# Uradni list C 352/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 352 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6322. oktober 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 352

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6322. oktober 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 352/01 | Obvestilo Komisije o uporabi členov 2, 3, 4 in 5 Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti | 1 |
| 2020/C 352/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  ) | 13 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 352/01

Obvestilo Komisije o uporabi členov 2, 3, 4 in 5 Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti

1

2020/C 352/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 352/03 | Menjalni tečaji eura — 21. oktober 2020 | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 352/03

Menjalni tečaji eura — 21. oktober 2020

14

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 352/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 352/05 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 17 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 352/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 352/05

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/1

---

Obvestilo Komisije o uporabi členov 2, 3, 4 in 5 Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti

(2020/C 352/01)

Uvod

Namen tega obvestila je nacionalnim organom, javnim naročnikom, naročnikom in operaterjem zagotoviti smernice o uporabi določb členov 2, 3, 4 in 5 direktive o čistih vozilih (Direktiva 2009/33/ES (1) o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/1161 (2)).

V njem je predstavljen pregled pogostih vprašanj v zvezi s prenosom in izvajanjem navedenih določb, ki se nanašajo predvsem na področje uporabe Direktive, opredelitev pojma „čista vozila“, minimalne cilje javnega naročanja, štetje vozil ter uporabo podatkovne baze portala dnevnih elektronskih javnih naročil (TED) na podlagi različnih scenarijev javnega naročanja (vključno z npr. naknadno opremljenimi vozili, nadomestitvijo vozil v okviru obstoječih pogodb itd.).

To obvestilo bi bilo treba brati v povezavi z drugimi ustreznimi določbami Direktive. Obvestilo pojasnjuje določbe, ki so že vključene v veljavno zakonodajo, pri čemer se z njim nikakor ne povečujejo obveznosti, ki izhajajo iz take zakonodaje, ali uvajajo dodatne zahteve za zadevne pristojne organe in operaterje.

Namen tega obvestila je zgolj javnim naročnikom, naročnikom, prevoznikom in nacionalnim pristojnim organom pomagati pri uporabi Direktive. Mnenja, izražena v tem obvestilu, ne morejo določati nobenega prihodnjega stališča Komisije v zvezi s to zadevo. Za uradno razlago prava Unije je pristojno samo Sodišče Evropske unije.

Vprašanja v zvezi s področjem uporabe Direktive

1.   V tabeli 1 Priloge k Direktivi so med storitvami, ki so vključene v področje uporabe Direktive, navedene storitve zbiranja odpadkov. Ali niso vozila za zbiranje odpadkov v skladu s členom 3(2)(a) izključena iz področja uporabe Direktive?

Člen 3(2)(a) določa, da so iz področja uporabe Direktive med drugim izvzeta vozila iz člena 2(3)(c) Uredbe (EU) 2018/858 (3) o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, tj. „vsa vozila na lastni pogon, posebej načrtovana in izdelana za opravljanje dela, ki zaradi svojih konstrukcijskih značilnosti niso primerna za prevoz potnikov ali blaga in ki niso delovni stroji, nameščeni na šasijo motornega vozila“.

Vozila za zbiranje odpadkov ne spadajo v to kategorijo, saj so v skladu z Uredbo (EU) 2018/858 običajno homologirana kot vozila kategorije N2 ali N3. Kot taka niso izvzeta iz področja uporabe direktive o čistih vozilih.

2.   Ali so lahko iz Direktive izvzeta vsa vozila, ki jih npr. uporabljajo oborožene sile ali policija?

Ne. V skladu s členom 2 Direktive, ki se bere v povezavi z zadevnimi določbami Uredbe (EU) 2018/858, so lahko izvzeta samo vozila, ki so bila „posebej zasnovana in izdelana ali prilagojena“ za uporabo v navedenih službah. Zato je lahko na primer izvzet policijski kombi s posebno opremo in utripajočimi lučmi, ne more pa biti izvzet običajen furgon, ki ga policija uporablja za prevoz dokumentov iz ene pisarne v drugo.

3.   Ali Direktiva zajema običajna vozila, ki jih policija naroči posebej zato, da bi jih prilagodila za svoje namene (tj. ker ima notranjega mehanika)? Ali Direktiva zajema naročilo vozila, če policija kupi običajno vozilo in v tem (ali ločenem) postopku za oddajo javnega naročila naroči tudi storitve za posebno prilagoditev?

V prvem primeru – naročilo standardnih vozil za notranjo prilagoditev – se naročilo nanaša na vozilo, ki ni „posebej zasnovano in izdelano ali prilagojeno“ za uporabo v policiji. Zato se to naročilo ne sme izvzeti iz področja uporabe Direktive.

V drugem primeru – naročilo vozila in naknadne prilagoditve za posebne potrebe služb – se lahko naročeno vozilo šteje za „posebej prilagojeno“ in se posledično izvzame, če so vozilo in storitve prilagoditve naročeni v istem postopku. Če se storitve prilagoditve naročijo ločeno, pa naročilo vozila ne izpolnjuje meril iz člena 2 Direktive, zato se ne sme izvzeti.

V zvezi s tem bi bilo treba tudi opozoriti, da so minimalni nacionalni cilji v Direktivi opredeljeni kot minimalen delež čistih vozil v skupnem številu vozil, naročenih v državi članici. Tudi če poseben sklop vozil spada na področje uporabe Direktive, v njej ni samodejno določen minimalni delež za njihovo posebno naročilo. V navedenih primerih se lahko države članice, tudi če vozila spadajo na področje uporabe Direktive, odločijo, da ne bodo določile cilja za njihovo posebno naročilo, ter zagotovijo, da se nacionalni cilj izpolni z ustreznim povečanjem ciljev za drug vozni park. Dodatne podrobnosti o tem so navedene pri vprašanjih o nacionalnih ciljih.

4.   Ali se Direktiva uporablja tudi za pogodbe o izvajanju javne službe, dodeljene z neposredno sklenitvijo, kot je opredeljena v uredbi
  o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza
  (Uredba (ES) št. 1370/2007 (4)
  )?

Da. V skladu s členom 3(1)(b) Direktive spadajo pogodbe o izvajanju javne službe na podlagi Uredbe (ES) št. 1370/2007, katerih predmet urejanja je zagotavljanje storitev potniškega cestnega prevoza nad mejno vrednostjo, ki jo določijo države članice in ki ne presega veljavne mejne vrednosti iz člena 5(4) navedene uredbe, na področje uporabe Direktive ne glede na postopek, uporabljen za njihovo dodelitev (za konkurenco odprt razpisni postopek ali neposredna sklenitev).

V zvezi s tem je pomembno pojasniti, da je glavni element za določitev, ali pogodba spada na področje uporabe Direktive ali ne, mejna vrednost iz člena 3(1)(b) Direktive, ne pa postopek, uporabljen za dodelitev pogodbe. Posledično je lahko pogodba za znesek, nižji od mejne vrednosti, ki jo določi država članica, izvzeta, čeprav je dodeljena po postopku, odprtim za konkurenco. Če pa država članica npr. v skladu s členom 3(1)(b) določi nižjo mejno vrednost in je nad to (nacionalno) mejno vrednostjo dopustna neposredna sklenitev, lahko neposredna sklenitev spada na področje uporabe Direktive.

5.   Če se uporabi centralizirano naročilo, bi lahko bila dodeljena pogodba nad minimalno mejno vrednostjo iz Direktive, posamične pogodbe javnih naročnikov pa bi bile v primeru ločene dodelitve pod to vrednostjo. Ali so lahko take pogodbe izvzete iz uporabe Direktive?

Ne. Če skupna vrednost naročila presega mejno vrednost, se ne sme izključiti iz področja uporabe Direktive, čeprav bi bili posamezni deli, ki bi se upoštevali ločeno, pod mejno vrednostjo.

6.   V skladu s členom 5(2) Direktive je datum, ki ga je treba upoštevati, datum sklenitve pogodbe. Ali se to nanaša na datum obvestila o oddaji javnega naročila na portalu TED ali na samo sklenitev pogodbe?

V členu 5(2) Direktive je določeno, da se „[z]a izračun minimalnih ciljev javnega naročanja [...] upošteva datum javnega naročila, torej datum, ko se sklene pogodba in tako zaključi postopek za oddajo javnega naročila“. V skladu z navedenim členom je torej datum, ki ga je treba upoštevati, datum obvestila o oddaji javnega naročila, objavljenega v podatkovni bazi portala TED.

7.   Ali člen 5(2) pomeni, da bodo pogodbe, v zvezi s katerimi se je postopek začel pred datumom prenosa Direktive (EU) 2019/1161, spadale na področje uporabe navedene direktive, če je datum njihove sklenitve poznejši kot 2. avgust 2021?

Ne. Kot je določeno v členu 3(1), se Direktiva uporablja za pogodbe, za katere se postopek javnega naročanja začne po 2. avgustu 2021.

V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti tudi, da bodo pogodbe, katerih datum sklenitve spada v drugo referenčno obdobje (tj. po 31. decembru 2025), spadale v navedeno obdobje, čeprav se bo postopek javnega naročanja začel v prvem referenčnem obdobju (tj. med 2. avgustom 2021 in 31. decembrom 2025).

Več podrobnosti o tem, kako se ta določba uporablja za posamezne pogodbe, sklenjene na podlagi okvirnih sporazumov ali dinamičnega nabavnega sistema, je navedenih v odgovorih na vprašanja od 27 do 29.

Vprašanja v zvezi z opredelitvijo pojma čista vozila

8.   V členu 4(4)(b) Direktive so čista težka vozila opredeljena kot težka vozila, ki uporabljajo alternativna goriva, kot so opredeljena v členu 2(1) in (2) Direktive 2014/94/EU (direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva) (5)
  . Ali so v to opredelitev vključeni tudi priključni hibridi?

V členu 2(2) direktive o infrastrukturi za alternativna goriva (Direktiva 2014/94/EU) je navedeno, da „‚električno vozilo‘ pomeni motorno vozilo, opremljeno s pogonskim sklopom, ki vključuje vsaj en neobroben električni stroj kot pretvornik energije z električnim sistemom za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki ga je mogoče zunanje polniti“. V skladu s to opredelitvijo in v skladu s členom 4(4)(b) Direktive se težki priključni hibridi štejejo za čista vozila, medtem ko se nepriključni hibridi ne štejejo za čista težka vozila.

9.   Ali morajo težki priključni hibridi tudi v svojih motorjih z notranjim zgorevanjem uporabljati alternativna goriva (npr. biogoriva), da se štejejo za čista vozila v skladu s členom 4(4)(b) Direktive?

Ne. V skladu s členom 4(4)(b) Direktive se priključni hibrid, kot je opredeljen v členu 2(2) direktive o infrastrukturi za alternativna goriva (Direktiva 2014/94/EU), šteje za čisto vozilo, tudi če za svoj motor z notranjim zgorevanjem uporablja konvencionalna goriva.

To se lahko dodatno pojasni ob upoštevanju tega, da se priključni hibrid polni z električno energijo, električno napajanje pa je alternativno gorivo, ki ga uporablja priključni hibrid, zaradi česar se lahko šteje za vozilo, ki spada na področje uporabe člena 2(2) direktive o infrastrukturi za alternativna goriva (za razliko od nepriključnih hibridov, ki se ne polnijo – v njihovem primeru se električna energija proizvaja izključno v vozilih, vozilo pa se polni samo s konvencionalnim dizelskim gorivom/bencinom).

10.   Ali trolejbusi spadajo na področje uporabe Direktive? Ali se lahko štejejo za čista vozila za namene Direktive?

Da. Direktiva se uporablja za oddajo naročil za vozila za cestni prevoz. V skladu s členom 4(3) Direktive „vozilo za cestni prevoz“ pomeni vozilo kategorije M ali N, kot je opredeljeno v točki (a) oziroma (b) člena 4(1) Uredbe (EU) 2018/858. Slednje se nanaša na „motorna vozila“, ki so opredeljena kot vsako vozilo, ki je načrtovano in izdelano z lastnim motornim pogonom, ima najmanj štiri kolesa in je dokončano, dodelano ali nedodelano ter ima največjo konstrukcijsko določeno hitrost, ki presega 25 km/h (člen 3(16) Uredbe). Trolejbusi so v skladu s to opredelitvijo in se zato štejejo za vozila za cestni prevoz v smislu zakonodaje na področju EU-homologacije. To so potrdile službe Komisije v odgovoru na vprašanje Italije na šestem srečanju strokovne skupine homologacijskih organov, kjer je bilo pojasnjeno, da so bili trolejbusi takrat zajeti v Direktivi 2007/46/ES (6) o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, ter Pravilniku UN/ECE št. 107 (7) o enotnih določbah o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo.

Kot je tudi izrecno pojasnjeno v uvodni izjavi 18 Direktive (8), se trolejbusi vedno štejejo za čista vozila v skladu s členom 4(4)(b). Če delujejo le, ko so povezani v omrežje ali uporabljajo brezemisijski motor, kadar niso povezani v omrežje, se štejejo tudi za brezemisijska vozila. Če trolejbus uporablja tudi nebrezemisijski motor, npr. če se dizelski motor uporablja, da se omogoči delovanje trolejbusa, kadar ni povezan v omrežje, se trolejbus ne šteje za brezemisijski avtobus, vendar se še vedno šteje za čisto vozilo, podobno kot priključni hibridni avtobus.

11.   Ali se lahko tudi tramvaji štejejo za čista vozila v skladu z Direktivo?

Ne. Tramvaji ne spadajo na področje uporabe Direktive, saj so del železniškega sistema in se ne štejejo za vozila za cestni prevoz v skladu z Uredbo (EU) 2018/858. Zato zanje ni mogoče šteti, da spadajo na področje uporabe direktive o čistih vozilih.

Vprašanja v zvezi z minimalnimi cilji javnega naročanja

12.   Ali morata vsako javno naročilo/javni naročnik in naročnik izpolnjevati minimalne cilje?

Ne. Direktiva državam članicam omogoča prožnost pri tem, kako bodo obveznosti razdelile med različne javne naročnike in naročnike. Država članica se lahko odloči, da bo določila enak cilj za vse javne naročnike/naročnike ali višje cilje za nekatere in nižje cilje – ali jih celo ne bo določila – za druge, dokler je izpolnjen minimalni cilj na nacionalni ravni.

V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti tudi, da lahko vsaka država članica – čeprav Direktiva ne določa zahtev za posamične pogodbe – pri prenosu Direktive uvede take zahteve (npr. določi minimalni delež čistih vozil pri posameznem naročilu).

Glede na institucionalne odgovornosti v posamezni državi članici bi lahko bilo mogoče prenesti pooblastilo za podrobno dodelitev na različne ravni upravljanja – na primer z določitvijo ciljev (enakih ali različnih) za posamezno regijo – ter omogočiti nadaljnje razlikovanje med različnimi javnimi naročniki/naročniki na njenem ozemlju, če je izpolnjen njen skupni cilj.

Primeri, kako bi se lahko obveznosti delile med različnimi javnimi naročniki/naročniki v državi članici, bi lahko vključevali določitev različnih zahtev na podlagi vrste sodelujočega javnega naročnika/naročnika (npr. višji cilji za nacionalne/regionalne organe, nižji cilji za lokalne organe), velikosti zadevne javne uprave (npr. višji cilji za večja mesta/province, nižji cilji ali celo brez ciljev za manjša mesta/province), posebnih značilnosti različnih geografskih območij (npr. višji cilji za območja z višjim BDP/prebivalca in/ali območja, ki imajo več težav zaradi kakovosti zraka) ali katerem koli drugem pristopu in merilih, ki jih država članica šteje za pomembna.

13.   Ali se skladnost s cilji ocenjuje letno?

Ne. Skladnost posamezne države članice z njenimi minimalnimi cilji javnega naročanja se ocenjuje na podlagi celotnega referenčnega obdobja (od 2. avgusta 2021 do 31. decembra 2025 oziroma od 1. januarja 2026 do 31. decembra 2030) brez razlikovanja na podlagi tega, kdaj (v referenčnem obdobju) je bilo posamezno javno naročilo izvedeno.

Vendar bi bilo treba opozoriti, da se lahko države članice pri prenosu Direktive odločijo, da bodo od javnih naročnikov in/ali naročnikov zahtevale letno skladnost z nacionalnimi cilji.

| Praktični primer – vprašanji 12 in 13

  V naslednjem primeru je prikazana možna razdelitev obveznosti v izmišljeni državi članici s samo tremi javnimi naročniki/naročniki na njenem ozemlju in minimalnim ciljem javnega naročanja za avtobuse, ki je 45 % za prvo obdobje. V tem primeru je javno naročilo avtobusov s pogodbami, ki spadajo na področje uporabe Direktive, naslednje:











  Javni naročnik/naročnik | Število avtobusov, naročenih v letu 2021 | Število avtobusov, naročenih v letu 2022 | Število avtobusov, naročenih v letu 2023 | Število avtobusov, naročenih v letu 2024 | Število avtobusov, naročenih v letu 2025 | Skupno število avtobusov, naročenih v referenčnem obdobju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Javni naročnik/naročnik 1 | 5 | 0 | 10 | 20 | 10 | 45 |
| Javni naročnik/naročnik 2 | 0 | 10 | 0 | 0 | 5 | 15 |
| Javni naročnik/naročnik 3 | 10 | 10 | 5 | 5 | 10 | 40 |
| Država članica skupaj | 15 | 20 | 15 | 25 | 25 | 100


  Cilj = 45 |

Praktični primer – vprašanji 12 in 13

V naslednjem primeru je prikazana možna razdelitev obveznosti v izmišljeni državi članici s samo tremi javnimi naročniki/naročniki na njenem ozemlju in minimalnim ciljem javnega naročanja za avtobuse, ki je 45 % za prvo obdobje. V tem primeru je javno naročilo avtobusov s pogodbami, ki spadajo na področje uporabe Direktive, naslednje:

Javni naročnik/naročnik

Število avtobusov, naročenih v letu 2021

Število avtobusov, naročenih v letu 2022

Število avtobusov, naročenih v letu 2023

Število avtobusov, naročenih v letu 2024

Število avtobusov, naročenih v letu 2025

Skupno število avtobusov, naročenih v referenčnem obdobju

Javni naročnik/naročnik 1

5

0

10

20

10

45

Javni naročnik/naročnik 2

0

10

0

0

5

15

Javni naročnik/naročnik 3

10

10

5

5

10

40

Država članica skupaj

15

20

15

25

25

100

Cilj = 45

Za zagotovitev skladnosti z Direktivo morajo države članice zagotoviti, da je 45 od 100 avtobusov, naročenih v referenčnem obdobju, čistih vozil. To bi lahko dosegle na več različnih načinov, na primer:

| — | z določitvijo minimalnega cilja 45 % za vse tri javne naročnike/naročnike. V tem primeru bi moral javni naročnik/naročnik 1 kupiti 20 čistih avtobusov od 45 avtobusov, javni naročnik/naročnik 2 7 od 15 in javni naročnik/naročnik 3 18 od 40, kar bi bilo skupaj 45 čistih avtobusov od 100 avtobusov, |
| --- | --- |

—

z določitvijo minimalnega cilja 45 % za vse tri javne naročnike/naročnike. V tem primeru bi moral javni naročnik/naročnik 1 kupiti 20 čistih avtobusov od 45 avtobusov, javni naročnik/naročnik 2 7 od 15 in javni naročnik/naročnik 3 18 od 40, kar bi bilo skupaj 45 čistih avtobusov od 100 avtobusov,

| — | z določitvijo cilja 100 % za javnega naročnika/naročnika 1 in brez zahtev za druga dva javna naročnika/naročnika. Tudi v tem primeru bi bil rezultat 45 čistih avtobusov od 100 avtobusov, |
| --- | --- |

—

z določitvijo cilja 100 % za javnega naročnika/naročnika 1 in brez zahtev za druga dva javna naročnika/naročnika. Tudi v tem primeru bi bil rezultat 45 čistih avtobusov od 100 avtobusov,

| — | z določitvijo cilja 50 % za javna naročnika/naročnika 1 in 3 ter 30 % za javnega naročnika/naročnika 2, pri čemer bi bil rezultat 46 čistih avtobusov od 100 avtobusov, |
| --- | --- |

—

z določitvijo cilja 50 % za javna naročnika/naročnika 1 in 3 ter 30 % za javnega naročnika/naročnika 2, pri čemer bi bil rezultat 46 čistih avtobusov od 100 avtobusov,

| — | z določitvijo cilja 60 % za javna naročnika/naročnika 1 in 3 ter brez cilja za javnega naročnika/naročnika 2 (skupaj 51 čistih avtobusov od 100 avtobusov). |
| --- | --- |

—

z določitvijo cilja 60 % za javna naročnika/naročnika 1 in 3 ter brez cilja za javnega naročnika/naročnika 2 (skupaj 51 čistih avtobusov od 100 avtobusov).

V vseh navedenih primerih za namene Direktive ne bi bilo razlike, kdaj v obdobju bi bili avtobusi naročeni (tj. avtobus se bo štel enako ne glede na to, ali je bil naročen v letu 2022 ali v letu 2025). Vendar to državam članicam ne preprečuje, da bi na nacionalni ravni določile letne zahteve.

14.   Direktiva zajema različne vrste pogodb, vključno s pogodbami za nakup, zakup in najem vozil ter pogodbami o izvajanju javne službe in naročili storitev. Člen 5(4) in (5) Direktive določa, da je treba število vozil, ki so bila kupljena v okviru posamezne pogodbe, v primeru nakupa/zakupa/najema ali nakupa s pridržanim lastništvom (člen 5(4)) ter pogodb o izvajanju javne službe in naročil storitev (člen 5(5)) šteti različno. Ali bi bilo treba vozila iz teh različnih vrst pogodb za namene izpolnjevanja ciljev šteti skupaj ali ločeno?

Kot je navedeno v tabelah 3 in 4 v Prilogi k Direktivi, se določi en minimalni cilj na kategorijo vozila (tj. lahka vozila, tovornjake, avtobuse) za posamezno državo članico, pri čemer se ne razlikuje med vrstami pogodb (tj. med nakupom, najemom vozil, storitvami za vozilo itd.).

V skladu s členom 5(1) Direktive se ti minimalni cilji izračunajo kot minimalni deleži čistih vozil v skupnem številu vozil za cestni prevoz, zajetih v skupek vseh pogodb v okviru področja uporabe Direktive, pri čemer se ne razlikuje med različnimi vrstami pogodb (tj. med nakupom, najemom vozil, nakupom s pridržanim lastništvom, naročilom storitev itd.).

V členu 5(4) in (5) Direktive je pojasnjeno, kako bi bilo treba pri različnih vrstah pogodb (npr. nakup vozila ali naročilo storitev) šteti število vozil, zajetih v posamezni pogodbi. Po izračunu števila vozil v okviru vsake posamezne pogodbe v skladu s temi določbami se lahko preverita skladnost s cilji na podlagi seštevka vseh naročenih vozil v okviru vseh zadevnih pogodb in delež čistih vozil glede na to skupno število.

Vprašanja v zvezi z nakupom vozil, ki ga opravijo ponudniki storitev v okviru pogodb o izvajanju javne službe

15.   Kako je treba šteti vozila v okviru pogodbe o izvajanju javne službe? Ali bi bilo treba upoštevati nakupe novih vozil, ki jih opravi ponudnik storitev? Kako se lahko spremljajo?

V skladu s členom 5(5) Direktive je treba v primeru naročil storitev iz člena 3(1)(b) in (c) – tj. pogodb o izvajanju javne službe in naročil storitev iz tabele 1 Priloge k Direktivi – upoštevati vsa vozila, ki se bodo uporabljala za zagotavljanje zadevne storitve.

Ta pristop zagotavlja skladnost med dvema različnima načinoma javnega naročanja (nakup/zakup/nakup s pridržanim lastništvom iz člena 3(1)(a) ter pogodbe o izvajanju javne službe in naročila storitev iz člena 3(1)(b) in (c)) in zmanjšuje upravno breme.

Pogodba o nakupu/zakupu/nakupu s pridržanim lastništvom predstavlja naročilo določenega števila vozil, ki ga opravi javni naročnik/naročnik; pri tem se upoštevajo vsa vozila, zajeta v taki pogodbi. Podobno javni naročnik/naročnik z naročilom storitev naroča uporabo določenega števila vozil za zagotavljanje storitve; upoštevalo se bo torej število vozil, ki jih bo ponudnik storitve uporabil za zagotavljanje te storitve, ne glede na to, ali ponudnik storitve kupi nova vozila ali uporabi obstoječa.

16.   Ali je treba vozila, ki se uporabijo, šteti tudi za naslednje referenčno obdobje, če se naročilo storitev sklene za obdobje, ki je daljše od referenčnega obdobja?

Ne. Kot je določeno v členu 5 Direktive, se na podlagi datuma sklenitve pogodbe določi, v katerem referenčnem obdobju je treba upoštevati naročena vozila. Čeprav je lahko naročilo storitev, ki je podpisano v prvem referenčnem obdobju, v drugem obdobju še vedno veljavno, se bodo vozila v okviru te pogodbe upoštevala samo v prvem obdobju.

17.   Kako je treba pri naročilu storitev upoštevati vozila, ki se uporabijo za opravljanje storitve, če se njihovo število v referenčnem obdobju sčasoma spremeni (redne spremembe ali enkratne spremembe)?

Število vozil, ki se uporabijo pri zagotavljanju storitev in ki so zajeta v pogodbi, bo registrirano ob sklenitvi pogodbe.

Bistvene spremembe števila uporabljenih vozil običajno vplivajo na proračun, zato je potrebna ena od oblik revizije ali sprememba pogodbe, o kateri bi bilo treba poročati.

Manjše spremembe, zaradi katerih pogodbe ni treba spremeniti, se na podlagi Direktive ne evidentirajo. Čeprav to pomeni, da končno število vozil, sporočeno na podlagi Direktive, morda ne bo povsem točno, sta sozakonodajalca menila, da je to dober kompromis med točnostjo in obsegom upravnega bremena, ki bi bil potreben za zagotovitev popolnega spremljanja v realnem času.

18.   Kaj se zgodi, če je ponudnik storitve javnega naročila ali pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 3(1)(b) ali (c) tudi naročnik ali javni naročnik, za katerega veljajo obveznosti iz direktive o javnem naročanju (Direktiva 2014/24/EU (9)
  ) in direktive o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (Direktiva 2014/25/EU (10)
  )? Ali mora registrirati tudi nakup novih vozil, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitve?

Če za ponudnika storitev velja obveznost uporabe postopkov javnega naročanja iz Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/25/EU, tako da se uporabljajo za nakupe vozil, ki se uporabljajo pri zagotavljanju storitve, se direktiva o čistih vozilih uporablja tudi za te nakupe.

V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti tudi, da se Direktiva uporablja samo za pogodbe, ki spadajo na področje uporabe direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU ali Uredbe (ES) št. 1370/2007. Če pogodba med obema javnima naročnikoma/ naročnikoma ne spada na področje uporabe teh pravnih instrumentov, ne spada niti na področje uporabe direktive o čistih vozilih. Vendar bi v tem primeru naročilo vozil, ki ga opravi drugi javni naročnik/naročnik, še vedno spadalo na področje uporabe direktive o čistih vozilih (razen če je izključeno zaradi drugih okoliščin).

| Praktični primeri – vprašanja od 15 do 18

  V naslednjih primerih je prikazano, kako bodo točke, opisane v vprašanjih 15, 16, 17 in 18, delovale v praksi. | Primer 1: javni naročnik v referenčnem obdobju kupi deset avtobusov. Pri minimalnem cilju javnega naročanja se upošteva vseh deset avtobusov. |
| --- | --- |

Praktični primeri – vprašanja od 15 do 18

V naslednjih primerih je prikazano, kako bodo točke, opisane v vprašanjih 15, 16, 17 in 18, delovale v praksi.

Primer 1: javni naročnik v referenčnem obdobju kupi deset avtobusov. Pri minimalnem cilju javnega naročanja se upošteva vseh deset avtobusov.

| | Primer 2: javni naročnik v referenčnem obdobju sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja s subjektom, ki ni javni naročnik ali naročnik, kot je opredeljen v direktivah 2014/24/EU in 2014/25/EU. V pogodbi je določeno, da bo za to treba uporabiti deset avtobusov. Pri minimalnem cilju javnega naročanja se upošteva vseh deset avtobusov ne glede na to, ali ponudnik storitve kupi nove avtobuse ali uporabi obstoječe. Morebitna nadomestitev avtobusov se pri minimalnem cilju javnega naročanja ne upošteva in je ni treba spremljati/registrirati. |
| --- | --- |

Primer 2: javni naročnik v referenčnem obdobju sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja s subjektom, ki ni javni naročnik ali naročnik, kot je opredeljen v direktivah 2014/24/EU in 2014/25/EU. V pogodbi je določeno, da bo za to treba uporabiti deset avtobusov. Pri minimalnem cilju javnega naročanja se upošteva vseh deset avtobusov ne glede na to, ali ponudnik storitve kupi nove avtobuse ali uporabi obstoječe. Morebitna nadomestitev avtobusov se pri minimalnem cilju javnega naročanja ne upošteva in je ni treba spremljati/registrirati.

| | Primer 3: javni naročnik v referenčnem obdobju sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja z drugim javnim naročnikom ali naročnikom, za katerega veljajo zahteve iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU. V pogodbi je določeno, da bo za to treba uporabiti deset avtobusov. Pri minimalnem cilju javnega naročanja se upošteva vseh deset avtobusov ne glede na to, ali ponudnik storitve kupi nove avtobuse ali uporabi obstoječe. Če v referenčnem obdobju drugi javni naročnik/naročnik naroči enega ali več avtobusov (npr. kupi nov avtobus, da bi nadomestil enega od avtobusov, uporabljenih v okviru naročila storitve), se tudi ti upoštevajo pri minimalnem cilju javnega naročanja in bi bilo treba o njih ustrezno poročati. Opozoriti je treba, da bi se v tem primeru nakup avtobusa, ki ga opravi drugi javni naročnik/naročnik, upošteval ne glede na to, ali se uporablja v okviru naročila storitev. |
| --- | --- |

Primer 3: javni naročnik v referenčnem obdobju sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja z drugim javnim naročnikom ali naročnikom, za katerega veljajo zahteve iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU. V pogodbi je določeno, da bo za to treba uporabiti deset avtobusov. Pri minimalnem cilju javnega naročanja se upošteva vseh deset avtobusov ne glede na to, ali ponudnik storitve kupi nove avtobuse ali uporabi obstoječe. Če v referenčnem obdobju drugi javni naročnik/naročnik naroči enega ali več avtobusov (npr. kupi nov avtobus, da bi nadomestil enega od avtobusov, uporabljenih v okviru naročila storitve), se tudi ti upoštevajo pri minimalnem cilju javnega naročanja in bi bilo treba o njih ustrezno poročati. Opozoriti je treba, da bi se v tem primeru nakup avtobusa, ki ga opravi drugi javni naročnik/naročnik, upošteval ne glede na to, ali se uporablja v okviru naročila storitev.

| | Primer 4: javni naročnik v referenčnem obdobju sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja z drugim javnim naročnikom ali naročnikom, za katerega veljajo zahteve iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU. V naročilu storitve je določeno, da bo za to treba uporabiti deset avtobusov, vendar to naročilo ne spada na področje uporabe navedenih dveh direktiv. V tem primeru za naročilo storitve ne bo registrirano nobeno vozilo, saj ne spada na področje uporabe Direktive. Če pa v referenčnem obdobju drugi javni naročnik/naročnik naroči enega ali več avtobusov (npr. kupi nov avtobus, da bi nadomestil enega od avtobusov, uporabljenih v okviru naročila storitve), se ti upoštevajo pri minimalnem cilju javnega naročanja in bi bilo treba o njih ustrezno poročati. Opozoriti je treba, da bi se v tem primeru tudi nakup avtobusa, ki ga opravi drugi javni naročnik/naročnik, upošteval ne glede na to, ali se uporablja v okviru naročila storitev. |
| --- | --- |

Primer 4: javni naročnik v referenčnem obdobju sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja z drugim javnim naročnikom ali naročnikom, za katerega veljajo zahteve iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU. V naročilu storitve je določeno, da bo za to treba uporabiti deset avtobusov, vendar to naročilo ne spada na področje uporabe navedenih dveh direktiv. V tem primeru za naročilo storitve ne bo registrirano nobeno vozilo, saj ne spada na področje uporabe Direktive. Če pa v referenčnem obdobju drugi javni naročnik/naročnik naroči enega ali več avtobusov (npr. kupi nov avtobus, da bi nadomestil enega od avtobusov, uporabljenih v okviru naročila storitve), se ti upoštevajo pri minimalnem cilju javnega naročanja in bi bilo treba o njih ustrezno poročati. Opozoriti je treba, da bi se v tem primeru tudi nakup avtobusa, ki ga opravi drugi javni naročnik/naročnik, upošteval ne glede na to, ali se uporablja v okviru naročila storitev.

Vprašanja v zvezi z naknadnim opremljanjem

19.   V skladu s členom 5(3) Direktive se lahko naknadno opremljena vozila, ki ustrezajo opredelitvi čistega in/ali brezemisijskega vozila, upoštevajo za namene izpolnjevanja minimalnih ciljev javnega naročanja. Kako bi bilo treba število naknadno opremljenih vozil navesti v podatkovni bazi portala TED in pri poročanju?

Pričakuje se, da naknadno opremljanje vozil v podatkovni bazi portala TED v večini primerov ne bo vidno, na primer ker se izvaja interno ali ker se zanj uporablja naročilo storitev, ki ne spada na področje uporabe Direktive. Direktiva državam članicam omogoča, da naknadno opremljanje uporabijo kot stroškovno učinkovit način za izpolnjevanje ciljev, vendar bo treba v večini primerov o uporabi te možnosti poročati ločeno in ne v okviru zbiranja informacij s portala TED, ki ga bo izvajala Komisija.

V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da države članice v skladu s členom 10(2) Komisiji predložijo poročilo o izvajanju Direktive, vključno s številom in kategorijami vozil, zajetih v zadevnih pogodbah, na podlagi podatkov iz podatkovne baze portala TED, ki jih predloži Komisija. Skladnost z minimalnimi cilji javnega naročanja se bo ocenila predvsem na podlagi navedenega poročila in ne samo podatkov, ki jih iz podatkovne baze portala TED pridobi Komisija.

Če se naknadno opremljanje uporablja za izpolnjevanje minimalnih ciljev javnega naročanja in ni razvidno iz podatkov, ki so sporočeni v podatkovno bazo portala TED, bi morale države članice od zadevnih javnih naročnikov in naročnikov pridobiti število vozil (za posamezno kategorijo), ki zaradi naknadnega opremljanja ustrezajo opredelitvi čistih vozil in/ali brezemisijskih vozil, in ga vključiti iz poročilo iz člena 10(2). Tako se bodo ta vozila upoštevala pri ocenjevanju skladnosti z minimalnimi cilji javnega naročanja.

20.   Kako bi bilo treba naknadno opremljena vozila upoštevati v praksi, če se naknadno opremijo vozila, ki so bila naročena že pred referenčnim obdobjem, da bi ustrezala opredelitvi čistega vozila v referenčnem obdobju? Kako je v primeru, če se kupijo nova nečista vozila, ki se nato naknadno opremijo v istem referenčnem obdobju?

Upoštevajo se lahko tako naknadno opremljanje vozil, ki so bila naročena pred začetkom referenčnega obdobja, kot nakup in naknadno opremljanje vozil v istem referenčnem obdobju, čeprav se njun način upoštevanja in dejanski učinek v smislu minimalnih ciljev javnega naročanja nekoliko razlikujeta, kot je razvidno in naslednjih primerov.

| Praktični primeri – vprašanje 20

  Primer 1
  Javni naročnik kupi v referenčnem obdobju deset novih dizelskih avtobusov. Zaradi minimalnih ciljev javnega naročanja je naročil deset vozil, pri čemer nobeno ni bilo čisto vozilo.
  Primer 2
  Javni naročnik kupi v referenčnem obdobju deset novih električnih avtobusov z baterijo. Zaradi minimalnih ciljev javnega naročanja je naročil deset čistih (brezemisijskih) vozil.
  Primer 3
  Javni naročnik ima deset dizelskih avtobusov, ki so bili naročeni pred začetkom veljavnosti nove direktive. V referenčnem obdobju jih naknadno opremi tako, da delujejo izključno na električno energijo. Zaradi minimalnih ciljev javnega naročanja je naročil deset čistih (brezemisijskih) vozil. V tem smislu je učinek dejansko enak kot učinek v primeru 2.
  Primer 4
  Javni naročnik kupi v referenčnem obdobju deset novih dizelskih avtobusov. Nato jih v istem obdobju naknadno opremi tako, da postanejo električni avtobusi z baterijo. V tem primeru bosta evidentirani dve ločeni javni naročili: najprej naročilo desetih nečistih vozil (enako kot v primeru 1) in nato naročilo (z naknadnim opremljanjem) desetih brezemisijskih čistih vozil (enako kot v primeru 3). Skupaj se bo torej upoštevalo naročilo 20 vozil, od katerih je deset brezemisijskih in deset nečistih vozil. |
| --- |

Praktični primeri – vprašanje 20

Primer 1

Javni naročnik kupi v referenčnem obdobju deset novih dizelskih avtobusov. Zaradi minimalnih ciljev javnega naročanja je naročil deset vozil, pri čemer nobeno ni bilo čisto vozilo.

Primer 2

Javni naročnik kupi v referenčnem obdobju deset novih električnih avtobusov z baterijo. Zaradi minimalnih ciljev javnega naročanja je naročil deset čistih (brezemisijskih) vozil.

Primer 3

Javni naročnik ima deset dizelskih avtobusov, ki so bili naročeni pred začetkom veljavnosti nove direktive. V referenčnem obdobju jih naknadno opremi tako, da delujejo izključno na električno energijo. Zaradi minimalnih ciljev javnega naročanja je naročil deset čistih (brezemisijskih) vozil. V tem smislu je učinek dejansko enak kot učinek v primeru 2.

Primer 4

Javni naročnik kupi v referenčnem obdobju deset novih dizelskih avtobusov. Nato jih v istem obdobju naknadno opremi tako, da postanejo električni avtobusi z baterijo. V tem primeru bosta evidentirani dve ločeni javni naročili: najprej naročilo desetih nečistih vozil (enako kot v primeru 1) in nato naročilo (z naknadnim opremljanjem) desetih brezemisijskih čistih vozil (enako kot v primeru 3). Skupaj se bo torej upoštevalo naročilo 20 vozil, od katerih je deset brezemisijskih in deset nečistih vozil.

Vprašanja v zvezi s podatkovno bazo portala TED

21.   Kako se bo podatkovna baza portala TED uporabljala za spremljanje izvajanja Direktive? Kaj morajo javni naročniki in naročniki za namene Direktive vnesti vanjo?

Za vsako javno naročilo, ki spada na področje uporabe Direktive, je treba zbrati naslednje informacije: skupno število vozil, zajetih v javnem naročilu, število vozil (od navedenega skupnega števila), ki se štejejo za „čista vozila“, kot so opredeljena v členu 4(4) Direktive, in število vozil (od skupnega števila vozil), ki se v skladu s členom 4(5) Direktive štejejo za „brezemisijska težka vozila“.

Te informacije so znane ob sklenitvi pogodbe in so že pogosto navedene v enem od polj za prosto besedilo v podatkovni bazi portala TED. Ker pa za zdaj teh informacij ni obvezno predložiti, takrat niso vedno znane. Poleg tega informacije, čeprav so vnesene v podatkovno bazo portala TED, niso vedno vnesene v isto polje za besedilo, saj v zvezi s tem ni jasne zahteve. Zato teh informacij za zdaj ni mogoče samodejno pridobiti iz podatkovne baze portala TED, ročno pridobivanje zadevnih informacij pa je zelo zamudno.

Zato bo naslednja različica e-obrazcev, uvedena z izvedbeno uredbo Komisije o standardnih obrazcih za objavo obvestil na področju javnega naročanja (Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1780 (11)) vključevala naslednja tri polja za vse pogodbe s kodo CPV, ki se nanašajo na Direktivo:

| — | vozila BT-715 – število vseh vozil (ne glede na to, ali so čista ali ne), ki spadajo na področje uporabe Direktive2009/33/ES. Ta vozila so bila kupljena, vzeta v zakup, najeta, kupljena s pridržanim lastništvom ali pa je bila njihova uporaba pogodbeno zagotovljena za opravljanje naročene storitve, ki spada na področje uporabe Direktive 2009/33/ES, |
| --- | --- |

—

vozila BT-715 – število vseh vozil (ne glede na to, ali so čista ali ne), ki spadajo na področje uporabe Direktive2009/33/ES. Ta vozila so bila kupljena, vzeta v zakup, najeta, kupljena s pridržanim lastništvom ali pa je bila njihova uporaba pogodbeno zagotovljena za opravljanje naročene storitve, ki spada na področje uporabe Direktive 2009/33/ES,

| — | čista vozila BT-716 – število čistih vozil v skladu z opredelitvijo iz Direktive 2009/33/ES, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive. Ta vozila so bila kupljena, vzeta v zakup, najeta, kupljena s pridržanim lastništvom ali pa je bila njihova uporaba pogodbeno zagotovljena za opravljanje naročene storitve, ki spada na področje uporabe Direktive 2009/33/ES, |
| --- | --- |

—

čista vozila BT-716 – število čistih vozil v skladu z opredelitvijo iz Direktive 2009/33/ES, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive. Ta vozila so bila kupljena, vzeta v zakup, najeta, kupljena s pridržanim lastništvom ali pa je bila njihova uporaba pogodbeno zagotovljena za opravljanje naročene storitve, ki spada na področje uporabe Direktive 2009/33/ES,

| — | brezemisijska vozila BT-725 – število brezemisijskih težkih vozil v skladu z opredelitvijo iz Direktive 2009/33/ES, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive. Ta vozila so bila kupljena, vzeta v zakup, najeta, kupljena s pridržanim lastništvom ali pa je bila njihova uporaba pogodbeno zagotovljena za opravljanje naročene storitve, ki spada na področje uporabe Direktive 2009/33/ES. |
| --- | --- |

—

brezemisijska vozila BT-725 – število brezemisijskih težkih vozil v skladu z opredelitvijo iz Direktive 2009/33/ES, ki spadajo na področje uporabe navedene direktive. Ta vozila so bila kupljena, vzeta v zakup, najeta, kupljena s pridržanim lastništvom ali pa je bila njihova uporaba pogodbeno zagotovljena za opravljanje naročene storitve, ki spada na področje uporabe Direktive 2009/33/ES.

Ko bodo ti novi e-obrazci vzpostavljeni, bo mogoče samodejno pridobiti število vozil za cestni prevoz ter število čistih in brezemisijskih vozil za cestni prevoz. To bo vsem državam članicam olajšalo registracijo in spremljanje naročil. Komisija bo te informacije zbrala in jih objavila na svojem spletišču.

Opozoriti bi bilo treba, da so polja, ki so omenjena zgoraj (BT-715, BT-716 in BT-725) in se bodo uporabljala za spremljanje prek e-obrazcev, neobvezna. Če nameravajo države članice dovoliti spremljanje izvajanja Direktive prek podatkovne baze portala TED, se priporoča, da so ta polja na nacionalni ravni obvezna. Če se ta polja v državi članici ne uporabljajo, bo treba na nacionalni ravni vzpostaviti eno od oblik namenskega sistema spremljanja in poročanja.

22.   Države članice morajo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z Direktivo 2019/1161, sprejeti do 2. avgusta 2021, novi e-obrazci, vključno z namenskimi polji v podatkovni bazi portala TED, pa bodo na voljo šele od 14. novembra 2022. Kako se bo napredek spremljal medtem?

Z vključitvijo namenskih polj (število vozil, število čistih vozil, število brezemisijskih vozil) v nove e-obrazce bo mogoče samodejno pridobivati informacije iz podatkovne baze portala TED. Za obdobje med koncem prehodnega obdobja (2. avgust 2021) in vzpostavitvijo novih e-obrazcev za portal TED se lahko informacije o številu vozil, čistih vozil in brezemisijskih vozil, zajetih v posamezni pogodbi, vnesejo v polje za besedilo II.2.14) „Dodatne informacije“. Države članice se spodbuja, naj pri prenosu in izvajanju Direktive navedejo, da je treba to polje za prosto besedilo uporabiti za ta namen, da bi se olajšalo zbiranje navedenih informacij.

23.   V zvezi z obvestili o oddaji javnega naročila, objavljenimi na portalu TED, bi lahko nastala težava pri pogodbah, ki zajemajo vozila različnih kategorij, za katere so določeni različni deleži (npr. za avtobuse in avtomobile). Kako bi moral v takem primeru javni naročnik/naročnik poročati o javnem naročilu?

Na podlagi sedanjih izkušenj se pričakuje, da bo ta težava zadevala samo razmeroma omejeno število obvestil o oddaji javnega naročila. Na splošno bi bilo treba javne naročnike in naročnike spodbujati, naj po možnosti za različne kategorije vozil uporabljajo ločene sklope.

Kadar mora obvestilo o oddaji javnega naročila zajemati različne kategorije vozil, se priporoča naslednji pristop:

| — | vključijo se kode CPV za obe kategoriji vozil. Za glavno kodo CPV se izbere koda za kategorijo vozil, iz katere je največ vozil, kode za druge kategorije vozil pa so sekundarne kode CPV (če se torej obvestilo na primer nanaša na deset avtobusov in pet furgonov, se za glavno kodo CPV izbere koda za avtobuse, za sekundarno kodo CPV pa koda za furgone), |
| --- | --- |

—

vključijo se kode CPV za obe kategoriji vozil. Za glavno kodo CPV se izbere koda za kategorijo vozil, iz katere je največ vozil, kode za druge kategorije vozil pa so sekundarne kode CPV (če se torej obvestilo na primer nanaša na deset avtobusov in pet furgonov, se za glavno kodo CPV izbere koda za avtobuse, za sekundarno kodo CPV pa koda za furgone),

| — | v namenska polja se vnese samo število vozil kategorije, iz katere je največ vozil (če se torej obvestilo na primer nanaša na deset avtobusov in pet furgonov, se vključi samo deset avtobusov), |
| --- | --- |

—

v namenska polja se vnese samo število vozil kategorije, iz katere je največ vozil (če se torej obvestilo na primer nanaša na deset avtobusov in pet furgonov, se vključi samo deset avtobusov),

| — | število drugih vozil se vnese v polje II.2.14) „Dodatne informacije“. |
| --- | --- |

—

število drugih vozil se vnese v polje II.2.14) „Dodatne informacije“.

24.   Kaj se zgodi, če javni naročnik ali naročnik uporabi e-obrazce iz podatkovne baze portala TED za pogodbe, ki ne spadajo na področje uporabe Direktive, npr. ker ne dosegajo minimalnih mejnih vrednosti ali ker so naročena vozila izvzeta iz področja uporabe Direktive? Kako se lahko prepreči, da bi se vozila, zajeta v teh pogodbah, upoštevala pri minimalnih ciljih javnega naročanja na podlagi Direktive, čeprav ne spadajo na njeno področje uporabe?

Če se e-obrazec uporabi za pogodbo, ki ne spada na področje uporabe Direktive (npr. ker njena vrednost ne dosega mejne vrednosti), bi bilo treba namenska polja (število naročenih vozil v okviru področja uporabe Direktive, število čistih vozil, število brezemisijskih vozil) pustiti prazna ali vanje vnesti vrednost „0“, da se pri pridobivanju podatkov iz podatkovne baze portala TED zadevno število vozil ne bo upoštevalo.

25.   Člen 3(1)(b) Direktive državam članicam omogoča, da določijo minimalno mejno vrednost za pogodbe o izvajanju javne službe, ki so lahko enake ali nižje kot mejne vrednosti iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1370/2007. Kako se lahko te pogodbe spremljajo v podatkovni bazi portala TED, če država članica določi nižjo mejno vrednost?

Če se država članica odloči, da bo določila nižjo mejno vrednost, bi načeloma morala obstajati možnost, da v podatkovno bazo portala TED vnese pogodbe o izvajanju javne službe, katerih vrednost je nižja od mejne vrednosti EU iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1370/2007.

Če je treba zadevno pogodbo v podatkovno bazo portala TED vnesti že na podlagi nacionalnih predpisov, se v zadevni e-obrazec enostavno vnese število cestnih vozil, pri čemer je dodatno upravne breme minimalno.

Če o pogodbi za zdaj ni treba poročati, so za poročanje na voljo različne možnosti, vendar vse vključujejo določeno raven upravnega bremena:

| — | države članice lahko zahtevajo, da se o pogodbi poroča v podatkovni bazi portala TED, |
| --- | --- |

—

države članice lahko zahtevajo, da se o pogodbi poroča v podatkovni bazi portala TED,

| — | namesto tega pa lahko države članice od javnih naročnikov in naročnikov zahtevajo, naj sporočijo število cestnih vozil (ter čistih in brezemisijskih cestnih vozil) v teh pogodbah na nacionalni ravni. Država članica bi lahko nato te podatke vključila v nacionalno poročilo, ne da bi uporabila podatkovno bazo portala TED. Potreba po vzporednem poročanju o številu vozil, zajetih v teh razmeroma malih pogodbah, bi pomenila tudi določeno raven dodatnega upravnega bremena. |
| --- | --- |

—

namesto tega pa lahko države članice od javnih naročnikov in naročnikov zahtevajo, naj sporočijo število cestnih vozil (ter čistih in brezemisijskih cestnih vozil) v teh pogodbah na nacionalni ravni. Država članica bi lahko nato te podatke vključila v nacionalno poročilo, ne da bi uporabila podatkovno bazo portala TED. Potreba po vzporednem poročanju o številu vozil, zajetih v teh razmeroma malih pogodbah, bi pomenila tudi določeno raven dodatnega upravnega bremena.

Države članice se poziva, naj pri odločanju o tem vprašanju v okviru prenosa Direktive upoštevajo zadevne prednosti in učinke teh različnih možnosti.

Vprašanji v zvezi z javnimi naročili, ki so se začela pojavljati pred koncem prehodnega obdobja

26.   Ali Direktiva vpliva na veljavna naročila storitev, sklenjena pred 2. avgustom 2021? Kako bi bilo treba obravnavati nadomestitev vozil v okviru teh pogodb?

Okvirne pogodbe ali pogodbe o izvajanju javne službe za storitve javnega prevoza, ki so bile sklenjene pred 2. avgustom 2021, ne spadajo na področje uporabe Direktive. Kot je pojasnjeno pri vprašanju 13, je, tudi če naročilo storitev spada na področje uporabe Direktive, število vozil, ki jih je treba upoštevati pri minimalnem cilju javnega naročanja, število vozil, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitve, in ne število vozil, ki bi jih lahko ponudnik storitve nadomestil med veljavnostjo pogodbe.

Kot pa je podrobneje pojasnjeno pri vprašanju 14, bi se lahko od ponudnika storitve zahtevalo, da poroča o nakupu vozil, če je sam javni naročnik ali naročnik, za katerega veljajo zahteve iz Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/25/EU.

| Praktična primera – vprašanja 17, 18 in 26

  Primer 1: javni naročnik pred 2. avgustom 2021 sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja s subjektom, ki ni javni naročnik ali naročnik, kot je opredeljen v direktivah 2014/24/EU in 2014/25/EU. Naročilo storitve ne spada na področje uporabe Direktive in se ne upošteva pri minimalnih ciljih javnega naročanja. Pri tem cilju se ne upošteva noben avtobus. Prav tako se ne upoštevajo morebitni nadomeščeni avtobusi, pri čemer jih ni treba spremljati/registrirati.
  Primer 2: javni naročnik pred 2. avgustom 2021 sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja z agencijo za javni prevoz, ki je tudi javni naročnik ali naročnik, za katerega veljajo zahteve iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU. Naročilo storitve ne spada na področje uporabe Direktive in se ne upošteva pri minimalnih ciljih javnega naročanja. Vendar naročilo avtobusov, ki ga opravi agencija za javni prevoz, spada na področje uporabe Direktive. Če torej agencija v referenčnem obdobju nadomesti enega ali več avtobusov, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitve, se to naročilo upošteva pri minimalnem cilju javnega naročanja in bi bilo treba o njem ustrezno poročati (opozoriti je treba, da bi se v tem primeru nakup avtobusa upošteval ne glede na to, ali se uporablja v okviru naročila storitve). |
| --- |

Praktična primera – vprašanja 17, 18 in 26

Primer 1: javni naročnik pred 2. avgustom 2021 sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja s subjektom, ki ni javni naročnik ali naročnik, kot je opredeljen v direktivah 2014/24/EU in 2014/25/EU. Naročilo storitve ne spada na področje uporabe Direktive in se ne upošteva pri minimalnih ciljih javnega naročanja. Pri tem cilju se ne upošteva noben avtobus. Prav tako se ne upoštevajo morebitni nadomeščeni avtobusi, pri čemer jih ni treba spremljati/registrirati.

Primer 2: javni naročnik pred 2. avgustom 2021 sklene pogodbo o upravljanju avtobusnega omrežja z agencijo za javni prevoz, ki je tudi javni naročnik ali naročnik, za katerega veljajo zahteve iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU. Naročilo storitve ne spada na področje uporabe Direktive in se ne upošteva pri minimalnih ciljih javnega naročanja. Vendar naročilo avtobusov, ki ga opravi agencija za javni prevoz, spada na področje uporabe Direktive. Če torej agencija v referenčnem obdobju nadomesti enega ali več avtobusov, ki se uporabljajo za zagotavljanje storitve, se to naročilo upošteva pri minimalnem cilju javnega naročanja in bi bilo treba o njem ustrezno poročati (opozoriti je treba, da bi se v tem primeru nakup avtobusa upošteval ne glede na to, ali se uporablja v okviru naročila storitve).

Vprašanja v zvezi z uporabo Direktive za okvirne sporazume in dinamične nabavne sisteme

27.   Kako se zahteve iz Direktive uporabljajo za javno naročanje v okviru dinamičnega nabavnega sistema ali okvirnih sporazumov?

Direktiva se uporablja za posamezne pogodbe, podpisane na podlagi okvirnega sporazuma ali dinamičnih nabavnih sistemov. Za namene Direktive bi bilo treba v skladu z določbami člena 5(2) upoštevati posamezna obvestila o oddaji javnega naročila. O njih se lahko poroča na naslednja načina:

| — | pri dinamičnih nabavnih sistemih v skladu s členom 50(3) Direktive 2014/24/EU „[j]avni naročniki pošljejo obvestilo o oddaji javnega naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema v 30 dneh po oddaji vsakega javnega naročila.“ Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja“, |
| --- | --- |

—

pri dinamičnih nabavnih sistemih v skladu s členom 50(3) Direktive 2014/24/EU „[j]avni naročniki pošljejo obvestilo o oddaji javnega naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema v 30 dneh po oddaji vsakega javnega naročila.“ Vendar lahko ta obvestila pošiljajo tudi po četrtletjih. V tem primeru pošljejo zbrana obvestila v 30 dneh po koncu vsakega četrtletja“,

| — | pri posameznih pogodbah na podlagi okvirnega sporazuma se uporabijo e-obrazci, možni načini njihove uporabe pa so pojasnjeni v priročniku za izvajanje politike e-obrazcev. Pomemben je zlasti naslednji izvleček iz priročnika: |
| --- | --- |

—

pri posameznih pogodbah na podlagi okvirnega sporazuma se uporabijo e-obrazci, možni načini njihove uporabe pa so pojasnjeni v priročniku za izvajanje politike e-obrazcev. Pomemben je zlasti naslednji izvleček iz priročnika:

„E-obrazci bi se lahko uporabili za objavo obvestil o oddaji javnega naročila za posamezna naročila na podlagi okvirnega sporazuma, in sicer vsako četrtletje (s sklicem na obvestilo o okvirnem sporazumu), česar direktive o javnih naročilih ne določajo (*). Ta obveznost se lahko dodatno razdeli glede na vrsto okvirnega sporazuma: npr. za vse okvirne sporazume ali samo za okvirne sporazume z več gospodarskimi subjekti.

Objava obvestil o oddaji javnega naročila v zvezi s pogodbami, sklenjenimi na podlagi okvirnih sporazumov, je nujna za zagotovitev preglednosti dejanske porabe davkoplačevalskega denarja. V primeru okvirnih sporazumov z več gospodarskimi subjekti pa za zagotovitev dodatne preglednosti nad dejanskim prejemnikom denarja. (Poleg tega je potrebna za natančno merjenje nakupov vozil v skladu z direktivo o čistih vozilih.)

28.   Ali se Direktiva uporablja za javno naročanje na podlagi prej vzpostavljenih dinamičnih nabavnih sistemov ali okvirnega sporazuma, če začne Direktiva veljati med veljavnostjo sistema?

Ali se Direktiva uporablja za javno naročanje na podlagi prej vzpostavljenih dinamičnih nabavnih sistemov ali okvirnega sporazuma, če začne Direktiva veljati med veljavnostjo sistema?

Ne. V skladu s členom 3(1) Direktive spadajo na njeno področje uporabe samo pogodbe, za katere je bil poslan javni razpis po 2. avgustu 2021. Dinamični nabavni sistem ali okvirni sporazum, za katerega je bil poslan javni razpis po navedenem datumu, torej ne bi spadal na področje uporabe Direktive, čeprav bi lahko bile posamezne pogodbe, ki temeljijo na tem dinamičnem nabavnem sistemu, sklenjene po navedenem datumu. Glej tudi odgovor na vprašanje 7.

29.   V katerem obdobju bi bilo treba upoštevati zadevna vozila, če se okvirni sporazum ali dinamični nabavni sistem vzpostavi v prvem referenčnem obdobju, posamezne pogodbe pa se sklenejo v drugem obdobju?

V katerem obdobju bi bilo treba upoštevati zadevna vozila, če se okvirni sporazum ali dinamični nabavni sistem vzpostavi v prvem referenčnem obdobju, posamezne pogodbe pa se sklenejo v drugem obdobju?

V skladu s členom 5(2) Direktive je datum, ki ga je treba upoštevati, datum sklenitve pogodbe. Pri okvirnih sporazumih ali dinamičnih nabavnih sistemih je to datum sklenitve posameznih pogodb. Pri posameznih pogodbah, ki se sklenejo v drugem referenčnem obdobju na podlagi okvirnega sporazuma ali dinamičnega nabavnega sistema, vzpostavljenega v prvem referenčnem obdobju, se bodo torej zadevna vozila upoštevala v drugem referenčnem obdobju.

Glej tudi odgovor na vprašanje 7.

Vprašanje v zvezi z javnim naročanjem, ki vključuje javne naročnike iz različnih držav članic

Vprašanje v zvezi z javnim naročanjem, ki vključuje javne naročnike iz različnih držav članic

30.   Če se organizira skupno javno naročanje, v katerem sodelujejo javni naročniki/naročniki iz različnih držav članic – na primer če evropsko združenje za teritorialno sodelovanje organizira skupno javno naročanje čistih avtobusov v imenu svojih članov v različnih državah članicah – kako bi bilo treba to sporočiti v podatkovno bazo portala TED za zagotovitev, da se bodo vozila pravilno dodelila zadevnim državam članicam, kar zadeva minimalne cilje javnega naročanja?

Če se organizira skupno javno naročanje, v katerem sodelujejo javni naročniki/naročniki iz različnih držav članic – na primer če evropsko združenje za teritorialno sodelovanje organizira skupno javno naročanje čistih avtobusov v imenu svojih članov v različnih državah članicah – kako bi bilo treba to sporočiti v podatkovno bazo portala TED za zagotovitev, da se bodo vozila pravilno dodelila zadevnim državam članicam, kar zadeva minimalne cilje javnega naročanja?

Skupno javno naročanje, kot je opisano zgoraj, se bo v podatkovni bazi portala TED evidentiralo kot en vnos. Ustrezna vozila bi se torej samodejno dodelila državi članici, v kateri ima sedež vodilni javni naročnik/naročnik. Za zagotovitev, da se vozila pravilo dodelijo sodelujočim državam članicam, kar zadeva minimalne cilje javnega naročanja, bi bilo treba razporeditev vozil, čistih vozil in brezemisijskih vozil po državah članicah vnesti v polje II.2.14) „Dodatne informacije“. Službe Komisije bodo nato ročno popravile štetje navedenih vozil v sistemu, tako da bo izražalo njihovo dejansko razporeditev med sodelujočimi državami članicami.

---

(1)  UL L 120, 15.5.2009, str. 5.

1

(2)  Direktiva (EU) 2019/1161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Direktive 2009/33/ES o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 188, 12.7.2019, str. 116).

2

(3)  UL L 151, 14.6.2018, str. 1.

3

(4)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

5

(6)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1. V skladu s členom 88 Uredbe (EU) 2018/858 se Direktiva 2007/46/ES razveljavi z učinkom od 1. septembra 2020.

6

(7)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1.

7

(8)  „Opozoriti je treba, da se trolejbusi štejejo za brezemisijske avtobuse, če delujejo le na električno energijo ali pa uporabljajo le brezemisijski pogon, kadar niso povezani v omrežje, sicer se še vedno štejejo za čista vozila.“

8

(9)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

9

(10)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

10

(11)  UL L 272, 25.10.2019, str. 7.

11

---

| 22.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/13

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9957 — Advent International/Otto/Hermes Parcelnet/Hermes Germany)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 352/02)

Komisija se je 19. oktober 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9957. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9957. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. oktober 2020

(2020/C 352/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1852 |
| JPY | japonski jen | 124,27 |
| DKK | danska krona | 7,4432 |
| GBP | funt šterling | 0,90754 |
| SEK | švedska krona | 10,3645 |
| CHF | švicarski frank | 1,0715 |
| ISK | islandska krona | 164,60 |
| NOK | norveška krona | 10,9315 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,185 |
| HUF | madžarski forint | 364,01 |
| PLN | poljski zlot | 4,5740 |
| RON | romunski leu | 4,8758 |
| TRY | turška lira | 9,3084 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6733 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5557 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1854 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7875 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6067 |
| KRW | južnokorejski won | 1 343,08 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,4374 |
| CNY | kitajski juan | 7,8879 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5755 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 342,44 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9115 |
| PHP | filipinski peso | 57,539 |
| RUB | ruski rubelj | 91,4095 |
| THB | tajski bat | 37,026 |
| BRL | brazilski real | 6,6118 |
| MXN | mehiški peso | 24,9348 |
| INR | indijska rupija | 87,3745 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1852

JPY

japonski jen

124,27

DKK

danska krona

7,4432

GBP

funt šterling

0,90754

SEK

švedska krona

10,3645

CHF

švicarski frank

1,0715

ISK

islandska krona

164,60

NOK

norveška krona

10,9315

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,185

HUF

madžarski forint

364,01

PLN

poljski zlot

4,5740

RON

romunski leu

4,8758

TRY

turška lira

9,3084

AUD

avstralski dolar

1,6733

CAD

kanadski dolar

1,5557

HKD

hongkonški dolar

9,1854

NZD

novozelandski dolar

1,7875

SGD

singapurski dolar

1,6067

KRW

južnokorejski won

1 343,08

ZAR

južnoafriški rand

19,4374

CNY

kitajski juan

7,8879

HRK

hrvaška kuna

7,5755

IDR

indonezijska rupija

17 342,44

MYR

malezijski ringit

4,9115

PHP

filipinski peso

57,539

RUB

ruski rubelj

91,4095

THB

tajski bat

37,026

BRL

brazilski real

6,6118

MXN

mehiški peso

24,9348

INR

indijska rupija

87,3745

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 352/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus“, ZDA),

| — | Vista Equity Partners Management („Vista“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Vista Equity Partners Management („Vista“, ZDA),

| — | Infoblox, Inc. („Infoblox“ ali „Target“, ZDA), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Vista. |
| --- | --- |

—

Infoblox, Inc. („Infoblox“ ali „Target“, ZDA), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Vista.

Podjetji Pincus in Vista pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Infoblox. Podjetje Vista ima trenutno izključni nadzor nad podjetjem Infoblox.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Warburg Pincus: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, ki vlaga predvsem v podjetja v različnih sektorjih, vključno s potrošniškimi, industrijskimi in poslovnimi storitvami, energijo, finančnimi storitvami, zdravstvenim varstvom, nepremičninami in tehnologijo, mediji in telekomunikacijami, |
| --- | --- |

—

za Warburg Pincus: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, ki vlaga predvsem v podjetja v različnih sektorjih, vključno s potrošniškimi, industrijskimi in poslovnimi storitvami, energijo, finančnimi storitvami, zdravstvenim varstvom, nepremičninami in tehnologijo, mediji in telekomunikacijami,

| — | za Vista: zasebno naložbeno podjetje, ki upravlja številna portfeljska podjetja, dejavna na področju zagotavljanja storitev IT, |
| --- | --- |

—

za Vista: zasebno naložbeno podjetje, ki upravlja številna portfeljska podjetja, dejavna na področju zagotavljanja storitev IT,

| — | za Infoblox: ponudnik storitev avtomatizacije IT in varnostnih storitev, vključno s programsko opremo in napravami, ki avtomatizirajo dodeljevanje naslovov IP in upravljajo sistem domenskih imen (DNS) ter varnostne rešitve in rešitve za avtomatizacijo omrežja v oblaku. |
| --- | --- |

—

za Infoblox: ponudnik storitev avtomatizacije IT in varnostnih storitev, vključno s programsko opremo in napravami, ki avtomatizirajo dodeljevanje naslovov IP in upravljajo sistem domenskih imen (DNS) ter varnostne rešitve in rešitve za avtomatizacijo omrežja v oblaku.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9975 – Warburg Pincus / Vista Equity Partners Management / Infoblox

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 22.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 352/17

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 352/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„JABUGO“

EU št.: PDO-ES-0009-AM02 – 3. 10. 2019

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida Jabugo [Regulativni odbor za zaščiteno označbo porekla Jabugo]

Avenida Infanta María Luisa 1, 21290 Jabugo (Huelva), Španija

+34 959127900

info@dopjabugo.es

Regulativni odbor je uradno priznan kot organ za upravljanje ZOP „Jabugo“ v skladu s prvo dodatno določbo Zakona št. 6/2015 z dne 12. maja 2015 o zaščitenih označbah porekla in geografskih označbah. ki se uporabljajo na ozemlju, večjem od avtonomne skupnosti, ena izmed njegovih posebnih funkcij pa je predlaganje sprememb specifikacije.

2.   Država članica ali Tretja Država

Španija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezava |
| --- | --- |

☐

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☐ | Drugo (Navedite.) |
| --- | --- |

☐

Drugo (Navedite.)

| ☒ | Organi ali telesa, pristojni za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda |
| --- | --- |

☒

Organi ali telesa, pristojni za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Sprememba imena zaščitene označbe porekla (ZOP) iz „Jamón de Huelva“ v ZOP „Jabugo“ je pospešila trend odličnosti, zaznan v zadnjih nekaj letih.

Opis proizvoda

Spremembe tega odstavka so bile uvedene, ker so bile tri skupine proizvodov (skupina I „Summum“, skupina II „Excellens“ in skupina III „Selección“) poenostavljene tako, da tvorijo eno vrhunsko skupino. Torej specifikacija proizvoda zajema samo pršut in pleče iz prašičev „100-odstotne iberske“ pasme (avtohtona pasma), ki se prehranjujejo z želodno pašo, to je z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas).

Prvič, prašič „100-odstotne iberske“ pasme je avtohtona, kmečka pasma, popolnoma prilagojena za hrastove gmajne (dehesas) in prosto rejo. Gre za pasmo, ki ima manj prirasta in potrebuje več časa, da pridobi težo pred zakolom. Prašiči imajo visoko stopnjo medmišične maščobe.

Drugič, želodi dajejo končnemu proizvodu edinstvene organoleptične značilnosti, in sicer njegov okus, aromo in retronazalno izrazitost/obstojnost.

Z drugimi besedami sta pršut in pleče iz prašičev „100-odstotne iberske“ pasme, ki se prehranjujejo z želodi in na naravnih pašnikih, najvišje senzorične kakovosti ter omogočata ohranjanje čistosti „iberske“ pasme in trajnostnost ekosistema.

V zvezi s tem so bile uvedene naslednje spremembe:

| — | Križanci s pasmo „duroc“ (tuja pasma) so bili izključeni. |
| --- | --- |

—

Križanci s pasmo „duroc“ (tuja pasma) so bili izključeni.

| — | V primeru prašičev z želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo, je bila črtana najmanjša teža trupov s kožo za prašiče križance. |
| --- | --- |

—

V primeru prašičev z želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo, je bila črtana najmanjša teža trupov s kožo za prašiče križance.

| — | Prašiči, krmljeni v prosti reji, so bili izključeni. |
| --- | --- |

—

Prašiči, krmljeni v prosti reji, so bili izključeni.

| — | V skladu z nacionalno zakonodajo o iberskem pršutu sta bila nastavljena začetni in končni datum za želodno pašo. |
| --- | --- |

—

V skladu z nacionalno zakonodajo o iberskem pršutu sta bila nastavljena začetni in končni datum za želodno pašo.

| — | Določena je bila gostota živine, ki zagotavlja, da se živina med dopitanjem goji ekstenzivno. |
| --- | --- |

—

Določena je bila gostota živine, ki zagotavlja, da se živina med dopitanjem goji ekstenzivno.

| — | Ime skupine I „Summum“ je bilo črtano, čeprav zahteve ostajajo nespremenjene. |
| --- | --- |

—

Ime skupine I „Summum“ je bilo črtano, čeprav zahteve ostajajo nespremenjene.

| — | Skupina II „Excellens“ je bila črtana. |
| --- | --- |

—

Skupina II „Excellens“ je bila črtana.

| — | Skupina III „Selección“ je bila črtana. |
| --- | --- |

—

Skupina III „Selección“ je bila črtana.

| — | Najmanjša teža pršuta in plečeta za prašiče križance je bila črtana. |
| --- | --- |

—

Najmanjša teža pršuta in plečeta za prašiče križance je bila črtana.

Spremembe so bile narejene zaradi želje, da se potrošnikom EU pošlje jasno in nedvoumno sporočilo o določanju položaja ZOP „Jabugo“ kot dela najzahtevnejšega tržnega segmenta. Hkrati je to skladno s trendom pri certificiranih proizvodih, saj število proizvodov skupine II upada in jih je ostalo samo še nekaj, noben proizvod pa ni certificiran v skupino III.

Posledično sprememba ne vključuje kakršne koli spremembe proizvoda vrhunske kakovosti.

Prejšnje besedilo enotnega dokumenta:

„3.2   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

[...]

Teža: najmanj 5,75 kg za ‚100-odstotni iberski‘ pršut, 7 kg za ‚iberski‘ pršut, 3,7 kg za ‚100-odstotno ibersko‘ pleče in 4 kg za ‚ibersko‘ pleče.

[...]

Skupina

Živali, namenjene proizvodnji mesa, so prašiči ‚100-odstotne iberske‘ pasme ali križanci ‚iberske‘ pasme in pasme ‚duroc‘, ki so najmanj 75 % iberske pasme.

Glede na pasmo živali in njihovo krmo so bile opredeljene naslednje skupine pršutov in plečet:

| | Skupina I – Summum: meso, pridobljeno iz prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, ki se zakoljejo pri starosti najmanj 14 mesecev ter vzrejajo tradicionalno in prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva. |
| --- | --- |

Skupina I – Summum: meso, pridobljeno iz prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, ki se zakoljejo pri starosti najmanj 14 mesecev ter vzrejajo tradicionalno in prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

| | Skupina II – Excellens: meso, pridobljeno iz prašičev 75-odstotne ‚iberske‘ pasme, katere značilnosti so enake skupini I. |
| --- | --- |

Skupina II – Excellens: meso, pridobljeno iz prašičev 75-odstotne ‚iberske‘ pasme, katere značilnosti so enake skupini I.

| | Skupina III – Selección: meso, pridobljeno iz prašičev najmanj 75-odstotne ‚iberske‘ pasme, ki se dopitajo na prostem v hrastovih gmajnah (dehesas) s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice, ter se zakoljejo pri starosti najmanj 12 mesecev, pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva. |
| --- | --- |

Skupina III – Selección: meso, pridobljeno iz prašičev najmanj 75-odstotne ‚iberske‘ pasme, ki se dopitajo na prostem v hrastovih gmajnah (dehesas) s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice, ter se zakoljejo pri starosti najmanj 12 mesecev, pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

[...]“

Novo besedilo enotnega dokumenta:

„3.2   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

[...]

Teža: najmanj 5,75 kg za pršut in 3,7 kg za pleče.

[...]

To so pršuti in plečeta, pridobljena iz prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, ki se vzrejajo tradicionalno in prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

[...]“

Prejšnje besedilo enotnega dokumenta:

„3.3   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za območje proizvodnje, na katerem se vzrejajo iberski prašiči, namenjeni proizvodnji mesnih izdelkov z ZOP, so značilni obsežna območja hrastovih gmajn (dehesas), kmetijsko-drevesno-pašniški ekosistem in tradicionalno območje vzreje iberskega prašiča, ki ležijo na prostranih območjih Extremadure in Andaluzije. Ključna dejavnika, od katerih so odvisni kakovost iberskih prašičev in s tem poznejše organoleptične značilnosti zaščitenih kosov ter ki pršutom in plečetom z ZOP ‚Jabugo‘ zagotavljata kakovost in dajeta razpoznavne značilnosti, sta prehranjevanje in gibanje v okviru ekstenzivne vzreje, ki prašičem omogoča, da med celotnim vzrejnim obdobjem izkoristijo vse vire iz hrastovih gmajn (dehesas), kot so želodi, naravni pašniki, trava in strnišče.

Geografsko območje proizvodnje je opredeljeno in za zagotavljanje posebnih pogojev se izvajajo naslednji nadzorni ukrepi: ocena količine želodov na črničevju, plutovcu in hrastu Quercus Lusitanica, ki je na voljo prašičem med vsakim obdobjem želodne paše (montanera); določitev največjega števila prašičev in identifikacija z označevanjem na začetku obdobja želodne paše; spremljanje z nenapovedanimi pregledi, da se preveri, ali se prašiči hranijo z želodom in na naravnih pašnikih ter ali se med dopitanjem vzrejajo ekstenzivno.

Za proizvodnjo pršuta in plečet z ZOP ‚Jabugo‘ se uporabijo noge:

| a) | prašičev iz želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo: ta prašič je namenjen za zakol takoj po izključni želodni paši (montanera) z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati v povprečju med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo 108 kg, trupi drugih pasem pa 115 kg; |
| --- | --- |

a)

prašičev iz želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo: ta prašič je namenjen za zakol takoj po izključni želodni paši (montanera) z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati v povprečju med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo 108 kg, trupi drugih pasem pa 115 kg;

| b) | prašičev krmljenih v prosti reji: ti prašiči se v fazi dopitanja vzrejajo ekstenzivno (največ 15 prašičev na hektar), pri čemer se prehranjujejo z viri iz hrastovih gmajn (dehesas) in s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice. Faza dopitanja v hrastovih gmajnah (dehesas), ki poteka pred zakolom, traja 60 dni. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo 108 kg, trupi drugih pasem pa 115 kg.“ |
| --- | --- |

b)

prašičev krmljenih v prosti reji: ti prašiči se v fazi dopitanja vzrejajo ekstenzivno (največ 15 prašičev na hektar), pri čemer se prehranjujejo z viri iz hrastovih gmajn (dehesas) in s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice. Faza dopitanja v hrastovih gmajnah (dehesas), ki poteka pred zakolom, traja 60 dni. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo 108 kg, trupi drugih pasem pa 115 kg.“

Novo besedilo enotnega dokumenta:

„3.3   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za proizvodnjo pršuta in plečet z ZOP ‚Jabugo‘ se uporabijo noge prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, katerih prehrana pred zakolom v skladu z lokalnimi pogoji ustreza prehrani:

prašičev z želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo: ti prašiči so namenjeni za zakol takoj po želodni paši (montanera) izključno z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati v povprečju med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi morajo tehtati vsaj 108 kg.

Ti prašiči, vzrejeni na tradicionalen način, ki se prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), in sicer v obdobju med 1. oktobrom in 31. marcem, se zakoljejo pri starosti najmanj 14 mesecev.

Za območje proizvodnje, na katerem se pitajo iberski prašiči, namenjeni proizvodnji mesnih izdelkov z ZOP, so značilne obsežne hrastove gmajne (dehesas) na prostranih območjih Extremadure in Andaluzije. Ključna dejavnika, od katerih so odvisne kakovost prašičev in s tem poznejše organoleptične značilnosti zaščitenega pršuta in plečet ter ki pršutom in plečetom z ZOP ‚Jabugo‘ zagotavljata kakovost in dajeta razpoznavne značilnosti, sta prehranjevanje in ekstenzivna reja prašičev med končnim dopitanjem, ki prašičem omogoča, da v celoti izkoristijo vse vire iz hrastovih gmajn (dehesas), kot so želodi, naravni pašniki in strnišče.

Gostota živine ne sme biti večja od 1,25 prašiča na hektar in je za vsako kmetijo določena na podlagi ocene količine želodov na črničevju, plutovcu in hrastu Quercus Lusitanica, ki je na voljo prašičem med vsakim obdobjem želodne paše.“

Prejšnje besedilo specifikacije:

„(B)   
  Opis proizvoda

Opis proizvoda

Pršuti in plečeta, ki jih zajema označba porekla ‚Jabugo‘, so zorjene noge ‚100-odstotne iberske‘ pasme ali križanci ‚iberske‘ pasme in pasme ‚duroc‘, ki so najmanj 75 % iberske pasme.

Naslednje kategorije temeljijo na prehrani živali pred zakolom in na uporabljenih lokalnih pogojih:

| (a) | Prašiči z želodne paše ali prašiči, dopitani z želodno pašo: ta prašič je namenjen za zakol takoj po izključno želodni paši (montanera) z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo vsaj 108 kg, trupi drugih pasem pa vsaj 115 kg. |
| --- | --- |

(a)

Prašiči z želodne paše ali prašiči, dopitani z želodno pašo: ta prašič je namenjen za zakol takoj po izključno želodni paši (montanera) z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo vsaj 108 kg, trupi drugih pasem pa vsaj 115 kg.

| (b) | Prašiči, krmljeni v prosti reji: ti prašiči se v fazi dopitanja vzrejajo ekstenzivno, pri čemer se prehranjujejo z viri iz hrastovih gmajn (dehesas) ter s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice. Faza dopitanja v hrastovih gmajnah (dehesas), ki poteka pred zakolom, traja 60 dni. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo 108 kg, trupi drugih pasem pa 115 kg. Največja gostota je 15 prašičev na hektar. |
| --- | --- |

(b)

Prašiči, krmljeni v prosti reji: ti prašiči se v fazi dopitanja vzrejajo ekstenzivno, pri čemer se prehranjujejo z viri iz hrastovih gmajn (dehesas) ter s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice. Faza dopitanja v hrastovih gmajnah (dehesas), ki poteka pred zakolom, traja 60 dni. Posamezni trupi ‚100-odstotne iberske‘ pasme tehtajo 108 kg, trupi drugih pasem pa 115 kg. Največja gostota je 15 prašičev na hektar.

Brez poseganja v in neodvisno od veljavnih nacionalnih standardov so pršuti in plečeta razvrščeni, kot sledi na podlagi dejavnikov kakovosti, in sicer čistost pasme, upravljanja živine, prehrane, ki sestoji izključno iz virov hrastovih gmajn (dehesas), najnižje starosti ob zakolu in dolžine časa, v katerem pršuti zorijo pod naravnimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

Skupina I ‚SUMMUM‘: pršuti in plečeta, pridobljeni iz prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, ki se zakoljejo pri starosti najmanj 14 mesecev ter vzrejajo tradicionalno in prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

Skupina II ‚EXCELLENS‘: pršuti in plečeta, pridobljeni iz prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, ki se zakoljejo pri starosti najmanj 14 mesecev ter vzrejajo tradicionalno in prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

Skupina III ‚SELECCIÓN‘: pršuti in plečeta so iz ‚100 -odstotnih iberskih prašičev, krmljenih v prosti reji‘, ali ‚75-odstotnih iberskih prašičev, krmljenih v prosti reji‘, ter pridobljeni iz prašičev najmanj 75-odstotne ‚iberske‘ pasme, ki se dopitajo na prostem v hrastovih gmajnah (dehesas) z uporabo virov v njih in s krmo, ki jo sestavljajo večinoma žita in stročnice, ter se zakoljejo pri starosti najmanj 12 mesecev, pri čemer meso zori naravno pod naravnimi pogoji La Sierre de Huelva.

[...]

Teža: najmanj 5,75 kg za ‚100-odstotni iberski‘ pršut, 7,00 kg za ‚iberski‘ pršut, 3,70 kg za ‚100-odstotno ibersko‘ pleče in 4,00 kg za ‚ibersko pleče‘.

[...]“

Novo besedilo specifikacije:

„(B)   Opis proizvoda

Pršuti in plečeta, ki jih zajema označba porekla ‚Jabugo‘, so zorjene noge ‚100-odstotne iberske‘ pasme, katerih prehrana pred zakolom v skladu z lokalnimi pogoji ustreza:

prašičem z želodne paše ali prašičem, dopitanim z želodno pašo: ti prašiči so namenjeni za zakol takoj po želodni paši (montanera) izključno z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica, med 1. oktobrom in 31. marcem. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Najnižja starost ob zakolu je 14 mesecev. Posamezni trupi morajo tehtati vsaj 108 kg. Gostota živine ne sme biti večja od 1,25 prašiča na hektar in je za vsako kmetijo določena na podlagi ocene količine želodov na črničevju, plutovcu in hrastu Quercus Lusitanica, ki je na voljo prašičem med vsakim obdobjem želodne paše.

Pršuti in plečeta zorijo naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

[...]

Teža: vsaj 5,75 kg za pršut in 3,70 kg za pleče.

[...]“

Geografsko območje

Geografsko območje

Sprememba vpliva samo na specifikacijo in sestoji iz zamenjave imen kmetijskih območij na območju proizvodnje z imeni občin, ki jih sestavljajo.

Edini popravek enotnega dokumenta je bila zamenjava besed „ta območja“ z besedami „ občine na teh območjih“ za uskladitev s specifikacijo.

Sprememba zato ne vpliva na geografsko območje proizvodnje.

Prejšnje besedilo enotnega dokumenta:

„Območje proizvodnje sestavljajo ta območja, ki so poraščena s hrastovimi gmajnami (dehesas) črničevja, plutovca in hrasta Quercus Lusitanica ter ležijo v pokrajinah Cáceres in Badajoz v Extremaduri ter Sevilja, Kordoba, Huelva, Cádiz in Malaga v Andaluziji:“

Novo besedilo enotnega dokumenta:

„Območje proizvodnje sestavljajo občine na teh območjih, ki so poraščena s hrastovimi gmajnami (dehesas) črničevja, plutovca in hrasta Quercus Lusitanica ter ležijo v pokrajinah Cáceres in Badajoz v Extremaduri ter Sevilja, Kordoba, Huelva, Cádiz in Malaga v Andaluziji:“

Prejšnje besedilo specifikacije:

„Območje proizvodnje za prašiče, katerih noge se lahko uporabijo za proizvodnjo pršutov in plečet z ZOP ‚Jabugo‘, sestavljajo območja, ki so poraščena s hrastovimi gmajnami (dehesas) črničevja, plutovca in hrasta Quercus Lusitanica ter ležijo v pokrajinah Sevilja, Kordoba, Huelva, Cádiz in Málaga v avtonomni skupnosti Andaluziji ter pokrajinah Cáceres in Badajoz v avtonomni skupnosti Extremadura z naslednjimi območji:

Extremadura:

| — | Cáceres: območja Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás in Coria; |
| --- | --- |

—

Cáceres: območja Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás in Coria;

| — | Badajoz: območja Albuquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena in Azuaga; |
| --- | --- |

—

Badajoz: območja Albuquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena in Azuaga;

Andaluzija:

| — | Sevilja: območje Sierra Norte; |
| --- | --- |

—

Sevilja: območje Sierra Norte;

| — | Kordoba: območja Los Pedroches, La Sierra in Campiña Baja; |
| --- | --- |

—

Kordoba: območja Los Pedroches, La Sierra in Campiña Baja;

| — | Huelva: območja La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo oriental in Condado Campiña; |
| --- | --- |

—

Huelva: območja La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo oriental in Condado Campiña;

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar in Campiña; |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar in Campiña;

| — | Málaga: Serranía de Ronda.“ |
| --- | --- |

—

Málaga: Serranía de Ronda.“

Novo besedilo specifikacije:

„Območje proizvodnje za prašiče, katerih noge se uporabijo za proizvodnjo pršutov in plečet z ZOP ‚Jabugo‘, sestavljajo območja, ki so poraščena s hrastovimi gmajnami (dehesas) črničevja, plutovca in hrasta Quercus Lusitanica ter ležijo v pokrajinah v Cáceres in Badajoz v Extremaduri ter Sevilja, Kordoba, Huelva, Cádiz in Malaga v Andaluziji znotraj naslednjih občin:

Extremadura:

| — | Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor, Zorita; |
| --- | --- |

—

Cáceres: Abadía, Abertura, Acebo, Acehuche, Aceituna, Ahigal, Albalá, Alcántara, Alcollarín, Alcuéscar, Aldea del Cano, Aldeacentenera, Aldeanueva de la Vera, Aldeanueva del Camino, Aldehuela de Jerte, Alía, Aliseda, Almaraz, Almoharín, Arroyo de La Luz, Arroyomolinos de La Vera, Arroyomolinos, Baños de Montemayor, Barrado, Belvís de Monroy, Benquerencia, Berrocalejo, Berzocana, Bohonal de Ibor, Botija, Brozas, Cabañas del Castillo, Cabezabellosa, Cabezuela del Valle, Cabrero, Cáceres, Cachorrilla, Cadalso, Calzadilla, Caminomorisco, Campillo de Deleitosa, Campo Lugar, Cañamero, Cañaveral, Carbajo, Carcaboso, Carrascalejo, Casar de Cáceres, Casar de Palomero, Casares de las Hurdes, Casas de Don Antonio, Casas de Don Gómez, Casas de Millán, Casas de Miravete, Casas del Castañar, Casas del Monte, Casatejada, Casillas de Coria, Castañar de Ibor, Ceclavín, Cedillo, Cerezo, Cilleros, Collado, Conquista de La Sierra, Coria, Cuacos de Yuste, Deleitosa, Descargamaría, El Gordo, El Torno, Eljas, Escurial, Fresnedoso de Ibor, Galisteo, Garciaz, Garganta la Olla, Gargantilla, Gargüera, Garrovillas de Alconétar, Garvín, Gata, Guadalupe, Guijo de Coria, Guijo de Galisteo, Guijo de Granadilla, Guijo de Santa Bárbara, Herguijuela, Hernán-Pérez, Herrera de Alcántara, Herreruela, Hervás, Higuera, Hinojal, Holguera, Hoyos, Huélaga, Ibahernando, Jaraicejo, Jaraíz de La Vera, Jarandilla de La Vera, Jarilla, Jerte, La Aldea del Obispo, La Cumbre, La Garganta, La Granja, La Pesga, Ladrillar, Logrosán, Losar de La Vera, Madrigal de La Vera, Madrigalejo, Madroñera, Majadas, Malpartida de Cáceres, Malpartida de Plasencia, Marchagaz, Mata de Alcántara, Membrío, Mesas de Ibor, Miajadas, Millanes, Mirabel, Mohedas de Granadilla, Monroy, Montánchez, Montehermoso, Moraleja, Morcillo, Navaconcejo, Navalmoral de la Mata, Navalvillar de Ibor, Navas del Madroño, Navezuelas, Nuñomoral, Oliva de Plasencia, Palomero, Pasarón de La Vera, Pedroso de Acim, Peraleda de la Mata, Peraleda de San Román, Perales del Puerto, Pescueza, Piedras Albas, Pinofranqueado, Piornal, Plasencia, Plasenzuela, Portaje, Portezuelo, Pozuelo de Zarzón, Pueblonuevo de Miramontes, Puerto de Santa Cruz, Rebollar, Riolobos, Robledillo de Gata, Robledillo de la Vera, Robledillo de Trujillo, Robledollano, Romangordo, Rosalejo, Ruanes, Salorino, Salvatierra de Santiago, San Martín de Trevejo, Santa Ana, Santa Cruz de la Sierra, Santa Cruz de Paniagua, Santa Marta de Magasca, Santiago de Alcántara, Santiago del Campo, Santibáñez el Alto, Santibáñez el Bajo, Saucedilla, Segura de Toro, Serradilla, Serrejón, Sierra de Fuentes, Talaván, Talaveruela de la Vera, Talayuela, Tejeda de Tiétar, Tiétar, Toril, Tornavacas, Torre de Don Miguel, Torre de Santa María, Torrecilla de los Ángeles, Torrecillas de la Tiesa, Torrejón El Rubio, Torrejoncillo, Torremenga, Torremocha, Torreorgaz, Torrequemada, Trujillo, Valdastillas, Valdecañas de Tajo, Valdefuentes, Valdehúncar, Valdelacasa de Tajo, Valdemorales, Valdeobispo, Valencia de Alcántara, Valverde de La Vera, Valverde del Fresno, Vegaviana, Viandar de la Vera, Villa del Campo, Villa del Rey, Villamesías, Villamiel, Villanueva de la Sierra, Villanueva de la Vera, Villar de Plasencia, Villar del Pedroso, Villasbuenas de Gata, Zarza de Granadilla, Zarza de Montánchez, Zarza la Mayor, Zorita;

| — | Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La), Zarza-Capilla; |
| --- | --- |

—

Badajoz: Acedera, Aceuchal, Ahillones, Alange, Albuera (La), Alburquerque, Alconchel, Alconera, Aljucen, Almendral, Almendralejo, Arroyo de San Servan, Atalaya, Azuaga, Badajoz, Barcarrota, Baterno, Benquerencia de la Serena, Berlanga, Bienvenida, Bodonal de la Sierra, Burguillos del Cerro, Cabeza del Buey, Cabeza la Vaca, Calamonte, Calera de León, Calzadilla de Los Barros, Campanario, Campillo de Llerena, Capilla, Carmonita, Carrascalejo (El), Casas de Don Pedro, Casas de Reina, Castilblanco, Castuera, Codosera (La), Cordobilla de Lacara, Coronada (La), Corte de Peleas, Cristina, Cheles, Don Alvaro, Don Benito, Entrin Bajo, Esparragalejo, Esparragosa de La Serena, Esparragosa de Lares, Feria, Fregenal de La Sierra, Fuenlabrada de los Montes, Fuente de Cantos, Fuente del Arco, Fuente del Maestre, Fuentes de Leon, Garbayuela, Garlitos, Garrovilla (La), Granja de Torrehermosa, Guareña, Haba (La), Helechosa, Herrera del Duque, Higuera de La Serena, Higuera de Llerena, Higuera de Vargas, Higuera La Real, Hinojosa del Valle, Hornachos, Jerez de Los Caballeros, Lapa (La), Llera, Llerena, Lobon, Magacela, Maguilla, Malcocinado, Malpartida de La Serena, Manchita, Medellin, Medina de Las Torres, Mengabril, Merida, Mirandilla, Monesterio, Montemolin, Monterrubio de La Serena, Montijo, Morera (La), Nava de Santiago (La), Navalvillar de Pela, Nogales, Oliva de La Frontera, Oliva de Merida, Olivenza, Orellana de la Sierra, Orellana la Vieja, Palomas, Parra (La), Peñalsordo, Peraleda del Zaucejo, Puebla de Alcocer, Puebla de La Reina, Puebla de Obando, Puebla de Sancho Perez, Puebla del Maestre, Puebla del Prior, Pueblo Nuevo del Guadiana, Quintana de La Serena, Reina, Rena, Retamal de Llerena, Ribera del Fresno, Risco, Roca de La Sierra (La), Salvaleon, Salvatierra de Los Barros, San Pedro de Merida, San Vicente de Alcantara, Sancti-Spiritus, Santa Amalia, Santa Marta, Santos de Maimona (Los), Segura de Leon, Siruela, Solana de Los Barros, Talarrubias, Talavera La Real, Taliga Tamurejo, Torre de Miguel Sesmero, Torremayor, Torremejia, Trasierra, Trujillanos, Usagre, Valdecaballeros, Valdetorres, Valencia de las Torres, Valencia del Mombuey, Valencia del Ventoso, Valle de La Serena, Valle de Matamoros, Valle de Santa Ana, Valverde de Burguillos, Valverde de Leganes, Valverde de Llerena, Valverde de Merida, Villafranca de los Barros, Villagarcia de la Torre, Villagonzalo, Villalba de Los Barros, Villanueva de la Serena, Villanueva del Fresno, Villar de Rena, Villar del Rey, Villarta de los Montes, Zafra, Zahinos, Zalamea de la Serena, Zarza (La), Zarza-Capilla;

Andaluzija:

| — | Sevilja: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto, Villanueva del Río y Minas; |
| --- | --- |

—

Sevilja: Alanís, Almadén de la Plata, Aználcollar, Castilblanco de los Arroyos, Castillo de las Guardas, Cazalla de la Sierra, Constantina, Coripe, El Garrobo, El Madroño, El Pedroso, El Real de la Jara, El Ronquillo, Gerena, Guadalcanal, Guillena, Navas de la Concepción, Pruna, Puebla de los Infantes, Sanlúcar La Mayor, San Nicolás del Puerto, Villanueva del Río y Minas;

| — | Kordoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto, Villaviciosa de Córdoba; |
| --- | --- |

—

Kordoba: Adamuz, Alcaracejos, Almodóvar del Río, Añora, Belalcazar, Belmez, Cardeña, Castro del Río, Conquista, Córdoba, Dos Torres, El Carpio, El Guijo, El Viso, Espiel, Fuente la Lancha, Fuente Obejuna, Hinojosa del Duque, Hornachuelos, La Granjuela, la Rambla, Los Blázquez, Montoro, Obejo, Pedroche, Palma del Río, Peñarroya-Pueblo Nuevo, Posadas, Pozoblanco, Santaella, Santa Eufemia, Torrecampo, Valsequillo, Villafranca de Córdoba, Villaharta, Villanueva de Córdoba, Villanueva del Duque, Villanueva del Rey, Villaralto, Villaviciosa de Córdoba;

| — | Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real, Zufre; |
| --- | --- |

—

Huelva: Alajar, Almonaster la Real, Alosno, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Ayamonte, Beas, Berrocal, Bollullos Par del Condado, Cabezas Rubias, Cala, Calañas, Campofrío, Cañaveral de León, Cartaya, Castaño del Robledo, Corteconcepción, Cortelazor, Cortegana, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Chucena, El Almendro, El Campillo, El Cerro del Andévalo, El Granado, Encinasola, Escacena del Campo, Fuenteheridos, Galaroza, Gibraleón, Higuera de la Sierra, Hinojales, Hinojos, Jabugo, La Granada de Rio Tinto, La Nava, La Palma del Condado, La Zarza, Linares de la Sierra, Los Marines, Manzanilla, Minas de Río Tinto, Nerva, Niebla, Paterna del Campo, Paymogo, Puebla de Guzmán, Puerto Moral, Rociana del Condado, Rosal de la Frontera, San Bartolomé de la Torre, San Juan del Puerto, Sanlúcar del Guadiana, San Silvestre de Guzmán, Santa Ana la Real, Santa Bárbara de Casa, Santa Olalla del Cala, Tharsis, Trigueros, Valdelarco, Valverde del Camino, Villablanca, Villalba del Alcor, Villanueva de las Cruces, Villanueva de los Castillejos, Villarrasa, Zalamea la Real, Zufre;

| — | Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín, Zahara de la Sierra; |
| --- | --- |

—

Cádiz: Alcalá de los Gazules, Alcalá del Valle, Algar, Algeciras, Algodonales, Arcos de la Frontera, Barbate, Benalup-Casas Viejas, Benaocaz, Bornos, Castellar de la Frontera, Chiclana de la Frontera, El Bosque, Grazalema, El Gastor, Espera, Jérez de la Frontera, Jimena de la Frontera, La Línea, Los Barrios, Medina Sidonia, Olvera, Paterna de la Rivera, Prado del Rey, Puerto Real, Puerto Serrano, San Roque, San José del Valle, Setenil de las Bodegas, Ubrique, Tarifa, Torre-Alháquime, Vejer de la Frontera, Villaluenga del Rosario, Villamartín, Zahara de la Sierra;

| — | Málaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda, Yunquera.“ |
| --- | --- |

—

Málaga: Algatocín, Alpandeire, Arriate, Atajate, Benadalid, Benalauría, Benaoján, Benarrabá, Campillos, Cañete la Real, Cartajima, Cortes de la Frontera, Cuevas del Becerro, El Burgo, Faraján, Gaucín, Genalguacil, Igualeja, Jimera de Líbar, Jubrique, Júzcar, Montejaque, Parauta, Pujerra, Ronda, Yunquera.“

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Uvedene spremembe se nanašajo samo na postavko v zvezi s pregledi in certificiranjem, spremenjeno kot posledica poenostavitve treh skupin.

| — | Besedilo, ki dovoljuje pršute in plečeta, pridobljena iz križancev pasme „duroc“, je bilo črtano. |
| --- | --- |

—

Besedilo, ki dovoljuje pršute in plečeta, pridobljena iz križancev pasme „duroc“, je bilo črtano.

| — | Dodane so bile podrobnosti glede pristopa k ocenjevanju želodne paše in določanja gostote živine. |
| --- | --- |

—

Dodane so bile podrobnosti glede pristopa k ocenjevanju želodne paše in določanja gostote živine.

| — | Sklicevanje na označevanje prašičev pred začetkom dopitanja v okviru ekstenzivne reje je bilo črtano, saj je povezano s prašiči, krmljenimi v prosti reji. |
| --- | --- |

—

Sklicevanje na označevanje prašičev pred začetkom dopitanja v okviru ekstenzivne reje je bilo črtano, saj je povezano s prašiči, krmljenimi v prosti reji.

| — | Vstavljeno je bilo sklicevanje na skladnost s protokolom za preverjanje, ki ga je razvil organ za upravljanje. |
| --- | --- |

—

Vstavljeno je bilo sklicevanje na skladnost s protokolom za preverjanje, ki ga je razvil organ za upravljanje.

Sprememba zato ne vpliva na dokazilo o poreklu.

Prejšnje besedilo specifikacije:

„[...]

Pršuti in plečeta morajo biti meso izključno ‚100-odstotne iberske‘ pasme ali križancev ‚iberske‘ pasme in pasme ‚duroc‘, ki so najmanj 75 % iberske pasme.

Vsi prašiči, katerih noge se lahko uporabijo za pripravo proizvodov, zaščitenih z ZOP, morajo biti identificirani na enem ušesu z ušesno znamko ali neizbrisno oznako, značilno za ZOP ‚Jabugo‘. Prašiči morajo biti pred začetkom dopitanja z želodno pašo ali v okviru ekstenzivne reje označeni in morajo priti iz registrirane kmetije.

[...]

Gospodarski subjekti, ki ravnajo s celim končnim proizvodom, da bi pridobili različne oblike, v katerih se prodaja, tj. brez parkljev, brez kosti, v koščkih, kosih ali rezinah, morajo biti registrirani gospodarski subjekti, da se zagotovi sledljivost proizvoda.“

Novo besedilo specifikacije:

„[...]

Pršuti in plečeta morajo biti izključno meso ‚100-odstotne iberske‘ pasme.

Za zagotavljanje posebnih pogojev prehranjevanja z želodno pašo (montanera) se izvajajo naslednji nadzorni ukrepi: ocena količine želodov na črničevju, plutovcu in hrastu Quercus Lusitanica, ki je na voljo prašičem med vsakim obdobjem želodne paše (montanera); določitev največjega števila prašičev in identifikacija z označevanjem na začetku obdobja želodne paše; spremljanje z nenapovedanimi pregledi, da se preveri, ali se prašiči hranijo z želodom in na naravnih pašnikih ter ali se med dopitanjem vzrejajo ekstenzivno.

Vsi prašiči, katerih noge se lahko uporabijo za pripravo proizvodov, zaščitenih z ZOP, morajo biti identificirani na enem ušesu z ušesno znamko ali neizbrisno oznako, značilno za ZOP ‚Jabugo‘. Prašiči morajo biti pred začetkom dopitanja z želodno pašo označeni in morajo priti iz registrirane kmetije.

[...]

Gospodarski subjekti, ki ravnajo s celim končnim proizvodom, da bi pridobili različne oblike, v katerih se prodaja, tj. brez parkljev, brez kosti, v koščkih, kosih ali rezinah, morajo biti registrirani gospodarski subjekti, da se zagotovi sledljivost proizvoda. Vzpostavljen mora biti ustrezen sistem samonadzora, pakiranja in označevanja ter sprejet protokol za preverjanje, ki ga je določil upravni organ in se uporablja za zagotovitev sledljivosti in izvora končnega proizvoda.“

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Spremembe so bile narejene zaradi poenostavitve skupin proizvodov in naraščajočih podnebnih sprememb.

V zvezi s tem so bile uvedene naslednje spremembe:

| — | Zagotoviti je treba, da proizvodi niso zamrznjeni niti med proizvodnim postopkom niti pred prodajo. |
| --- | --- |

—

Zagotoviti je treba, da proizvodi niso zamrznjeni niti med proizvodnim postopkom niti pred prodajo.

| — | V fazi soljenja je bil temperaturni razpon povečan, odstotkovna relativna vlažnost pa je bila črtana. |
| --- | --- |

—

V fazi soljenja je bil temperaturni razpon povečan, odstotkovna relativna vlažnost pa je bila črtana.

| — | Da se izključi kakršna koli druga razlaga, je bilo določeno, da izpiranje sovpada z začetkom faze presoljevanja in koncem faze soljenja. |
| --- | --- |

—

Da se izključi kakršna koli druga razlaga, je bilo določeno, da izpiranje sovpada z začetkom faze presoljevanja in koncem faze soljenja.

| — | V fazi počivanja sta bila zvišana temperaturni razpon in relativna vlažnost. |
| --- | --- |

—

V fazi počivanja sta bila zvišana temperaturni razpon in relativna vlažnost.

| — | Časovni razpon, dovoljen za fazo počivanja, je bil podaljšan. |
| --- | --- |

—

Časovni razpon, dovoljen za fazo počivanja, je bil podaljšan.

| — | Določeno je bilo, da mora biti pršutu in plečetom dovoljeno, da se naravno sušijo vsaj tri mesece, tako da se ne podaljša časovni razpon, dovoljen za fazo počivanja na račun stroškov faze sušenja, in da se trajanje naravnega sušenja ne spremeni. |
| --- | --- |

—

Določeno je bilo, da mora biti pršutu in plečetom dovoljeno, da se naravno sušijo vsaj tri mesece, tako da se ne podaljša časovni razpon, dovoljen za fazo počivanja na račun stroškov faze sušenja, in da se trajanje naravnega sušenja ne spremeni.

| — | Klasifikacija pršutov in plečet po teži in kakovosti ob vstopu v klet za zorenje v fazi zorenja je bila črtana. |
| --- | --- |

—

Klasifikacija pršutov in plečet po teži in kakovosti ob vstopu v klet za zorenje v fazi zorenja je bila črtana.

Temperaturni razponi in relativna vlažnost v fazi soljenja so bili spremenjeni, ker, prvič, stalno odpiranje in zapiranje vrat omare za zorenje v dveh ali treh mesecih, v katerih je zakol skoncentriran, vodi do kratkotrajnih nihanj zabeležene temperature, ki nikakor ne vpliva na pršute in plečeta, saj so ves čas zakopani v sol, in, drugič, ker so zakopani v sol, relativna vlažnost ne vpliva na parametre kakovosti.

Spremembe so bile narejene tudi za temperaturne razpone, relativno vlažnost in trajanje faze izravnavanja vsebnosti soli, saj podnebne spremembe, ki so, če ne drugega, izrazitejše v južni Evropi, vodijo do višjih temperatur ob koncu pomladi in začetku poletja, zato proizvod potrebuje več časa, da se sčasoma prilagodi. Ta faza je ključna, tako glede vrednosti nadzorovane temperature kot relativne vlažnosti ter glede njenega trajanja, zaradi česar je pomembno, da se hladnejši del ne prekine nenadoma ter se pršutom in plečetom omogoči, da se ustrezno prilagodijo temperaturi in vlažnosti zunaj pred naslednjo fazo, tj. sušenjem.

Glede trajanja naravne faze naravnega sušenja ni bilo nobene spremembe.

Spremembe zato ne vključujejo kakršnih koli sprememb metode proizvodnje.

Prejšnje besedilo specifikacije:

„[...]

Noge, poslane centrom za proizvodnjo, niso bile deležne kakršnega koli drugega konzerviranja kot hlajenja in površinske obdelave z navadno soljo.

Obdelava sestoji iz celotnega procesa spreminjanja zadnjih ali prednjih nog v pršut oziroma plečeta ter vključuje naslednje faze:

Soljenje: [...] Ta postopek poteka pri temperaturi 0–5 °C in relativni vlažnosti približno 70–96 %.

[...]

Izpiranje: Po soljenju se pršuti in plečeta izperejo z vodo, da se odstrani kakršna koli sol, prilepljena na površino.

Nato so oblikovani, obrezani in obešeni.

Izravnavanje vsebnosti soli (poznano tudi kot ‚presoljevanje‘): [...] ki bo v običajnih razmerah pri temperaturah 2–17 °C in relativni vlažnosti 65–95 %.

Ta faza traja med 30 in 90 dni.

Sušenje: [...]

Skupno trajanje zgoraj opisanih faz soljenja, izravnavanje vsebnosti soli in sušenja mora biti najmanj šest mesecev.

Zorenje: Po fazi sušenja se pršuti in plečeta premestijo v zorilne kleti, kjer so ob vstopu razvrščeni glede na težo in kakovost. To označuje začetek [...]

[...]“

Novo besedilo specifikacije:

„[...]

Proizvodi niso zamrznjeni v kateri koli fazi obdelave ali pred trženjem.

Obdelava sestoji iz celotnega procesa spreminjanja zadnjih ali prednjih nog v pršut oziroma plečeta ter vključuje naslednje faze:

Soljenje: [...] Ta postopek poteka pri temperaturi 0–10 °C.

[...]

Izpiranje: Po soljenju se pršuti in plečeta izperejo z vodo, da se odstrani kakršna koli sol, prilepljena na površino.

To sovpada z začetkom faze presoljevanja in koncem faze soljenja.

Pršuti in plečeta so nato oblikovani, obrezani in obešeni.

Izravnavanje vsebnosti soli (poznano tudi kot ‚presoljevanje‘): [...] ki bo v običajnih razmerah potekalo pri temperaturah 2–28 oC in relativni vlažnosti 60–100 %.

o

Ta faza traja med 30 in 180 dni.

Sušenje:

Pršuti in plečeta se morajo sušiti vsaj tri mesece.

Zorenje: Po fazi sušenja se pršuti in plečeta premestijo v zorilne kleti. To označuje začetek [...].

[...]“

Označevanje

Označevanje

Spremembe so naslednje:

| — | Skupina proizvoda je bila ukinjena. |
| --- | --- |

—

Skupina proizvoda je bila ukinjena.

| — | Poseben primer certificiranega pršuta ali plečeta, ki se prodajajo zaviti ali oviti, je bil črtan. |
| --- | --- |

—

Poseben primer certificiranega pršuta ali plečeta, ki se prodajajo zaviti ali oviti, je bil črtan.

Spremembe zato ne vključujejo kakršnih koli sprememb označevanja.

Prejšnje besedilo enotnega dokumenta:

„3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pršut in pleče je treba opremiti z žigom, ki se odtisne v klavnici, in z oznako, ki se namesti ob zapustitvi zorilne kleti, pri čemer sta žig in oznaka v okviru ZOP ‚Jabugo‘ oštevilčena in vsebujeta razločno berljivo ime označbe porekla. Na oznaki je navedena tudi skupina, v katero spadajo kosi.“

Novo besedilo enotnega dokumenta:

„3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pršut in pleče je treba opremiti z žigom, ki se odtisne v klavnici, in z oznako, ki se namesti ob zapustitvi zorilne kleti, pri čemer sta žig in oznaka v okviru ZOP ‚Jabugo‘ oštevilčena in vsebujeta razločno berljivo ime označbe porekla.“

Prejšnje besedilo specifikacije:

„[...]

Ves zaščiten pršut in plečeta, ki se sprostijo v porabo, morajo biti opremljena z oštevilčenimi žigi in oznakami ZOP ‚Jabugo‘, na katerih mora biti na vidnem mestu prikazana označba porekla, medtem ko mora oznaka prav tako prikazovati skupino proizvoda. Žigi morajo biti nameščeni v klavnici in razsekovalnici tako, da jih ni mogoče ponovno uporabiti, medtem ko mora biti oštevilčena oznaka nameščena, ko proizvod zapusti zorilno klet.

V posebnem primeru, ko se pršut in plečeta prodajajo zaviti ali oviti, morajo biti opremljeni tudi z zunanjo oznako, na kateri so natančno povzete podrobnosti, prikazane na žigu. Zunanja oznaka mora vsebovati informacije, ki jih zahteva veljavna zakonodaja, in svetovalno opombo za potrošnike, ki opisuje obvezne identifikatorje za pršut ali plečeta, ki se nahajajo znotraj.

Ustanovljen naj bi bil register priglašenih blagovnih znamk in oznak za prodajo zaščitenih proizvodov.“

Novo besedilo specifikacije:

„[...]

Ves zaščiten pršut in plečeta, ki se sprostijo v porabo, morajo biti opremljena z oštevilčenimi žigi in oznakami ZOP ‚Jabugo‘, na katerih mora biti na vidnem mestu prikazana označba porekla. Oštevilčeni žigi morajo biti nameščeni v klavnici in razsekovalnici tako, da jih ni mogoče ponovno uporabiti, medtem ko mora biti oštevilčena oznaka nameščena, ko proizvod zapusti zorilno klet.

Ustanovljen naj bi bil register priglašenih blagovnih znamk in oznak za prodajo zaščitenih proizvodov.“

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Za preverjanje upoštevanja zahtev, navedenih v specifikaciji proizvoda z zaščiteno označbo porekla „Jabugo“, je pristojen generalni direktorat za prehransko industrijo ministrstva za kmetijstvo, ribolov in prehrano, izvaja pa ga agencija za prehranske informacije in nadzor.

Posodobljene so bile podrobnosti:

Prejšnje besedilo specifikacije:

„(G)   Nadzorni organ

Nadzorni organ

Generalni direktorat za živilsko industrijo

Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in okolje

Paseo Infanta Isabel 1, 28014 Madrid, Španija

Tel. +34 913475361/8477 Faks: +34 913475700

E-naslov: dgia@magrama.es“

Novo besedilo specifikacije:

„(G)   Nadzorni organ

Nadzorni organ

Agencija za prehranske informacije in nadzor

Ministrstvo za kmetijstvo, ribolov in prehrano

Paseo Infanta Mercedes 31, 28020 Madrid, Španija

Tel. +34 9134784 01

E-naslov:“

ENOTNI DOKUMENT

„JABUGO“

„JABUGO“

EU št.: PDO-ES-0009-AM02 – 3. 10. 2019

EU št.: PDO-ES-0009-AM02 – 3. 10. 2019

ZOP (X) ZGO ( )

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

Ime [ZOP ali ZGO]

„Jabugo“

2.   Država članica ali Tretja Država

Država članica ali Tretja Država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda (v skladu s Prilogo XI)

Vrsta proizvoda (v skladu s Prilogo XI)

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pršuti in plečeta z ZOP „Jabugo“ imajo te glavne značilnosti:

Fizične

Fizične

Zunanja oblika: podolgovata, stilizirana, profil, značilen za t. i. rez „Serrano“ v obliki črke „V“. Za plečeta je dovoljen tudi polkrožni rez. V obeh primerih se parklji ohranijo.

Teža: najmanj 5,75 kg za pršut in 3,7 kg za pleče.

Organoleptični opis

Organoleptični opis

Zunanji videz: standarden in čist zunanji videz, za katerega je značilna bela ali modrikastosiva barva, ki je zatemnjena zaradi glivične flore.

Barva in videz ob razrezu: značilna barva, ki prehaja med rožnato in škrlatno rdečo; meso je ob razrezu sijoče, mastno tkivo prepredeno z žilami, vidna pa je tudi medmišična maščoba.

Okus in aroma: meso je nežnega, blagega ali rahlo slanega okusa ter ima značilno prijetno aromo.

Čvrstost in tekstura: mišična masa je čvrsta ter nekoliko mastna in prožna na delih, prepredenih z mastnim tkivom; tekstura je nekoliko vlaknata in zelo krhka.

Maščoba: meso je mastno in čvrsto ter sijoče, njegova barva prehaja med belo in rumeno, poleg tega pa je aromatično in prijetnega okusa. Njegova čvrstost se spreminja glede na delež krme, ki temelji na želodih.

To so pršuti in plečeta, pridobljeni iz prašičev „100-odstotne iberske“ pasme, ki se vzrejajo tradicionalno in prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), pri čemer meso zori naravno pod posebnimi mikroklimatskimi pogoji območja Sierra pokrajine Huelva.

(dehesas)

Proizvodni postopek manj kot 7-kilogramskih pršutov mora trajati najmanj 600 dni, najmanj 7-kilogramskih pršutov 730 dni in plečet 365 dni.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Za proizvodnjo pršuta in plečet z ZOP ‚Jabugo‘ se uporabijo noge prašičev ‚100-odstotne iberske‘ pasme, katerih prehrana pred zakolom v skladu z lokalnimi pogoji ustreza prehrani:

| (a) | prašičev z želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo: ti prašiči so namenjeni za zakol takoj po želodni paši (montanera) izključno z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi morajo tehtati vsaj 108 kg. |
| --- | --- |

(a)

prašičev z želodne paše ali prašičev, dopitanih z želodno pašo: ti prašiči so namenjeni za zakol takoj po želodni paši (montanera) izključno z želodi in travo z območij hrastovih gmajn (dehesas), poraščenih s črničevjem, plutovcem in hrastom Quercus Lusitanica. Prašiči morajo na začetku obdobja želodne paše tehtati med 92 kg in 115 kg. Na tej prehrani morajo v več kot 60 dneh pridobiti vsaj 46 kg. Posamezni trupi morajo tehtati vsaj 108 kg.

dehesas

Ti prašiči, vzrejeni na tradicionalen način, ki se prehranjujejo z želodno pašo (montanera), to je izključno z želodi in drugimi naravnimi viri, značilnimi za hrastove gmajne (dehesas), in sicer v obdobju med 1. oktobrom in 31. marcem, se zakoljejo pri starosti najmanj 14 mesecev.

(dehesas)

Za območje proizvodnje, na katerem se pitajo iberski prašiči, namenjeni proizvodnji mesnih izdelkov z ZOP, so značilne obsežne hrastove gmajne (dehesas) na prostranih območjih Extremadure in Andaluzije. Ključna dejavnika, od katerih so odvisne kakovost prašičev in s tem poznejše organoleptične značilnosti zaščitenega pršuta in plečet ter ki pršutom in plečetom z ZOP „Jabugo“ zagotavljata kakovost in dajeta razpoznavne značilnosti, sta prehranjevanje in ekstenzivna reja prašičev med končnim dopitanjem, ki prašičem omogoča, da v celoti izkoristijo vse vire iz hrastovih gmajn (dehesas), kot so želodi, naravni pašniki in strnišče.

(dehesas)

(dehesas)

Gostota živine ne sme biti večja od 1,25 prašiča na hektar in je za vsako kmetijo določena na podlagi ocene količine želodov na črničevju, plutovcu in hrastu Quercus Lusitanica, ki je na voljo prašičem med vsakim obdobjem želodne paše.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vzreja in dopitanje prašičev morata potekati na geografskem območju. Proizvodni postopek (zakol, razrez, soljenje, izpiranje, izravnavanje vsebnosti soli, sušenje in zorenje) mora potekati na geografskem območju proizvodnje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Tržijo se lahko certificirani kosi ali koščki brez kosti, pod pogojem da je bil vzpostavljen ustrezen sistem samonadzora, pakiranja in označevanja ter da je bil sprejet protokol za preverjanje, ki ga je določil upravni organ, in da se ta uporablja za zagotovitev sledljivosti končnega proizvoda.

V ta namen je upravni organ uradno obveščen o spoštovanju te prakse.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pršut in pleče je treba opremiti z žigom, ki se odtisne v klavnici, in z oznako, ki se namesti ob zapustitvi zorilne kleti, pri čemer sta žig in oznaka v okviru ZOP „Jabugo“ oštevilčena in vsebujeta razločno berljivo ime označbe porekla.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje sestavljajo občine na teh območjih, ki so poraščena s hrastovimi gmajnami (dehesas) črničevja, plutovca in hrasta Quercus Lusitanica ter ležijo v pokrajinah Cáceres in Badajoz v Extremaduri ter Sevilja, Kordoba, Huelva, Cádiz in Malaga v Andaluziji:

(dehesas)

| — | Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás in Coria; |
| --- | --- |

—

Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Logrosán, Navalmoral de la Mata, Jaraiz de la Vera, Plasencia, Hervás in Coria;

| — | Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena in Azuaga; |
| --- | --- |

—

Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Castuera, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena in Azuaga;

| — | Sevilja: Sierra Norte; |
| --- | --- |

—

Sevilja: Sierra Norte;

| — | Kordoba: Los Pedroches, La Sierra in Campiña Baja; |
| --- | --- |

—

Kordoba: Los Pedroches, La Sierra in Campiña Baja;

| — | Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental in Condado Campiña; |
| --- | --- |

—

Huelva: La Sierra, Andévalo Occidental, Andévalo Oriental in Condado Campiña;

| — | Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar in Campiña; |
| --- | --- |

—

Cádiz: La Sierra, La Janda, Campo de Gibraltar in Campiña;

| — | Málaga: Serranía de Ronda. |
| --- | --- |

—

Málaga: Serranía de Ronda.

Območje proizvodnje obsega 31 občin na območju Sierra v pokrajini Huelva: Alájar, Almonaster la Real, Aracena, Aroche, Arroyomolinos de León, Cala, Campofrío, Cañaveral de León, Castaño de Robledo, Corteconcepción, Cotegana, Cortelazor, Cumbres de Enmedio, Cumbres de San Bartolomé, Cumbres Mayores, Encinasola, Fuenteheridos, Galaroza, La Granada de Río Tinto, Higuera de la Sierra, Hinojales, Jabugo, Linares de la Sierra, Los Marines, La Nava, Puerto Moral, Rosal de la Frontera, Santa Ana la Real, Santa Olalla del Cala, Valdelarco in Zufre.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Proizvodno območje zajema hrastove gmajne (dehesas) v Extremaduri in Andaluziji. Območje proizvodnje ZOP „Jabugo“ je zelo pomembno zaradi svoje edinstvenosti glede na druga območja proizvodnje iberskega pršuta v Španiji. Omejeno je na območje Sierra de Huelva in ima naslednje značilnosti:

(dehesas)

Pokrajina

Pokrajina

Območje Sierra de Huelva leži na severnem delu istoimenske province in je med zadnjimi zahodnimi obronki gorovja Sierra Morena. Sestavlja ga 31 občin, ki tvorijo homogeno celoto v pokrajini Huelva.

Površje je dokaj razgibano, čeprav ga ne bi bilo mogoče opredeliti kot „sredogorje“, saj je rečno omrežje s svojim delovanjem izoblikovalo pokrajino, v kateri se izmenjujejo številne gore in doline. Navedeno območje je oblikovano koncentrično na različnih nadmorskih višinah, pri čemer je najvišja točka v osrednjem trikotniku, znanem pod imenom „Serranía de Aracena”. Nadmorska višina se giblje od 500 do 1 042 metrov (vrh Castaño) in v povprečju znaša 700 metrov.

Podnebje

Podnebje

Eden temeljnih vidikov podnebja na navedenem območju je severna zemljepisna širina med 37° 04′ in 38° N; ta torej obsega območje, kjer se stikata visok subtropski zračni pritisk in nizek subpolarni zračni pritisk, ki izmenično prevladujeta na navedenem območju glede na letni čas.

Bližina Atlantika občutno vpliva na podnebje, saj zahodni vlažni in blagi vetrovi neovirano dosežejo navedeno območje, kar vsekakor določa tudi temperature in količino padavin na njem. Osrednji predel navedenega območja je prva ovira, na katero naletijo vetrovi in zaradi katere se lahko vse zračne mase z Atlantika zadržijo nad navedenim območjem. Izohieta 1 000 mm skoraj v celoti sovpada z območjem „osrednjega trikotnika“. Na navedenem območju je načeloma veliko padavin, saj leži v celoti na izohieti 700 mm. Največ padavin je pozimi. Spomladi in jeseni pade skoraj enaka količina padavin, za poletje pa je značilna suša, ki je julija in avgusta skoraj popolna.

Povprečna temperatura niha med 14,8 °C v Araceni in 18,4 °C v La Garnachi. Najbolj vroč mesec je julij, ko povprečna temperatura niha med 25 °C v Araceni in 27,7 °C v La Garnachi. Januar ostaja najhladnejši mesec, razen v La Garnachi, kjer je najhladneje decembra s temperaturami med 6,2 °C in 10,7 °C.

Hidrografija

Hidrografija

Območje Sierra zajema meje povodij rek Guadiana, Guadalquivir in Odiel, prepredenih s številnimi sezonskimi vodnimi tokovi, ki nastanejo ob padavinah in se stekajo v reke ali zbiralnike na navedenem območju.

Rastlinje

Rastlinje

Območje Sierra de Huelva se razteza na 307 952 ha, pri čemer 73 % (227 023 ha) prekrivajo gozdne površine. Med njimi hrastove gmajne (dehesas) črničevja in plutovca obsegajo več kot 120 000 ha.

(dehesas)

Obstoječe rastlinstvo sestavljajo zlasti rastlini Trifolium subterraneum in Periballia laevis, ki rasteta na peščenih in granitnih tleh; rastline Trifolium subterraneum (zelo razširjena), Poa bulbosa in Periballia minuta, ki rasteta na pašnikih, obsenčenih s črničevjem; rastline Rumex bucephalophorus, Trifolium subterraneum in Periballia laevis, ki rastejo na apnenčastih tleh hrastovih gmajn (dehesas) plutovca, kjer uspevajo brškinovke in metuljnice.

Trifolium subterraneum

Periballia laevis

Trifolium subterraneum

Poa bulbosa

Periballia minuta

rastline Rumex bucephalophorus

Trifolium subterraneum

Periballia laevis

(dehesas)

brškinovke

metuljnice

Posebna znanja lokalnih proizvajalcev

Posebna znanja lokalnih proizvajalcev

Posebna znanja lokalnih proizvajalcev in izdelovalcev se prenašajo iz roda v rod, z očeta na sina. Končni proizvod je plod tradicionalnega znanja rejcev, ki vzrejajo iberske prašiče v hrastovih gmajnah (dehesaa), ter znanja izdelovalcev pršutov in plečet, ki delujejo na območju Sierra v pokrajini Huelva.

(dehesaa)

Rejci lahko s svojimi posebnimi znanji ohranjajo krhko ravnotežje ekosistema hrastove gmajne (dehesa) s tradicionalno vzrejo iberskega prašiča, pri kateri poskrbijo za dobro počutje živali. Črede prašičev so med ekstenzivnim dopitanjem privedene v bližino najstrmejših in težko dostopnih zemljišč, nato pa na položnejša in dostopnejša zemljišča.

(dehesa)

Mesarski mojster natančno določi dneve soljenja prašičjih nog; ustrezen čas razobešanja kosov v naravnih sušilnicah; čas odpiranja in zapiranja oken v sušilnicah, da se izkoristi mikroklima; čas premestitve kosov v naravne kleti, da bi se začelo počasno zorenje; ter dan konca zorenja pršutov in plečet, ko njihove organoleptične značilnosti postanejo najizrazitejše.

Na surovine in končni proizvod vplivajo tudi značilnosti geografskega okolja, saj posebnosti pršuta in plečet z ZOP „Jabugo“ izhajajo iz naslednjih dejavnikov: proizvodnje v trajnostnem ekosistemu, to je hrastovi gmajni (dehesa), pri kateri se iberski prašič dopita v okviru ekstenzivne reje in prehranjuje z viri v gmajni; proizvodnje v mikroklimi območja Sierra v pokrajini Huelva.

(dehesa)

V prvi fazi se pršuti in plečeta posolijo. Nato se sperejo. Zatem se izravnava vsebnost soli na njihovi površini in znotraj njih. Pršuti in plečeta se nato razobesijo v naravnih sušilnicah, da bi se lahko posušili („sudado“), pri čemer se izkoristijo mikroklimatski pogoji. Nato se premestijo v naravne kleti, da bi počasi dozoreli. V tej fazi se na njihovem zunanjem delu razvije glivična flora zaradi temperaturnih pogojev in vlažnosti, ki se skozi čas le neznatno spreminjata.

Senzorične značilnosti pršutov in plečet izhajajo iz fizikalnih, kemijskih in bioloških reakcij, ki jim bodo izpostavljena hranila iz želodov (zlasti njihova lipidna sestava), in z naravnih pašnikov med presnavljanjem iberskega prašiča ter nato med počasnim in postopnim zorenjem pršuta in plečet, to je v fazi, v kateri na proizvodnjo pršuta nesporno skupaj vpliva več dejavnikov, med katerimi so zemljepisna lega na skrajnem jugu Evropske unije in posledična dnevna toplota; zemljepisna lega v gorovju, za katero so značilne sveže poletne noči in ostre zime; ter zemljepisna lega v prvi gorski verigi, ki je na udaru neviht z Atlantskega oceana, kar se odraža v visoki stopnji vlažnosti skozi celo leto.

Marmoriran videz, barva pustega mesa in sijoča barva rezin izhajajo iz pasme prašičev, vzreje živali na prostem in prehranjevanja s hranili iz hrastove gmajne (dehesa). Rezine so na otip in v ustih mehke in žametne zaradi tekočega stanja maščobe, katere tališče se zmanjšuje premo sorazmerno s količino použitih želodov. Aroma izhaja iz krme, obogatene s prehranjevanjem z želodi in rastlinami ter travo na naravnih pašnikih, k njej pa prispeva tudi počasno zorenje skozi čas. Okus izhaja iz prefinjenega ravnotežja med slanostjo, pridobljeno s soljenjem, blagostjo, ki jo je zagotovil mesarski mojster z ustrezno določitvijo trajanja soljenja, in dejavniki, ki izhajajo iz časovno podaljšanega metabolizma. Nazadnje, za okus, ki ostane v ustih, je značilna intenzivnost, zlasti pa trajnost, pridobljena zaradi poletnih velikih temperaturnih razponov med dnevom in nočjo med naravnim sušenjem ter počasnega zorenja skozi celo leto med naravnim zorenjem. Poleg tega imajo pršut in plečeta zaradi krme prašičev v obdobju želodne paše in fizičnega gibanja živali določeno sočnost ter gostejšo mišično teksturo, ki je močneje prepredena z maščobo.

(dehesa)

V podkrepitev uporabe in slovesa geografske navedbe „Jabugo“ ter za pojasnitev te navedbe in njeno povezavo z geografskim območjem so na kratko navedeni ti zgodovinski dogodki:

že v delu Fuero de Montánchez (1236) je omenjen obstoj hrastovih gmajn (dehesas), namenjenih izključno pridelavi želodov za krmo prašičje črede, pri čemer so bili za njihovo zaščito sprejeti zakoni.

(dehesas)

Lope de Vega priča tudi o vzreji prašičev in pridelavi želodov v svojih zelo znanih verzih iz pisma Al Contador Gaspar de Barrionueva, vsebovanega v objavi Rimas (Rime) (1604):

Rimas

„ ... Pršut iz španskega prašiča,

iz znamenitih gora Aracena,

kamor je Arias Montano pobegnil pred svetom ...“

Z rastjo podjetij je bilo mogoče pred več stoletji začeti proizvajati pršut na območju Sierra v malih obrtnih podjetjih; eno med njimi je bilo leta 1895 vpisano v register občine Jabugo in leta 1905 je njegova tržna mreža zajemala mesta Sevilja, Jerez de la Frontera, Puerto de Santa María, San Fernando in Cádiz, ki so bila distribucijska središča njegovih proizvodov. V sezoni 1883–1884 je bilo v občini Jabugo zaklanih že 400 prašičev iz prašičje črede.

Jabugo je gorska občina, ki se ponaša z največ podjetji za predelavo iberskega prašiča.

Če danes v Google vnesemo poizvedbo „Jabugo“, dobimo skoraj pol milijona zadetkov na španskih in mednarodnih straneh, od katerih se velika večina nanaša na pršut.

Občina Jabugo je dejansko v središču območja Sierra v andaluzijski pokrajini Huelva (Španija), območja proizvodnje ZOP, ki vključuje še 30 drugih vasi s skupno zgodovino, mikroklimo in posebno kulturo, povezano s pršutom.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/200424pcdopjabugo_tcm30-540272.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---