar putea fi promovată participarea IMM-urilor la parteneriate public-privat. Abordarea complexității industriale necesită și o flexibilitate sporită a CDI, ceea ce implică participarea crescută a IMM-urilor. Tehnologiile ar trebui privite ca factori de încurajare a unei dezvoltări rapide, chiar și la nivelul unor schimbări radicale, ceea ce evidențiază faptul că accentul principal ar trebui pus pe integrarea digitalizării, comportamentului uman și dinamicii pieței;

| d) | În cadrul componentei „Provocări societale”, accentul ar trebui pus pe combinarea celei mai bune expertize europene cu proiecte de creare comună de cunoștințe pe scară largă, permițând Europei să pună în aplicare schimbări sistemice ample, care să reînnoiască structurile, depășind granițele tradiționale. Cercetarea de orientare unidisciplinară nu este suficientă pentru a crea un volum de cunoștințe care să rezolve marile provocări societale Accentul ar trebui direcționat către activitățile CDI multidisciplinare, care produc conceptele și componentele necesare în cadrul acelor schimbări ce reînnoiesc structurile la nivel de sistem. În centrul cercetării se află experimentarea și crearea de proiecte-pilot. Un bun exemplu este domeniul operațional extins Orașe inteligente. Un element esențial în acest context îl reprezintă caracterul modulabil al rezultatelor în condiții diferite în întreaga Europă; |
| --- | --- |

d)

În cadrul componentei „Provocări societale”, accentul ar trebui pus pe combinarea celei mai bune expertize europene cu proiecte de creare comună de cunoștințe pe scară largă, permițând Europei să pună în aplicare schimbări sistemice ample, care să reînnoiască structurile, depășind granițele tradiționale. Cercetarea de orientare unidisciplinară nu este suficientă pentru a crea un volum de cunoștințe care să rezolve marile provocări societale Accentul ar trebui direcționat către activitățile CDI multidisciplinare, care produc conceptele și componentele necesare în cadrul acelor schimbări ce reînnoiesc structurile la nivel de sistem. În centrul cercetării se află experimentarea și crearea de proiecte-pilot. Un bun exemplu este domeniul operațional extins Orașe inteligente. Un element esențial în acest context îl reprezintă caracterul modulabil al rezultatelor în condiții diferite în întreaga Europă;

| e) | Deoarece și pe termen scurt sunt necesare rezultate de anvergură mondială, ar trebui utilizată în special componenta „Provocări societale” pentru reînnoirea cadrului politic care în prezent este prea rigid și, de asemenea, prea izolat de practicile din lumea reală. Programele diferite utilizează diferite scheme de finanțare în conformitate cu obiectivele lor. O soluție ar putea consta într-o politică de finanțare în mai multe faze, în cadrul căreia fiecare fază ar fi dotată cu resurse corespunzătoare, iar rezultatele ar fi evaluate pe baza unor criterii care pun accentul pe necesitatea unei calități excelente. Numai proiectele de succes, care întrunesc aceste criterii de excelență, ar continua la nivelul următor. Nivelurile ar putea să includă faze de proiect precum 1) fezabilitatea, 2) experimentarea, 3) crearea comună de cunoștințe și 4) derularea și modularea. Prima fază se concentrează pe crearea de soluții prin interacțiune amplă și deschisă. A doua fază ar viza testarea diverselor alternative și conceptualizarea sistemului. În cea de-a treia fază, cercetători de vârf ar urma să specifice componentele necesare. A patra fază ar fi compusă din mai multe experimente paralele, aplicate, de creare simultană de cunoștințe noi, care ar spori impactul societal al proiectului; |
| --- | --- |

e)

Deoarece și pe termen scurt sunt necesare rezultate de anvergură mondială, ar trebui utilizată în special componenta „Provocări societale” pentru reînnoirea cadrului politic care în prezent este prea rigid și, de asemenea, prea izolat de practicile din lumea reală. Programele diferite utilizează diferite scheme de finanțare în conformitate cu obiectivele lor. O soluție ar putea consta într-o politică de finanțare în mai multe faze, în cadrul căreia fiecare fază ar fi dotată cu resurse corespunzătoare, iar rezultatele ar fi evaluate pe baza unor criterii care pun accentul pe necesitatea unei calități excelente. Numai proiectele de succes, care întrunesc aceste criterii de excelență, ar continua la nivelul următor. Nivelurile ar putea să includă faze de proiect precum 1) fezabilitatea, 2) experimentarea, 3) crearea comună de cunoștințe și 4) derularea și modularea. Prima fază se concentrează pe crearea de soluții prin interacțiune amplă și deschisă. A doua fază ar viza testarea diverselor alternative și conceptualizarea sistemului. În cea de-a treia fază, cercetători de vârf ar urma să specifice componentele necesare. A patra fază ar fi compusă din mai multe experimente paralele, aplicate, de creare simultană de cunoștințe noi, care ar spori impactul societal al proiectului;

| f) | Dacă ar fi aplicată în mod transparent și s-ar disemina rezultatele în mod eficient, practica unor proiecte în mai multe faze, descrisă mai sus, ar furniza și regiunilor și altor beneficiari ai fondurilor de coeziune o cantitate imensă de informații utile despre expertiza deja existentă și agenții potențiali din cadrul activităților de dezvoltare. |
| --- | --- |

f)

Dacă ar fi aplicată în mod transparent și s-ar disemina rezultatele în mod eficient, practica unor proiecte în mai multe faze, descrisă mai sus, ar furniza și regiunilor și altor beneficiari ai fondurilor de coeziune o cantitate imensă de informații utile despre expertiza deja existentă și agenții potențiali din cadrul activităților de dezvoltare.

Al 3-lea mesaj-cheie:

Regiunile și orașele ar trebui să includă CDI ca o parte esențială a agendei lor politice principale. Programul Orizont 2020 și fondurile de coeziune ar trebui utilizate pentru a crea conceptele, instrumentele și condițiile prin care administrația locală și regională să poată promova activ inovarea, să își poată asuma riscuri și să poată investi în punerea în practică a CDI, așa încât să se poată asigura soluții adaptate la nivel regional.

| 16. | Ar trebui ca regiunile să fie mai bine pregătite pentru a profita de pe urma cercetării. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe acest aspect și să i se aloce mai multă finanțare. Competențele, practicile și instrumentele dezvoltate ar trebui utilizate apoi pentru a asigura utilizarea la scară europeană a rezultatelor cercetării. Acest obiectiv poate fi atins doar prin intensificarea sinergiilor în utilizarea tuturor instrumentelor de finanțare, adică a resurselor puse la dispoziție de Orizont 2020, de politica de coeziune, precum și a resurselor locale, regionale și naționale. Utilizarea în comun a resurselor nu este însă suficientă, necesitând în plus schimbări în cultura operațională și în practicile administrative. Va trebui, mai ales, să se sporească gradul de colaborare dintre regiuni și de învățare în comun în ceea ce privește utilizarea eficientă a RIS3 (strategiilor naționale/regionale de inovare pentru specializarea inteligentă). |
| --- | --- |

16.

Ar trebui ca regiunile să fie mai bine pregătite pentru a profita de pe urma cercetării. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe acest aspect și să i se aloce mai multă finanțare. Competențele, practicile și instrumentele dezvoltate ar trebui utilizate apoi pentru a asigura utilizarea la scară europeană a rezultatelor cercetării. Acest obiectiv poate fi atins doar prin intensificarea sinergiilor în utilizarea tuturor instrumentelor de finanțare, adică a resurselor puse la dispoziție de Orizont 2020, de politica de coeziune, precum și a resurselor locale, regionale și naționale. Utilizarea în comun a resurselor nu este însă suficientă, necesitând în plus schimbări în cultura operațională și în practicile administrative. Va trebui, mai ales, să se sporească gradul de colaborare dintre regiuni și de învățare în comun în ceea ce privește utilizarea eficientă a RIS3 (strategiilor naționale/regionale de inovare pentru specializarea inteligentă).

| 17. | Cu toate acestea, complementaritatea programului Orizont 2020 cu alte programe de finanțare ale UE, printre care și fondurile structurale, trebuie să asigure faptul că până și acele regiuni și orașe care nu sunt eligibile pentru finanțarea din astfel de fonduri sunt sprijinite în dezvoltarea așa-numitei constelații „tripartite” (care implică autoritățile locale și regionale, institutele de cunoaștere și industria) cu privire la inovare și valorificarea cunoașterii. În acest scop și având în vedere relevanța programului Orizont 2020 pentru UE în ansamblu, bugetul programului ar trebui să prevadă alocarea de fonduri specifice pentru cercetarea și dezvoltarea bazate pe astfel de relații de colaborare. |
| --- | --- |

17.

Cu toate acestea, complementaritatea programului Orizont 2020 cu alte programe de finanțare ale UE, printre care și fondurile structurale, trebuie să asigure faptul că până și acele regiuni și orașe care nu sunt eligibile pentru finanțarea din astfel de fonduri sunt sprijinite în dezvoltarea așa-numitei constelații „tripartite” (care implică autoritățile locale și regionale, institutele de cunoaștere și industria) cu privire la inovare și valorificarea cunoașterii. În acest scop și având în vedere relevanța programului Orizont 2020 pentru UE în ansamblu, bugetul programului ar trebui să prevadă alocarea de fonduri specifice pentru cercetarea și dezvoltarea bazate pe astfel de relații de colaborare.

| 18. | Este, de asemenea, necesară o schimbare de mentalitate, pentru a îndeplini obiectivele stabilite. CoR solicită regiunilor inovatoare să formeze consorții europene, care să integreze diferite capacități pentru a crea inovații societale majore, care să fie aplicate la nivel european. El solicită totodată consolidarea capacităților regiunilor și orașelor de a utiliza Orizont 2020 și alte inițiative similare. Ar trebui să se acorde atenție, în special, utilizării depline a digitalizării și a noilor tehnologii-cheie pentru modernizarea politicii regionale de inovare. De asemenea, CoR încurajează regiunile să se îndrepte spre inovarea deschisă, în contextul unei viziuni axate pe factorul uman a parteneriatelor dintre actorii din sectoarele public și privat, în cadrul cărora universitățile și alte instituții de cercetare joacă un rol crucial. |
| --- | --- |

18.

Este, de asemenea, necesară o schimbare de mentalitate, pentru a îndeplini obiectivele stabilite. CoR solicită regiunilor inovatoare să formeze consorții europene, care să integreze diferite capacități pentru a crea inovații societale majore, care să fie aplicate la nivel european. El solicită totodată consolidarea capacităților regiunilor și orașelor de a utiliza Orizont 2020 și alte inițiative similare. Ar trebui să se acorde atenție, în special, utilizării depline a digitalizării și a noilor tehnologii-cheie pentru modernizarea politicii regionale de inovare. De asemenea, CoR încurajează regiunile să se îndrepte spre inovarea deschisă, în contextul unei viziuni axate pe factorul uman a parteneriatelor dintre actorii din sectoarele public și privat, în cadrul cărora universitățile și alte instituții de cercetare joacă un rol crucial.

COMITETUL REGIUNILOR

| 19. | subliniază rolul complementar al Orizont 2020 în ceea ce privește CDI în statele membre. Punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să conducă în special la programe și alte instrumente de finanțare care să catalizeze politicile de inovare europene, să încurajeze spiritul inovator și să sporească participarea corporatistă, în special a IMM-urilor. În acest sens, este necesară încurajarea asumării de riscuri care însoțește adesea inovațiile importante; de asemenea, este necesară o finanțare sporită a IMM-urilor, mai cu seamă în ceea ce privește crearea rapidă de prototipuri, introducerea pe piață și punerea în practică a soluțiilor inovatoare; |
| --- | --- |

19.

subliniază rolul complementar al Orizont 2020 în ceea ce privește CDI în statele membre. Punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să conducă în special la programe și alte instrumente de finanțare care să catalizeze politicile de inovare europene, să încurajeze spiritul inovator și să sporească participarea corporatistă, în special a IMM-urilor. În acest sens, este necesară încurajarea asumării de riscuri care însoțește adesea inovațiile importante; de asemenea, este necesară o finanțare sporită a IMM-urilor, mai cu seamă în ceea ce privește crearea rapidă de prototipuri, introducerea pe piață și punerea în practică a soluțiilor inovatoare;

| 20. | solicită schimbări în rolul Centrului Comun de Cercetare, astfel încât acesta să contribuie cu ultimele rezultate din CDI la luarea deciziilor la nivel local și regional. Această orientare ar trebui realizată în strânsă coordonare cu noile evoluții ale platformei de specializare inteligentă. În loc de a pune accentul pe rapoarte și alte publicații, rezultatele ar trebui să se concentreze într-o măsură mult mai mare pe finanțarea experimentelor și pe crearea rapidă a unor prototipuri, pe aplicarea cunoștințelor obținute din cercetare la procesele de schimbare practică din întreaga Europă, sporind astfel capitalul de reînnoire la nivelul local și regional; |
| --- | --- |

20.

solicită schimbări în rolul Centrului Comun de Cercetare, astfel încât acesta să contribuie cu ultimele rezultate din CDI la luarea deciziilor la nivel local și regional. Această orientare ar trebui realizată în strânsă coordonare cu noile evoluții ale platformei de specializare inteligentă. În loc de a pune accentul pe rapoarte și alte publicații, rezultatele ar trebui să se concentreze într-o măsură mult mai mare pe finanțarea experimentelor și pe crearea rapidă a unor prototipuri, pe aplicarea cunoștințelor obținute din cercetare la procesele de schimbare practică din întreaga Europă, sporind astfel capitalul de reînnoire la nivelul local și regional;

| 21. | acordă o atenție specială modalităților de asigurare a faptului că se vor dezvolta și adopta noi instrumente eficiente cu o puternică dimensiune regională. Orientările politice există în cadrul Orizont 2020. Programul specific de punere în aplicare a Orizont 2020 menționează explicit elemente cu relevanță regională și coordonarea cu sursele de finanțare ale politicii de coeziune. Printre prioritățile referitoare la provocările societale se numără un element care privește eliminarea decalajelor din Europa în ceea ce privește cercetarea și inovarea, de exemplu, prin conlucrarea strânsă între institute de cercetare și regiuni mai puțin dezvoltate, prin recunoașterea excelenței în regiunile mai puțin dezvoltate și prin facilitarea schimbului de practici cu privire la politici la nivel regional; |
| --- | --- |

21.

acordă o atenție specială modalităților de asigurare a faptului că se vor dezvolta și adopta noi instrumente eficiente cu o puternică dimensiune regională. Orientările politice există în cadrul Orizont 2020. Programul specific de punere în aplicare a Orizont 2020 menționează explicit elemente cu relevanță regională și coordonarea cu sursele de finanțare ale politicii de coeziune. Printre prioritățile referitoare la provocările societale se numără un element care privește eliminarea decalajelor din Europa în ceea ce privește cercetarea și inovarea, de exemplu, prin conlucrarea strânsă între institute de cercetare și regiuni mai puțin dezvoltate, prin recunoașterea excelenței în regiunile mai puțin dezvoltate și prin facilitarea schimbului de practici cu privire la politici la nivel regional;

| 22. | transmite un mesaj clar autorităților locale și regionale pentru a încuraja participarea lor activă în cadrul Orizont 2020. Pentru a obține beneficii cât mai mari de la programul Orizont 2020, autoritățile locale și regionale se confruntă cu provocarea de a dezvolta cooperarea teritorială și paneuropeană. În acest scop, ele trebuie să exploateze și potențialul Grupării Europene de cooperare teritorială (GECT) (2). În special, ele trebuie să fie capabile să elaboreze platforme comune (cum ar fi forumurile de inovare și bancurile de testare pentru cooperare, bazate pe integrarea lumii reale cu cea virtuală), pentru a promova inovarea deschisă și ecosistemele regionale de inovare. Cooperarea economică activă ar rezulta în economii de scară și în crearea unor piețe mai largi pentru întreprinderile locale, precum și în alte evoluții locale. Specializarea inteligentă – ca principiu de orientare central, atât al programului Orizont 2020, cât și al politicii de coeziune – deschide noi perspective pentru toate aceste aspecte; |
| --- | --- |

22.

transmite un mesaj clar autorităților locale și regionale pentru a încuraja participarea lor activă în cadrul Orizont 2020. Pentru a obține beneficii cât mai mari de la programul Orizont 2020, autoritățile locale și regionale se confruntă cu provocarea de a dezvolta cooperarea teritorială și paneuropeană. În acest scop, ele trebuie să exploateze și potențialul Grupării Europene de cooperare teritorială (GECT) (2). În special, ele trebuie să fie capabile să elaboreze platforme comune (cum ar fi forumurile de inovare și bancurile de testare pentru cooperare, bazate pe integrarea lumii reale cu cea virtuală), pentru a promova inovarea deschisă și ecosistemele regionale de inovare. Cooperarea economică activă ar rezulta în economii de scară și în crearea unor piețe mai largi pentru întreprinderile locale, precum și în alte evoluții locale. Specializarea inteligentă – ca principiu de orientare central, atât al programului Orizont 2020, cât și al politicii de coeziune – deschide noi perspective pentru toate aceste aspecte;

| 23. | evidențiază faptul că punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să întărească natura sistemică a lanțului CDI și fazele sale finale, cu alte cuvinte, comercializarea rezultatelor cercetării pe piețe. Extinderea activităților de inovare deschisă face necesare mai multe activități de cercetare legate de spiritul de inovare și de ecosistemele de inovare. Așadar, activitățile CDI multidisciplinare ar trebui să se concentreze în special pe factorii de stimulare a schimbărilor inovatoare, incluziv pe previziune, capital uman, competențe reînnoite și indicatori pentru evaluarea inovării; |
| --- | --- |

23.

evidențiază faptul că punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să întărească natura sistemică a lanțului CDI și fazele sale finale, cu alte cuvinte, comercializarea rezultatelor cercetării pe piețe. Extinderea activităților de inovare deschisă face necesare mai multe activități de cercetare legate de spiritul de inovare și de ecosistemele de inovare. Așadar, activitățile CDI multidisciplinare ar trebui să se concentreze în special pe factorii de stimulare a schimbărilor inovatoare, incluziv pe previziune, capital uman, competențe reînnoite și indicatori pentru evaluarea inovării;

| 24. | propune ca obiectiv strategic pentru Orizont 2020 crearea unei culturi europene a inovării deschise prin intermediul unor programe specifice și al altor instrumente, de exemplu pentru a implica utilizatorii finali, cetățenii și organizațiile societății civile, dezvoltând metode și instrumente bazate pe TIC pentru inovarea deschisă. Acest obiectiv ar trebui să includă activități orientate către acumularea de experiențe modulabile în domeniul managementului, metodelor, instrumentelor și aplicațiilor de inovare deschisă. Este necesară o abordare experimentală, mai ales în domeniile în care inovațiile asociate digitalizării pot avea un impact enorm, ca de exemplu orașele inteligente și mobilitatea inteligentă. |
| --- | --- |

24.

propune ca obiectiv strategic pentru Orizont 2020 crearea unei culturi europene a inovării deschise prin intermediul unor programe specifice și al altor instrumente, de exemplu pentru a implica utilizatorii finali, cetățenii și organizațiile societății civile, dezvoltând metode și instrumente bazate pe TIC pentru inovarea deschisă. Acest obiectiv ar trebui să includă activități orientate către acumularea de experiențe modulabile în domeniul managementului, metodelor, instrumentelor și aplicațiilor de inovare deschisă. Este necesară o abordare experimentală, mai ales în domeniile în care inovațiile asociate digitalizării pot avea un impact enorm, ca de exemplu orașele inteligente și mobilitatea inteligentă.

Al 4-lea mesaj - cheie

Reînnoirea programului-cadru înseamnă simplificarea practicilor acestuia și sporirea impactului proiectelor CDI finanțate de UE

| 25. | Raționalizarea practicilor administrative reprezintă una din cele mai mari așteptări legate de Orizont 2020. Obiectivul ar trebui să constea în stabilirea unor teme de cercetare și în crearea unor sisteme de finanțare flexibile și transparente, care să fie suficient de atractive pentru ca universitățile, centrele de cercetare și întreprinderile să dorească o colaborare europeană amplă și să aloce sume considerabile din propriile lor bugete acestor activități. În ceea ce privește modalitățile adecvate de control, monitorizarea modului în care sunt cheltuite fondurile ar putea fi considerată suficientă atunci când se bazează pe contabilitatea și auditul de rutină, conforme normelor în vigoare, ale fiecărui operator. Acest lucru ar reduce în mod considerabil numărul de audituri realizate de UE și de personalul din administrațiile statelor membre, aducându-l la niveluri chiar mai scăzute decât cele prevăzute. |
| --- | --- |

25.

Raționalizarea practicilor administrative reprezintă una din cele mai mari așteptări legate de Orizont 2020. Obiectivul ar trebui să constea în stabilirea unor teme de cercetare și în crearea unor sisteme de finanțare flexibile și transparente, care să fie suficient de atractive pentru ca universitățile, centrele de cercetare și întreprinderile să dorească o colaborare europeană amplă și să aloce sume considerabile din propriile lor bugete acestor activități. În ceea ce privește modalitățile adecvate de control, monitorizarea modului în care sunt cheltuite fondurile ar putea fi considerată suficientă atunci când se bazează pe contabilitatea și auditul de rutină, conforme normelor în vigoare, ale fiecărui operator. Acest lucru ar reduce în mod considerabil numărul de audituri realizate de UE și de personalul din administrațiile statelor membre, aducându-l la niveluri chiar mai scăzute decât cele prevăzute.

COMITETUL REGIUNILOR

| 26. | solicită să se simplifice procedurile administrative și subliniază că practicile administrative ar trebui, întotdeauna, să încurajeze și să sprijine realizarea obiectivelor de conținut ale proiectelor. Un ghișeu unic al Comisiei Europene ar putea preîntâmpina fragmentarea coordonării proiectelor inovatoare. Acest lucru este important mai cu seamă în cazul proiectelor multidisciplinare sau al celor finanțate din diverse fonduri europene; |
| --- | --- |

26.

solicită să se simplifice procedurile administrative și subliniază că practicile administrative ar trebui, întotdeauna, să încurajeze și să sprijine realizarea obiectivelor de conținut ale proiectelor. Un ghișeu unic al Comisiei Europene ar putea preîntâmpina fragmentarea coordonării proiectelor inovatoare. Acest lucru este important mai cu seamă în cazul proiectelor multidisciplinare sau al celor finanțate din diverse fonduri europene;

| 27. | consideră că este absolut necesară modificarea articolului 24 din proiectul de regulament privind normele de participare [COM(2011) 810 final], care abordează costurile indirecte. Modelul propus în prezent este cel al cuantumului uniform, conform căruia costurile indirecte sunt stabilite prin aplicarea unui procent fix de 20 % din totalul costurilor directe eligibile. Acest lucru ar duce în multe cazuri la dificultăți enorme în acoperirea costurilor indirecte efective. Va trebui ca procentul să fie sporit semnificativ sau, ca și în cazul costurilor indirecte, să se accepte sumele cheltuite efectiv; |
| --- | --- |

27.

consideră că este absolut necesară modificarea articolului 24 din proiectul de regulament privind normele de participare [COM(2011) 810 final], care abordează costurile indirecte. Modelul propus în prezent este cel al cuantumului uniform, conform căruia costurile indirecte sunt stabilite prin aplicarea unui procent fix de 20 % din totalul costurilor directe eligibile. Acest lucru ar duce în multe cazuri la dificultăți enorme în acoperirea costurilor indirecte efective. Va trebui ca procentul să fie sporit semnificativ sau, ca și în cazul costurilor indirecte, să se accepte sumele cheltuite efectiv;

| 28. | salută alinierea programului Orizont 2020 și a politicii de coeziune, și conectarea diverselor programe și instrumente financiare ale UE. Cu toate acestea, planurile din cadrul programului Orizont 2020 ar trebui definite mai în amănunt, pentru a garanta schimbările necesare. Acest lucru înseamnă că fiecare program ar trebui să adopte criterii care să servească propriilor sale obiective, însă și să respecte principiul comun conform căruia proiectul trebuie să includă măsuri eficiente care să permită transmiterea rezultatelor cercetării către părțile neimplicate în proiectul respectiv, pentru a fi utilizate de către acestea. Pentru a spori impactul, utilizarea fondurilor ar trebui să fie mai flexibilă. Ceea ce contează este rezultatul, și nu procedurile administrative; |
| --- | --- |

28.

salută alinierea programului Orizont 2020 și a politicii de coeziune, și conectarea diverselor programe și instrumente financiare ale UE. Cu toate acestea, planurile din cadrul programului Orizont 2020 ar trebui definite mai în amănunt, pentru a garanta schimbările necesare. Acest lucru înseamnă că fiecare program ar trebui să adopte criterii care să servească propriilor sale obiective, însă și să respecte principiul comun conform căruia proiectul trebuie să includă măsuri eficiente care să permită transmiterea rezultatelor cercetării către părțile neimplicate în proiectul respectiv, pentru a fi utilizate de către acestea. Pentru a spori impactul, utilizarea fondurilor ar trebui să fie mai flexibilă. Ceea ce contează este rezultatul, și nu procedurile administrative;

| 29. | reiterează sprijinul pentru abordarea sugerată de Parlamentul European, bazată pe „știință și tehnologie” sau „știință și inovare”, ancorată în criterii solide de calitate științifică/tehnică, bazându-se pe practici de gestionare realiste, recunoscând similitudinile și diferențele dintre știință, dezvoltarea tehnologiei și difuzarea comercială (3); |
| --- | --- |

29.

reiterează sprijinul pentru abordarea sugerată de Parlamentul European, bazată pe „știință și tehnologie” sau „știință și inovare”, ancorată în criterii solide de calitate științifică/tehnică, bazându-se pe practici de gestionare realiste, recunoscând similitudinile și diferențele dintre știință, dezvoltarea tehnologiei și difuzarea comercială (3);

| 30. | subliniază importanța unei colaborări strânse între activitățile finanțate de Orizont 2020 și cele finanțate de fondurile politicii de coeziune. În noua perioadă de programare, fondurile politicii coeziunii ar trebui utilizate în scopul subliniat de CoR în avizul său privind simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare. CoR îndeamnă la crearea de noi mecanisme prin care să poată fi alocate fonduri autorităților locale și regionale, pentru ca acestea să poată achiziționa rezultatele proiectelor de cercetare de succes, astfel încât să răspundă cerințelor în materie de competențe, impuse de dezvoltarea regională inovatoare (4); |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța unei colaborări strânse între activitățile finanțate de Orizont 2020 și cele finanțate de fondurile politicii de coeziune. În noua perioadă de programare, fondurile politicii coeziunii ar trebui utilizate în scopul subliniat de CoR în avizul său privind simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare. CoR îndeamnă la crearea de noi mecanisme prin care să poată fi alocate fonduri autorităților locale și regionale, pentru ca acestea să poată achiziționa rezultatele proiectelor de cercetare de succes, astfel încât să răspundă cerințelor în materie de competențe, impuse de dezvoltarea regională inovatoare (4);

| 31. | propune ca următoarele măsuri să se aplice unei părți însemnate a programelor Orizont 2020, fiecare program trebuind să sublinieze temele cele mai relevante din perspectiva obiectivelor sale:






  a) | Unul din punctele cele mai slabe ale sistemului actual provine din faptul că nu se exploatează suficient cunoștințele existente. La începutul fiecărui proiect, ar trebui să se prevadă timp suficient și alte resurse necesare pentru a colecta și analiza cunoștințele deja existente referitoare la subiectul respectiv. Rezultatele acestei faze a proiectului ar trebui puse la dispoziția publicului, inclusiv a părților neimplicate în proiect, pentru a îmbunătăți difuzarea informației și a înlesni utilizarea sa pretutindeni. |
| --- | --- | --- |

31.

propune ca următoarele măsuri să se aplice unei părți însemnate a programelor Orizont 2020, fiecare program trebuind să sublinieze temele cele mai relevante din perspectiva obiectivelor sale:

a)

Unul din punctele cele mai slabe ale sistemului actual provine din faptul că nu se exploatează suficient cunoștințele existente. La începutul fiecărui proiect, ar trebui să se prevadă timp suficient și alte resurse necesare pentru a colecta și analiza cunoștințele deja existente referitoare la subiectul respectiv. Rezultatele acestei faze a proiectului ar trebui puse la dispoziția publicului, inclusiv a părților neimplicate în proiect, pentru a îmbunătăți difuzarea informației și a înlesni utilizarea sa pretutindeni.

| b) | Ar trebui accentuată mai mult decât înainte importanța îndeplinirii obiectivelor în materie de rezultate. În practică, acest lucru implică, de exemplu, ca descrierile programelor și aplicațiile proiectelor să pună accentul pe impactul societal al activităților de CDI, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. Ar trebui investite mai multe resurse în creșterea impactului; de asemenea, ar trebui amplificate proiectele-pilot și activitățile de diseminare a rezultatelor, extinzându-le la întregul ciclu de viață al proiectului. Ar trebui să se aloce resurse includerii de noi parteneri în diversele faze ale proiectului, prin implicarea, în special, a co-creatorilor de cunoaștere și a celor care pun în aplicare rezultatele în diferitele regiuni și domenii. |
| --- | --- |

b)

Ar trebui accentuată mai mult decât înainte importanța îndeplinirii obiectivelor în materie de rezultate. În practică, acest lucru implică, de exemplu, ca descrierile programelor și aplicațiile proiectelor să pună accentul pe impactul societal al activităților de CDI, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. Ar trebui investite mai multe resurse în creșterea impactului; de asemenea, ar trebui amplificate proiectele-pilot și activitățile de diseminare a rezultatelor, extinzându-le la întregul ciclu de viață al proiectului. Ar trebui să se aloce resurse includerii de noi parteneri în diversele faze ale proiectului, prin implicarea, în special, a co-creatorilor de cunoaștere și a celor care pun în aplicare rezultatele în diferitele regiuni și domenii.

| c) | Deschiderea, colaborarea și rapiditatea de reacție ar trebui sporite ca parte a „culturii” proiectelor, și cu scopul de a rezerva o parte din bugetul fiecărui proiect (în general între 10 și 20 %) acelor măsuri nespecifice adoptate în timpul proiectului pentru a reacționa la schimbările externe și la evoluțiile din domeniul respectiv, adică acelor măsuri planificate în cursul derulării proiectului. Această finanțare ar putea, de asemenea, să se utilizeze pentru a implica noi parteneri în proiect, în situațiile în care se consideră că un actor care nu a fost inclus din primul moment în proiectul respectiv dispune de cunoștințe tehnice valoroase pentru acel proiect. |
| --- | --- |

c)

Deschiderea, colaborarea și rapiditatea de reacție ar trebui sporite ca parte a „culturii” proiectelor, și cu scopul de a rezerva o parte din bugetul fiecărui proiect (în general între 10 și 20 %) acelor măsuri nespecifice adoptate în timpul proiectului pentru a reacționa la schimbările externe și la evoluțiile din domeniul respectiv, adică acelor măsuri planificate în cursul derulării proiectului. Această finanțare ar putea, de asemenea, să se utilizeze pentru a implica noi parteneri în proiect, în situațiile în care se consideră că un actor care nu a fost inclus din primul moment în proiectul respectiv dispune de cunoștințe tehnice valoroase pentru acel proiect.

| d) | În cadrul domeniului de aplicare al Regulamentelor financiare, ar trebui elaborate mecanisme pentru a permite alocarea unor proporții mici din finanțare pentru dezvoltarea în continuare a rezultatelor deosebite ale anumitor proiecte. Un astfel de sprijin ar urma să fie condiționat de îndeplinirea criteriilor de excelență și ar funcționa în primul rând ca stimulent pentru direcționarea rezultatelor deosebite către etapa următoare a ciclului de inovare (de exemplu de la cercetare la demonstrație și la comercializare). |
| --- | --- |

d)

În cadrul domeniului de aplicare al Regulamentelor financiare, ar trebui elaborate mecanisme pentru a permite alocarea unor proporții mici din finanțare pentru dezvoltarea în continuare a rezultatelor deosebite ale anumitor proiecte. Un astfel de sprijin ar urma să fie condiționat de îndeplinirea criteriilor de excelență și ar funcționa în primul rând ca stimulent pentru direcționarea rezultatelor deosebite către etapa următoare a ciclului de inovare (de exemplu de la cercetare la demonstrație și la comercializare).

| e) | Triunghiul cunoașterii (sinergia dintre cercetare, educație și inovare) ar trebui să constituie unul din principiile fundamentale, nu doar în cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie, ci în întregul program Orizont 2020. Toate proiectele ar trebui să planifice activități în vederea punerii în aplicare a triunghiului cunoașterii. |
| --- | --- |

e)

Triunghiul cunoașterii (sinergia dintre cercetare, educație și inovare) ar trebui să constituie unul din principiile fundamentale, nu doar în cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie, ci în întregul program Orizont 2020. Toate proiectele ar trebui să planifice activități în vederea punerii în aplicare a triunghiului cunoașterii.

Al 5-lea mesaj-cheie:

Ecosistemele de inovare, tehnologiile generice esențiale, achizițiile publice și infrastructurile de cercetare necesită evoluții complexe

| 32. | Orizont 2020 trebuie să garanteze că metodele și procesele avansate de parteneriat dintre universități și sectoarele economice sunt aplicate în toate părțile Europei. Atenția trebuie îndreptată spre mărirea potențialului de obținere a unor rezultate care să ofere mai multe forme de inovare în urma cercetării, precum și spre întreprinderile profitabile, inclusiv cele active în sectorul public. |
| --- | --- |

32.

Orizont 2020 trebuie să garanteze că metodele și procesele avansate de parteneriat dintre universități și sectoarele economice sunt aplicate în toate părțile Europei. Atenția trebuie îndreptată spre mărirea potențialului de obținere a unor rezultate care să ofere mai multe forme de inovare în urma cercetării, precum și spre întreprinderile profitabile, inclusiv cele active în sectorul public.

| 33. | Produsele care au succes pe plan internațional – fie ele produse în sensul strict al cuvântului, fie sisteme, servicii ori cadre operaționale mai ample – sunt rezultatul expertizei de nivel mondial bazate pe lanțuri de valoare și pe ecosisteme. Orizont 2020 trebuie să fie capabil să creeze condiții pentru lanțurile funcționale de inovare. Doar astfel se va putea răspunde marilor provocări societale și nevoii de regenerare industrială. |
| --- | --- |

33.

Produsele care au succes pe plan internațional – fie ele produse în sensul strict al cuvântului, fie sisteme, servicii ori cadre operaționale mai ample – sunt rezultatul expertizei de nivel mondial bazate pe lanțuri de valoare și pe ecosisteme. Orizont 2020 trebuie să fie capabil să creeze condiții pentru lanțurile funcționale de inovare. Doar astfel se va putea răspunde marilor provocări societale și nevoii de regenerare industrială.

COMITETUL REGIUNILOR

| 34. | subliniază rolul tehnologiilor generice esențiale (TGE) în cadrul Orizont 2020. Tehnologiile nu ar trebui dezvoltate doar în cadrul unor programe științifice și tehnologice individuale; mai degrabă, ele ar trebui corelate încă din etapa de cercetare-dezvoltare cu lanțurile de valori industriale și rețelele globale de valorificare a inovării, precum și cu activitățile de dezvoltare a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare și de consolidare a expertizei. Crearea de campusuri la nivel regional și-ar putea aduce o contribuție în acest sens. Acest lucru este important, întrucât permite ca activitățile de dezvoltare a produselor de câtre întreprinderi mici, dar și de cele mai mari, să depășească etapele inițiale dificile; |
| --- | --- |

34.

subliniază rolul tehnologiilor generice esențiale (TGE) în cadrul Orizont 2020. Tehnologiile nu ar trebui dezvoltate doar în cadrul unor programe științifice și tehnologice individuale; mai degrabă, ele ar trebui corelate încă din etapa de cercetare-dezvoltare cu lanțurile de valori industriale și rețelele globale de valorificare a inovării, precum și cu activitățile de dezvoltare a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare și de consolidare a expertizei. Crearea de campusuri la nivel regional și-ar putea aduce o contribuție în acest sens. Acest lucru este important, întrucât permite ca activitățile de dezvoltare a produselor de câtre întreprinderi mici, dar și de cele mai mari, să depășească etapele inițiale dificile;

| 35. | solicită să se profite pe deplin de nevoia sectorului public de noi servicii, produse și tehnologii, folosind-o ca pe o pârghie pentru stimularea cererii de inovare prin intermediul achizițiilor publice. CoR a recunoscut (5) enorma putere de cumpărare a achizițiilor publice, care reprezintă 17 % din PIB-ul UE-27, și rolul esențial al achizițiilor publice ca vectori ai inovării și motoare evidente ale acțiunilor întreprinse pe plan social, la nivelul mediului înconjurător etc. Acest potențial ar trebui exploatat la nivelul guvernanței regionale, naționale și europene și sprijinit prin intermediul unor măsuri adecvate de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

35.

solicită să se profite pe deplin de nevoia sectorului public de noi servicii, produse și tehnologii, folosind-o ca pe o pârghie pentru stimularea cererii de inovare prin intermediul achizițiilor publice. CoR a recunoscut (5) enorma putere de cumpărare a achizițiilor publice, care reprezintă 17 % din PIB-ul UE-27, și rolul esențial al achizițiilor publice ca vectori ai inovării și motoare evidente ale acțiunilor întreprinse pe plan social, la nivelul mediului înconjurător etc. Acest potențial ar trebui exploatat la nivelul guvernanței regionale, naționale și europene și sprijinit prin intermediul unor măsuri adecvate de consolidare a capacităților;

| 36. | își reafirmă convingerea că Spațiul european de cercetare (SEC) ar putea fi consolidat dacă achizițiile publice de servicii de cercetare și de dezvoltare ar fi incluse în procedurile de achiziții publice; reamintește avizul CoR privind Cartea verde privind piața achizițiilor publice (6) și avizul CoR privind achizițiile publice înainte de comercializare (7), cu condiția ca acest lucru să nu implice ca serviciile respective să fie expuse concurenței; |
| --- | --- |

36.

își reafirmă convingerea că Spațiul european de cercetare (SEC) ar putea fi consolidat dacă achizițiile publice de servicii de cercetare și de dezvoltare ar fi incluse în procedurile de achiziții publice; reamintește avizul CoR privind Cartea verde privind piața achizițiilor publice (6) și avizul CoR privind achizițiile publice înainte de comercializare (7), cu condiția ca acest lucru să nu implice ca serviciile respective să fie expuse concurenței;

| 37. | recunoaște rolul fundamental al orașelor, care reprezintă contextul unor ample inovări ce generează schimbări sistemice, cu un mare potențial pentru a răspunde provocărilor ecologice, sociale și economice dificile actuale. Instituțiile politice și universitare ar trebui să aducă un sprijin mai important procesului de transformare care permite dezvoltarea, testarea și potențarea acestor inovări care generează schimbări sistemice în contextele urbane; |
| --- | --- |

37.

recunoaște rolul fundamental al orașelor, care reprezintă contextul unor ample inovări ce generează schimbări sistemice, cu un mare potențial pentru a răspunde provocărilor ecologice, sociale și economice dificile actuale. Instituțiile politice și universitare ar trebui să aducă un sprijin mai important procesului de transformare care permite dezvoltarea, testarea și potențarea acestor inovări care generează schimbări sistemice în contextele urbane;

| 38. | subliniază că implicarea deplină a autorităților regionale și locale este esențială pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru creștere și locuri de muncă, și în special a Uniunii inovării, pe baza găsirii unor soluții adaptate la nivel regional. Evidențiază rolul important pe care-l joacă aceste autorități în relațiile dintre întreprinderi, universități sau centre de cercetare și organismele publice (prin intermediul modelului tripartit sau al unor abordări similare); |
| --- | --- |

38.

subliniază că implicarea deplină a autorităților regionale și locale este esențială pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru creștere și locuri de muncă, și în special a Uniunii inovării, pe baza găsirii unor soluții adaptate la nivel regional. Evidențiază rolul important pe care-l joacă aceste autorități în relațiile dintre întreprinderi, universități sau centre de cercetare și organismele publice (prin intermediul modelului tripartit sau al unor abordări similare);

| 39. | subliniază importanța investițiilor în infrastructurile de cercetare paneuropene. Pentru a asigura implicarea actorilor locali și regionali în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, dimensiunea inovării ar trebui să fie corect reprezentată în toate aspectele cadrului SEC, adică prin dezvoltarea SEC în direcția unui Spațiu european al cercetării și inovării. Infrastructurile de cercetare sunt resurse esențiale care completează centrele și echipamentele de cercetare ale universităților și ale altor instituții. Infrastructurile de cercetare atrag, de asemenea, excelenți cercetători la nivel global și ar trebui considerate platforme comune pentru cercetătorii din diferite discipline și poluri esențiale pentru cooperarea dintre mediul universitar, profesioniștii din sectoarele public și privat și alți actori societali. |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța investițiilor în infrastructurile de cercetare paneuropene. Pentru a asigura implicarea actorilor locali și regionali în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, dimensiunea inovării ar trebui să fie corect reprezentată în toate aspectele cadrului SEC, adică prin dezvoltarea SEC în direcția unui Spațiu european al cercetării și inovării. Infrastructurile de cercetare sunt resurse esențiale care completează centrele și echipamentele de cercetare ale universităților și ale altor instituții. Infrastructurile de cercetare atrag, de asemenea, excelenți cercetători la nivel global și ar trebui considerate platforme comune pentru cercetătorii din diferite discipline și poluri esențiale pentru cooperarea dintre mediul universitar, profesioniștii din sectoarele public și privat și alți actori societali.

Al 6-lea mesaj-cheie:

Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) poate avea o valoare adăugată specială și la nivel regional

| 40. | Comisia subliniază (8) faptul că centrele de colocație ale EIT joacă un rol major în consolidarea conectivității locale și globale a comunităților cunoașterii și inovării (CCI) în ansamblu, prin strânsa cooperare cu autoritățile regionale, în special cele implicate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de inovare regionale pentru specializarea inteligentă (RIS3). Un exemplu excelent de dezvoltare a unui concept îl constituie Comunitățile regionale de inovare și implementare (CRI) ale CCI Clima. Acestea oferă un model de inovare regional original la nivel paneuropean, care folosește regiunile ca standuri de încercare, conectând dezvoltarea capacității de conducere și avantajele regionale la provocările globale. |
| --- | --- |

40.

Comisia subliniază (8) faptul că centrele de colocație ale EIT joacă un rol major în consolidarea conectivității locale și globale a comunităților cunoașterii și inovării (CCI) în ansamblu, prin strânsa cooperare cu autoritățile regionale, în special cele implicate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de inovare regionale pentru specializarea inteligentă (RIS3). Un exemplu excelent de dezvoltare a unui concept îl constituie Comunitățile regionale de inovare și implementare (CRI) ale CCI Clima. Acestea oferă un model de inovare regional original la nivel paneuropean, care folosește regiunile ca standuri de încercare, conectând dezvoltarea capacității de conducere și avantajele regionale la provocările globale.

COMITETUL REGIUNILOR

| 41. | salută propunerea Comisiei de a crea noi CCI în următoarele domenii tematice: într-o primă etapă, inovarea pentru un stil de viață sănătos și îmbătrânire activă, materii prime și alimentație pentru viitor, iar într-o a doua etapă, mobilitatea urbană, producția cu valoare adăugată și societăți sigure și inteligente. Rolul CCI este deosebit de important în ceea ce privește încurajarea și sprijinirea inovării deschise printr-o digitalizare avansată, stimulând astfel inovarea în întreaga Europă; |
| --- | --- |

41.

salută propunerea Comisiei de a crea noi CCI în următoarele domenii tematice: într-o primă etapă, inovarea pentru un stil de viață sănătos și îmbătrânire activă, materii prime și alimentație pentru viitor, iar într-o a doua etapă, mobilitatea urbană, producția cu valoare adăugată și societăți sigure și inteligente. Rolul CCI este deosebit de important în ceea ce privește încurajarea și sprijinirea inovării deschise printr-o digitalizare avansată, stimulând astfel inovarea în întreaga Europă;

| 42. | îndeamnă EIT să își continue misiunea fundamentală de dezvoltare și promovare activă a difuzării de bune practici pentru integrarea triunghiului cunoașterii cu scopul de a dezvolta o cultură comună a inovării și a schimbului de cunoștințe. Pe viitor, EIT ar trebui să înlesnească exploatarea experiențelor CCI în toate regiunile europene și să creeze o cultură a colaborării care să poată servi drept model în Europa și în afara acesteia; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă EIT să își continue misiunea fundamentală de dezvoltare și promovare activă a difuzării de bune practici pentru integrarea triunghiului cunoașterii cu scopul de a dezvolta o cultură comună a inovării și a schimbului de cunoștințe. Pe viitor, EIT ar trebui să înlesnească exploatarea experiențelor CCI în toate regiunile europene și să creeze o cultură a colaborării care să poată servi drept model în Europa și în afara acesteia;

| 43. | sprijină planurile de dezvoltare structurală ale guvernanței EIT. Deosebit de relevantă este propunerea inclusă de Comisie (9) în regulamentul său, conform căreia EIT ar trebui să colaboreze direct cu reprezentanții naționali și regionali și cu alte părți interesate din cadrul lanțului inovării, generând efecte benefice de ambele părți. Pentru a face ca acest dialog și aceste schimburi să fie mai sistematice, ar trebui să fie organizat un forum al părților interesate ale EIT, care să reunească comunități mai largi de părți interesate în jurul problemelor de interes general. CoR ar trebui să joace rolul de punte între acest forum și regiuni; |
| --- | --- |

43.

sprijină planurile de dezvoltare structurală ale guvernanței EIT. Deosebit de relevantă este propunerea inclusă de Comisie (9) în regulamentul său, conform căreia EIT ar trebui să colaboreze direct cu reprezentanții naționali și regionali și cu alte părți interesate din cadrul lanțului inovării, generând efecte benefice de ambele părți. Pentru a face ca acest dialog și aceste schimburi să fie mai sistematice, ar trebui să fie organizat un forum al părților interesate ale EIT, care să reunească comunități mai largi de părți interesate în jurul problemelor de interes general. CoR ar trebui să joace rolul de punte între acest forum și regiuni;

| 44. | propune ca CCI din cadrul EIT să își asume sarcina de a organiza activități de formare privind managementul la nivel înalt pentru factorii de decizie regionali, astfel încât aceștia să învețe să profite de oportunitățile existente în materie de utilizare a CDI ca parte esențială a procesului de decizie la nivel local, precum și de o învățare comparativă în rețea între regiunile europene. Acest lucru este deosebit de relevant, dat fiind că rețeaua EIT este motorul de inovare european care aduce laolaltă principalii actori din domeniul educației, cercetării și întreprinderilor. |
| --- | --- |

44.

propune ca CCI din cadrul EIT să își asume sarcina de a organiza activități de formare privind managementul la nivel înalt pentru factorii de decizie regionali, astfel încât aceștia să învețe să profite de oportunitățile existente în materie de utilizare a CDI ca parte esențială a procesului de decizie la nivel local, precum și de o învățare comparativă în rețea între regiunile europene. Acest lucru este deosebit de relevant, dat fiind că rețeaua EIT este motorul de inovare european care aduce laolaltă principalii actori din domeniul educației, cercetării și întreprinderilor.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENT

Amendamentul 1

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Expunere de motive

Întrucât se urmărește ca Europa să devină un lider global în abordarea marilor provocări societale, așa cum se afirmă în Orizont 2020, activitățile de cercetare, dezvoltare și inovare trebuie să aibă o componentă regională mai puternică. Laboratoarele pentru inovare nu mai sunt structuri universitare tradiționale, ci ecosisteme de inovare regionale care operează ca standuri de testare pentru crearea rapidă de prototipuri în cazul multor inovații axate pe utilizatori: noi produse, servicii, procese, structuri și sisteme transformative și modulabile.

Pentru a garanta o astfel de evoluție, ar trebui să existe o dimensiune regională specială în bugetul Orizont 2020, în vederea modernizării activităților tripartite. Ar trebui să se pună un accent special pe cercetare și inovare cu privire la conceptele și metodele necesare pentru sporirea impactului societal al fluxurilor de cunoaștere între diverși actori, de la creatori de cunoaștere la utilizatori de cunoaștere și până la beneficiarii finali. Fondurile structurale pot fi utilizate pentru a acoperi o parte a acestor costuri. Complementaritatea fondurilor structurale cu Orizont 2020 acoperă doar o parte a costurilor de dezvoltare și doar acele regiuni și orașe eligibile pentru o astfel de finanțare. Prin urmare, chestiunea se pune pentru acele regiuni și orașe care nu sunt eligibile sau care sunt eligibile doar pentru o mică parte a fondurilor și, prin urmare, nu sunt capabile să utilizeze aceste fonduri pentru dezvoltarea de activități tripartite privind inovarea și valorificarea cunoașterii.

Amendamentul 2

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, competitivitatea și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media, precum și cu fondurile politicii de coeziune și cu politica de dezvoltare rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan național și regional a capacităților de cercetare și inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă. | Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, competitivitatea și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media, precum și cu fondurile politicii de coeziune și cu politica de dezvoltare rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan național și regional a capacităților de cercetare și inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă. |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, competitivitatea și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media, precum și cu fondurile politicii de coeziune și cu politica de dezvoltare rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan național și regional a capacităților de cercetare și inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă.

Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, competitivitatea și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media, precum și cu fondurile politicii de coeziune și cu politica de dezvoltare rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan național și regional a capacităților de cercetare și inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă.

Amendamentul 3

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Orizont 2020 joacă un rol central în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării de către Uniune, având rolul de mobilizare a investițiilor private, de creare de noi locuri de muncă și de asigurare a unei creșteri durabile pe termen lung și a competitivității în Europa. | Orizont 2020 joacă un rol central în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării de către Uniune, având rolul de mobilizare a investițiilor private, de creare de noi locuri de muncă și de asigurare a unei creșteri durabile pe termen lung și a competitivității în Europa. |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Orizont 2020 joacă un rol central în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării de către Uniune, având rolul de mobilizare a investițiilor private, de creare de noi locuri de muncă și de asigurare a unei creșteri durabile pe termen lung și a competitivității în Europa.

Orizont 2020 joacă un rol central în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării de către Uniune, având rolul de mobilizare a investițiilor private, de creare de noi locuri de muncă și de asigurare a unei creșteri durabile pe termen lung și a competitivității în Europa.

Expunere de motive

Nu doar fondurile structurale, ci și Orizont 2020 ar trebui să ofere finanțare pentru dezvoltarea activităților tripartite legate de inovare și de valorificarea cunoașterii. Modernizarea abordării tripartite este de o importanță crucială pentru a încuraja și a sprijini regiunile să adopte specializarea inteligentă și să creeze o cale către excelența europeană prin colaborarea sporită și învățarea bazată pe repere. În acest scop, Orizont 2020 trebuie să includă finanțare pentru universitățile și regiunile inovatoare, pentru a elimina decalajul în materie de cercetare și inovare în Europa, prin crearea de parteneriate între institutele de cercetare excelente și regiunile mai puțin dezvoltate, prin recunoașterea excelenței în regiunile mai puțin dezvoltate și prin facilitarea învățării cu privire la politica de inovare la nivel regional.

Amendamentul 4

Articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Articolul 5


  Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice


  1.   Orizont 2020 contribuie la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în cadrul Uniunii, prin mobilizarea de fonduri suplimentare suficiente pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Astfel, Orizont 2020 sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare (ERA). Indicatorii de performanță relevanți sunt prevăzuți în introducerea la anexa I. | Articolul 5


  Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice


  1.   Orizont 2020 contribuie la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în cadrul Uniunii, prin mobilizarea de fonduri suplimentare suficiente pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Astfel, Orizont 2020 sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare (ERA). Indicatorii de performanță relevanți sunt prevăzuți în introducerea la anexa I. |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Articolul 5

Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice

1.   Orizont 2020 contribuie la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în cadrul Uniunii, prin mobilizarea de fonduri suplimentare suficiente pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Astfel, Orizont 2020 sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare (ERA). Indicatorii de performanță relevanți sunt prevăzuți în introducerea la anexa I.

Articolul 5

Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice

1.   Orizont 2020 contribuie la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în cadrul Uniunii, prin mobilizarea de fonduri suplimentare suficiente pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Astfel, Orizont 2020 sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare (ERA). Indicatorii de performanță relevanți sunt prevăzuți în introducerea la anexa I.

Expunere de motive

Întregul program Orizont 2020 subliniază importanța inovării. Doar cercetarea în sine nu este suficientă; aceasta ar trebui să genereze inovare, dezvoltare economică și bunăstare. Așa cum se propune la punctul 39 al avizului, ar fi mai potrivită utilizarea denumirii de Spațiul european de cercetare și inovare, în loc de Spațiul european de cercetare. Acest amendament ar trebui să se aplice întregului proiectul de regulament.

Amendamentul 5

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Articolul 5


  Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice


  3.   Centrul Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii. Liniile generale ale activităților sunt stabilite în partea IV a anexei I. | Articolul 5


  Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice


  3.   Centrul Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii. Liniile generale ale activităților sunt stabilite în partea IV a anexei I. |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Articolul 5

Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice

3.   Centrul Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii. Liniile generale ale activităților sunt stabilite în partea IV a anexei I.

Articolul 5

Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice

3.   Centrul Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii. Liniile generale ale activităților sunt stabilite în partea IV a anexei I.

Expunere de motive

Așa cum se afirmă la punctul 20 din aviz, Centrul Comun de Cercetare ar trebui, de asemenea, să contribuie cu ultimele rezultate din CDI la luarea deciziilor la nivel local și regional. Această orientare ar trebui realizată în strânsă coordonare cu noile evoluții ale platformei de specializare inteligentă. În loc de a pune accentul pe rapoarte și alte publicații, rezultatele ar trebui să se concentreze într-o măsură mult mai mare pe finanțarea experimentelor și pe crearea rapidă a unor prototipuri, pe aplicarea cunoștințelor obținute din cercetare la procesele de schimbare practică din întreaga Europă, sporind astfel capitalul de reînnoire la nivelurile local și regional.

Amendamentul 6

Articolul 7 alineatul (1) litera b) punctul ii)

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| b) ii) | au un bilanț anterior pozitiv de participare la programele de cercetare și inovare ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

b) ii)

au un bilanț anterior pozitiv de participare la programele de cercetare și inovare ale Uniunii;

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Elimină automat nou-veniții.

Amendamentul 7

Articolul 12 alineatul (1) și alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Articolul 12


  Consultanță externă și angajament societal | Articolul 12


  Consultanță externă și angajament societal |
| 1.   În vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie; structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei; activități orientate spre viitor; consultări publice specifice și procese transparente și interactive care asigură sprijin cercetării și inovării responsabile. | 1.   În vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie; structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei; activități orientate spre viitor; consultări publice specifice și procese transparente și interactive care asigură sprijin cercetării și inovării responsabile. |
| 2.   De asemenea, se va ține cont și de aspectele relevante ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene pentru inovare. | 2.   De asemenea, se va ține cont și de aspectele relevante ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene pentru inovare. |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Articolul 12

Consultanță externă și angajament societal

Articolul 12

Consultanță externă și angajament societal

1.   În vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie; structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei; activități orientate spre viitor; consultări publice specifice și procese transparente și interactive care asigură sprijin cercetării și inovării responsabile.

1.   În vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie; structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei; activități orientate spre viitor; consultări publice specifice și procese transparente și interactive care asigură sprijin cercetării și inovării responsabile.

2.   De asemenea, se va ține cont și de aspectele relevante ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene pentru inovare.

2.   De asemenea, se va ține cont și de aspectele relevante ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene pentru inovare.

Expunere de motive

Acest amendament se bazează pe punctele 8-11 din aviz.

Amendamentul 8

Articolul 13 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Articolul 13


  Acțiuni transversale


  1.   Legăturile și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se acordă o atenție deosebită în acest sens dezvoltării și aplicării tehnologiilor de bază și industriale esențiale, corelării între descoperire și introducerea pe piață, cercetării și inovării interdisciplinare, științelor socioeconomice și umaniste, promovării funcționării și realizării ERA, cooperării cu țările terțe, cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate de gen în domeniul cercetării, sporirii atractivității profesiei de cercetare, precum și facilitării mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor. | Articolul 13


  Acțiuni transversale


  1.   Legăturile și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se acordă o atenție deosebită în acest sens dezvoltării și aplicării de bază și industriale esențiale, corelării între descoperire și introducerea pe piață, cercetării și inovării interdisciplinare, științelor socioeconomice și umaniste, promovării funcționării și realizării ERA, cooperării cu țările terțe, cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate de gen în domeniul cercetării, sporirii atractivității profesiei de cercetare, precum și facilitării mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Articolul 13

Acțiuni transversale

1.   Legăturile și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se acordă o atenție deosebită în acest sens dezvoltării și aplicării tehnologiilor de bază și industriale esențiale, corelării între descoperire și introducerea pe piață, cercetării și inovării interdisciplinare, științelor socioeconomice și umaniste, promovării funcționării și realizării ERA, cooperării cu țările terțe, cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate de gen în domeniul cercetării, sporirii atractivității profesiei de cercetare, precum și facilitării mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor.

Articolul 13

Acțiuni transversale

1.   Legăturile și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se acordă o atenție deosebită în acest sens dezvoltării și aplicării de bază și industriale esențiale, corelării între descoperire și introducerea pe piață, cercetării și inovării interdisciplinare, științelor socioeconomice și umaniste, promovării funcționării și realizării ERA, cooperării cu țările terțe, cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate de gen în domeniul cercetării, sporirii atractivității profesiei de cercetare, precum și facilitării mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor.

Expunere de motive

Așa cum se afirmă la punctul 34 din aviz, rolul tehnologiilor generice esențiale ar trebui văzut dintr-o perspectivă mult mai vastă decât cea a dezvoltării tehnologice, adică tehnologiile ar trebui corelate încă din etapa de cercetare-dezvoltare cu lanțurile de valori industriale și rețelele globale de valorificare a inovării, precum și cu activitățile de dezvoltare a ecosistemelor regionale și a clusterelor de inovare și de consolidare a expertizei. Această perspectivă poate fi exprimată mai bine dacă se face referire la „competențele de bază și tehnologiile industriale generice esențiale”.

Amendamentul 9

Articolul 20

| Textul propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| Articolul 20


  Parteneriatele public-public | Articolul 20


  Parteneriatele public-public |
| 1.   Orizont 2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public, în cadrul cărora acțiunile la nivel regional, național sau internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii.
  Se acordă o atenție deosebită inițiativelor de programare în comun între statele membre. | 1.   Orizont 2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public, în cadrul cărora acțiunile la nivel regional, național sau internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii.
  Se acordă o atenție deosebită inițiativelor de programare în comun între statele membre. |
| 2.   Parteneriatele public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în special prin: | 2.   Parteneriatele public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în special prin: |
| (a) | un instrument ERA-NET care folosește granturi pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară a cererilor comune specifice și a acțiunilor de natură transnațională. |

Textul propus de Comisie

Amendament CoR

Articolul 20

Parteneriatele public-public

Articolul 20

Parteneriatele public-public

1.   Orizont 2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public, în cadrul cărora acțiunile la nivel regional, național sau internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii.

Se acordă o atenție deosebită inițiativelor de programare în comun între statele membre.

1.   Orizont 2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public, în cadrul cărora acțiunile la nivel regional, național sau internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii.

Se acordă o atenție deosebită inițiativelor de programare în comun între statele membre.

2.   Parteneriatele public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în special prin:

2.   Parteneriatele public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în special prin:

(a)

un instrument ERA-NET care folosește granturi pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară a cererilor comune specifice și a acțiunilor de natură transnațională.

| (a) | un instrument ERA-NET care folosește granturi pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară a cererilor comune specifice și a acțiunilor de natură transnațională. |
| --- | --- |

(a)

un instrument ERA-NET care folosește granturi pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară a cererilor comune specifice și a acțiunilor de natură transnațională.

| (b) | participarea Uniunii la programele desfășurate de mai multe state membre în temeiul articolului 185 din TFUE. |
| --- | --- |

(b)

participarea Uniunii la programele desfășurate de mai multe state membre în temeiul articolului 185 din TFUE.

| (b) | participarea Uniunii la programele desfășurate de mai multe state membre în temeiul articolului 185 din TFUE. |
| --- | --- |

(b)

participarea Uniunii la programele desfășurate de mai multe state membre în temeiul articolului 185 din TFUE.

În sensul literei (a), finanțarea complementară depinde de existența unui nivel semnificativ de angajamente financiare anterioare ale entităților participante la cererile și acțiunile comune. Instrumentul ERA-NET poate include un obiectiv de armonizare a normelor și modalităților de punere în aplicare a cererilor și acțiunilor comune. De asemenea, instrumentul poate fi folosit pentru a pregăti o inițiativă în temeiul articolului 185 din TFUE.

În sensul literei (a), finanțarea complementară depinde de existența unui nivel semnificativ de angajamente financiare anterioare ale entităților participante la cererile și acțiunile comune. Instrumentul ERA-NET poate include un obiectiv de armonizare a normelor și modalităților de punere în aplicare a cererilor și acțiunilor comune. De asemenea, instrumentul poate fi folosit pentru a pregăti o inițiativă în temeiul articolului 185 din TFUE.

În sensul literei (b), astfel de inițiative sunt propuse numai în cazurile în care este nevoie de o structură specifică de punere în aplicare și în cazul în care există un nivel ridicat de angajament din partea țărilor participante la integrarea științifică, administrativă și financiară. În plus, propunerile de inițiative prevăzute la litera (b) sunt identificate pe baza tuturor criteriilor următoare:

În sensul literei (b), astfel de inițiative sunt propuse numai în cazurile în care este nevoie de o structură specifică de punere în aplicare și în cazul în care există un nivel ridicat de angajament din partea țărilor participante la integrarea științifică, administrativă și financiară. În plus, propunerile de inițiative prevăzute la litera (b) sunt identificate pe baza tuturor criteriilor următoare:

| (a) | o definiție clară a obiectivului urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont 2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

o definiție clară a obiectivului urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont 2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii;

| (a) | o definiție clară a obiectivului urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont 2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

o definiție clară a obiectivului urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont 2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii;

| (b) | angajamente financiare clare ale țărilor participante, inclusiv angajamente anterioare punere în comun a investițiilor naționale și/sau regionale pentru domeniul cercetării și inovării transnaționale; |
| --- | --- |

(b)

angajamente financiare clare ale țărilor participante, inclusiv angajamente anterioare punere în comun a investițiilor naționale și/sau regionale pentru domeniul cercetării și inovării transnaționale;

| (b) | angajamente financiare clare ale țărilor participante, inclusiv angajamente anterioare punere în comun a investițiilor naționale și/sau regionale pentru domeniul cercetării și inovării transnaționale; |
| --- | --- |

(b)

angajamente financiare clare ale țărilor participante, inclusiv angajamente anterioare punere în comun a investițiilor naționale și/sau regionale pentru domeniul cercetării și inovării transnaționale;

| (c) | valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii;

| (c) | valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii;

| (d) | masa critică, în raport cu dimensiunea și numărul programelor implicate, similitudinea activităților și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează; |
| --- | --- |

(d)

masa critică, în raport cu dimensiunea și numărul programelor implicate, similitudinea activităților și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează;

| (d) | masa critică, în raport cu dimensiunea și numărul programelor implicate, similitudinea activităților și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează; |
| --- | --- |

(d)

masa critică, în raport cu dimensiunea și numărul programelor implicate, similitudinea activităților și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează;

| (e) | eficacitatea articolului 185 din TFUE ca cea mai adecvată modalitate de îndeplinire a obiectivelor. |
| --- | --- |

(e)

eficacitatea articolului 185 din TFUE ca cea mai adecvată modalitate de îndeplinire a obiectivelor.

| (e) | eficacitatea articolului 185 din TFUE ca cea mai adecvată modalitate de îndeplinire a obiectivelor. |
| --- | --- |

(e)

eficacitatea articolului 185 din TFUE ca cea mai adecvată modalitate de îndeplinire a obiectivelor.

Expunere de motive

Rolul activ al regiunilor este esențial pentru îndeplinirea obiectivelor Orizont 2020. Trebuie subliniată necesitatea unei flexibilități mai mari și a unui rol sporit al regiunilor în crearea IPC-urilor.

Un alt obiectiv al prezentului amendament este de a recurge la logica aplicabilă statelor membre și în cazul participării UE la programe desfășurate de autoritățile regionale. Aceasta ar fi în conformitate cu spiritul articolului 185 din TFUE.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 72/2011 fin.

1

(2)  CdR 230/2010 fin.

2

(3)  CdR 67/2011 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 373/2010 fin.

5

(6)  CdR 70/2011 fin.

6

(7)  CdR 58/2008 fin.

7

(8)  COM(2011) 822 final.

8

(9)  COM(2011) 817 final.

9

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/156 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/156

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Europa creativă

2012/C 277/15

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută programul „Europa creativă”, noul program-cadru pentru sectoarele culturale și creative pentru următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), care va reuni programele actuale Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus într-un cadru comun și va crea un mecanism financiar absolut nou în scopul facilitării accesului la finanțare; |
| --- | --- |

—

salută programul „Europa creativă”, noul program-cadru pentru sectoarele culturale și creative pentru următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), care va reuni programele actuale Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus într-un cadru comun și va crea un mecanism financiar absolut nou în scopul facilitării accesului la finanțare;

| — | subliniază în mod expres valoarea intrinsecă a culturii, care este independentă de aspectele economice ale bunurilor și serviciilor culturale, și faptul că definirea programului trebuie să țină seama de această calitate dublă, neorientându-se exclusiv în funcție de utilitatea economică a culturii; |
| --- | --- |

—

subliniază în mod expres valoarea intrinsecă a culturii, care este independentă de aspectele economice ale bunurilor și serviciilor culturale, și faptul că definirea programului trebuie să țină seama de această calitate dublă, neorientându-se exclusiv în funcție de utilitatea economică a culturii;

| — | salută propunerea Comisiei de a mări semnificativ bugetul alocat sectoarelor culturale și creative pentru cadrul financiar multianual 2014-2020 la suma totală de 1,801 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere a finanțării de 37 % în raport cu actualul nivel al cheltuielilor; |
| --- | --- |

—

salută propunerea Comisiei de a mări semnificativ bugetul alocat sectoarelor culturale și creative pentru cadrul financiar multianual 2014-2020 la suma totală de 1,801 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere a finanțării de 37 % în raport cu actualul nivel al cheltuielilor;

| — | consideră că o cultură liberă și independentă este de o importanță fundamentală pentru dezvoltarea societății. Ea este un garant al libertății de exprimare și al diversității, oferă posibilitatea de participare și creează forumuri de dezbatere critică și independentă, care reprezintă o premisă pentru o democrație reală. |
| --- | --- |

—

consideră că o cultură liberă și independentă este de o importanță fundamentală pentru dezvoltarea societății. Ea este un garant al libertății de exprimare și al diversității, oferă posibilitatea de participare și creează forumuri de dezbatere critică și independentă, care reprezintă o premisă pentru o democrație reală.

| Raportor | dl Gábor BIHARY (HU-PSE), membru al Consiliului general al orașului Budapesta |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului „Europa creativă”
  COM(2011) 785 final |

Raportor

dl Gábor BIHARY (HU-PSE), membru al Consiliului general al orașului Budapesta

Document de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea programului „Europa creativă”

COM(2011) 785 final

I.   COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută programul „Europa creativă”, noul program-cadru pentru sectoarele culturale și creative pentru următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), care va reuni programele actuale Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus într-un cadru comun și va crea un mecanism financiar absolut nou în scopul facilitării accesului la finanțare; |
| --- | --- |

1.

salută programul „Europa creativă”, noul program-cadru pentru sectoarele culturale și creative pentru următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), care va reuni programele actuale Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus într-un cadru comun și va crea un mecanism financiar absolut nou în scopul facilitării accesului la finanțare;

| 2. | subliniază în mod expres valoarea intrinsecă a culturii, care este independentă de aspectele economice ale bunurilor și serviciilor culturale, și faptul că definirea programului trebuie să țină seama de această calitate dublă, neorientându-se exclusiv în funcție de utilitatea economică a culturii; |
| --- | --- |

2.

subliniază în mod expres valoarea intrinsecă a culturii, care este independentă de aspectele economice ale bunurilor și serviciilor culturale, și faptul că definirea programului trebuie să țină seama de această calitate dublă, neorientându-se exclusiv în funcție de utilitatea economică a culturii;

| 3. | recunoaște că, prin îmbinarea culturii cu media, acest program poate facilita distribuirea produselor culturale, poate crea o piață online unică pentru producțiile audiovizuale și poate contribui la eliberarea potențialului de creare de locuri de muncă al sectorului cultural și creativ; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că, prin îmbinarea culturii cu media, acest program poate facilita distribuirea produselor culturale, poate crea o piață online unică pentru producțiile audiovizuale și poate contribui la eliberarea potențialului de creare de locuri de muncă al sectorului cultural și creativ;

| 4. | aprobă încercările de simplificare a programului-cadru, precum și faptul că acesta reprezintă o poartă de intrare ușor accesibilă pentru profesioniștii din domeniul cultural și creativ european și o oportunitate ca aceștia să-și desfășoare activitățile atât în interiorul, cât și în exteriorul UE; |
| --- | --- |

4.

aprobă încercările de simplificare a programului-cadru, precum și faptul că acesta reprezintă o poartă de intrare ușor accesibilă pentru profesioniștii din domeniul cultural și creativ european și o oportunitate ca aceștia să-și desfășoare activitățile atât în interiorul, cât și în exteriorul UE;

| 5. | împărtășește concluziile evaluărilor impactului programelor actuale, și anume că există patru probleme comune care, pentru a obține efectele scontate, trebuie abordate la nivelul UE prin intermediul unui singur program-cadru:






  a) | problema pieței fragmentate care își are originea în diversitatea culturală și lingvistică a Europei și conduce în prezent la o circulație transnațională a producțiilor și la o mobilitate a artiștilor și a profesioniștilor din domeniu la un nivel suboptim, la dezechilibre geografice, precum și la limitarea posibilităților de alegere ale consumatorilor și a accesului la producțiile culturale europene; |
| --- | --- | --- |

5.

împărtășește concluziile evaluărilor impactului programelor actuale, și anume că există patru probleme comune care, pentru a obține efectele scontate, trebuie abordate la nivelul UE prin intermediul unui singur program-cadru:

a)

problema pieței fragmentate care își are originea în diversitatea culturală și lingvistică a Europei și conduce în prezent la o circulație transnațională a producțiilor și la o mobilitate a artiștilor și a profesioniștilor din domeniu la un nivel suboptim, la dezechilibre geografice, precum și la limitarea posibilităților de alegere ale consumatorilor și a accesului la producțiile culturale europene;

| b) | sectoarele trebuie să se adapteze la impactul globalizării și al digitalizării, care are tendința de a concentra oferta la un număr limitat de actori importanți, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa diversității culturale și lingvistice, iar din acest punct de vedere sectorul ar beneficia de soluții și abordări transnaționale și interregionale; |
| --- | --- |

b)

sectoarele trebuie să se adapteze la impactul globalizării și al digitalizării, care are tendința de a concentra oferta la un număr limitat de actori importanți, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa diversității culturale și lingvistice, iar din acest punct de vedere sectorul ar beneficia de soluții și abordări transnaționale și interregionale;

| c) | lipsa de date comparabile privind sectorul cultural la nivel european și național se răsfrânge asupra coordonării politicilor europene și poate fi un motor util pentru elaborarea de politici naționale și pentru schimbarea sistemică cu costuri mici pentru bugetul UE prin respectarea în totalitate a principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

c)

lipsa de date comparabile privind sectorul cultural la nivel european și național se răsfrânge asupra coordonării politicilor europene și poate fi un motor util pentru elaborarea de politici naționale și pentru schimbarea sistemică cu costuri mici pentru bugetul UE prin respectarea în totalitate a principiului subsidiarității;

| d) | dificultățile întâmpinate de IMM-urile din sectoarele culturale și creative în ceea ce privește accesul la finanțare. |
| --- | --- |

d)

dificultățile întâmpinate de IMM-urile din sectoarele culturale și creative în ceea ce privește accesul la finanțare.

| 6. | salută faptul că programul vizează în mod specific nevoile sectoarelor culturale și creative care au ca obiectiv depășirea frontierelor naționale și este, de asemenea, în strânsă legătură cu promovarea diversității culturale și lingvistice, completând astfel alte programe UE, precum sprijinul din fondurile structurale pentru investiții în sectoarele culturale și creative, restaurarea patrimoniului, infrastructurile și serviciile culturale, fondurile pentru digitalizarea patrimoniului cultural și instrumentele pentru relații externe și extindere; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că programul vizează în mod specific nevoile sectoarelor culturale și creative care au ca obiectiv depășirea frontierelor naționale și este, de asemenea, în strânsă legătură cu promovarea diversității culturale și lingvistice, completând astfel alte programe UE, precum sprijinul din fondurile structurale pentru investiții în sectoarele culturale și creative, restaurarea patrimoniului, infrastructurile și serviciile culturale, fondurile pentru digitalizarea patrimoniului cultural și instrumentele pentru relații externe și extindere;

| 7. | salută faptul că, pe lângă aspectele menționate mai sus, programul se va baza pe experiența și succesul programelor existente, cum ar fi MEDIA, marca patrimoniului european și Capitalele europene ale culturii; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pe lângă aspectele menționate mai sus, programul se va baza pe experiența și succesul programelor existente, cum ar fi MEDIA, marca patrimoniului european și Capitalele europene ale culturii;

| 8. | salută propunerea Comisiei de a mări semnificativ bugetul alocat sectoarelor culturale și creative pentru cadrul financiar multianual 2014-2020 la suma totală de 1,801 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere a finanțării de 37 % în raport cu actualul nivel al cheltuielilor; |
| --- | --- |

8.

salută propunerea Comisiei de a mări semnificativ bugetul alocat sectoarelor culturale și creative pentru cadrul financiar multianual 2014-2020 la suma totală de 1,801 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere a finanțării de 37 % în raport cu actualul nivel al cheltuielilor;

| 9. | subliniază că această creștere este pe deplin în conformitate cu spiritul și prioritățile Strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice, având în vedere că investițiile în sectoarele culturale și creative contribuie în mod direct la concretizarea obiectivului strategiei, și anume de a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, și facilitează accesul IMM-urilor din sectoarele culturale și creative la finanțare; |
| --- | --- |

9.

subliniază că această creștere este pe deplin în conformitate cu spiritul și prioritățile Strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice, având în vedere că investițiile în sectoarele culturale și creative contribuie în mod direct la concretizarea obiectivului strategiei, și anume de a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, și facilitează accesul IMM-urilor din sectoarele culturale și creative la finanțare;

| 10. | constată totuși nevoia unor definiții mai precise, în special în ceea ce privește cadrul juridic și criteriile de aplicare a mecanismului financiar; |
| --- | --- |

10.

constată totuși nevoia unor definiții mai precise, în special în ceea ce privește cadrul juridic și criteriile de aplicare a mecanismului financiar;

| 11. | menționează că în sectoarele culturale și creative activează cu preponderență microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii și întreprinderi ale lucrătorilor independenți care necesită inițiative și organizare la nivel local. Această abordare la nivel local reprezintă un beneficiu pentru regiuni, stimulând, pe de o parte, economia locală (creativitatea îmbunătățește competitivitatea economiei) și menținând, pe de altă parte, talentele și locurile de muncă corespunzătoare la nivel local. Prin urmare, trebuie să se țină seama de situația specială a lucrătorilor și întreprinzătorilor din sectorul culturii; |
| --- | --- |

11.

menționează că în sectoarele culturale și creative activează cu preponderență microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii și întreprinderi ale lucrătorilor independenți care necesită inițiative și organizare la nivel local. Această abordare la nivel local reprezintă un beneficiu pentru regiuni, stimulând, pe de o parte, economia locală (creativitatea îmbunătățește competitivitatea economiei) și menținând, pe de altă parte, talentele și locurile de muncă corespunzătoare la nivel local. Prin urmare, trebuie să se țină seama de situația specială a lucrătorilor și întreprinzătorilor din sectorul culturii;

| 12. | salută acțiunile referitoare la îmbunătățirea capacității sectorului cultural, precum și la stimularea mobilității transnaționale a culturii atât în interiorul, cât și în exteriorul Europei, întrucât consideră diversitatea culturală ca fiind un factor al dezvoltării; |
| --- | --- |

12.

salută acțiunile referitoare la îmbunătățirea capacității sectorului cultural, precum și la stimularea mobilității transnaționale a culturii atât în interiorul, cât și în exteriorul Europei, întrucât consideră diversitatea culturală ca fiind un factor al dezvoltării;

| 13. | este de acord cu faptul că, în contextul crizei economice și financiare, cultura poate juca un rol important în realizarea obiectivelor de politică socială într-un mod creativ, prin susținerea inovațiilor ca un instrument în scopul obținerii de rezultate în sfera socială (3); |
| --- | --- |

13.

este de acord cu faptul că, în contextul crizei economice și financiare, cultura poate juca un rol important în realizarea obiectivelor de politică socială într-un mod creativ, prin susținerea inovațiilor ca un instrument în scopul obținerii de rezultate în sfera socială (3);

| 14. | consideră că arta și cultura, precum și media culturală și sectorul audiovizualului pot modifica comportamentele și pot crea legături sociale noi, care să-i motiveze pe oameni să-și utilizeze capacitatea de creație; totodată, cultura și artele pot proteja valorile unei societăți democratice; |
| --- | --- |

14.

consideră că arta și cultura, precum și media culturală și sectorul audiovizualului pot modifica comportamentele și pot crea legături sociale noi, care să-i motiveze pe oameni să-și utilizeze capacitatea de creație; totodată, cultura și artele pot proteja valorile unei societăți democratice;

| 15. | consideră că o cultură liberă și independentă este de o importanță fundamentală pentru dezvoltarea societății. Ea este un garant al libertății de exprimare și al diversității, oferă posibilitatea de participare și creează forumuri de dezbatere critică și independentă, care reprezintă o premisă pentru o democrație reală; |
| --- | --- |

15.

consideră că o cultură liberă și independentă este de o importanță fundamentală pentru dezvoltarea societății. Ea este un garant al libertății de exprimare și al diversității, oferă posibilitatea de participare și creează forumuri de dezbatere critică și independentă, care reprezintă o premisă pentru o democrație reală;

| 16. | subliniază că, în ansamblul Uniunii Europene, autoritățile locale și regionale au o mare responsabilitate în punerea în aplicare a politicilor din domeniul culturii, deoarece autoritățile locale și regionale au un rol-cheie și în promovarea și punerea în valoare a culturii, în primul rând prin conservarea patrimoniului cultural și promovarea inovației artistice (4). În plus, autoritățile locale și regionale au o răspundere deosebită față de copii și tineri în ceea ce privește înlesnirea accesului acestora la posibilitățile de participare la o viață culturală activă; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, în ansamblul Uniunii Europene, autoritățile locale și regionale au o mare responsabilitate în punerea în aplicare a politicilor din domeniul culturii, deoarece autoritățile locale și regionale au un rol-cheie și în promovarea și punerea în valoare a culturii, în primul rând prin conservarea patrimoniului cultural și promovarea inovației artistice (4). În plus, autoritățile locale și regionale au o răspundere deosebită față de copii și tineri în ceea ce privește înlesnirea accesului acestora la posibilitățile de participare la o viață culturală activă;

| 17. | reamintește că a subliniat în repetate rânduri faptul că, prin apropierea de cetățeni, autoritățile locale și regionale se află, din punct de vedere strategic, în cea mai bună poziție pentru a răspunde nevoilor specifice și cerințelor diverselor culturi din cadrul UE și pentru a mobiliza eficient comunitățile locale și regionale în direcția promovării unui dialog intercultural mai bun (5); |
| --- | --- |

17.

reamintește că a subliniat în repetate rânduri faptul că, prin apropierea de cetățeni, autoritățile locale și regionale se află, din punct de vedere strategic, în cea mai bună poziție pentru a răspunde nevoilor specifice și cerințelor diverselor culturi din cadrul UE și pentru a mobiliza eficient comunitățile locale și regionale în direcția promovării unui dialog intercultural mai bun (5);

| 18. | menționează faptul că autoritățile locale și regionale au reușit să integreze cu succes industriile culturale și creative în cadrul strategiilor lor de dezvoltare, ceea ce a contribuit la consolidarea economiilor locale; în special la nivelul autorităților regionale este posibilă crearea de rețele și baze de date despre tineri artiști, promovarea formării tinerilor în domeniile artistice și culturale, favorizarea profesionalizării tinerilor artiști, promovarea experimentelor multimedia și multiculturale, oferirea de spații publice pentru lucrările tinerilor artiști, încurajarea dezvoltării preocupărilor artistice și culturale ale publicului tânăr, sprijinirea înființării de asociații ale tinerilor în domeniul artistic și cultural și a inovării în spiritul tradițiilor și vocațiilor locale (6); |
| --- | --- |

18.

menționează faptul că autoritățile locale și regionale au reușit să integreze cu succes industriile culturale și creative în cadrul strategiilor lor de dezvoltare, ceea ce a contribuit la consolidarea economiilor locale; în special la nivelul autorităților regionale este posibilă crearea de rețele și baze de date despre tineri artiști, promovarea formării tinerilor în domeniile artistice și culturale, favorizarea profesionalizării tinerilor artiști, promovarea experimentelor multimedia și multiculturale, oferirea de spații publice pentru lucrările tinerilor artiști, încurajarea dezvoltării preocupărilor artistice și culturale ale publicului tânăr, sprijinirea înființării de asociații ale tinerilor în domeniul artistic și cultural și a inovării în spiritul tradițiilor și vocațiilor locale (6);

| 19. | subliniază că audiovizualul reprezintă nu doar o industrie de importanță majoră pentru dezvoltare, competitivitate și ocuparea forței de muncă, ci și un domeniu sensibil, care protejează și promovează identitatea și diversitatea culturală a localităților și regiunilor. Dat fiind caracterul său specific, acest domeniu constituie un factor-cheie pentru dezvoltarea valorilor sociale europene și pentru buna funcționare a societăților democratice, în măsura în care creațiile audiovizuale pot avea o funcție importantă în formarea identității europene (7); |
| --- | --- |

19.

subliniază că audiovizualul reprezintă nu doar o industrie de importanță majoră pentru dezvoltare, competitivitate și ocuparea forței de muncă, ci și un domeniu sensibil, care protejează și promovează identitatea și diversitatea culturală a localităților și regiunilor. Dat fiind caracterul său specific, acest domeniu constituie un factor-cheie pentru dezvoltarea valorilor sociale europene și pentru buna funcționare a societăților democratice, în măsura în care creațiile audiovizuale pot avea o funcție importantă în formarea identității europene (7);

| 20. | subliniază că tranziția către proiecția digitală oferă noi oportunități de conectare a diferitelor regiuni din Europa, întrucât acestora li se dă posibilitatea de a face schimb de producții audiovizuale și de a explora noi modalități de a crea legături, precum și de a face schimburi în materie de conținut. Această tranziție poate reprezenta un prilej de a atrage un public nou, de a profita de un conținut alternativ, de a furniza noi servicii și de a conferi vizibilitate mai mare conținutului provenind din diferite regiuni (8); |
| --- | --- |

20.

subliniază că tranziția către proiecția digitală oferă noi oportunități de conectare a diferitelor regiuni din Europa, întrucât acestora li se dă posibilitatea de a face schimb de producții audiovizuale și de a explora noi modalități de a crea legături, precum și de a face schimburi în materie de conținut. Această tranziție poate reprezenta un prilej de a atrage un public nou, de a profita de un conținut alternativ, de a furniza noi servicii și de a conferi vizibilitate mai mare conținutului provenind din diferite regiuni (8);

| 21. | solicită din nou Consiliului și Parlamentului European să consolideze rolul esențial al autorităților locale și regionale în promovarea și răspândirea culturii comunităților lor (9) și să se acorde autorităților locale și regionale un rol mai semnificativ în cadrul acestui program; |
| --- | --- |

21.

solicită din nou Consiliului și Parlamentului European să consolideze rolul esențial al autorităților locale și regionale în promovarea și răspândirea culturii comunităților lor (9) și să se acorde autorităților locale și regionale un rol mai semnificativ în cadrul acestui program;

| 22. | subliniază, în acest sens, necesitatea identificării unui echilibru adecvat între fondurile destinate unor proiecte globale mari, pe de o parte, și fondurile destinate finanțării măsurilor și activităților concentrate la nivel local și regional, pe de altă parte; |
| --- | --- |

22.

subliniază, în acest sens, necesitatea identificării unui echilibru adecvat între fondurile destinate unor proiecte globale mari, pe de o parte, și fondurile destinate finanțării măsurilor și activităților concentrate la nivel local și regional, pe de altă parte;

| 23. | solicită insistent Consiliului și Parlamentului European ca la momentul punerii în aplicare a regulamentului actorii din sectorul cultural să primească un rol mai important în procesul de luare a deciziilor în locul punerii unui accent excesiv pe sectorul financiar; |
| --- | --- |

23.

solicită insistent Consiliului și Parlamentului European ca la momentul punerii în aplicare a regulamentului actorii din sectorul cultural să primească un rol mai important în procesul de luare a deciziilor în locul punerii unui accent excesiv pe sectorul financiar;

| 24. | recunoaște că acțiunile propuse în comunicare, astfel cum sunt formulate în prezent, par a fi în conformitate cu principiul subsidiarității și cu principiul proporționalității; subliniază totuși că în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare și gestionarea măsurilor privind finanțarea sectoarelor culturale și creative din Europa ar trebui solicitată în mod regulat opinia autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că acțiunile propuse în comunicare, astfel cum sunt formulate în prezent, par a fi în conformitate cu principiul subsidiarității și cu principiul proporționalității; subliniază totuși că în ceea ce privește elaborarea, punerea în aplicare și gestionarea măsurilor privind finanțarea sectoarelor culturale și creative din Europa ar trebui solicitată în mod regulat opinia autorităților locale și regionale;

| 25. | dorește să contribuie la cea mai bună promovare cu putință a programului Europa creativă în regiunile UE și oferă, în acest sens, o propunere de colaborare; de asemenea, dorește să participe la procesul de monitorizare a programului; |
| --- | --- |

25.

dorește să contribuie la cea mai bună promovare cu putință a programului Europa creativă în regiunile UE și oferă, în acest sens, o propunere de colaborare; de asemenea, dorește să participe la procesul de monitorizare a programului;

| 26. | consideră că împărțirea programului-cadru în trei componente (componenta trans-sectorială, componenta Cultura și componenta MEDIA) și alocarea bugetară orientativă aferentă fiecărei componente reprezintă un pas important, însă atrage atenția asupra faptului că la punerea în aplicare a programului, pe baza necesităților și experiențelor, va fi necesar un grad adecvat de flexibilitate în cazul eventualelor redistribuiri a fondurilor între componente; |
| --- | --- |

26.

consideră că împărțirea programului-cadru în trei componente (componenta trans-sectorială, componenta Cultura și componenta MEDIA) și alocarea bugetară orientativă aferentă fiecărei componente reprezintă un pas important, însă atrage atenția asupra faptului că la punerea în aplicare a programului, pe baza necesităților și experiențelor, va fi necesar un grad adecvat de flexibilitate în cazul eventualelor redistribuiri a fondurilor între componente;

| 27. | atrage atenția asupra faptului că, în această nouă structură, domeniul artistic și cel al protejării patrimoniului cultural nu trebuie marginalizate; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra faptului că, în această nouă structură, domeniul artistic și cel al protejării patrimoniului cultural nu trebuie marginalizate;

Componenta trans-sectorială

| 28. | salută propunerea Comisiei cu privire la abordarea strategică și favorabilă incluziunii în ceea ce privește finanțarea dezvoltării sectoarelor culturale și creative; |
| --- | --- |

28.

salută propunerea Comisiei cu privire la abordarea strategică și favorabilă incluziunii în ceea ce privește finanțarea dezvoltării sectoarelor culturale și creative;

| 29. | subliniază că, în vederea obținerii de rezultate bune, trebuie elaborate strategii de dezvoltare integrate la nivel teritorial în parteneriat cu autoritățile competente în materie de implementare a diferitelor politici guvernamentale (precum dezvoltarea economică, ocuparea forței de muncă, educația și cultura) și cu reprezentanții societății civile – întreprinderi, lucrători și organizații ale societății civile; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, în vederea obținerii de rezultate bune, trebuie elaborate strategii de dezvoltare integrate la nivel teritorial în parteneriat cu autoritățile competente în materie de implementare a diferitelor politici guvernamentale (precum dezvoltarea economică, ocuparea forței de muncă, educația și cultura) și cu reprezentanții societății civile – întreprinderi, lucrători și organizații ale societății civile;

| 30. | propune să se analizeze domeniile și tematicile care reprezintă puncte forte demne de finanțare pe plan local și regional, deoarece fiecare regiune deține oportunități care trebuie exploatate: orașele mari și regiunile mai bogate dispun de instrumente și posibilități mai favorabile pentru a deveni centre de polarizare a creativității, atrăgând un număr mare de oameni, însă și regiunile mai mici și mai defavorizate, în special regiunile periferice și slab populate, trebuie să primească șansa de a-și promova valorile culturale; |
| --- | --- |

30.

propune să se analizeze domeniile și tematicile care reprezintă puncte forte demne de finanțare pe plan local și regional, deoarece fiecare regiune deține oportunități care trebuie exploatate: orașele mari și regiunile mai bogate dispun de instrumente și posibilități mai favorabile pentru a deveni centre de polarizare a creativității, atrăgând un număr mare de oameni, însă și regiunile mai mici și mai defavorizate, în special regiunile periferice și slab populate, trebuie să primească șansa de a-și promova valorile culturale;

| 31. | a făcut referire în mai multe rânduri la faptul că este nevoie de informații de încredere în ceea ce privește situația generală a sectorului cultural european (10) și, din acest motiv, salută acțiunile propuse, menite să susțină colectarea de date și efectuarea de studii, competențele anticipative și instrumentele de muncă, precum și realizarea de evaluări, analize politice și studii statistice. Cu toate acestea, ar trebui să se mențină cooperarea între organismele statistice naționale și europene la colectarea și analizarea datelor pentru a se evita duplicarea surselor, a costurilor și a prelucrării datelor; |
| --- | --- |

31.

a făcut referire în mai multe rânduri la faptul că este nevoie de informații de încredere în ceea ce privește situația generală a sectorului cultural european (10) și, din acest motiv, salută acțiunile propuse, menite să susțină colectarea de date și efectuarea de studii, competențele anticipative și instrumentele de muncă, precum și realizarea de evaluări, analize politice și studii statistice. Cu toate acestea, ar trebui să se mențină cooperarea între organismele statistice naționale și europene la colectarea și analizarea datelor pentru a se evita duplicarea surselor, a costurilor și a prelucrării datelor;

| 32. | subliniază faptul că mediul interdisciplinar creează condiții mai propice pentru funcționarea sectoarelor culturale și creative, iar din acest motiv se recomandă construirea de punți de legătură între artă, filozofie, știință, cercetare și inovare și mediul antreprenorial; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că mediul interdisciplinar creează condiții mai propice pentru funcționarea sectoarelor culturale și creative, iar din acest motiv se recomandă construirea de punți de legătură între artă, filozofie, știință, cercetare și inovare și mediul antreprenorial;

| 33. | consideră necesară crearea unor „parteneriate creative” veritabile între sectoarele culturale și creative și alte domenii – precum educația, industria, cercetarea și administrația publică – și recomandă insistent elaborarea unor mecanisme eficiente în vederea transpunerii cunoștințelor creative – precum proiectarea – în alte sectoare; |
| --- | --- |

33.

consideră necesară crearea unor „parteneriate creative” veritabile între sectoarele culturale și creative și alte domenii – precum educația, industria, cercetarea și administrația publică – și recomandă insistent elaborarea unor mecanisme eficiente în vederea transpunerii cunoștințelor creative – precum proiectarea – în alte sectoare;

Componenta Cultura

| 34. | salută acțiunile referitoare la îmbunătățirea capacității sectorului cultural, precum și la stimularea mobilității transfrontaliere a culturii atât în interiorul, cât și în exteriorul Europei; |
| --- | --- |

34.

salută acțiunile referitoare la îmbunătățirea capacității sectorului cultural, precum și la stimularea mobilității transfrontaliere a culturii atât în interiorul, cât și în exteriorul Europei;

| 35. | apreciază faptul că, spre deosebire de anii trecuți, componenta Cultura pune mai mult accentul pe consolidarea capacităților și pe circulația transnațională a culturii, inclusiv pe turneele internaționale, pe crearea de noi platforme europene cu un efect de creare de structuri la scară largă și pe adoptarea unor pachete de sprijin mai strategice pentru traducerea literară pentru edituri, inclusiv a unor măsuri de sprijin pentru activitățile de promovare; |
| --- | --- |

35.

apreciază faptul că, spre deosebire de anii trecuți, componenta Cultura pune mai mult accentul pe consolidarea capacităților și pe circulația transnațională a culturii, inclusiv pe turneele internaționale, pe crearea de noi platforme europene cu un efect de creare de structuri la scară largă și pe adoptarea unor pachete de sprijin mai strategice pentru traducerea literară pentru edituri, inclusiv a unor măsuri de sprijin pentru activitățile de promovare;

| 36. | subliniază că, în economia din perioada de după criză, cultura poate juca un rol în realizarea obiectivelor de politică socială într-un mod creativ, prin susținerea inovațiilor în scopul obținerii de rezultate în sfera socială; |
| --- | --- |

36.

subliniază că, în economia din perioada de după criză, cultura poate juca un rol în realizarea obiectivelor de politică socială într-un mod creativ, prin susținerea inovațiilor în scopul obținerii de rezultate în sfera socială;

| 37. | salută susținerea prevăzută pentru circulația transnațională a culturii și subliniază importanța sprijinirii acelor domenii de lucru care permit accesul publicului la cultură, fără a ține cont de poziția uneori nefavorabilă a anumitor regiuni și de problemele legate de multilingvism; |
| --- | --- |

37.

salută susținerea prevăzută pentru circulația transnațională a culturii și subliniază importanța sprijinirii acelor domenii de lucru care permit accesul publicului la cultură, fără a ține cont de poziția uneori nefavorabilă a anumitor regiuni și de problemele legate de multilingvism;

| 38. | subliniază că, în domeniul culturii, investițiile trebuie să sprijine în mod egal producțiile culturale individuale și cele colective, precum și domeniile de importanță majoră ale sectoarelor culturale și creative, cum ar fi noile modele antreprenoriale, creativitatea și inovația, digitalizarea, sistemele de calificări și dezvoltarea capitalului uman, precum și parteneriatele creative încheiate cu celelalte sectoare; |
| --- | --- |

38.

subliniază că, în domeniul culturii, investițiile trebuie să sprijine în mod egal producțiile culturale individuale și cele colective, precum și domeniile de importanță majoră ale sectoarelor culturale și creative, cum ar fi noile modele antreprenoriale, creativitatea și inovația, digitalizarea, sistemele de calificări și dezvoltarea capitalului uman, precum și parteneriatele creative încheiate cu celelalte sectoare;

| 39. | evidențiază importanța dezvoltării inițiativelor public-private comune menite să sprijine experimentele artistice, care se pot dovedi a fi benefice atât pentru sprijinirea culturii, cât și pentru profitabilitatea întreprinderilor; |
| --- | --- |

39.

evidențiază importanța dezvoltării inițiativelor public-private comune menite să sprijine experimentele artistice, care se pot dovedi a fi benefice atât pentru sprijinirea culturii, cât și pentru profitabilitatea întreprinderilor;

| 40. | declară că autoritățile locale și regionale pot juca un rol mai important în informarea întreprinderilor locale în ceea ce privește modalitățile și instrumentele de susținere a activităților culturale locale și regionale; |
| --- | --- |

40.

declară că autoritățile locale și regionale pot juca un rol mai important în informarea întreprinderilor locale în ceea ce privește modalitățile și instrumentele de susținere a activităților culturale locale și regionale;

| 41. | subliniază faptul că, în contextul responsabilității sociale a întreprinderilor, sub forma unor donații sau alte activități de sponsorizare, sectorul privat joacă adesea un rol important în sprijinirea culturii; în același timp, autoritățile locale și regionale pot, la rândul lor, contribui la crearea celui mai propice mediu pentru folosirea acestor fonduri; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că, în contextul responsabilității sociale a întreprinderilor, sub forma unor donații sau alte activități de sponsorizare, sectorul privat joacă adesea un rol important în sprijinirea culturii; în același timp, autoritățile locale și regionale pot, la rândul lor, contribui la crearea celui mai propice mediu pentru folosirea acestor fonduri;

| 42. | subliniază importanța unei abordări consecvente pe termen mediu și lung în ceea ce privește planificarea acțiunilor legate de cultură, un exemplu elocvent în acest sens fiind programul „Capitala europeană a culturii” (CEC), în cadrul căruia strategia de dezvoltare pe termen lung stimulează modalitățile mai sustenabile în domeniul dezvoltării culturale și consolidează efectele pe termen scurt și lung (11) generate de orașele capitale europene ale culturii și evidențiează, de asemenea, bogăția, diversitatea și trăsăturile comune ale culturilor europene; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța unei abordări consecvente pe termen mediu și lung în ceea ce privește planificarea acțiunilor legate de cultură, un exemplu elocvent în acest sens fiind programul „Capitala europeană a culturii” (CEC), în cadrul căruia strategia de dezvoltare pe termen lung stimulează modalitățile mai sustenabile în domeniul dezvoltării culturale și consolidează efectele pe termen scurt și lung (11) generate de orașele capitale europene ale culturii și evidențiează, de asemenea, bogăția, diversitatea și trăsăturile comune ale culturilor europene;

Componenta MEDIA

| 43. | remarcă faptul că autoritățile locale și regionale pot juca un rol important în susținerea producțiilor audiovizuale locale și regionale, ajută în mod eficient la crearea producțiilor audiovizuale și contribuie în mod activ la diversitatea culturală și promovarea dialogului intercultural (12); |
| --- | --- |

43.

remarcă faptul că autoritățile locale și regionale pot juca un rol important în susținerea producțiilor audiovizuale locale și regionale, ajută în mod eficient la crearea producțiilor audiovizuale și contribuie în mod activ la diversitatea culturală și promovarea dialogului intercultural (12);

| 44. | consideră că sprijinirea cooperării transnaționale pe scară largă din sectorul audiovizualului este un pas important în vederea consolidării relațiilor culturale și comerciale dintre industriile cinematografice europene și cele ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

44.

consideră că sprijinirea cooperării transnaționale pe scară largă din sectorul audiovizualului este un pas important în vederea consolidării relațiilor culturale și comerciale dintre industriile cinematografice europene și cele ale țărilor terțe;

| 45. | sprijină abordarea provocărilor legate de schimbările, la nivel global, din domeniul audiovizualului, izvorâte în special din progresul tehnologic și deficiențele structurale care afectează distribuția producțiilor audiovizuale pe piețele țărilor terțe, împiedicând astfel exploatarea pe deplin a posibilităților internaționale de către sectorul audiovizualului european și subminând competitivitatea acestui sector; |
| --- | --- |

45.

sprijină abordarea provocărilor legate de schimbările, la nivel global, din domeniul audiovizualului, izvorâte în special din progresul tehnologic și deficiențele structurale care afectează distribuția producțiilor audiovizuale pe piețele țărilor terțe, împiedicând astfel exploatarea pe deplin a posibilităților internaționale de către sectorul audiovizualului european și subminând competitivitatea acestui sector;

| 46. | menționează că, din perspectiva beneficiului social pe scară largă, dezvoltarea competenței mediatice, alături de adaptarea metodelor de educație la media în cadrul școlii și în afara ei, sunt deosebit de importante, și implică stimularea predării noilor tehnologii ale comunicației, care sunt de o importanță crucială pentru integrarea socială și profesională (13); |
| --- | --- |

46.

menționează că, din perspectiva beneficiului social pe scară largă, dezvoltarea competenței mediatice, alături de adaptarea metodelor de educație la media în cadrul școlii și în afara ei, sunt deosebit de importante, și implică stimularea predării noilor tehnologii ale comunicației, care sunt de o importanță crucială pentru integrarea socială și profesională (13);

| 47. | subliniază, o dată în plus, rolul cinematografiei în construirea identității europene și în integrarea regiunilor (14); |
| --- | --- |

47.

subliniază, o dată în plus, rolul cinematografiei în construirea identității europene și în integrarea regiunilor (14);

| 48. | subliniază că un sector cultural unitar, rezultat de pe urma acestui program, poate dezvolta parteneriate creative între sectorul cultural și celelalte sectoare [tehnologiile informațiilor și comunicațiilor (TIC), cercetare, turism, parteneri sociali etc.] în vederea consolidării impactului social și economic al investițiilor în cultură și creativitate (15), acordând o atenție specială creșterii economice și locurilor de muncă, precum și dezvoltării și atractivității regiunilor și orașelor; |
| --- | --- |

48.

subliniază că un sector cultural unitar, rezultat de pe urma acestui program, poate dezvolta parteneriate creative între sectorul cultural și celelalte sectoare [tehnologiile informațiilor și comunicațiilor (TIC), cercetare, turism, parteneri sociali etc.] în vederea consolidării impactului social și economic al investițiilor în cultură și creativitate (15), acordând o atenție specială creșterii economice și locurilor de muncă, precum și dezvoltării și atractivității regiunilor și orașelor;

| 49. | confirmă că este nevoie de mai multe măsuri în vederea eliberării întregului potențial al conținutului creativ european (16), deoarece acest obiectiv vizează promovarea creării, punerii la dispoziție și distribuirii operelor europene inovatoare și de calitate superioară, sprijinirea diversității culturale europene și îmbunătățirea competitivității europene în mass-media; |
| --- | --- |

49.

confirmă că este nevoie de mai multe măsuri în vederea eliberării întregului potențial al conținutului creativ european (16), deoarece acest obiectiv vizează promovarea creării, punerii la dispoziție și distribuirii operelor europene inovatoare și de calitate superioară, sprijinirea diversității culturale europene și îmbunătățirea competitivității europene în mass-media;

| 50. | evidențiază în mod repetat rolul crucial pe care autoritățile locale și regionale trebuie să îl joace în gestionarea patrimoniului cultural și lingvistic propriu, în promovarea noilor modele antreprenoriale în industriile creative locale și în media locală, precum și în încurajarea operelor de creație finanțate sau cofinanțate de instituțiile sau organizațiile culturale sau mediatice (17); |
| --- | --- |

50.

evidențiază în mod repetat rolul crucial pe care autoritățile locale și regionale trebuie să îl joace în gestionarea patrimoniului cultural și lingvistic propriu, în promovarea noilor modele antreprenoriale în industriile creative locale și în media locală, precum și în încurajarea operelor de creație finanțate sau cofinanțate de instituțiile sau organizațiile culturale sau mediatice (17);

| 51. | reamintește că, în ciuda faptului că programul Europa creativă nu este un program social, politicile referitoare la noile servicii și mijloace de comunicare digitale, precum și la conținutul creativ, nu trebuie să fie elaborate numai pe baza unor criterii economice, ci luând în considerare și criteriile culturale și sociale (18). Prin urmare, conținuturile creative trebuie să sprijine coeziunea și incluziunea socială, în special în ceea ce privește anumite grupuri expuse riscului de excluziune și confruntate cu alte inconveniente sociale; |
| --- | --- |

51.

reamintește că, în ciuda faptului că programul Europa creativă nu este un program social, politicile referitoare la noile servicii și mijloace de comunicare digitale, precum și la conținutul creativ, nu trebuie să fie elaborate numai pe baza unor criterii economice, ci luând în considerare și criteriile culturale și sociale (18). Prin urmare, conținuturile creative trebuie să sprijine coeziunea și incluziunea socială, în special în ceea ce privește anumite grupuri expuse riscului de excluziune și confruntate cu alte inconveniente sociale;

Indicatori de performanță și monitorizare

| 52. | subliniază faptul că, în ceea ce privește punerea în aplicare, va fi important să se asigure sinergiile între program și strategiile naționale și regionale de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că, în ceea ce privește punerea în aplicare, va fi important să se asigure sinergiile între program și strategiile naționale și regionale de specializare inteligentă;

| 53. | este de acord că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor activități la nivel european și național care afectează sectoarele culturale și creative, astfel încât nu toate modificările indicatorilor au fost rezultatul direct al programului Europa creativă; |
| --- | --- |

53.

este de acord că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor activități la nivel european și național care afectează sectoarele culturale și creative, astfel încât nu toate modificările indicatorilor au fost rezultatul direct al programului Europa creativă;

| 54. | aprobă definirea indicatorilor de evaluare a obiectivelor generale și individuale, adică măsurarea procentuală a operelor culturale și de creație, a gradului de ocupare a forței de muncă, a accesibilității, parteneriatelor, posibilităților de studiu, a circulației transnaționale a operelor, a mobilității actorilor, a numărului de bilete vândute la cinematografe și a ponderii producțiilor audiovizuale europene, dar abordează și dimensiunea regională a acestor indicatori. În același timp, constată faptul că indicatorii de performanță ai programului se axează în mod exagerat pe creșterea economică, profit și competiție, și nu reprezintă un instrument adecvat pentru evaluarea, respectiv monitorizarea, sectorului cultural non-comercial; |
| --- | --- |

54.

aprobă definirea indicatorilor de evaluare a obiectivelor generale și individuale, adică măsurarea procentuală a operelor culturale și de creație, a gradului de ocupare a forței de muncă, a accesibilității, parteneriatelor, posibilităților de studiu, a circulației transnaționale a operelor, a mobilității actorilor, a numărului de bilete vândute la cinematografe și a ponderii producțiilor audiovizuale europene, dar abordează și dimensiunea regională a acestor indicatori. În același timp, constată faptul că indicatorii de performanță ai programului se axează în mod exagerat pe creșterea economică, profit și competiție, și nu reprezintă un instrument adecvat pentru evaluarea, respectiv monitorizarea, sectorului cultural non-comercial;

| 55. | își exprimă satisfacția cu privire la faptul că, pentru îndeplinirea obiectivului referitor la consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, pe lângă suma creditelor apare și numărul și repartizarea geografică a instituțiilor financiare care au permis accesul la finanțare; |
| --- | --- |

55.

își exprimă satisfacția cu privire la faptul că, pentru îndeplinirea obiectivului referitor la consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, pe lângă suma creditelor apare și numărul și repartizarea geografică a instituțiilor financiare care au permis accesul la finanțare;

| 56. | solicită Consiliului și Parlamentului European ca, pe lângă procesul de monitorizare regulată, Comisia să menționeze raportul referitor la realizarea obiectivelor, precum și evaluarea eficacității valorii adăugate europene, întocmit cel târziu până în 2017 și să solicite avizul Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

56.

solicită Consiliului și Parlamentului European ca, pe lângă procesul de monitorizare regulată, Comisia să menționeze raportul referitor la realizarea obiectivelor, precum și evaluarea eficacității valorii adăugate europene, întocmit cel târziu până în 2017 și să solicite avizul Comitetului Regiunilor.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 3 alineatul (1)

Valoarea adăugată europeană

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programul se limitează la susținerea acelor acțiuni și activități care prezintă o potențială valoare adăugată europeană și care contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice. | Programul se limitează la susținerea acelor acțiuni și activități care prezintă o potențială valoare adăugată europeană și care contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 ale inițiativelor sale emblematice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Programul se limitează la susținerea acelor acțiuni și activități care prezintă o potențială valoare adăugată europeană și care contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice.

Programul se limitează la susținerea acelor acțiuni și activități care prezintă o potențială valoare adăugată europeană și care contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 ale inițiativelor sale emblematice.

Expunere de motive

Valoarea adăugată europeană nu se regăsește doar în Strategia Europa 2020, ci și, printre altele, în programul „Orizont 2020” și în coeziune.

Amendamentul 2

Articolul 3 alineatul (2) litera (a)

Valoarea adăugată europeană

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| a) | caracterul transnațional și impactul activităților sale care vor completa programele naționale, internaționale, precum și alte programe ale UE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

a)

caracterul transnațional și impactul activităților sale care vor completa programele naționale, internaționale, precum și alte programe ale UE;

| a) | caracterul transnațional și impactul activităților sale care vor completa programele naționale, internaționale, precum și alte programe ale UE; |
| --- | --- |

a)

caracterul transnațional și impactul activităților sale care vor completa programele naționale, internaționale, precum și alte programe ale UE;

Expunere de motive

Există proiecte și programe transnaționale care sunt elaborate și puse în aplicare pe plan local și regional. Acestea ar putea beneficia de finanțare europeană, datorită viitorului program Europa creativă.

Amendamentul 3

Articolul 5 litera (c)

Obiectivele specifice ale programului

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a organizațiilor; | consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a organizațiilor ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a organizațiilor;

consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a organizațiilor ;

Expunere de motive

Domeniul de aplicare a obiectivelor specifice ale programului ar trebui să fie mai larg și să treacă dincolo de nivelul IMM-urilor, pentru a reflecta corect realitatea celor care lucrează în sectoarele culturale și creative.

Amendamentul 4

Articolul 7 alineatul (1) litera (a)

Mecanismul pentru sectoarele culturale și creative

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative europene; | facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative europene; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative europene;

facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative europene;

Expunere de motive

Domeniul de aplicare a mecanismului pentru sectoarele culturale și creative ar trebui să fie mai larg și treacă dincolo de nivelul IMM-urilor, pentru a reflecta corect realitatea celor care lucrează în sectoarele culturale și creative.

Amendamentul 5

Articolul 13 alineatul (1) litera (a)

Coerență și complementaritate

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| a) | politicile relevante ale UE, în special în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al sănătății, al cercetării și inovării, al întreprinderilor, al turismului, al justiției și dezvoltării; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

a)

politicile relevante ale UE, în special în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al sănătății, al cercetării și inovării, al întreprinderilor, al turismului, al justiției și dezvoltării;

| a) | politicile relevante ale UE, în special în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, , al sănătății, al cercetării și inovării, al întreprinderilor, al turismului, al justiției și dezvoltării; |
| --- | --- |

a)

politicile relevante ale UE, în special în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, , al sănătății, al cercetării și inovării, al întreprinderilor, al turismului, al justiției și dezvoltării;

Expunere de motive

Sectorul cultural joacă un rol foarte dinamic în economie și crearea de locuri de muncă în interiorul UE și contribuie în mod semnificativ la dezvoltarea locală și regională. Sprijinirea sectoarelor culturale și creative – prin reducerea diferențelor în ceea ce privește nivelul de dezvoltare al diferitelor regiuni – poate conduce la consolidarea coeziunii economice, sociale și regionale în cadrul Uniunii Europene.

Amendamentul 6

Articolul 14 alineatul (1)

Monitorizare și evaluare

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Comisia asigură monitorizarea regulată și evaluarea externă a programului Europa creativă pe baza următorilor indicatori de performanță. Trebuie să se țină seama de faptul că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor activități la nivel european și național care afectează sectoarele culturale și creative: | (1)   Comisia asigură monitorizarea regulată și evaluarea externă a programului Europa creativă pe baza următorilor indicatori de performanță. Trebuie să se țină seama de faptul că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor la nivel european național care afectează sectoarele culturale și creative: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(1)   Comisia asigură monitorizarea regulată și evaluarea externă a programului Europa creativă pe baza următorilor indicatori de performanță. Trebuie să se țină seama de faptul că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor activități la nivel european și național care afectează sectoarele culturale și creative:

(1)   Comisia asigură monitorizarea regulată și evaluarea externă a programului Europa creativă pe baza următorilor indicatori de performanță. Trebuie să se țină seama de faptul că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor la nivel european național care afectează sectoarele culturale și creative:

Expunere de motive

Motive evidente.

Amendamentul 7

Anexa 1

Modalități de punere în aplicare a mecanismului pentru sectoarele culturale și creative

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia instituie un mecanism care vizează sectoarele culturale și creative și care funcționează în contextul unui instrument de datorie al Uniunii Europene pentru întreprinderile mici și mijlocii. Sprijinul financiar furnizat prin acest mecanism este destinat întreprinderilor mici și mijlocii și organizațiilor care funcționează în sectoarele culturale și creative. | Comisia instituie un mecanism care vizează sectoarele culturale și creative și care funcționează în contextul unui instrument de datorie al Uniunii Europene pentru întreprinderile mici și mijlocii. Sprijinul financiar furnizat prin acest mecanism este destinat întreprinderilor mici și mijlocii și organizațiilor care funcționează în sectoarele culturale și creative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia instituie un mecanism care vizează sectoarele culturale și creative și care funcționează în contextul unui instrument de datorie al Uniunii Europene pentru întreprinderile mici și mijlocii. Sprijinul financiar furnizat prin acest mecanism este destinat întreprinderilor mici și mijlocii și organizațiilor care funcționează în sectoarele culturale și creative.

Comisia instituie un mecanism care vizează sectoarele culturale și creative și care funcționează în contextul unui instrument de datorie al Uniunii Europene pentru întreprinderile mici și mijlocii. Sprijinul financiar furnizat prin acest mecanism este destinat întreprinderilor mici și mijlocii și organizațiilor care funcționează în sectoarele culturale și creative.

Expunere de motive

Dispozițiile privind punerea în aplicare a mecanismului pentru sectoarele culturale și creative ar trebui să fie mai cuprinzătoare și să treacă dincolo de nivelul IMM-urilor, pentru a reflecta corect realitatea celor care lucrează în sectoarele culturale și creative.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Un buget pentru Europa 2020”, COM(2010) 500 final, 29.6.2011.

1

(2)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Un buget pentru Europa 2020”, COM(2010) 500 final, 29.6.2011.

2

(3)  CdR 181/2010 fin.

3

(4)  CdR 172/2007 fin.

4

(5)  CdR 44/2006 fin.

5

(6)  CdR 181/2010 fin.

6

(7)  CdR 27/2009 fin.

7

(8)  CdR 293/2010 fin.

8

(9)  CdR 259/2004 fin.

9

(10)  CdR 259/2004 fin.

10

(11)  CdR 251/2005 fin.

11

(12)  CdR 27/2009 fin.

12

(13)  CdR 133/2009 fin.

13

(14)  CdR 293/2010 fin.

14

(15)  CdR 293/2010 fin.

15

(16)  CdR 94/2008 fin.

16

(17)  CdR 94/2008 fin.

17

(18)  CdR 94/2008 fin.

18

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/164 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/164

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Un mecanism al Uniunii de protecție civilă

2012/C 277/16

COMITETUL REGIUNILOR:

| — | salută transformarea abordării reactive și ad-hoc într-un mecanism îmbunătățit, mai integrat și mai eficient; |
| --- | --- |

—

salută transformarea abordării reactive și ad-hoc într-un mecanism îmbunătățit, mai integrat și mai eficient;

| — | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt, de obicei, participanți-cheie la gestionarea situațiilor de criză și că ar fi oportun să fie implicate în pregătirea evaluărilor de risc și a planurilor de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

—

subliniază că autoritățile locale și regionale sunt, de obicei, participanți-cheie la gestionarea situațiilor de criză și că ar fi oportun să fie implicate în pregătirea evaluărilor de risc și a planurilor de gestionare a riscurilor;

| — | consideră că UE ar trebui să colaboreze cu autoritățile naționale în scopul sporirii numărului de cursuri de formare a personalului de la nivel local și regional pentru a se asigura o reacție inițială eficientă la situațiile de criză; |
| --- | --- |

—

consideră că UE ar trebui să colaboreze cu autoritățile naționale în scopul sporirii numărului de cursuri de formare a personalului de la nivel local și regional pentru a se asigura o reacție inițială eficientă la situațiile de criză;

| — | este ferm convins că UE ar trebui să înființeze o platformă care să poată fi folosită pentru schimbul de informații și de experiențe cu privire la răspunsul în caz de dezastre între statele membre și între autoritățile locale și regionale ale acestora; |
| --- | --- |

—

este ferm convins că UE ar trebui să înființeze o platformă care să poată fi folosită pentru schimbul de informații și de experiențe cu privire la răspunsul în caz de dezastre între statele membre și între autoritățile locale și regionale ale acestora;

| — | subliniază necesitatea unei precizii sporite în ceea ce privește definițiile formulate în cadrul deciziei și solicitările de asistență pentru răspunsul la dezastre majore survenite sau iminente; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea unei precizii sporite în ceea ce privește definițiile formulate în cadrul deciziei și solicitările de asistență pentru răspunsul la dezastre majore survenite sau iminente;

| — | consideră că ar trebui folosit un model standard ca bază pentru planurile de gestionare a riscurilor pentru a asigura comparabilitatea dintre conținuturile diverselor planuri; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui folosit un model standard ca bază pentru planurile de gestionare a riscurilor pentru a asigura comparabilitatea dintre conținuturile diverselor planuri;

| — | este convins de necesitatea stabilirii unui calendar pentru actualizarea sistematică și prezentarea planurilor de gestionare a riscurilor de către statele membre. |
| --- | --- |

—

este convins de necesitatea stabilirii unui calendar pentru actualizarea sistematică și prezentarea planurilor de gestionare a riscurilor de către statele membre.

| Raportor | Adam BANASZAK (PL-AE), membru al Adunării regionale Cuyavia-Pomerania |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă
  COM(2011) 934 final. |

Raportor

Adam BANASZAK (PL-AE), membru al Adunării regionale Cuyavia-Pomerania

Document de referință

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă

COM(2011) 934 final.

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR:

Observații generale

| 1. | este mulțumit să observe că propunerea este în acord cu politica Comisiei de a dezvolta soluții mai bune și o politică mai coerentă în materie de răspuns în caz de dezastre și că aceasta contribuie la obiectivele Strategiei Europa 2020 și la sporirea securității cetățenilor UE în cadrul Programului de la Stockholm și al Strategiei de securitate internă a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

este mulțumit să observe că propunerea este în acord cu politica Comisiei de a dezvolta soluții mai bune și o politică mai coerentă în materie de răspuns în caz de dezastre și că aceasta contribuie la obiectivele Strategiei Europa 2020 și la sporirea securității cetățenilor UE în cadrul Programului de la Stockholm și al Strategiei de securitate internă a Uniunii Europene;

| 2. | observă că au fost formulate noi propuneri pe baza unei revizuiri a dispozițiilor în materie de protecție civilă și a experienței de pe urma dezastrelor anterioare; |
| --- | --- |

2.

observă că au fost formulate noi propuneri pe baza unei revizuiri a dispozițiilor în materie de protecție civilă și a experienței de pe urma dezastrelor anterioare;

| 3. | observă cu satisfacție că prezenta propunere reprezintă un nou pas efectuat de către Comisie către simplificarea și raționalizarea legislației, fiind vorba de o unică propunere legislativă pentru 2014-2020 care combină propunerile existente privind cooperarea în domeniul protecției civile la nivelul UE reglementate prin două instrumente juridice: Decizia Consiliului 2007/779/CE, Euratom din 8 noiembrie 2007 de instituire a unui mecanism comunitar de protecție civilă și Decizia Consiliului 2007/162/CE, Euratom din 5 martie 2007 de instituire a unui instrument financiar de protecție civilă; |
| --- | --- |

3.

observă cu satisfacție că prezenta propunere reprezintă un nou pas efectuat de către Comisie către simplificarea și raționalizarea legislației, fiind vorba de o unică propunere legislativă pentru 2014-2020 care combină propunerile existente privind cooperarea în domeniul protecției civile la nivelul UE reglementate prin două instrumente juridice: Decizia Consiliului 2007/779/CE, Euratom din 8 noiembrie 2007 de instituire a unui mecanism comunitar de protecție civilă și Decizia Consiliului 2007/162/CE, Euratom din 5 martie 2007 de instituire a unui instrument financiar de protecție civilă;

| 4. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt, de obicei, participanți-cheie la gestionarea situațiilor de criză și că diseminarea informațiilor către actorii responsabili pentru măsurile de răspuns la criză la nivel local și regional ar trebui să constituie unul dintre obiectivele legislației în materie de protecție civilă; |
| --- | --- |

4.

subliniază că autoritățile locale și regionale sunt, de obicei, participanți-cheie la gestionarea situațiilor de criză și că diseminarea informațiilor către actorii responsabili pentru măsurile de răspuns la criză la nivel local și regional ar trebui să constituie unul dintre obiectivele legislației în materie de protecție civilă;

| 5. | subliniază că un mecanism consolidat de protecție civilă va contribui la punerea în aplicare a clauzei de solidaritate; apreciază faptul că s-a acordat o atenție deosebită asigurării unei coordonări stricte între protecția civilă și ajutorul umanitar, precum și coerenței cu acțiunile desfășurate în cadrul altor politici și instrumente ale UE, în special în domeniul politicii în materie de libertate, securitate și justiție. Coerența cu alte instrumente financiare ale UE ar trebui să excludă duplicarea finanțării. |
| --- | --- |

5.

subliniază că un mecanism consolidat de protecție civilă va contribui la punerea în aplicare a clauzei de solidaritate; apreciază faptul că s-a acordat o atenție deosebită asigurării unei coordonări stricte între protecția civilă și ajutorul umanitar, precum și coerenței cu acțiunile desfășurate în cadrul altor politici și instrumente ale UE, în special în domeniul politicii în materie de libertate, securitate și justiție. Coerența cu alte instrumente financiare ale UE ar trebui să excludă duplicarea finanțării.

| 6. | își exprimă adeziunea la principiile solidarității, cooperării, coordonării și sprijinului reciproc între țările, regiunile și comunitățile locale din UE în domeniul protecției civile; este de acord cu Comisia cu privire la faptul că, pentru a consolida capacitatea integrată a UE de răspuns în caz de dezastre, este necesar să se treacă de la abordarea ad-hoc la măsuri planificate cu suficient timp înainte, precum și să se adopte o politică integrată privind exercițiile și cursurile de formare, să se ia în considerare natura transversală a măsurilor de prevenire a dezastrelor (care implică, de exemplu, domenii ca protecția mediului, schimbările climatice, inundațiile, riscul de incendii, securitatea, protecția sănătății și politica regională) și să se faciliteze în continuare cooperarea între statele participante; |
| --- | --- |

6.

își exprimă adeziunea la principiile solidarității, cooperării, coordonării și sprijinului reciproc între țările, regiunile și comunitățile locale din UE în domeniul protecției civile; este de acord cu Comisia cu privire la faptul că, pentru a consolida capacitatea integrată a UE de răspuns în caz de dezastre, este necesar să se treacă de la abordarea ad-hoc la măsuri planificate cu suficient timp înainte, precum și să se adopte o politică integrată privind exercițiile și cursurile de formare, să se ia în considerare natura transversală a măsurilor de prevenire a dezastrelor (care implică, de exemplu, domenii ca protecția mediului, schimbările climatice, inundațiile, riscul de incendii, securitatea, protecția sănătății și politica regională) și să se faciliteze în continuare cooperarea între statele participante;

| 7. | subliniază, de asemenea, că UE ar trebui să colaboreze cu autoritățile naționale în scopul sporirii numărului de cursuri de formare a personalului de la nivel local și regional pentru a se asigură o reacție inițială suficientă și, mai presus de toate, eficientă la situațiile de criză; |
| --- | --- |

7.

subliniază, de asemenea, că UE ar trebui să colaboreze cu autoritățile naționale în scopul sporirii numărului de cursuri de formare a personalului de la nivel local și regional pentru a se asigură o reacție inițială suficientă și, mai presus de toate, eficientă la situațiile de criză;

| 8. | este de acord că măsurile de protecție civilă sunt o competență fundamentală a statelor membre și că mecanismul nu ar trebui să afecteze răspunderea primară a statelor membre în materie de protecție a oamenilor, mediului și proprietăților de pe teritoriul lor împotriva dezastrelor. Principalul obiectiv al mecanismului de protecție civilă al Uniunii ar trebui să constea în sprijinirea, coordonarea și completarea acțiunilor statelor membre; |
| --- | --- |

8.

este de acord că măsurile de protecție civilă sunt o competență fundamentală a statelor membre și că mecanismul nu ar trebui să afecteze răspunderea primară a statelor membre în materie de protecție a oamenilor, mediului și proprietăților de pe teritoriul lor împotriva dezastrelor. Principalul obiectiv al mecanismului de protecție civilă al Uniunii ar trebui să constea în sprijinirea, coordonarea și completarea acțiunilor statelor membre;

| 9. | subliniază importanța cooperării mai strânse cu statele membre și cu autoritățile locale și regionale în domeniul măsurilor de protecție civilă în cazul unor situații de urgență majoră; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța cooperării mai strânse cu statele membre și cu autoritățile locale și regionale în domeniul măsurilor de protecție civilă în cazul unor situații de urgență majoră;

| 10. | consideră că UE ar trebui să identifice deficitele de resurse și să definească exact cum ar putea sprijini statele membre în eforturile acestora de a-și îmbunătăți gradul de pregătire, în special în raport cu autoritățile locale și regionale. Statele membre și UE ar trebui să urmărească utilizarea resurselor existente, în așa fel încât să nu creeze poveri financiare și administrative suplimentare, nu în ultimul rând pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

10.

consideră că UE ar trebui să identifice deficitele de resurse și să definească exact cum ar putea sprijini statele membre în eforturile acestora de a-și îmbunătăți gradul de pregătire, în special în raport cu autoritățile locale și regionale. Statele membre și UE ar trebui să urmărească utilizarea resurselor existente, în așa fel încât să nu creeze poveri financiare și administrative suplimentare, nu în ultimul rând pentru autoritățile locale și regionale;

| 11. | este ferm convins că UE ar trebui să înființeze o platformă care să poată fi folosită pentru schimbul de informații și de experiențe cu privire la răspunsul în caz de dezastre între statele membre și între autoritățile locale și regionale ale acestora; |
| --- | --- |

11.

este ferm convins că UE ar trebui să înființeze o platformă care să poată fi folosită pentru schimbul de informații și de experiențe cu privire la răspunsul în caz de dezastre între statele membre și între autoritățile locale și regionale ale acestora;

| 12. | subliniază că statele membre, cu ajutorul UE, ar trebui să implice autoritățile locale și regionale în răspunsul în caz de dezastre încă dintr-un stadiu timpuriu, utilizând sistemul de guvernanță pe mai multe niveluri folosit în domeniul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

12.

subliniază că statele membre, cu ajutorul UE, ar trebui să implice autoritățile locale și regionale în răspunsul în caz de dezastre încă dintr-un stadiu timpuriu, utilizând sistemul de guvernanță pe mai multe niveluri folosit în domeniul politicii de coeziune;

| 13. | sprijină propunerea de a se stabili obiective specifice axate asupra prevenirii, asigurării pregătirii pentru răspunsul în caz de dezastre și asupra facilitării unor intervenții de urgență rapide și eficiente în cazul unor dezastre majore sau al iminenței acestora; |
| --- | --- |

13.

sprijină propunerea de a se stabili obiective specifice axate asupra prevenirii, asigurării pregătirii pentru răspunsul în caz de dezastre și asupra facilitării unor intervenții de urgență rapide și eficiente în cazul unor dezastre majore sau al iminenței acestora;

Evaluarea lacunelor existente și domenii în care acestea au fost soluționate

| 14. | remarcă importanța simplificării continue a legislației aplicabile (propunerea reprezintă un pas major în această direcție) și a procedurilor relevante, asigurându-se totodată lipsa de ambiguitate și transparența lor; aceasta ar trebui să limiteze sarcinile administrative și să funcționeze ca punct de plecare pentru măsuri suplimentare de simplificare și raționalizare a mecanismului. Observă că ar putea fi util un model standard pentru instituirea unor planuri individuale de gestionare a riscurilor. Absența unui model sporește și riscul conflictelor cu alte planuri de gestionare a riscurilor. Totodată, lipsa oricărei indicații cu privire la domeniul de aplicare a planurilor și la conținutul lor elementar sporește costurile de elaborare a acestora, face compararea mai dificilă și, cel mai grav, subminează logica aflată la baza cerinței adresate statelor membre de a prezenta astfel de planuri; |
| --- | --- |

14.

remarcă importanța simplificării continue a legislației aplicabile (propunerea reprezintă un pas major în această direcție) și a procedurilor relevante, asigurându-se totodată lipsa de ambiguitate și transparența lor; aceasta ar trebui să limiteze sarcinile administrative și să funcționeze ca punct de plecare pentru măsuri suplimentare de simplificare și raționalizare a mecanismului. Observă că ar putea fi util un model standard pentru instituirea unor planuri individuale de gestionare a riscurilor. Absența unui model sporește și riscul conflictelor cu alte planuri de gestionare a riscurilor. Totodată, lipsa oricărei indicații cu privire la domeniul de aplicare a planurilor și la conținutul lor elementar sporește costurile de elaborare a acestora, face compararea mai dificilă și, cel mai grav, subminează logica aflată la baza cerinței adresate statelor membre de a prezenta astfel de planuri;

| 15. | subliniază că autoritățile locale și regionale pot asigura un răspuns imediat în caz de dezastru, deoarece dețin o cunoaștere detaliată a condițiilor geografice și sociale locale; consideră că ar fi oportun pentru statele membre să implice autoritățile locale și regionale în pregătirea evaluărilor de risc și a planurilor de gestionare a riscurilor, deoarece, în multe cazuri, acestea din urmă dețin mai multe cunoștințe decât nivelul național, de exemplu în ceea ce privește evaluarea pericolelor; |
| --- | --- |

15.

subliniază că autoritățile locale și regionale pot asigura un răspuns imediat în caz de dezastru, deoarece dețin o cunoaștere detaliată a condițiilor geografice și sociale locale; consideră că ar fi oportun pentru statele membre să implice autoritățile locale și regionale în pregătirea evaluărilor de risc și a planurilor de gestionare a riscurilor, deoarece, în multe cazuri, acestea din urmă dețin mai multe cunoștințe decât nivelul național, de exemplu în ceea ce privește evaluarea pericolelor;

| 16. | observă că prevederile financiare din cadrul propunerii privind transporturile merg în direcția potrivită și că acestea ar trebui să permită luarea, în termen mai scurt, a mai multor măsuri, precum și extinderea numărului de țări care folosesc resursele, având în vedere că transportul reprezintă una din principalele cheltuieli în cazul misiunilor internaționale; |
| --- | --- |

16.

observă că prevederile financiare din cadrul propunerii privind transporturile merg în direcția potrivită și că acestea ar trebui să permită luarea, în termen mai scurt, a mai multor măsuri, precum și extinderea numărului de țări care folosesc resursele, având în vedere că transportul reprezintă una din principalele cheltuieli în cazul misiunilor internaționale;

| 17. | sprijină măsurile luate de Comisie pentru îmbunătățirea accesului la resurse adecvate în materie de transport pentru susținerea procesului de construire a unei capacități de reacție rapidă la nivelul UE, cu condiția specificării clare a scopului, domeniului și condițiilor pentru aplicarea potențială a acestor măsuri; salută posibilitatea ca Comisia să completeze transportul furnizat de statele membre prin oferirea unor resurse suplimentare în materie de transport, necesare pentru asigurarea unui răspuns rapid în caz de dezastre majore; |
| --- | --- |

17.

sprijină măsurile luate de Comisie pentru îmbunătățirea accesului la resurse adecvate în materie de transport pentru susținerea procesului de construire a unei capacități de reacție rapidă la nivelul UE, cu condiția specificării clare a scopului, domeniului și condițiilor pentru aplicarea potențială a acestor măsuri; salută posibilitatea ca Comisia să completeze transportul furnizat de statele membre prin oferirea unor resurse suplimentare în materie de transport, necesare pentru asigurarea unui răspuns rapid în caz de dezastre majore;

| 18. | subliniază importanța transformării abordării reactive și ad-hoc într-un mecanism îmbunătățit, mai integrat și mai eficient. Avem nevoie de o tranziție veritabilă de la abordarea actuală ad-hoc la o planificare în avans și un răspuns rapid; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța transformării abordării reactive și ad-hoc într-un mecanism îmbunătățit, mai integrat și mai eficient. Avem nevoie de o tranziție veritabilă de la abordarea actuală ad-hoc la o planificare în avans și un răspuns rapid;

| 19. | înțelege intențiile Comisiei cu privire la definirea amplă a conceptelor asociate cu acest instrument pentru a asigura flexibilitatea și funcționarea mai eficientă a mecanismului de protecție civilă; consideră însă că ar fi util să se clarifice definițiile schițate în articolul 4 al Deciziei Parlamentului European și Consiliului privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă, în special conceptele de „dezastru” și „dezastru major”; în viitor, astfel ar putea fi preîntâmpinate neregularitățile cu privire la utilizarea anumitor resurse de către statele membre prin intermediul acestui mecanism; |
| --- | --- |

19.

înțelege intențiile Comisiei cu privire la definirea amplă a conceptelor asociate cu acest instrument pentru a asigura flexibilitatea și funcționarea mai eficientă a mecanismului de protecție civilă; consideră însă că ar fi util să se clarifice definițiile schițate în articolul 4 al Deciziei Parlamentului European și Consiliului privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă, în special conceptele de „dezastru” și „dezastru major”; în viitor, astfel ar putea fi preîntâmpinate neregularitățile cu privire la utilizarea anumitor resurse de către statele membre prin intermediul acestui mecanism;

| 20. | este de acord cu Comisia că ar trebui îmbunătățit accesul la o capacitate critică de reacție și la soluții de transport, simultan cu facilitarea procedurilor pentru a se asigura un răspuns optim și cu integrarea mai strânsă a politicilor de prevenire; |
| --- | --- |

20.

este de acord cu Comisia că ar trebui îmbunătățit accesul la o capacitate critică de reacție și la soluții de transport, simultan cu facilitarea procedurilor pentru a se asigura un răspuns optim și cu integrarea mai strânsă a politicilor de prevenire;

| 21. | salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți capacitățile de răspuns în caz de urgență prin intensificarea cursurilor de formare și a exercițiilor și prin conceperea unor planuri de urgență adecvate; |
| --- | --- |

21.

salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți capacitățile de răspuns în caz de urgență prin intensificarea cursurilor de formare și a exercițiilor și prin conceperea unor planuri de urgență adecvate;

Principalele baze ale politicii în materie de protecție civilă: prevenirea, pregătirea, răspunsul și dimensiunea externă

| 22. | se declară în favoarea fundării mecanismului pe cele patru pietre de temelie ale politicii în materie de protecție civilă: prevenirea, pregătirea, răspunsul și dimensiunea externă, adăugând totodată dispoziții financiare; |
| --- | --- |

22.

se declară în favoarea fundării mecanismului pe cele patru pietre de temelie ale politicii în materie de protecție civilă: prevenirea, pregătirea, răspunsul și dimensiunea externă, adăugând totodată dispoziții financiare;

| 23. | este în favoarea măsurilor de încurajare a statelor membre și a țărilor terțe să adopte o abordare integrată a gestionării dezastrelor; |
| --- | --- |

23.

este în favoarea măsurilor de încurajare a statelor membre și a țărilor terțe să adopte o abordare integrată a gestionării dezastrelor;

| 24. | subliniază că, pentru a preveni daunele pe care dezastrele le cauzează oamenilor, proprietăților și mediului, este esențial să se ia măsuri de creare și de actualizare continuă a unei baze de cunoștințe cu privire la riscuri, făcând schimb de cunoștințe, practici și informații. De asemenea, este vitală sensibilizarea cu privire la prevenire și sprijinirea statelor membre și a țărilor terțe în luarea unor măsuri care să vizeze în mod special elaborarea de planuri pentru gestionarea riscurilor; |
| --- | --- |

24.

subliniază că, pentru a preveni daunele pe care dezastrele le cauzează oamenilor, proprietăților și mediului, este esențial să se ia măsuri de creare și de actualizare continuă a unei baze de cunoștințe cu privire la riscuri, făcând schimb de cunoștințe, practici și informații. De asemenea, este vitală sensibilizarea cu privire la prevenire și sprijinirea statelor membre și a țărilor terțe în luarea unor măsuri care să vizeze în mod special elaborarea de planuri pentru gestionarea riscurilor;

| 25. | este de acord cu măsurile planificate de Comisie pentru asigurarea pregătirii, de exemplu înființarea unui Centru de răspuns pentru situații de urgență (CRSU), gestionarea unui sistem comun de comunicare și informare în caz de urgență (CECIS), contribuirea la dezvoltarea unor sisteme de detectare și de alertă rapidă pentru dezastre, înființarea și întreținerea unor capacități constând din echipe de experți, module și elemente, precum și întreprinderea de acțiuni de sprijin și complementare (formare, diseminare a experiențelor și cunoștințelor). Totodată, Comitetul ar dori mai multe detalii cu privire la solicitările de asistență adresate de statele membre prin intermediul CRSU. Referința la „o solicitare specifică” din text este extrem de vagă. Centrul de răspuns pentru situații de urgență ar trebui să fie coordonat cu structurile naționale și regionale existente; |
| --- | --- |

25.

este de acord cu măsurile planificate de Comisie pentru asigurarea pregătirii, de exemplu înființarea unui Centru de răspuns pentru situații de urgență (CRSU), gestionarea unui sistem comun de comunicare și informare în caz de urgență (CECIS), contribuirea la dezvoltarea unor sisteme de detectare și de alertă rapidă pentru dezastre, înființarea și întreținerea unor capacități constând din echipe de experți, module și elemente, precum și întreprinderea de acțiuni de sprijin și complementare (formare, diseminare a experiențelor și cunoștințelor). Totodată, Comitetul ar dori mai multe detalii cu privire la solicitările de asistență adresate de statele membre prin intermediul CRSU. Referința la „o solicitare specifică” din text este extrem de vagă. Centrul de răspuns pentru situații de urgență ar trebui să fie coordonat cu structurile naționale și regionale existente;

| 26. | este de acord cu măsurile prevăzute de Comisie în cazul unei solicitări de asistență din partea unui stat membru pentru soluționarea unui dezastru major produs sau iminent, în special în ceea ce privește măsurile de facilitare a mobilizării unor echipe, experți, module și sprijin de intervenție altele decât cele din cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență; |
| --- | --- |

26.

este de acord cu măsurile prevăzute de Comisie în cazul unei solicitări de asistență din partea unui stat membru pentru soluționarea unui dezastru major produs sau iminent, în special în ceea ce privește măsurile de facilitare a mobilizării unor echipe, experți, module și sprijin de intervenție altele decât cele din cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență;

| 27. | susține inițiativa Comisiei de a înființa o Capacitate europeană de răspuns în situații de urgență sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns puse în prealabil în comun pe bază voluntară de către statele membre. Cerințele de calitate pentru capacitatea de răspuns în situații de urgență trebuie definite în cooperare cu statele membre. În același timp, ar dori să obțină mai multe detalii cu privire la procedura pe care trebuie să o urmeze statele membre pentru a informa Comisia cu privire la eventualele motive care le împiedică să pună la dispoziție aceste capacități într-o anumită situație de urgență. Trebuie, de asemenea, stabilit clar faptul că într-o anumită situație de urgență capacitatea de răspuns nu mai trebuie pusă la dispoziție dacă aceasta este necesară în scopuri naționale; |
| --- | --- |

27.

susține inițiativa Comisiei de a înființa o Capacitate europeană de răspuns în situații de urgență sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns puse în prealabil în comun pe bază voluntară de către statele membre. Cerințele de calitate pentru capacitatea de răspuns în situații de urgență trebuie definite în cooperare cu statele membre. În același timp, ar dori să obțină mai multe detalii cu privire la procedura pe care trebuie să o urmeze statele membre pentru a informa Comisia cu privire la eventualele motive care le împiedică să pună la dispoziție aceste capacități într-o anumită situație de urgență. Trebuie, de asemenea, stabilit clar faptul că într-o anumită situație de urgență capacitatea de răspuns nu mai trebuie pusă la dispoziție dacă aceasta este necesară în scopuri naționale;

| 28. | consideră că este esențial să se includă în versiunile actualizate ale planurilor de gestionare a riscurilor informațiile furnizate de statele membre Comisiei cu privire la eventualele motive care le împiedică să pună la dispoziție anumite capacități; |
| --- | --- |

28.

consideră că este esențial să se includă în versiunile actualizate ale planurilor de gestionare a riscurilor informațiile furnizate de statele membre Comisiei cu privire la eventualele motive care le împiedică să pună la dispoziție anumite capacități;

| 29. | susține evaluarea la jumătatea perioadei planificată de Comisie pentru Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență; dacă aceasta funcționează eficient, ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor specifice care au fost definite; |
| --- | --- |

29.

susține evaluarea la jumătatea perioadei planificată de Comisie pentru Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență; dacă aceasta funcționează eficient, ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor specifice care au fost definite;

Observații finale

| 30. | susține inițiativa Comisiei de a extinde alocarea de granturi, pe baza deciziei aflată în curs de revizuire, sub orice formă prevăzută în Regulamentul financiar, în special sub formă de granturi, rambursări ale cheltuielilor, achiziții publice sau contribuții la fonduri fiduciare; |
| --- | --- |

30.

susține inițiativa Comisiei de a extinde alocarea de granturi, pe baza deciziei aflată în curs de revizuire, sub orice formă prevăzută în Regulamentul financiar, în special sub formă de granturi, rambursări ale cheltuielilor, achiziții publice sau contribuții la fonduri fiduciare;

| 31. | susține eforturile Comisiei de a întreprinde acțiuni pentru realizarea de sinergii și asigurarea complementarității cu alte instrumente ale Uniunii, excluzând totodată asistența simultană prin mai multe instrumente financiare ale acesteia; |
| --- | --- |

31.

susține eforturile Comisiei de a întreprinde acțiuni pentru realizarea de sinergii și asigurarea complementarității cu alte instrumente ale Uniunii, excluzând totodată asistența simultană prin mai multe instrumente financiare ale acesteia;

| 32. | consideră adecvată luarea de măsuri corespunzătoare de către Comisie pentru a se asigura, la punerea în aplicare a unor acțiuni financiare, că interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea unor măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a altor activități ilegale; |
| --- | --- |

32.

consideră adecvată luarea de măsuri corespunzătoare de către Comisie pentru a se asigura, la punerea în aplicare a unor acțiuni financiare, că interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea unor măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a altor activități ilegale;

| 33. | în același timp, subliniază necesitatea unei precizii sporite în ceea ce privește definițiile formulate în cadrul deciziei și solicitările de asistență pentru răspunsul la dezastre majore survenite sau iminente, pentru a se exclude potențialele neregularități apărute în urma definirii improprii a conceptelor; |
| --- | --- |

33.

în același timp, subliniază necesitatea unei precizii sporite în ceea ce privește definițiile formulate în cadrul deciziei și solicitările de asistență pentru răspunsul la dezastre majore survenite sau iminente, pentru a se exclude potențialele neregularități apărute în urma definirii improprii a conceptelor;

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 4 alineatul (2) - Definiții

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:






  2. | „dezastru major” înseamnă orice situație care are sau poate avea efecte negative asupra persoanelor, a mediului sau a bunurilor materiale și care poate duce la o solicitare de asistență în temeiul mecanismului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

2.

„dezastru major” înseamnă orice situație care are sau poate avea efecte negative asupra persoanelor, a mediului sau a bunurilor materiale și care poate duce la o solicitare de asistență în temeiul mecanismului;

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 2. | „dezastru major” înseamnă orice situație care are sau poate avea efecte negative asupra persoanelor, a mediului sau a bunurilor materiale și care ; |
| --- | --- |

2.

„dezastru major” înseamnă orice situație care are sau poate avea efecte negative asupra persoanelor, a mediului sau a bunurilor materiale și care ;

Amendamentul 2

Articolul 6 – Planuri de gestionare a riscurilor

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   În vederea asigurării unei cooperări eficiente în temeiul mecanismului, statele membre transmit Comisiei planurile proprii de gestionare a riscurilor. | 1.   În vederea asigurării unei cooperări eficiente în temeiul mecanismului, statele membre transmit Comisiei planurile proprii de gestionare a riscurilor. |
| 2.   Planurile de gestionare a riscurilor trebuie să țină seama de evaluările la nivel național ale riscurilor și de alte evaluări relevante ale riscurilor și vor fi coerente cu alte planuri relevante în vigoare în statul membru în cauză. | 2.   Planurile de gestionare a riscurilor trebuie să țină seama de evaluările la nivel național ale riscurilor și de alte evaluări relevante ale riscurilor și vor fi coerente cu alte planuri relevante în vigoare în statul membru în cauză. |
| 3.   Statele membre trebuie să asigure până cel târziu la sfârșitul anului 2016 pregătirea planurilor proprii de gestionare a riscurilor și comunicarea acestora către Comisie în cea mai recentă variantă actualizată. | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   În vederea asigurării unei cooperări eficiente în temeiul mecanismului, statele membre transmit Comisiei planurile proprii de gestionare a riscurilor.

1.   În vederea asigurării unei cooperări eficiente în temeiul mecanismului, statele membre transmit Comisiei planurile proprii de gestionare a riscurilor.

2.   Planurile de gestionare a riscurilor trebuie să țină seama de evaluările la nivel național ale riscurilor și de alte evaluări relevante ale riscurilor și vor fi coerente cu alte planuri relevante în vigoare în statul membru în cauză.

2.   Planurile de gestionare a riscurilor trebuie să țină seama de evaluările la nivel național ale riscurilor și de alte evaluări relevante ale riscurilor și vor fi coerente cu alte planuri relevante în vigoare în statul membru în cauză.

3.   Statele membre trebuie să asigure până cel târziu la sfârșitul anului 2016 pregătirea planurilor proprii de gestionare a riscurilor și comunicarea acestora către Comisie în cea mai recentă variantă actualizată.

Statele membre trebuie să asigure până cel târziu la sfârșitul anului pregătirea planurilor de gestionare a riscurilor și comunicarea acestora către Comisie.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Lipsa unui model standard care să fie folosit ca bază pentru planurile de gestionare a riscurilor ar putea duce la diferențe semnificative între conținuturile diverselor planuri. În plus, este esențial să se definească și să se evidențieze rolul autorităților locale și regionale, având în vedere că acestea se află în poziția cea mai adecvată pentru a asigura un răspuns imediat în caz de dezastru, dată fiind cunoașterea lor detaliată a condițiilor geografice și sociale locale. Trebuie stabilit un calendar pentru actualizarea și prezentarea periodică de către statele membre a planurilor de gestionare a riscurilor, fiind totodată necesară o informare imediată, în afara celor programate, în cazul unor modificări bruște și neașteptate ale planului actual.

Amendamentul 3

Articolul 7 litera (a) - Acțiuni generale în materie de pregătire ale Comisiei

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia întreprinde următoarele acțiuni în materie de pregătire:






  (a) | instituie și gestionează un Centru de răspuns pentru situații de urgență (CRSU), care asigură o capacitate operațională de 24 de ore din 24, 7 zile pe săptămână și deservește statele membre și Comisia în sensul mecanismului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia întreprinde următoarele acțiuni în materie de pregătire:

(a)

instituie și gestionează un Centru de răspuns pentru situații de urgență (CRSU), care asigură o capacitate operațională de 24 de ore din 24, 7 zile pe săptămână și deservește statele membre și Comisia în sensul mecanismului;

Comisia întreprinde următoarele acțiuni în materie de pregătire:

| (a) | instituie și gestionează un Centru de răspuns pentru situații de urgență (CRSU), care asigură o capacitate operațională de 24 de ore din 24, 7 zile pe săptămână și deservește statele membre și Comisia în sensul mecanismului; |
| --- | --- |

(a)

instituie și gestionează un Centru de răspuns pentru situații de urgență (CRSU), care asigură o capacitate operațională de 24 de ore din 24, 7 zile pe săptămână și deservește statele membre și Comisia în sensul mecanismului;

Expunere de motive

În ceea ce privește înființarea și administrarea unui centru de răspuns pentru situații de urgență, ar trebui să se garanteze în orice caz că nu apar la nivel european structuri paralele și proceduri de intervenție neclare. În acest scop, la articolul 7 din propunerea de decizie, care reglementează centrul de răspuns la situații de urgență, trebuie să se prevadă că este necesar să se țină seama de structurile naționale și regionale și ca CRSU să fie coordonat cu acestea.

Amendamentul 4

Articolul 11 alineatul (3) și articolul 11 alineatul (7) - Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Se instituie Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns alocate în prealabil, puse în comun pe bază voluntară de către statele membre. | 1.   Se instituie Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns alocate în prealabil, puse în comun pe bază voluntară de către statele membre. |
| 2.   Pe baza scenariilor de referință, Comisia, acționând în cooperare cu statele membre, definește natura și numărul capacităților necesare în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență (denumite în continuare „obiective în materie de capacitate”). | 2.   Pe baza scenariilor de referință, Comisia, acționând în cooperare cu statele membre, definește natura și numărul capacităților necesare în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență (denumite în continuare „obiective în materie de capacitate”). |
| 3.   Comisia definește cerințele de calitate pentru capacitățile ce urmează a fi dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Statele membre sunt responsabile de asigurarea faptului că aceste capacități îndeplinesc cerințele de calitate. | 3.   Comisia definește cerințele de calitate pentru capacitățile ce urmează a fi dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Statele membre sunt responsabile de asigurarea faptului că aceste capacități îndeplinesc cerințele de calitate. |
| 4.   Comisia instituie și gestionează un proces de certificare și înregistrare a capacităților pe care statele membre le pun la dispoziția Capacității europene de răspuns în situații de urgență. | 4.   Comisia instituie și gestionează un proces de certificare și înregistrare a capacităților pe care statele membre le pun la dispoziția Capacității europene de răspuns în situații de urgență. |
| 5.   Statele membre, acționând voluntar, identifică și înregistrează capacitățile dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Înregistrarea modulelor multinaționale furnizate de două sau mai multe state membre se realizează în comun, de către toate statele membre implicate. | 5.   Statele membre, acționând voluntar, identifică și înregistrează capacitățile dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Înregistrarea modulelor multinaționale furnizate de două sau mai multe state membre se realizează în comun, de către toate statele membre implicate. |
| 6.   Capacitățile înregistrate în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență sunt puse la dispoziție pentru operațiuni de răspuns în situații de urgență în temeiul mecanismului, la solicitarea Comisiei, prin CRSU. Statele membre informează Comisia cât mai curând posibil cu privire la orice motive imperioase care le împiedică să pună la dispoziție capacitățile respective într-o anumită situație de urgență. | 6.   Capacitățile înregistrate în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență sunt puse la dispoziție pentru operațiuni de răspuns în situații de urgență în temeiul mecanismului, la solicitarea Comisiei, prin CRSU. Statele membre informează Comisia cât mai curând posibil cu privire la orice motive imperioase care le împiedică să pună la dispoziție capacitățile respective într-o anumită situație de urgență. |
| 7.   În cazul desfășurării capacităților, acestea rămân sub comanda și sub conducerea statelor membre. Coordonarea între diversele capacități se asigură de către Comisie prin CRSU. Capacitățile rămân disponibile pentru utilizarea în scopuri naționale de către statele membre atunci când nu sunt desfășurate în operațiunile din cadrul mecanismului. | 7.   În cazul desfășurării capacităților, acestea rămân sub comanda și sub conducerea statelor membre. Coordonarea între diversele capacități se asigură de către Comisie prin CRSU. |
| 8.   Statele membre și Comisia asigură o vizibilitate corespunzătoare a intervențiilor din partea Capacității europene de răspuns în situații de urgență. | 8.   Statele membre și Comisia asigură o vizibilitate corespunzătoare a intervențiilor din partea Capacității europene de răspuns în situații de urgență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Se instituie Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns alocate în prealabil, puse în comun pe bază voluntară de către statele membre.

1.   Se instituie Capacitatea europeană de răspuns în situații de urgență sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns alocate în prealabil, puse în comun pe bază voluntară de către statele membre.

2.   Pe baza scenariilor de referință, Comisia, acționând în cooperare cu statele membre, definește natura și numărul capacităților necesare în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență (denumite în continuare „obiective în materie de capacitate”).

2.   Pe baza scenariilor de referință, Comisia, acționând în cooperare cu statele membre, definește natura și numărul capacităților necesare în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență (denumite în continuare „obiective în materie de capacitate”).

3.   Comisia definește cerințele de calitate pentru capacitățile ce urmează a fi dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Statele membre sunt responsabile de asigurarea faptului că aceste capacități îndeplinesc cerințele de calitate.

3.   Comisia definește cerințele de calitate pentru capacitățile ce urmează a fi dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Statele membre sunt responsabile de asigurarea faptului că aceste capacități îndeplinesc cerințele de calitate.

4.   Comisia instituie și gestionează un proces de certificare și înregistrare a capacităților pe care statele membre le pun la dispoziția Capacității europene de răspuns în situații de urgență.

4.   Comisia instituie și gestionează un proces de certificare și înregistrare a capacităților pe care statele membre le pun la dispoziția Capacității europene de răspuns în situații de urgență.

5.   Statele membre, acționând voluntar, identifică și înregistrează capacitățile dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Înregistrarea modulelor multinaționale furnizate de două sau mai multe state membre se realizează în comun, de către toate statele membre implicate.

5.   Statele membre, acționând voluntar, identifică și înregistrează capacitățile dedicate Capacității europene de răspuns în situații de urgență. Înregistrarea modulelor multinaționale furnizate de două sau mai multe state membre se realizează în comun, de către toate statele membre implicate.

6.   Capacitățile înregistrate în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență sunt puse la dispoziție pentru operațiuni de răspuns în situații de urgență în temeiul mecanismului, la solicitarea Comisiei, prin CRSU. Statele membre informează Comisia cât mai curând posibil cu privire la orice motive imperioase care le împiedică să pună la dispoziție capacitățile respective într-o anumită situație de urgență.

6.   Capacitățile înregistrate în cadrul Capacității europene de răspuns în situații de urgență sunt puse la dispoziție pentru operațiuni de răspuns în situații de urgență în temeiul mecanismului, la solicitarea Comisiei, prin CRSU. Statele membre informează Comisia cât mai curând posibil cu privire la orice motive imperioase care le împiedică să pună la dispoziție capacitățile respective într-o anumită situație de urgență.

7.   În cazul desfășurării capacităților, acestea rămân sub comanda și sub conducerea statelor membre. Coordonarea între diversele capacități se asigură de către Comisie prin CRSU. Capacitățile rămân disponibile pentru utilizarea în scopuri naționale de către statele membre atunci când nu sunt desfășurate în operațiunile din cadrul mecanismului.

7.   În cazul desfășurării capacităților, acestea rămân sub comanda și sub conducerea statelor membre. Coordonarea între diversele capacități se asigură de către Comisie prin CRSU.

8.   Statele membre și Comisia asigură o vizibilitate corespunzătoare a intervențiilor din partea Capacității europene de răspuns în situații de urgență.

8.   Statele membre și Comisia asigură o vizibilitate corespunzătoare a intervențiilor din partea Capacității europene de răspuns în situații de urgență.

Amendamentul 5

Articolul 15 – Răspuns în caz de dezastre majore pe teritoriul Uniunii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   În caz de dezastru major pe teritoriul Uniunii sau de iminență a acestuia, un stat membru poate solicita asistență prin CRSU. Solicitarea trebuie să fie cât mai detaliată. | 1.   În caz de dezastru major pe teritoriul Uniunii sau de iminență a acestuia, un stat membru poate solicita asistență prin CRSU. Solicitarea trebuie să fie detaliată | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   În caz de dezastru major pe teritoriul Uniunii sau de iminență a acestuia, un stat membru poate solicita asistență prin CRSU. Solicitarea trebuie să fie cât mai detaliată.

1.   În caz de dezastru major pe teritoriul Uniunii sau de iminență a acestuia, un stat membru poate solicita asistență prin CRSU. Solicitarea trebuie să fie detaliată

Expunere de motive

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Furnizarea de către statele membre a unor informații mai precise în caz de dezastru major ar permite acțiuni mai eficiente, mai orientate și mai economice din punct de vedere al costurilor în cadrul mecanismului, permițând totodată ca obiectivele avute în vedere să fie realizate mai rapid, lucru extrem de important în cazul răspunsului la dezastre.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 277/171 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 277/171

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Pachetul „Întreprinderi responsabile”

2012/C 277/17

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută faptul că economia socială și inovarea socială au fost considerate de Comisie elemente centrale ale inițiativei emblematice „O Uniune a inovării” din cadrul Strategiei Europa 2020, în Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și în Actul privind piața unică; |
| --- | --- |

—

salută faptul că economia socială și inovarea socială au fost considerate de Comisie elemente centrale ale inițiativei emblematice „O Uniune a inovării” din cadrul Strategiei Europa 2020, în Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și în Actul privind piața unică;

| — | este de acord că o analiză strategică a responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) a devenit mai importantă în ceea ce privește competitivitatea întreprinderilor. Acest lucru poate contribui la gestionarea riscurilor, limitarea costurilor, asigurarea capitalului, relațiile cu clienții, gestionarea personalului și capacitatea de inovare. Acordând atenție RSI, întreprinderile pot consolida încrederea pe care angajații, consumatorii și cetățenii o au în ele; |
| --- | --- |

—

este de acord că o analiză strategică a responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) a devenit mai importantă în ceea ce privește competitivitatea întreprinderilor. Acest lucru poate contribui la gestionarea riscurilor, limitarea costurilor, asigurarea capitalului, relațiile cu clienții, gestionarea personalului și capacitatea de inovare. Acordând atenție RSI, întreprinderile pot consolida încrederea pe care angajații, consumatorii și cetățenii o au în ele;

| — | aprobă invitația adresată de Comisie liderilor afacerilor europene de a colabora îndeaproape cu autoritățile publice și cu alte părți interesate pentru a promova afacerile responsabile într-un număr tot mai mare de întreprinderi europene, în conformitate cu obiectivele clare stabilite pentru 2015 și 2020; |
| --- | --- |

—

aprobă invitația adresată de Comisie liderilor afacerilor europene de a colabora îndeaproape cu autoritățile publice și cu alte părți interesate pentru a promova afacerile responsabile într-un număr tot mai mare de întreprinderi europene, în conformitate cu obiectivele clare stabilite pentru 2015 și 2020;

| — | încurajează Comisia să acorde mai multă atenție diferitelor niveluri de dezvoltare și diferențelor regionale observate încă în cadrul UE. Situația statelor membre, a regiunilor și a orașelor în raport cu cele cinci obiective principale ale Strategiei Europa 2020 – ocuparea forței de muncă, cercetare și inovare, schimbări climatice și energie, educație și prevenirea sărăciei – variază considerabil, iar criza le afectează în mod diferit. |
| --- | --- |

—

încurajează Comisia să acorde mai multă atenție diferitelor niveluri de dezvoltare și diferențelor regionale observate încă în cadrul UE. Situația statelor membre, a regiunilor și a orașelor în raport cu cele cinci obiective principale ale Strategiei Europa 2020 – ocuparea forței de muncă, cercetare și inovare, schimbări climatice și energie, educație și prevenirea sărăciei – variază considerabil, iar criza le afectează în mod diferit.

| Raportor | dna Satu TIETARI (FI-ALDE), membru al Consiliului municipal din Säkylä |
| --- | --- |
| Documente de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor privind pachetul „Întreprinderi responsabile”, care include:






  — | comunicarea introductivă,
  COM(2011) 685 final |

Raportor

dna Satu TIETARI (FI-ALDE), membru al Consiliului municipal din Säkylä

Documente de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor privind pachetul „Întreprinderi responsabile”, care include:

—

comunicarea introductivă,

COM(2011) 685 final

| — | propunerea de revizuire a directivelor contabile,
  COM(2011) 684 final |
| --- | --- |

—

propunerea de revizuire a directivelor contabile,

COM(2011) 684 final

| — | propunerea de revizuire a Directivei privind transparența,
  COM(2011) 683 final |
| --- | --- |

—

propunerea de revizuire a Directivei privind transparența,

COM(2011) 683 final

| — | Comunicarea privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI),
  COM(2011) 681 final |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI),

COM(2011) 681 final

| — | Comunicarea intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social”,
  COM(2011) 682 final |
| --- | --- |

—

Comunicarea intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social”,

COM(2011) 682 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută faptul că economia socială și inovarea socială au fost considerate de Comisie elemente centrale ale inițiativei emblematice „O Uniune a inovării” din cadrul Strategiei Europa 2020, în Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și în Actul privind piața unică; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că economia socială și inovarea socială au fost considerate de Comisie elemente centrale ale inițiativei emblematice „O Uniune a inovării” din cadrul Strategiei Europa 2020, în Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și în Actul privind piața unică;

| 2. | este de acord că o analiză strategică a responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) a devenit mai importantă în ceea ce privește competitivitatea întreprinderilor. Acest lucru poate contribui la gestionarea riscurilor, limitarea costurilor, asigurarea capitalului, relațiile cu clienții, gestionarea personalului și capacitatea de inovare. Acordând atenție RSI, întreprinderile pot consolida încrederea pe care angajații, consumatorii și cetățenii o au în ele; |
| --- | --- |

2.

este de acord că o analiză strategică a responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI) a devenit mai importantă în ceea ce privește competitivitatea întreprinderilor. Acest lucru poate contribui la gestionarea riscurilor, limitarea costurilor, asigurarea capitalului, relațiile cu clienții, gestionarea personalului și capacitatea de inovare. Acordând atenție RSI, întreprinderile pot consolida încrederea pe care angajații, consumatorii și cetățenii o au în ele;

| 3. | aprobă invitația adresată de Comisie liderilor afacerilor europene de a colabora îndeaproape cu autoritățile publice și cu alte părți interesate pentru a promova afacerile responsabile într-un număr tot mai mare de întreprinderi europene, în conformitate cu obiectivele clare stabilite pentru 2015 și 2020; |
| --- | --- |

3.

aprobă invitația adresată de Comisie liderilor afacerilor europene de a colabora îndeaproape cu autoritățile publice și cu alte părți interesate pentru a promova afacerile responsabile într-un număr tot mai mare de întreprinderi europene, în conformitate cu obiectivele clare stabilite pentru 2015 și 2020;

| 4. | sprijină intenția Comisiei de a nu oferi o definiție standard a antreprenoriatului social pentru întreaga UE, care să fie obligatorie pentru toate părțile și să aibă ca rezultat o reglementare excesiv de strictă și aprobă propunerea ca principii comune să permită examinarea strategiilor politice, economice și sociale și a capacităților diferitelor state membre. Cu toate acestea, limba și terminologia ar trebui să fie consecvente în toate țările UE; |
| --- | --- |

4.

sprijină intenția Comisiei de a nu oferi o definiție standard a antreprenoriatului social pentru întreaga UE, care să fie obligatorie pentru toate părțile și să aibă ca rezultat o reglementare excesiv de strictă și aprobă propunerea ca principii comune să permită examinarea strategiilor politice, economice și sociale și a capacităților diferitelor state membre. Cu toate acestea, limba și terminologia ar trebui să fie consecvente în toate țările UE;

| 5. | aprobă angajamentul Comisiei Europene de a construi o Europă puternică și competitivă orientată către creștere durabilă, cu scopul de a consolida redresarea economică. Strategia Europa 2020 atribuie un rol central sprijinirii întreprinderilor competitive și durabile (1); |
| --- | --- |

5.

aprobă angajamentul Comisiei Europene de a construi o Europă puternică și competitivă orientată către creștere durabilă, cu scopul de a consolida redresarea economică. Strategia Europa 2020 atribuie un rol central sprijinirii întreprinderilor competitive și durabile (1);

| 6. | constată că noile variabile care afectează competitivitatea au pus sub semnul întrebării rolul global al economiei europene și că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie puternic sprijinită astfel încât să ajute economia europeană să își redobândească poziția. În calitate de factor de creștere, perspectiva socială ar trebui să se afle în centrul acestui proces; |
| --- | --- |

6.

constată că noile variabile care afectează competitivitatea au pus sub semnul întrebării rolul global al economiei europene și că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie puternic sprijinită astfel încât să ajute economia europeană să își redobândească poziția. În calitate de factor de creștere, perspectiva socială ar trebui să se afle în centrul acestui proces;

| 7. | subliniază faptul că este important să se profite de valoarea adăugată a acțiunii la nivelul UE în formularea unui răspuns la provocările globale. Obiectivele Strategiei Europa 2020 pot fi îndeplinite numai prin punerea în comun a resurselor statelor membre și crearea de sinergii; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că este important să se profite de valoarea adăugată a acțiunii la nivelul UE în formularea unui răspuns la provocările globale. Obiectivele Strategiei Europa 2020 pot fi îndeplinite numai prin punerea în comun a resurselor statelor membre și crearea de sinergii;

| 8. | susține intensificarea cooperării globale și a acordurilor între regiuni și statele membre care se angajează să îndeplinească obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

8.

susține intensificarea cooperării globale și a acordurilor între regiuni și statele membre care se angajează să îndeplinească obiectivele Strategiei Europa 2020;

| 9. | încurajează Comisia să acorde mai multă atenție diferitelor niveluri de dezvoltare și diferențelor regionale observate încă în cadrul UE. Situația statelor membre, a regiunilor și a orașelor în raport cu cele cinci obiective principale ale Strategiei Europa 2020 – ocuparea forței de muncă, cercetare și inovare, schimbări climatice și energie, educație și prevenirea sărăciei – variază considerabil, iar criza le afectează în mod diferit; |
| --- | --- |

9.

încurajează Comisia să acorde mai multă atenție diferitelor niveluri de dezvoltare și diferențelor regionale observate încă în cadrul UE. Situația statelor membre, a regiunilor și a orașelor în raport cu cele cinci obiective principale ale Strategiei Europa 2020 – ocuparea forței de muncă, cercetare și inovare, schimbări climatice și energie, educație și prevenirea sărăciei – variază considerabil, iar criza le afectează în mod diferit;

| 10. | consideră că activitatea responsabilă a întreprinderilor ar trebui să fie susținută și răsplătită pe piață, de exemplu, prin subvenții pentru investiții și achiziții publice. Sprijinul ar trebui orientat către entitățile care recunosc importanța majoră a lucrătorilor în dezvoltarea întreprinderilor. Angajarea în număr mai mare a unor persoane din grupurile considerate ca fiind expuse la șomaj ar trebui recompensată pentru a servi drept model; |
| --- | --- |

10.

consideră că activitatea responsabilă a întreprinderilor ar trebui să fie susținută și răsplătită pe piață, de exemplu, prin subvenții pentru investiții și achiziții publice. Sprijinul ar trebui orientat către entitățile care recunosc importanța majoră a lucrătorilor în dezvoltarea întreprinderilor. Angajarea în număr mai mare a unor persoane din grupurile considerate ca fiind expuse la șomaj ar trebui recompensată pentru a servi drept model;

| 11. | este mulțumit de propunerea Comisiei de a recunoaște în mod public întreprinderile responsabile din punct de vedere social. UE poate contribui la diseminarea de bune practici, la consolidarea învățării reciproce și la încurajarea unui număr tot mai mare de întreprinderi să dezvolte propria abordare a problemelor în materie de RSI; |
| --- | --- |

11.

este mulțumit de propunerea Comisiei de a recunoaște în mod public întreprinderile responsabile din punct de vedere social. UE poate contribui la diseminarea de bune practici, la consolidarea învățării reciproce și la încurajarea unui număr tot mai mare de întreprinderi să dezvolte propria abordare a problemelor în materie de RSI;

| 12. | invită Comisia să elaboreze o legislație care obligă fondurile de investiții și instituțiile financiare să își informeze clienții (cetățeni, întreprinderi, autorități etc.) cu privire la principiile etice sau de investiții responsabile pe care le utilizează, sau la standardele și normele pe care le aplică, pentru a integra un nou sistem de etică; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să elaboreze o legislație care obligă fondurile de investiții și instituțiile financiare să își informeze clienții (cetățeni, întreprinderi, autorități etc.) cu privire la principiile etice sau de investiții responsabile pe care le utilizează, sau la standardele și normele pe care le aplică, pentru a integra un nou sistem de etică;

| 13. | sprijină crearea unui instrument european care va ajuta întreprinderile sociale să își asigure finanțarea; |
| --- | --- |

13.

sprijină crearea unui instrument european care va ajuta întreprinderile sociale să își asigure finanțarea;

| 14. | sugerează ca punerea în aplicare și informarea în acest domeniu să fie monitorizate și evaluate periodic de Comisie și Comitetul Regiunilor. Prin furnizarea de informații cu privire la chestiuni sociale, de mediu și climatice, angajamentul față de diferite măsuri poate fi consolidat, ceea ce va facilita identificarea principalelor riscuri pentru dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

14.

sugerează ca punerea în aplicare și informarea în acest domeniu să fie monitorizate și evaluate periodic de Comisie și Comitetul Regiunilor. Prin furnizarea de informații cu privire la chestiuni sociale, de mediu și climatice, angajamentul față de diferite măsuri poate fi consolidat, ceea ce va facilita identificarea principalelor riscuri pentru dezvoltarea durabilă;

| 15. | înțelege că pentru a consolida RSI este nevoie de competențe noi din partea întreprinderilor și de o schimbare a valorilor și a comportamentului. Statele membre pot juca un rol esențial în oferirea de stimulente instituțiilor de învățământ pentru ca acestea să includă RSI, dezvoltarea durabilă și cetățenia responsabilă în programele relevante, atât în învățământul secundar, cât și în cel superior; |
| --- | --- |

15.

înțelege că pentru a consolida RSI este nevoie de competențe noi din partea întreprinderilor și de o schimbare a valorilor și a comportamentului. Statele membre pot juca un rol esențial în oferirea de stimulente instituțiilor de învățământ pentru ca acestea să includă RSI, dezvoltarea durabilă și cetățenia responsabilă în programele relevante, atât în învățământul secundar, cât și în cel superior;

| 16. | este mulțumit că inițiativa asigură învățării, conștientizării sociale și identificării activității de dezvoltare un rol-cheie în noul model de creștere al UE și sprijină intenția Comisiei de a orienta și a finanța proiectele de educație care consolidează responsabilitatea socială. Consideră că dezvoltarea spiritului antreprenorial social ar trebui să înceapă din cel mai timpuriu stadiu al educației. Astfel, va avea loc o conștientizare adecvată în ceea ce privește rolul capitalului uman în economie; |
| --- | --- |

16.

este mulțumit că inițiativa asigură învățării, conștientizării sociale și identificării activității de dezvoltare un rol-cheie în noul model de creștere al UE și sprijină intenția Comisiei de a orienta și a finanța proiectele de educație care consolidează responsabilitatea socială. Consideră că dezvoltarea spiritului antreprenorial social ar trebui să înceapă din cel mai timpuriu stadiu al educației. Astfel, va avea loc o conștientizare adecvată în ceea ce privește rolul capitalului uman în economie;

| 17. | recunoaște faptul că conceptul de industrie s-a extins și că un nou tip de industrie bazat pe crearea de rețele a devenit deosebit de important. Extinderea responsabilității sociale la toate operațiunile va ajuta aceste întreprinderi să se dezvolte; |
| --- | --- |

17.

recunoaște faptul că conceptul de industrie s-a extins și că un nou tip de industrie bazat pe crearea de rețele a devenit deosebit de important. Extinderea responsabilității sociale la toate operațiunile va ajuta aceste întreprinderi să se dezvolte;

| 18. | recunoaște faptul că extinderea responsabilității sociale pentru a include întreprinderile constituie o provocare esențială în sporirea coerenței politicii UE în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

18.

recunoaște faptul că extinderea responsabilității sociale pentru a include întreprinderile constituie o provocare esențială în sporirea coerenței politicii UE în materie de drepturile omului;

| 19. | constată că o punere în aplicare mai eficientă a principiilor directoare ale ONU va promova interesele UE în chestiuni legate de drepturile omului și în promovarea principalelor standarde de muncă în domenii precum munca copiilor, munca silnică în închisori, imigrația clandestină, egalitatea de gen, discriminarea, libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă; |
| --- | --- |

19.

constată că o punere în aplicare mai eficientă a principiilor directoare ale ONU va promova interesele UE în chestiuni legate de drepturile omului și în promovarea principalelor standarde de muncă în domenii precum munca copiilor, munca silnică în închisori, imigrația clandestină, egalitatea de gen, discriminarea, libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă;

| 20. | consideră că Uniunea Europeană ar trebui să investească în măsuri cu potențial socioeconomic maxim și sprijină intenția Comisiei de a colabora în 2012 cu întreprinderile și părțile interesate pentru a elabora orientări în materie de drepturile omului pentru anumite sectoare și pentru IMM-uri pe baza principiilor directoare ale ONU; |
| --- | --- |

20.

consideră că Uniunea Europeană ar trebui să investească în măsuri cu potențial socioeconomic maxim și sprijină intenția Comisiei de a colabora în 2012 cu întreprinderile și părțile interesate pentru a elabora orientări în materie de drepturile omului pentru anumite sectoare și pentru IMM-uri pe baza principiilor directoare ale ONU;

| 21. | reiterează faptul că unul dintre obiectivele cele mai importante ar trebui să fie crearea unui sistem de finanțare mai responsabil și mai transparent. Investitorii ar trebui să țină seama de mai mulți factori, nu numai de beneficiile financiare actuale, atunci când iau decizii în materie de investiții. O politică responsabilă în materie de capital uman produce avantaje concurențiale pe termen lung, care se traduc în beneficii financiare semnificative; |
| --- | --- |

21.

reiterează faptul că unul dintre obiectivele cele mai importante ar trebui să fie crearea unui sistem de finanțare mai responsabil și mai transparent. Investitorii ar trebui să țină seama de mai mulți factori, nu numai de beneficiile financiare actuale, atunci când iau decizii în materie de investiții. O politică responsabilă în materie de capital uman produce avantaje concurențiale pe termen lung, care se traduc în beneficii financiare semnificative;

| 22. | consideră că obiectivul responsabilității sociale ar trebui să fie acela de a dezvolta procese care permit o gestionare mai eficientă, mai responsabilă și mai transparentă a resurselor aflate în scădere, precum și de a intensifica punerea în aplicare a unor măsuri de responsabilitate socială; |
| --- | --- |

22.

consideră că obiectivul responsabilității sociale ar trebui să fie acela de a dezvolta procese care permit o gestionare mai eficientă, mai responsabilă și mai transparentă a resurselor aflate în scădere, precum și de a intensifica punerea în aplicare a unor măsuri de responsabilitate socială;

| 23. | subliniază că tendințele demografice sunt legate de noile modele de consum. Îmbătrânirea populației în țările dezvoltate conduce la creșterea cererilor pentru servicii sociale, însă va oferi, de asemenea, oportunități pentru crearea de întreprinderi responsabile din punct de vedere social; |
| --- | --- |

23.

subliniază că tendințele demografice sunt legate de noile modele de consum. Îmbătrânirea populației în țările dezvoltate conduce la creșterea cererilor pentru servicii sociale, însă va oferi, de asemenea, oportunități pentru crearea de întreprinderi responsabile din punct de vedere social;

| 24. | sugerează Comisiei și Comitetul Regiunilor să identifice măsuri etice și bazate pe valori pentru a crește motivația întreprinderilor de a-și dezvolta responsabilitatea socială. Acest lucru va necesita noi competențe și o schimbare a valorilor și a comportamentului; |
| --- | --- |

24.

sugerează Comisiei și Comitetul Regiunilor să identifice măsuri etice și bazate pe valori pentru a crește motivația întreprinderilor de a-și dezvolta responsabilitatea socială. Acest lucru va necesita noi competențe și o schimbare a valorilor și a comportamentului;

| 25. | recomandă căutarea de stimulente care vor încuraja întreprinderile să devină mai responsabile din punct de vedere social, în mod voluntar și din proprie inițiativă. Întreprinderile ar trebui să aibă flexibilitatea de a inova și de a dezvolta o abordare a responsabilității sociale adaptată la propria situație și nu ar trebui să fie supraîncărcate în raport cu dimensiunea și sectorul lor. Trebuie remarcat faptul că RSI promovează și sprijină dialogul social; |
| --- | --- |

25.

recomandă căutarea de stimulente care vor încuraja întreprinderile să devină mai responsabile din punct de vedere social, în mod voluntar și din proprie inițiativă. Întreprinderile ar trebui să aibă flexibilitatea de a inova și de a dezvolta o abordare a responsabilității sociale adaptată la propria situație și nu ar trebui să fie supraîncărcate în raport cu dimensiunea și sectorul lor. Trebuie remarcat faptul că RSI promovează și sprijină dialogul social;

| 26. | consideră că ar trebui elaborate măsuri concrete și cuantificabile la nivel local în diferite părți ale Europei, astfel încât atât impactul direct, cât și impactul indirect al activităților să poată fi observat și făcut cunoscut; |
| --- | --- |

26.

consideră că ar trebui elaborate măsuri concrete și cuantificabile la nivel local în diferite părți ale Europei, astfel încât atât impactul direct, cât și impactul indirect al activităților să poată fi observat și făcut cunoscut;

| 27. | sprijină un concept de dezvoltare durabilă integrată, în care factorii economici, sociali și de mediu se află în echilibru. Ar trebui încurajată luarea în considerare a aspectelor sociale în achizițiile publice, aplicând totodată actualul cadru juridic al UE (2); |
| --- | --- |

27.

sprijină un concept de dezvoltare durabilă integrată, în care factorii economici, sociali și de mediu se află în echilibru. Ar trebui încurajată luarea în considerare a aspectelor sociale în achizițiile publice, aplicând totodată actualul cadru juridic al UE (2);

| 28. | subliniază că este important să se asigure faptul că statele membre și autoritățile publice la toate nivelurile profită pe deplin de oportunitățile oferite de legislația în vigoare privind achizițiile publice pentru a include criterii de responsabilitate socială în procedurile de achiziții. Cu toate acestea, ar trebui să se garanteze șanse egale de participare și o participare sustenabilă la licitații pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este important să se asigure faptul că statele membre și autoritățile publice la toate nivelurile profită pe deplin de oportunitățile oferite de legislația în vigoare privind achizițiile publice pentru a include criterii de responsabilitate socială în procedurile de achiziții. Cu toate acestea, ar trebui să se garanteze șanse egale de participare și o participare sustenabilă la licitații pentru întreprinderile mici și microîntreprinderi;

| 29. | salută eforturile Comisiei de a adapta în mai mare măsură legislația privind achizițiile publice la nevoile de la nivel local și solicită Parlamentului European și Consiliului să țină în continuare seama de aceste nevoi, precum și de cele ale IMM-urilor; |
| --- | --- |

29.

salută eforturile Comisiei de a adapta în mai mare măsură legislația privind achizițiile publice la nevoile de la nivel local și solicită Parlamentului European și Consiliului să țină în continuare seama de aceste nevoi, precum și de cele ale IMM-urilor;

| 30. | recomandă căutarea de propuneri pentru măsuri de reformare a legislației în materie de achiziții publice, astfel încât să creeze mai multe oportunități pentru actorii mai mici, mai agili și mai responsabili din punct de vedere social. Ar trebui să existe posibilitatea de a sublinia calitatea și condițiile de muncă în momentul efectuării de achiziții publice, îndeosebi în sectorul social și sectorul serviciilor medicale; |
| --- | --- |

30.

recomandă căutarea de propuneri pentru măsuri de reformare a legislației în materie de achiziții publice, astfel încât să creeze mai multe oportunități pentru actorii mai mici, mai agili și mai responsabili din punct de vedere social. Ar trebui să existe posibilitatea de a sublinia calitatea și condițiile de muncă în momentul efectuării de achiziții publice, îndeosebi în sectorul social și sectorul serviciilor medicale;

| 31. | insistă asupra faptului că, în ceea ce privește cererile de ofertă, ar trebui să fie sprijinită crearea de parteneriate și rețele. Cererile de ofertă competitive nu trebuie să fie prea oneroase și complexe și nu ar trebui să necesite o cantitate de documente greu de gestionat. Accentul nejustificat pus pe atingerea cât mai ieftină și mai rapidă posibil a unui rezultat ar trebui, de asemenea, evitat. Cel mai important este să se obțină rezultatele calitative pe care le așteaptă publicul; |
| --- | --- |

31.

insistă asupra faptului că, în ceea ce privește cererile de ofertă, ar trebui să fie sprijinită crearea de parteneriate și rețele. Cererile de ofertă competitive nu trebuie să fie prea oneroase și complexe și nu ar trebui să necesite o cantitate de documente greu de gestionat. Accentul nejustificat pus pe atingerea cât mai ieftină și mai rapidă posibil a unui rezultat ar trebui, de asemenea, evitat. Cel mai important este să se obțină rezultatele calitative pe care le așteaptă publicul;

Noi modele necesare și măsuri propuse pentru a spori numărul întreprinderilor responsabile din punct de vedere social

Responsabilitatea socială ca factor competitiv

| 32. | susține măsurile care vor ajuta întreprinderile să dezvolte activități, produse și pachete de servicii mai responsabile din punct de vedere social și mai competitive. Ar trebui să se conceapă și să se deruleze un studiu pentru a identifica expertiza în domeniu, modalitățile prin care poate fi dezvoltată și un obiectiv cuantificabil, precum și pentru a promova schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

32.

susține măsurile care vor ajuta întreprinderile să dezvolte activități, produse și pachete de servicii mai responsabile din punct de vedere social și mai competitive. Ar trebui să se conceapă și să se deruleze un studiu pentru a identifica expertiza în domeniu, modalitățile prin care poate fi dezvoltată și un obiectiv cuantificabil, precum și pentru a promova schimbul de bune practici;

Ușurința în utilizare pentru consumatori

| 33. | consideră că informațiile cu privire la întreprinderile responsabile din punct de vedere social și la produsele acestora ar trebui să poată fi accesate cu ușurință de consumatori. Informațiile ar trebui să fie disponibile într-un mod ușor de utilizat și de transmis; |
| --- | --- |

33.

consideră că informațiile cu privire la întreprinderile responsabile din punct de vedere social și la produsele acestora ar trebui să poată fi accesate cu ușurință de consumatori. Informațiile ar trebui să fie disponibile într-un mod ușor de utilizat și de transmis;

| 34. | subliniază importanța transparenței și a deschiderii diferitelor aspecte ale proceselor de producție pentru a demonstra responsabilitatea socială. Terminologia ar trebui să fie clară și consecventă, iar consumatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi feedback; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța transparenței și a deschiderii diferitelor aspecte ale proceselor de producție pentru a demonstra responsabilitatea socială. Terminologia ar trebui să fie clară și consecventă, iar consumatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi feedback;

Stimulentele financiare trebuie să fie ușor de înțeles

| 35. | consideră că, dacă se oferă stimulente financiare și de altă natură pentru antreprenoriatul social, acestea trebuie să fie ușor de înțeles. Totodată, mediul de afaceri trebuie să fie capabil să promoveze întreprinderile responsabile și să le facă atractive. Întreprinderile mai mici ar trebui, de asemenea, să aibă o șansă reală de a funcționa ca întreprinderi sociale; |
| --- | --- |

35.

consideră că, dacă se oferă stimulente financiare și de altă natură pentru antreprenoriatul social, acestea trebuie să fie ușor de înțeles. Totodată, mediul de afaceri trebuie să fie capabil să promoveze întreprinderile responsabile și să le facă atractive. Întreprinderile mai mici ar trebui, de asemenea, să aibă o șansă reală de a funcționa ca întreprinderi sociale;

Formarea, învățământul

| 36. | consideră că antreprenoriatul social beneficiază de prea puțină atenție în activitățile de formare. Lipsa unei abordări antreprenoriale de către directorii întreprinderilor sociale poate împiedica dezvoltarea. Prin urmare, este esențial ca pe viitor să se adopte o abordare duală a problemelor economiei sociale: o abordare orientată către prezent, în cadrul formării, și o abordare orientată către viitor, în cadrul programelor de învățământ superior. Luarea în considerare a acestei problematici va permite formarea corespunzătoare a personalului; |
| --- | --- |

36.

consideră că antreprenoriatul social beneficiază de prea puțină atenție în activitățile de formare. Lipsa unei abordări antreprenoriale de către directorii întreprinderilor sociale poate împiedica dezvoltarea. Prin urmare, este esențial ca pe viitor să se adopte o abordare duală a problemelor economiei sociale: o abordare orientată către prezent, în cadrul formării, și o abordare orientată către viitor, în cadrul programelor de învățământ superior. Luarea în considerare a acestei problematici va permite formarea corespunzătoare a personalului;

| 37. | consideră că inițiativele de dezvoltare și de formare ar trebui să fie concepute în colaborare cu investitorii. În acest fel, capitalul uman ar putea fi utilizat, de asemenea, pentru a dezvolta antreprenoriatul social; |
| --- | --- |

37.

consideră că inițiativele de dezvoltare și de formare ar trebui să fie concepute în colaborare cu investitorii. În acest fel, capitalul uman ar putea fi utilizat, de asemenea, pentru a dezvolta antreprenoriatul social;

Revizuirea legislației privind achizițiile

| 38. | constată că în licitațiile pentru servicii și bunuri publice un accent deosebit este pus pe costuri. Achizițiile de servicii și bunuri iau forma unor oferte mari și cuprinzătoare, ceea ce poate exclude micii actori din cauza prețului mai mare pe unitate. Ar trebui să se faciliteze luarea în considerare a dezvoltării durabile în achizițiile publice. Ar trebui să se organizeze activități de formare și orientare cu privire la modul în care se prezintă o ofertă; |
| --- | --- |

38.

constată că în licitațiile pentru servicii și bunuri publice un accent deosebit este pus pe costuri. Achizițiile de servicii și bunuri iau forma unor oferte mari și cuprinzătoare, ceea ce poate exclude micii actori din cauza prețului mai mare pe unitate. Ar trebui să se faciliteze luarea în considerare a dezvoltării durabile în achizițiile publice. Ar trebui să se organizeze activități de formare și orientare cu privire la modul în care se prezintă o ofertă;

Încurajarea antreprenoriatului social

| 39. | consideră că antreprenoriatul social ar trebui să fie încurajat, astfel încât experții din diferite domenii să se implice și să facă schimb de informații cu privire la diferite aspecte practice; |
| --- | --- |

39.

consideră că antreprenoriatul social ar trebui să fie încurajat, astfel încât experții din diferite domenii să se implice și să facă schimb de informații cu privire la diferite aspecte practice;

| 40. | subliniază faptul că în special numeroase IMM-uri se simt excluse atunci când se elaborează noi dispoziții și reglementări. Întreprinderile ar trebui să beneficieze de oportunități reale de a-și exercita influența și de a evalua impactul diverselor măsuri și ar trebui să dispună de opțiuni mai flexibile, de exemplu pentru finanțare; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că în special numeroase IMM-uri se simt excluse atunci când se elaborează noi dispoziții și reglementări. Întreprinderile ar trebui să beneficieze de oportunități reale de a-și exercita influența și de a evalua impactul diverselor măsuri și ar trebui să dispună de opțiuni mai flexibile, de exemplu pentru finanțare;

| 41. | consideră, de asemenea, că este important să se găsească o nouă modalitate de a consolida funcționarea, responsabilitatea și transparența întreprinderilor, cu scopul de a facilita accesul la finanțare; |
| --- | --- |

41.

consideră, de asemenea, că este important să se găsească o nouă modalitate de a consolida funcționarea, responsabilitatea și transparența întreprinderilor, cu scopul de a facilita accesul la finanțare;

| 42. | constată că economia socială angajează în prezent peste 11 milioane de persoane în UE, adică 6 % din întreaga forță de muncă (3). Aceasta include organizații cu un statut juridic special (cooperative, fundații, asociații și societăți mutuale) – dintre care multe urmăresc obiective sociale în conformitate cu forma lor juridică specifică – precum și întreprinderi sociale care funcționează ca întreprinderi private tradiționale sau societăți cu răspundere limitată; |
| --- | --- |

42.

constată că economia socială angajează în prezent peste 11 milioane de persoane în UE, adică 6 % din întreaga forță de muncă (3). Aceasta include organizații cu un statut juridic special (cooperative, fundații, asociații și societăți mutuale) – dintre care multe urmăresc obiective sociale în conformitate cu forma lor juridică specifică – precum și întreprinderi sociale care funcționează ca întreprinderi private tradiționale sau societăți cu răspundere limitată;

| 43. | subliniază lipsa recunoașterii antreprenoriatului social. Părțile interesate din diferite regiuni și țări nu sunt suficient de conectate între ele, ceea ce împiedică răspândirea de bune practici, stabilirea de parteneriate și crearea de noi oportunități; |
| --- | --- |

43.

subliniază lipsa recunoașterii antreprenoriatului social. Părțile interesate din diferite regiuni și țări nu sunt suficient de conectate între ele, ceea ce împiedică răspândirea de bune practici, stabilirea de parteneriate și crearea de noi oportunități;

| 44. | în special, subliniază necesitatea, în cadrul pieței unice, a unei forme de creștere noi și favorabile incluziunii, care să vizeze gradul maxim posibil de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

44.

în special, subliniază necesitatea, în cadrul pieței unice, a unei forme de creștere noi și favorabile incluziunii, care să vizeze gradul maxim posibil de ocupare a forței de muncă;

| 45. | solicită analizarea posibilității ca întreprinderile sociale să aibă o contribuție economică semnificativă, de exemplu, cu condiția intervenției în metodele de producție din sectorul public. Antreprenoriatul social poate servi ca model pentru reformarea serviciilor publice, lucru inevitabil pe viitor; |
| --- | --- |

45.

solicită analizarea posibilității ca întreprinderile sociale să aibă o contribuție economică semnificativă, de exemplu, cu condiția intervenției în metodele de producție din sectorul public. Antreprenoriatul social poate servi ca model pentru reformarea serviciilor publice, lucru inevitabil pe viitor;

| 46. | ar dori să vadă cum se ține seama de caracteristicile speciale ale întreprinderilor sociale, mai ales în achizițiile publice. Totuși, acest lucru nu trebuie să denatureze concurența; |
| --- | --- |

46.

ar dori să vadă cum se ține seama de caracteristicile speciale ale întreprinderilor sociale, mai ales în achizițiile publice. Totuși, acest lucru nu trebuie să denatureze concurența;

| 47. | sprijină măsurile adoptate de Comisie în cadrul Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (4) și în cadrul Actului privind piața unică (5) pentru a consolida coeziunea teritorială și a identifica abordări originale la problemele sociale, îndeosebi cu scopul de a combate sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

47.

sprijină măsurile adoptate de Comisie în cadrul Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (4) și în cadrul Actului privind piața unică (5) pentru a consolida coeziunea teritorială și a identifica abordări originale la problemele sociale, îndeosebi cu scopul de a combate sărăcia și excluziunea socială;

| 48. | susține ideea că întreprinderile sociale ar putea forma o categorie specifică de întreprinderi, cu propriul statut juridic și cu alte obiective în afară de profitul pentru acționari. Cu toate acestea, o astfel de categorie de întreprinderi ar avea propriile priorități regionale și naționale; |
| --- | --- |

48.

susține ideea că întreprinderile sociale ar putea forma o categorie specifică de întreprinderi, cu propriul statut juridic și cu alte obiective în afară de profitul pentru acționari. Cu toate acestea, o astfel de categorie de întreprinderi ar avea propriile priorități regionale și naționale;

| 49. | susține propunerea Comisiei de a stabili principii comune, respectând totodată alegerile politice, economice și sociale ale diferitelor state membre și capacitatea de inovare a întreprinderilor sociale; |
| --- | --- |

49.

susține propunerea Comisiei de a stabili principii comune, respectând totodată alegerile politice, economice și sociale ale diferitelor state membre și capacitatea de inovare a întreprinderilor sociale;

| 50. | subliniază faptul că responsabilitatea socială nu este ceva nou pentru micile întreprinderi. Antreprenoriatul social este practicat deja de întreprinderi, fără ca acestea să fie conștiente de acest lucru. Este posibil ca terminologia și conceptele să nu le fie cunoscute. Ar trebui sporit gradul general de conștientizare a conceptelor, astfel încât să poată fi aplicate în operațiunile întreprinderilor și atunci când operațiunile sunt aduse pe calea cea bună; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că responsabilitatea socială nu este ceva nou pentru micile întreprinderi. Antreprenoriatul social este practicat deja de întreprinderi, fără ca acestea să fie conștiente de acest lucru. Este posibil ca terminologia și conceptele să nu le fie cunoscute. Ar trebui sporit gradul general de conștientizare a conceptelor, astfel încât să poată fi aplicate în operațiunile întreprinderilor și atunci când operațiunile sunt aduse pe calea cea bună;

| 51. | sprijină măsurile care vor crește gradul de conștientizare a antreprenoriatului social și vor spori vizibilitatea și familiaritatea acestuia. Informațiile cu privire la întreprinderile sociale ar trebui să fie mai rapid și mai ușor de găsit, astfel încât să se poată împărtăși experiențe și bune practici; |
| --- | --- |

51.

sprijină măsurile care vor crește gradul de conștientizare a antreprenoriatului social și vor spori vizibilitatea și familiaritatea acestuia. Informațiile cu privire la întreprinderile sociale ar trebui să fie mai rapid și mai ușor de găsit, astfel încât să se poată împărtăși experiențe și bune practici;

| 52. | este în favoarea creării unei platforme digitale multilingve pentru schimbul de informații cu privire la întreprinderile sociale, incubatoarele de afaceri, grupurile de afaceri și investitorii în întreprinderile sociale, precum și a facilitării schimbului de informații și a accesului la sprijin din programele UE. Crearea platformei ar trebui precedată de consultări cu grupurile interesate; |
| --- | --- |

52.

este în favoarea creării unei platforme digitale multilingve pentru schimbul de informații cu privire la întreprinderile sociale, incubatoarele de afaceri, grupurile de afaceri și investitorii în întreprinderile sociale, precum și a facilitării schimbului de informații și a accesului la sprijin din programele UE. Crearea platformei ar trebui precedată de consultări cu grupurile interesate;

| 53. | propune crearea tuturor condițiilor preliminare pentru uniformizarea practicilor de finanțare a proiectelor. Având în vedere faptul că finanțarea proiectelor trebuie să fie solicitată de la mai mulți finanțatori, solicitanții trebuie să se familiarizeze cu normele și instrucțiunile specifice pentru fiecare dintre aceștia, deoarece tipul și valoarea sprijinului oferit de diversele sisteme variază în funcție de organismul public de finanțare, de natura proiectului și de legislația națională. Pentru actorii mai mici cu resurse limitate, în special, acest lucru limitează șansele de a participa la proiecte. Punerea în aplicare, interpretarea și aplicarea procedurilor pentru finanțarea UE necesită, de asemenea, atenție; |
| --- | --- |

53.

propune crearea tuturor condițiilor preliminare pentru uniformizarea practicilor de finanțare a proiectelor. Având în vedere faptul că finanțarea proiectelor trebuie să fie solicitată de la mai mulți finanțatori, solicitanții trebuie să se familiarizeze cu normele și instrucțiunile specifice pentru fiecare dintre aceștia, deoarece tipul și valoarea sprijinului oferit de diversele sisteme variază în funcție de organismul public de finanțare, de natura proiectului și de legislația națională. Pentru actorii mai mici cu resurse limitate, în special, acest lucru limitează șansele de a participa la proiecte. Punerea în aplicare, interpretarea și aplicarea procedurilor pentru finanțarea UE necesită, de asemenea, atenție;

| 54. | consideră că ar trebui elaborate linii generale de acțiune și programe specifice pentru a sprijini întreprinderile sociale și a promova inovarea socială. Totuși, aceste măsuri trebuie proiectate astfel încât să nu denatureze concurența; |
| --- | --- |

54.

consideră că ar trebui elaborate linii generale de acțiune și programe specifice pentru a sprijini întreprinderile sociale și a promova inovarea socială. Totuși, aceste măsuri trebuie proiectate astfel încât să nu denatureze concurența;

| 55. | atrage atenția asupra dificultăților cu care se confruntă întreprinderile sociale în găsirea de finanțare pentru a-și dezvolta activitățile. Modul în care folosesc profiturile sau angajarea persoanelor vulnerabile din punct de vedere social înseamnă că întreprinderile lasă adesea creditorilor sau investitorilor potențiali impresia că sunt mai riscante și mai puțin profitabile decât alte întreprinderi; |
| --- | --- |

55.

atrage atenția asupra dificultăților cu care se confruntă întreprinderile sociale în găsirea de finanțare pentru a-și dezvolta activitățile. Modul în care folosesc profiturile sau angajarea persoanelor vulnerabile din punct de vedere social înseamnă că întreprinderile lasă adesea creditorilor sau investitorilor potențiali impresia că sunt mai riscante și mai puțin profitabile decât alte întreprinderi;

| 56. | sprijină măsurile propuse de Comisie (6) pentru a încuraja părțile interesate din sectorul privat și public să investească mai mult în aceste întreprinderi prin participații la capital sau credite, fie prin investiții responsabile social, fie printr-un instrument european utilizat pentru a sprijini finanțarea întreprinderilor sociale; |
| --- | --- |

56.

sprijină măsurile propuse de Comisie (6) pentru a încuraja părțile interesate din sectorul privat și public să investească mai mult în aceste întreprinderi prin participații la capital sau credite, fie prin investiții responsabile social, fie printr-un instrument european utilizat pentru a sprijini finanțarea întreprinderilor sociale;

| 57. | este în favoarea elaborării unui cadru de reglementare la nivel european care va permite crearea de mijloace de investiții noi și responsabile din punct de vedere social; |
| --- | --- |

57.

este în favoarea elaborării unui cadru de reglementare la nivel european care va permite crearea de mijloace de investiții noi și responsabile din punct de vedere social;

| 58. | insistă asupra faptului că toate întreprinderile și fundațiile din domeniul antreprenoriatului social ar trebui să fie în măsură să funcționeze pe piața unică, acesta fiind motivul pentru care normele nu ar trebui să fie deosebit de complexe. Normele ar trebui să fie ușor de stăpânit și respectat; |
| --- | --- |

58.

insistă asupra faptului că toate întreprinderile și fundațiile din domeniul antreprenoriatului social ar trebui să fie în măsură să funcționeze pe piața unică, acesta fiind motivul pentru care normele nu ar trebui să fie deosebit de complexe. Normele ar trebui să fie ușor de stăpânit și respectat;

| 59. | salută planurile Fondului european de investiții (7) de a introduce în 2012 o secțiune a „capitalurilor proprii” [ESIEF (8)] pentru a investi în fonduri care urmăresc obiective sociale. Este dificil să se asigure finanțarea, în special pentru etapa de înființare a unei noi întreprinderi; |
| --- | --- |

59.

salută planurile Fondului european de investiții (7) de a introduce în 2012 o secțiune a „capitalurilor proprii” [ESIEF (8)] pentru a investi în fonduri care urmăresc obiective sociale. Este dificil să se asigure finanțarea, în special pentru etapa de înființare a unei noi întreprinderi;

| 60. | sugerează să se analizeze opțiunea unui nou fond comun pentru investiții în antreprenoriatul social și să se examineze posibilitatea de a dezvolta o abordare de inițiere a antreprenoriatului social care ar încuraja implicarea diferitor furnizori de finanțare în sistemul de inovare. Finanțarea ar trebui să fie cuplată cu consiliere și orientări cu privire la investiții și abilități în afaceri, întrucât marea varietate a opțiunilor de finanțare îngreunează participarea întreprinderilor noi și de mici dimensiuni. Dificultatea de a descrie activitățile întreprinderilor și de a stabili obiective împiedică accesul la finanțare; |
| --- | --- |

60.

sugerează să se analizeze opțiunea unui nou fond comun pentru investiții în antreprenoriatul social și să se examineze posibilitatea de a dezvolta o abordare de inițiere a antreprenoriatului social care ar încuraja implicarea diferitor furnizori de finanțare în sistemul de inovare. Finanțarea ar trebui să fie cuplată cu consiliere și orientări cu privire la investiții și abilități în afaceri, întrucât marea varietate a opțiunilor de finanțare îngreunează participarea întreprinderilor noi și de mici dimensiuni. Dificultatea de a descrie activitățile întreprinderilor și de a stabili obiective împiedică accesul la finanțare;

| 61. | insistă asupra faptului că investițiile ar trebui să fie însoțite de o definiție exactă a impactului și de solicitarea de a acționa în mod responsabil; |
| --- | --- |

61.

insistă asupra faptului că investițiile ar trebui să fie însoțite de o definiție exactă a impactului și de solicitarea de a acționa în mod responsabil;

| 62. | propune ca generarea de noi inovații și noi întreprinderi să fie stabilită ca obiectiv calitativ în dezvoltarea antreprenoriatului social, astfel încât să contribuie la reducerea șomajului pe termen lung și la crearea de locuri de muncă și rețele noi și permanente, îndeosebi în rândul micilor întreprinderi; |
| --- | --- |

62.

propune ca generarea de noi inovații și noi întreprinderi să fie stabilită ca obiectiv calitativ în dezvoltarea antreprenoriatului social, astfel încât să contribuie la reducerea șomajului pe termen lung și la crearea de locuri de muncă și rețele noi și permanente, îndeosebi în rândul micilor întreprinderi;

| 63. | recomandă studierea mai atentă a posibilității de a utiliza antreprenoriatul social și formarea aferentă pentru a ajuta inserția persoanelor tinere și vulnerabile pe piața forței de muncă, precum și a posibilității ca participarea la întreprinderile sociale să le ofere acestora o muncă calificată și o experiență, permițându-le să facă tranziția de la ajutoarele sociale la viața profesională; |
| --- | --- |

63.

recomandă studierea mai atentă a posibilității de a utiliza antreprenoriatul social și formarea aferentă pentru a ajuta inserția persoanelor tinere și vulnerabile pe piața forței de muncă, precum și a posibilității ca participarea la întreprinderile sociale să le ofere acestora o muncă calificată și o experiență, permițându-le să facă tranziția de la ajutoarele sociale la viața profesională;

| 64. | subliniază oportunitatea de a transfera competențele și cunoștințele tacite ale lucrătorilor de vârstă medie către generațiile mai tinere prin înființarea unei întreprinderi sociale. Lucrătorii mai în vârstă, capabili să lucreze pentru mai mult timp sunt, de asemenea, amenințați de concedieri și marginalizare în contextul crizei economice. Finanțarea UE ar trebui utilizată și pentru a contribui la adoptarea modelului ucenic-maestru în antreprenoriatul social. Transferul de cunoștințe între generații creează o valoare adăugată semnificativă, întrucât lucrătorii în vârstă pot transfera moduri de gândire și expertiză, în timp ce lucrătorii tineri oferă idei noi și entuziasm. Astfel, modelul ucenic-maestru funcționează în ambele sensuri; |
| --- | --- |

64.

subliniază oportunitatea de a transfera competențele și cunoștințele tacite ale lucrătorilor de vârstă medie către generațiile mai tinere prin înființarea unei întreprinderi sociale. Lucrătorii mai în vârstă, capabili să lucreze pentru mai mult timp sunt, de asemenea, amenințați de concedieri și marginalizare în contextul crizei economice. Finanțarea UE ar trebui utilizată și pentru a contribui la adoptarea modelului ucenic-maestru în antreprenoriatul social. Transferul de cunoștințe între generații creează o valoare adăugată semnificativă, întrucât lucrătorii în vârstă pot transfera moduri de gândire și expertiză, în timp ce lucrătorii tineri oferă idei noi și entuziasm. Astfel, modelul ucenic-maestru funcționează în ambele sensuri;

| 65. | este de acord cu faptul că volumul informațiilor privind beneficiile antreprenoriatului social destinate persoanelor în vârstă trebuie să crească în contextul Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații 2012; |
| --- | --- |

65.

este de acord cu faptul că volumul informațiilor privind beneficiile antreprenoriatului social destinate persoanelor în vârstă trebuie să crească în contextul Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații 2012;

| 66. | consideră că ar trebui să se organizeze servicii de asistență de specialitate, servicii de dezvoltare, seminarii pe tema cooperării, vizite de studiu și alte activități relevante potrivite pentru fiecare situație cu care se confruntă o întreprindere, pentru a îmbunătăți competențele de afaceri și a sprijini schimbul de expertiză; |
| --- | --- |

66.

consideră că ar trebui să se organizeze servicii de asistență de specialitate, servicii de dezvoltare, seminarii pe tema cooperării, vizite de studiu și alte activități relevante potrivite pentru fiecare situație cu care se confruntă o întreprindere, pentru a îmbunătăți competențele de afaceri și a sprijini schimbul de expertiză;

| 67. | este în favoarea unei abordări pe termen suficient de lung în detrimentul uneia fragmentate, bazate pe proiecte. Un proces etapizat, bazat pe obiective intermediare clare este o condiție prealabilă pentru crearea de operațiuni profitabile în rândul întreprinderilor sociale; |
| --- | --- |

67.

este în favoarea unei abordări pe termen suficient de lung în detrimentul uneia fragmentate, bazate pe proiecte. Un proces etapizat, bazat pe obiective intermediare clare este o condiție prealabilă pentru crearea de operațiuni profitabile în rândul întreprinderilor sociale;

| 68. | pledează pentru formarea de parteneriate în diferite sectoare, precum și între organizațiile din diferite discipline și domenii. Ce alți actori relevanți este important să fie implicați? Care dintre aceștia sunt deja implicați în antreprenoriatul social? Ce se poate spune despre proiectele, programele și rețelele conexe cu care se asociază sau încearcă să se asocieze antreprenoriatul social în ansamblu? În ce mod ar putea beneficia alte proiecte/alte organisme de finanțare/alți investitori de rețelele create? |
| --- | --- |

68.

pledează pentru formarea de parteneriate în diferite sectoare, precum și între organizațiile din diferite discipline și domenii. Ce alți actori relevanți este important să fie implicați? Care dintre aceștia sunt deja implicați în antreprenoriatul social? Ce se poate spune despre proiectele, programele și rețelele conexe cu care se asociază sau încearcă să se asocieze antreprenoriatul social în ansamblu? În ce mod ar putea beneficia alte proiecte/alte organisme de finanțare/alți investitori de rețelele create?

| 69. | consideră că ar trebui identificate abordări robuste și modele funcționale în cooperare cu părțile interesate. Întreprinderile sociale din Europa ar trebui să fie evaluate și cotate la bursă și ar trebui stabilite caracteristicile lor specifice, modelele financiare, ponderea economică, potențialul transfrontalier de creștere, formele juridice și conținutul și principiile regimurilor fiscale care le guvernează. Astfel, se pot utiliza informațiile existente și se pot elabora modele conceptuale care încorporează cele mai bune practici; |
| --- | --- |

69.

consideră că ar trebui identificate abordări robuste și modele funcționale în cooperare cu părțile interesate. Întreprinderile sociale din Europa ar trebui să fie evaluate și cotate la bursă și ar trebui stabilite caracteristicile lor specifice, modelele financiare, ponderea economică, potențialul transfrontalier de creștere, formele juridice și conținutul și principiile regimurilor fiscale care le guvernează. Astfel, se pot utiliza informațiile existente și se pot elabora modele conceptuale care încorporează cele mai bune practici;

Dezvoltarea unui sistem de certificare pentru antreprenoriatul social

| 70. | consideră că, pe măsură ce antreprenoriatul devine tot mai diversificat și crește numărul diferiților antreprenori, antreprenoriatul social trebuie definit mai precis, astfel încât tratamentul fiscal echitabil, sistemele de pensii și cheltuielile cu securitatea socială să fie aplicate într-un mod care creează locuri de muncă și ajută la crearea de diverse oportunități de afaceri; |
| --- | --- |

70.

consideră că, pe măsură ce antreprenoriatul devine tot mai diversificat și crește numărul diferiților antreprenori, antreprenoriatul social trebuie definit mai precis, astfel încât tratamentul fiscal echitabil, sistemele de pensii și cheltuielile cu securitatea socială să fie aplicate într-un mod care creează locuri de muncă și ajută la crearea de diverse oportunități de afaceri;

| 71. | recomandă dezvoltarea acreditării la nivel local pe baza anumitor criterii, precum și cooperarea strânsă și dezvoltarea de parteneriate între regiuni. Comitetul pledează pentru acordarea de spațiu aspectelor regionale specifice, în vederea sprijinirii întreprinderilor responsabile atât în ceea ce privește conținutul, cât și forma recunoașterii; |
| --- | --- |

71.

recomandă dezvoltarea acreditării la nivel local pe baza anumitor criterii, precum și cooperarea strânsă și dezvoltarea de parteneriate între regiuni. Comitetul pledează pentru acordarea de spațiu aspectelor regionale specifice, în vederea sprijinirii întreprinderilor responsabile atât în ceea ce privește conținutul, cât și forma recunoașterii;

Formare, orientare și consiliere pentru continuarea dezvoltării

| 72. | consideră că formarea unui mediu favorabil pentru întreprinderile care fac parte din economia socială va necesita o nouă formă de conducere și expertiză din partea acestora, care va fi creată prin modificarea programelor de învățământ superior, activități de formare și eforturi sistematice de îmbunătățire; |
| --- | --- |

72.

consideră că formarea unui mediu favorabil pentru întreprinderile care fac parte din economia socială va necesita o nouă formă de conducere și expertiză din partea acestora, care va fi creată prin modificarea programelor de învățământ superior, activități de formare și eforturi sistematice de îmbunătățire;

| 73. | recomandă învățarea prin practică sau un model de ucenic-maestru, pentru a permite utilizarea eficientă a resurselor. Acumularea și schimbul de experiență între antreprenorilor sociali care sunt deja activi în domeniu de mai mult timp este o modalitate importantă de sporire a informațiilor disponibile; |
| --- | --- |

73.

recomandă învățarea prin practică sau un model de ucenic-maestru, pentru a permite utilizarea eficientă a resurselor. Acumularea și schimbul de experiență între antreprenorilor sociali care sunt deja activi în domeniu de mai mult timp este o modalitate importantă de sporire a informațiilor disponibile;

Rezultate care pot fi modelate și reproduse

| 74. | observă că este necesar să se evalueze măsura în care munca și activitățile celor activi în antreprenoriatul social poate fi modelată și reprodusă și modul în care un model de producție atractiv ar putea fi dezvoltat din aceasta, ceea ce ar încuraja investitorii să se implice în eforturile de îmbunătățire, iar consumatorii să cumpere; |
| --- | --- |

74.

observă că este necesar să se evalueze măsura în care munca și activitățile celor activi în antreprenoriatul social poate fi modelată și reprodusă și modul în care un model de producție atractiv ar putea fi dezvoltat din aceasta, ceea ce ar încuraja investitorii să se implice în eforturile de îmbunătățire, iar consumatorii să cumpere;

Prevenirea marginalizării tinerilor

| 75. | consideră că ar trebui să existe investiții în angajarea și bunăstarea tinerilor și a altor persoane supuse riscului de marginalizare prin îmbunătățirea opțiunilor acestora legate de ocuparea forței de muncă și de extinderea oportunităților pentru antreprenoriatul social. Un „concept de acțiune” ușor accesibil ar putea oferi finanțare condiționată pentru activitățile de prevenire a marginalizării copiilor și a tinerilor, cu scopul de a dezvolta și a extinde noi tipuri de servicii. De asemenea, tinerii ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita finanțare pentru propriile proiecte și activități; |
| --- | --- |

75.

consideră că ar trebui să existe investiții în angajarea și bunăstarea tinerilor și a altor persoane supuse riscului de marginalizare prin îmbunătățirea opțiunilor acestora legate de ocuparea forței de muncă și de extinderea oportunităților pentru antreprenoriatul social. Un „concept de acțiune” ușor accesibil ar putea oferi finanțare condiționată pentru activitățile de prevenire a marginalizării copiilor și a tinerilor, cu scopul de a dezvolta și a extinde noi tipuri de servicii. De asemenea, tinerii ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita finanțare pentru propriile proiecte și activități;

| 76. | observă că o societate comercială cotată la bursă nu poate funcționa fără supravegherea unui stat membru; |
| --- | --- |

76.

observă că o societate comercială cotată la bursă nu poate funcționa fără supravegherea unui stat membru;

| 77. | subliniază necesitatea de a adapta măsurile din cadrul „conceptului de acțiune” îndeosebi pentru a evalua impactul; |
| --- | --- |

77.

subliniază necesitatea de a adapta măsurile din cadrul „conceptului de acțiune” îndeosebi pentru a evalua impactul;

| 78. | susține flexibilitatea în ceea ce privește frecvența și calendarul de publicare al informațiilor financiare pentru emitenții mici și mijlocii și ar dori ca frecvența publicării să fie corespunzătoare; |
| --- | --- |

78.

susține flexibilitatea în ceea ce privește frecvența și calendarul de publicare al informațiilor financiare pentru emitenții mici și mijlocii și ar dori ca frecvența publicării să fie corespunzătoare;

| 79. | ar dori să sprijine măsuri de simplificare a părților narative ale rapoartelor financiare pentru emitenții mici și mijlocii; |
| --- | --- |

79.

ar dori să sprijine măsuri de simplificare a părților narative ale rapoartelor financiare pentru emitenții mici și mijlocii;

| 80. | speră că se va acorda o atenție deosebită dezbaterii inovării sociale pentru a preveni marginalizarea și a garanta egalitatea de gen; |
| --- | --- |

80.

speră că se va acorda o atenție deosebită dezbaterii inovării sociale pentru a preveni marginalizarea și a garanta egalitatea de gen;

| 81. | îndeamnă la standardizarea și simplificarea comunicării, subliniind totodată faptul că accesul la informații financiare privind societățile comerciale cotate la bursă la nivelul UE este, în prezent, o povară: părțile interesate trebuie să parcurgă 27 de baze de date naționale diferite pentru a căuta informații; |
| --- | --- |

81.

îndeamnă la standardizarea și simplificarea comunicării, subliniind totodată faptul că accesul la informații financiare privind societățile comerciale cotate la bursă la nivelul UE este, în prezent, o povară: părțile interesate trebuie să parcurgă 27 de baze de date naționale diferite pentru a căuta informații;

| 82. | ar dori să vadă dezvoltarea unui mediu de afaceri care încurajează mai mult creativitatea și inovarea și care îmbunătățește încrederea în întreprinderi prin reducerea birocrației și eliminarea obstacolelor, care împiedică în special activitățile întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

82.

ar dori să vadă dezvoltarea unui mediu de afaceri care încurajează mai mult creativitatea și inovarea și care îmbunătățește încrederea în întreprinderi prin reducerea birocrației și eliminarea obstacolelor, care împiedică în special activitățile întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri);

| 83. | este în favoarea extinderii rolului întreprinderilor responsabile în societate și a dezvoltării unui mediu în care antreprenorii sunt încurajați să dezvolte inovații cu impact social și proiecte viabile din punct de vedere economic. Activitățile ar trebui să fie profitabile și motivante pentru întreprinderi, iar activitățile operaționale ar trebui să ia în considerare antreprenorii chiar de la început; |
| --- | --- |

83.

este în favoarea extinderii rolului întreprinderilor responsabile în societate și a dezvoltării unui mediu în care antreprenorii sunt încurajați să dezvolte inovații cu impact social și proiecte viabile din punct de vedere economic. Activitățile ar trebui să fie profitabile și motivante pentru întreprinderi, iar activitățile operaționale ar trebui să ia în considerare antreprenorii chiar de la început;

| 84. | recomandă evaluarea concomitentă a inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”, care are ca scop promovarea inovării sociale și exploatarea creativității asociațiilor și a întreprinderilor sociale în beneficiul celor mai vulnerabile grupuri și pentru a răspunde necesităților sociale urgente pe care piețele și autoritățile publice nu le-au satisfăcut, pentru a evita suprapunerea măsurilor; |
| --- | --- |

84.

recomandă evaluarea concomitentă a inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”, care are ca scop promovarea inovării sociale și exploatarea creativității asociațiilor și a întreprinderilor sociale în beneficiul celor mai vulnerabile grupuri și pentru a răspunde necesităților sociale urgente pe care piețele și autoritățile publice nu le-au satisfăcut, pentru a evita suprapunerea măsurilor;

| 85. | susține simplificarea directivelor contabile, îndeosebi în beneficiul întreprinderilor mici. Directivele contabile ar trebui să fie rezonabile și echitabile în cerințe, precum normele de dezvăluire și evaluare, luând în considerare dimensiunea și domeniul de activitate al întreprinderii; |
| --- | --- |

85.

susține simplificarea directivelor contabile, îndeosebi în beneficiul întreprinderilor mici. Directivele contabile ar trebui să fie rezonabile și echitabile în cerințe, precum normele de dezvăluire și evaluare, luând în considerare dimensiunea și domeniul de activitate al întreprinderii;

| 86. | consideră că simplificarea cerințelor în materie de contabilitate ar putea favoriza un climat de afaceri care să încurajeze antreprenoriatul și înființarea de noi întreprinderi. Comitetul Regiunilor nu dispune de resursele necesare pentru a evalua efectele cerințelor în materie de contabilitate și recomandă ca Parlamentul European să organizeze o evaluare amănunțită înainte de intrarea în vigoare a directivelor contabile; |
| --- | --- |

86.

consideră că simplificarea cerințelor în materie de contabilitate ar putea favoriza un climat de afaceri care să încurajeze antreprenoriatul și înființarea de noi întreprinderi. Comitetul Regiunilor nu dispune de resursele necesare pentru a evalua efectele cerințelor în materie de contabilitate și recomandă ca Parlamentul European să organizeze o evaluare amănunțită înainte de intrarea în vigoare a directivelor contabile;

| 87. | cu toate acestea, favorizează simplificarea actualelor cerințe în așa fel încât evidența contabilă să rămână comparabilă și să răspundă necesităților; |
| --- | --- |

87.

cu toate acestea, favorizează simplificarea actualelor cerințe în așa fel încât evidența contabilă să rămână comparabilă și să răspundă necesităților;

| 88. | recomandă standardizarea pragurilor pentru întreprinderile de dimensiuni identice, pentru a facilita comparațiile, și ar dori să se promoveze comparabilitatea datelor financiare pe întreg teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

88.

recomandă standardizarea pragurilor pentru întreprinderile de dimensiuni identice, pentru a facilita comparațiile, și ar dori să se promoveze comparabilitatea datelor financiare pe întreg teritoriul Uniunii Europene;

| 89. | sprijină obiectivul reglementării care să fie în conformitate cu principiul subsidiarității și al proporționalității și dorește să se asigure faptul că sarcinile administrative sunt proporționale cu beneficiile pe care le aduc; |
| --- | --- |

89.

sprijină obiectivul reglementării care să fie în conformitate cu principiul subsidiarității și al proporționalității și dorește să se asigure faptul că sarcinile administrative sunt proporționale cu beneficiile pe care le aduc;

| 90. | aprobă Actul privind piața unică (9), care își propune să simplifice existența IMM-urilor, care reprezintă peste 99 % din întreprinderile europene. Small Business Act recunoaște nevoia de a lua în considerare necesități distincte pentru IMM-uri ca o categorie distinctă și de a avea segmente în cadrul acestei categorii. În plus, principiul „gândiți mai întâi la scară mică” („think small first”) al acestei propuneri permite sistemelor contabile să se adapteze la diferite dimensiuni ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

90.

aprobă Actul privind piața unică (9), care își propune să simplifice existența IMM-urilor, care reprezintă peste 99 % din întreprinderile europene. Small Business Act recunoaște nevoia de a lua în considerare necesități distincte pentru IMM-uri ca o categorie distinctă și de a avea segmente în cadrul acestei categorii. În plus, principiul „gândiți mai întâi la scară mică” („think small first”) al acestei propuneri permite sistemelor contabile să se adapteze la diferite dimensiuni ale întreprinderilor;

| 91. | sprijină garantarea faptului că statele membre nu stabilesc cerințe suplimentare inutile. Acest lucru poate fi realizat prin coordonarea legislației la nivelul UE. În ceea ce privește întreprinderile mijlocii și mari, necesitățile de raportare financiară trebuie să fie mai comparabile la nivelul UE, întrucât activitățile acestor întreprinderi sunt adesea paneuropene și relevante pentru părțile interesate de pe întreaga piață internă; |
| --- | --- |

91.

sprijină garantarea faptului că statele membre nu stabilesc cerințe suplimentare inutile. Acest lucru poate fi realizat prin coordonarea legislației la nivelul UE. În ceea ce privește întreprinderile mijlocii și mari, necesitățile de raportare financiară trebuie să fie mai comparabile la nivelul UE, întrucât activitățile acestor întreprinderi sunt adesea paneuropene și relevante pentru părțile interesate de pe întreaga piață internă;

| 92. | sprijină angajamentul guvernelor G8 „să instituie acte cu putere de lege și acte administrative privind transparența sau să promoveze adoptarea unor standarde voluntare care să oblige sau să încurajeze companiile de petrol, gaze și companiile miniere să raporteze plățile pe care le varsă guvernelor”. Parlamentul European a prezentat la rândul său o rezoluție (10) prin care își reafirmă sprijinul pentru stabilirea unor obligații de raportare pentru fiecare țară în parte, îndeosebi pentru industriile extractive; |
| --- | --- |

92.

sprijină angajamentul guvernelor G8 „să instituie acte cu putere de lege și acte administrative privind transparența sau să promoveze adoptarea unor standarde voluntare care să oblige sau să încurajeze companiile de petrol, gaze și companiile miniere să raporteze plățile pe care le varsă guvernelor”. Parlamentul European a prezentat la rândul său o rezoluție (10) prin care își reafirmă sprijinul pentru stabilirea unor obligații de raportare pentru fiecare țară în parte, îndeosebi pentru industriile extractive;

Concluzii

| 93. | consideră că adoptarea de măsuri prin care să fie orientate, încurajate și sprijinite IMM-urile în ce privește adoptarea pe o scară mai largă a unor perspective sociale și responsabile din punct de vedere social în activitățile lor constituie o prioritate. Există aproximativ 24 de milioane de întreprinderi mici și mijlocii în Uniunea Europeană, iar modul în care sunt încurajați îndeosebi tinerii să se implice într-un nou tip de întreprinderi responsabile social contează pentru viitorul Uniunii; |
| --- | --- |

93.

consideră că adoptarea de măsuri prin care să fie orientate, încurajate și sprijinite IMM-urile în ce privește adoptarea pe o scară mai largă a unor perspective sociale și responsabile din punct de vedere social în activitățile lor constituie o prioritate. Există aproximativ 24 de milioane de întreprinderi mici și mijlocii în Uniunea Europeană, iar modul în care sunt încurajați îndeosebi tinerii să se implice într-un nou tip de întreprinderi responsabile social contează pentru viitorul Uniunii;

| 94. | consideră că măsurile bine alese vor promova crearea de noi întreprinderi și creșterea celor existente. Măsurile privind politica industrială ar trebui să vizeze îndeosebi sprijinirea întreprinderilor care oferă multe locuri de muncă, cu ambiții de creștere economică internațională responsabilă din punct de vedere social și care se pricep la exploatarea rețelelor; |
| --- | --- |

94.

consideră că măsurile bine alese vor promova crearea de noi întreprinderi și creșterea celor existente. Măsurile privind politica industrială ar trebui să vizeze îndeosebi sprijinirea întreprinderilor care oferă multe locuri de muncă, cu ambiții de creștere economică internațională responsabilă din punct de vedere social și care se pricep la exploatarea rețelelor;

| 95. | este convins că viitorul aparține dezvoltării regionale. Obiectivele sau procedurile alese pot să vizeze elaborarea unei realități noi, menținând ceea ce este vechi sau încercând să se adapteze la schimbările din mediul de afaceri. Factorul principal este abilitatea unei regiuni de a se baza pe expertiza sa, de a-și exploata punctele forte, de a se specializa și de a forma rețele la nivel regional, național și internațional; |
| --- | --- |

95.

este convins că viitorul aparține dezvoltării regionale. Obiectivele sau procedurile alese pot să vizeze elaborarea unei realități noi, menținând ceea ce este vechi sau încercând să se adapteze la schimbările din mediul de afaceri. Factorul principal este abilitatea unei regiuni de a se baza pe expertiza sa, de a-și exploata punctele forte, de a se specializa și de a forma rețele la nivel regional, național și internațional;

| 96. | subliniază faptul că ar trebui să se stabilească eficacitatea și relevanța sprijinului furnizat întreprinderilor, iar toate celelalte schimbări și economii necesare ar trebui să se realizeze în conformitate cu concluziile obținute. Activitățile întreprinderilor interconectate ar trebui să fie dezvoltate astfel încât să sprijine politica industrială regională în general, totodată utilizând mai bine potențialul, punctele forte și oportunitățile unei regiuni. Cooperarea între regiunile centrale și periferice poate fi intensificată prin cartografierea evoluțiilor. Cooperarea, parteneriatul și crearea de rețele între regiuni ar trebui, de asemenea, să fie mai eficiente; |
| --- | --- |

96.

subliniază faptul că ar trebui să se stabilească eficacitatea și relevanța sprijinului furnizat întreprinderilor, iar toate celelalte schimbări și economii necesare ar trebui să se realizeze în conformitate cu concluziile obținute. Activitățile întreprinderilor interconectate ar trebui să fie dezvoltate astfel încât să sprijine politica industrială regională în general, totodată utilizând mai bine potențialul, punctele forte și oportunitățile unei regiuni. Cooperarea între regiunile centrale și periferice poate fi intensificată prin cartografierea evoluțiilor. Cooperarea, parteneriatul și crearea de rețele între regiuni ar trebui, de asemenea, să fie mai eficiente;

| 97. | consideră, de asemenea, că este important să se analizeze dacă, din cauza complexității normelor și a sferelor de acțiune a proiectelor, proiectele sunt derulate de organisme specializate în gestionarea de proiecte, precum municipalitățile, universitățile, școlile și diverse instituții de dezvoltare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării egalității de șanse în participarea la proiecte pentru întreprinderile mici. Organizațiile consacrate au la dispoziție mai multe resurse pentru cercetarea normelor complexe privind proiectele și pentru redactarea rapoartelor solicitate, lucruri pentru care este posibil ca întreprinderile mai mici să nu aibă know-how-ul sau capacitatea necesare. Cu toate acestea, abordările mai abile din partea întreprinderilor ar permite o punere în aplicare mai rentabilă a proiectelor; |
| --- | --- |

97.

consideră, de asemenea, că este important să se analizeze dacă, din cauza complexității normelor și a sferelor de acțiune a proiectelor, proiectele sunt derulate de organisme specializate în gestionarea de proiecte, precum municipalitățile, universitățile, școlile și diverse instituții de dezvoltare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării egalității de șanse în participarea la proiecte pentru întreprinderile mici. Organizațiile consacrate au la dispoziție mai multe resurse pentru cercetarea normelor complexe privind proiectele și pentru redactarea rapoartelor solicitate, lucruri pentru care este posibil ca întreprinderile mai mici să nu aibă know-how-ul sau capacitatea necesare. Cu toate acestea, abordările mai abile din partea întreprinderilor ar permite o punere în aplicare mai rentabilă a proiectelor;

| 98. | subliniază faptul că, în prezent, forma de organizare a întreprinderii sociale nu este definită în mod corespunzător; principalii actori sunt în continuare administrațiile publice și instituțiile mari, iar întreprinderile consideră antreprenoriatul social mai mult ca pe un serviciu public decât ca pe o întreprindere reală. Astfel, aceste operațiuni sunt percepute ca fiind necunoscute și fără raporturi cu antreprenoriatul, sau sunt considerate activități concurente mai degrabă decât activități paralele. Această chestiune ar trebui să fie analizată cu o atenție deosebită în contextul dezvoltării antreprenoriatului social; |
| --- | --- |

98.

subliniază faptul că, în prezent, forma de organizare a întreprinderii sociale nu este definită în mod corespunzător; principalii actori sunt în continuare administrațiile publice și instituțiile mari, iar întreprinderile consideră antreprenoriatul social mai mult ca pe un serviciu public decât ca pe o întreprindere reală. Astfel, aceste operațiuni sunt percepute ca fiind necunoscute și fără raporturi cu antreprenoriatul, sau sunt considerate activități concurente mai degrabă decât activități paralele. Această chestiune ar trebui să fie analizată cu o atenție deosebită în contextul dezvoltării antreprenoriatului social;

| 99. | consideră că informațiile privind oportunitățile pentru întreprinderile sociale ar trebui să fie îmbunătățite și să devină mai accesibile. Portalul web principal ar trebui să conțină o adresă către informații actualizate și esențiale. Informațiile ar trebui să fie interconectate și furnizate cu ajutorul unor abordări de prezentare eficiente, cum ar fi buletinele, schimburile de experiențe-cheie și actualizări; |
| --- | --- |

99.

consideră că informațiile privind oportunitățile pentru întreprinderile sociale ar trebui să fie îmbunătățite și să devină mai accesibile. Portalul web principal ar trebui să conțină o adresă către informații actualizate și esențiale. Informațiile ar trebui să fie interconectate și furnizate cu ajutorul unor abordări de prezentare eficiente, cum ar fi buletinele, schimburile de experiențe-cheie și actualizări;

| 100. | consideră că ar trebui să se ajungă la un acord în ceea ce privește ordinea priorității măsurilor care urmează a fi puse în aplicare și că ar trebui căutate măsurile practice, tehnicile și metodele optime pentru soluționarea problemelor din diferite domenii. Aceste metode ar trebui identificate și reproduse pentru a fi utilizate de cât mai multe părți interesate; |
| --- | --- |

100.

consideră că ar trebui să se ajungă la un acord în ceea ce privește ordinea priorității măsurilor care urmează a fi puse în aplicare și că ar trebui căutate măsurile practice, tehnicile și metodele optime pentru soluționarea problemelor din diferite domenii. Aceste metode ar trebui identificate și reproduse pentru a fi utilizate de cât mai multe părți interesate;

| 101. | consideră că capacitatea generală de dezvoltare în raport cu întreprinderile ar trebui să crească; acumularea și schimburile de experiențeă ale antreprenorilor sociali care sunt deja activi în domeniu este o modalitate importantă de creștere a cantității de informații. În Europa ar trebui să existe o dorință fermă de a construi o UE integrată în care fiecare actor este important și ar trebui intensificate eforturile pentru a găsi pentru fiecare un rol care îi îmbunătățește abilitățile; |
| --- | --- |

101.

consideră că capacitatea generală de dezvoltare în raport cu întreprinderile ar trebui să crească; acumularea și schimburile de experiențeă ale antreprenorilor sociali care sunt deja activi în domeniu este o modalitate importantă de creștere a cantității de informații. În Europa ar trebui să existe o dorință fermă de a construi o UE integrată în care fiecare actor este important și ar trebui intensificate eforturile pentru a găsi pentru fiecare un rol care îi îmbunătățește abilitățile;

| 102. | observă că obiectivul urmărit este de a contribui la generarea de concepte noi și de a accelera adoptarea de noi metode. Sistemele-pilot pot fi utilizate pentru a introduce noi metode pe piață și a dobândi experiență practică prin reușite și eșecuri. Sectorul va dobândi modele și informații mai funcționale și superioare calitativ despre eficacitatea și impactul unui concept dat în diverse țări vizate, precum și despre dificultățile și problemele întâmpinate; |
| --- | --- |

102.

observă că obiectivul urmărit este de a contribui la generarea de concepte noi și de a accelera adoptarea de noi metode. Sistemele-pilot pot fi utilizate pentru a introduce noi metode pe piață și a dobândi experiență practică prin reușite și eșecuri. Sectorul va dobândi modele și informații mai funcționale și superioare calitativ despre eficacitatea și impactul unui concept dat în diverse țări vizate, precum și despre dificultățile și problemele întâmpinate;

| 103. | observă că sistemele-pilot oferă o modalitate de a genera noi interese în antreprenoriat. Există numeroase zone de experimentare, iar proiectele-pilot permit menținerea riscurilor în limite prestabilite. Dacă se dorește ca proiectul-pilot să genereze idei de afaceri profitabile, este important să se ofere sprijin sub formă de finanțare și informare în etapele inițiale. Proiectele-pilot pot funcționa, de asemenea, ca platforme de învățare înainte de introducerea unor noi moduri de abordare; |
| --- | --- |

103.

observă că sistemele-pilot oferă o modalitate de a genera noi interese în antreprenoriat. Există numeroase zone de experimentare, iar proiectele-pilot permit menținerea riscurilor în limite prestabilite. Dacă se dorește ca proiectul-pilot să genereze idei de afaceri profitabile, este important să se ofere sprijin sub formă de finanțare și informare în etapele inițiale. Proiectele-pilot pot funcționa, de asemenea, ca platforme de învățare înainte de introducerea unor noi moduri de abordare;

| 104. | în cele din urmă, recomandă căutarea metodică a unor soluții, pe termen lung și gradual. Este necesară o determinare nouă în Europa pentru a stimula creșterea economică, iar acest lucru se poate realiza într-un mod responsabil din punct de vedere social, chiar și în contextul constrângerilor legate de mediu. Ar trebui să se elaboreze măsuri de prevenire a excluziunii, iar acestea ar trebui să se extindă destul de mult în viitor. Măsurile pe termen scurt și pe bază de proiect, fără cerințe specifice de continuare, ar trebui evitate. Se susține în continuare elaborarea unor propuneri mai detaliate de măsuri și rapoarte privind responsabilitatea socială și întreprinderile sociale, astfel încât să se poată depune mai multe eforturi pentru a promova stabilitatea socială. În ansamblu, elementele esențiale sunt atragerea atenției asupra îmbunătățirii eforturilor, schimbul de bune practici și utilizarea acestora ca bază, schimbul de informații și reproducerea rezultatelor. Comitetul încurajează identificarea de prototipuri și sprijinirea activităților orientate spre viitor. |
| --- | --- |

104.

în cele din urmă, recomandă căutarea metodică a unor soluții, pe termen lung și gradual. Este necesară o determinare nouă în Europa pentru a stimula creșterea economică, iar acest lucru se poate realiza într-un mod responsabil din punct de vedere social, chiar și în contextul constrângerilor legate de mediu. Ar trebui să se elaboreze măsuri de prevenire a excluziunii, iar acestea ar trebui să se extindă destul de mult în viitor. Măsurile pe termen scurt și pe bază de proiect, fără cerințe specifice de continuare, ar trebui evitate. Se susține în continuare elaborarea unor propuneri mai detaliate de măsuri și rapoarte privind responsabilitatea socială și întreprinderile sociale, astfel încât să se poată depune mai multe eforturi pentru a promova stabilitatea socială. În ansamblu, elementele esențiale sunt atragerea atenției asupra îmbunătățirii eforturilor, schimbul de bune practici și utilizarea acestora ca bază, schimbul de informații și reproducerea rezultatelor. Comitetul încurajează identificarea de prototipuri și sprijinirea activităților orientate spre viitor.

Bruxelles, 19 iulie 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 614 final.

1

(2)  „Achiziții responsabile social – Un ghid al aspectelor sociale care trebuie luate în considerare în procedurile de achiziții publice”, Comisia Europeană, 2011.

2

(3)  CIRIEC (Centrul internațional de cercetare și informare privind economia publică, socială și cooperatistă). Economia socială în Uniunea Europeană, p. 48.

3

(4)  Comunicarea Comisiei privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială, COM(2010) 758 final, 16.12.2010.

4

(5)  Comunicarea Comisiei Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii - „Împreună pentru o nouă creștere”, COM(2011) 206 final, 13.4.2011.

5

(6)  COM(2011) 681 final.

6

(7)  Grupul BEI.

7

(8)  Fondul european de investiții sociale și antreprenoriat (ESIEF), care ar investi în 10-15 fonduri în ansamblul statelor membre.

8

(9)  Revizuirea directivelor contabile este menționată la punctul 2.11 din Comunicarea Comisiei din aprilie 2011 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată Actul privind piața unică - Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – „Împreună pentru o nouă creștere”, disponibilă la adresa: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0206:FIN:RO:PDF.

9

Actul privind piața unică - Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – „Împreună pentru o nouă creștere”,

(10)  Rezoluția INI/2010/2102.

10

---