# Eiropas Savienības C 411/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 411 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 27. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 411

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 27. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2019. gada 14.–17. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 337, 9.10.2020 .

  2019. gada 16. janvārī pieņemtais teksts par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 160, 18.6.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI2019. gada 30. un 31. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 356, 23.10.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2019. gada 14.–17. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 337, 9.10.2020 .

  2019. gada 16. janvārī pieņemtais teksts par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 160, 18.6.2019 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI2019. gada 30. un 31. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 356, 23.10.2020 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 337, 9.10.2020 .

2019. gada 16. janvārī pieņemtais teksts par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 160, 18.6.2019 .

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 356, 23.10.2020 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris |
| 2020/C 411/01 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par transportlīdzekļu autonomo vadīšanu Eiropas transportā (2018/2089(INI)) | 2 |
| 2020/C 411/02 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā (2018/2162(INI)) | 13 |
| 2020/C 411/03 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (2018/2222(INI)) | 24 |
| 2020/C 411/04 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par novērtējumu attiecībā uz to, kā ES budžets izmantots publiskā sektora reformas īstenošanā (2018/2086(INI)) | 27 |
| 2020/C 411/05 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par ES pamatnostādnēm un pilnvarām ES īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES (2018/2155(INI)) | 30 |
| 2020/C 411/06 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (2018/2095(INI)) | 38 |
| | Trešdiena, 2019. gada 16. janvāris |
| 2020/C 411/07 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (2018/2153(INI)) | 48 |
| 2020/C 411/08 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par tirdzniecības pīlāra īstenošanu asociācijas nolīgumā ar Centrālameriku (2018/2106(INI)) | 68 |
| 2020/C 411/09 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par ECB 2017. gada pārskatu (2018/2101(INI)) | 74 |
| 2020/C 411/10 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par banku savienības 2018. gada ziņojumu (2018/2100(INI)) | 82 |
| 2020/C 411/11 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru īstenošanu (2018/2010(INI)) | 88 |
| 2020/C 411/12 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (2018/2103(INI)) | 94 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 17. janvāris |
| 2020/C 411/13 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Azerbaidžānu, jo īpaši Mehman Huseynov lietu (2019/2511(RSP)) | 107 |
| 2020/C 411/14 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Sudānu (2019/2512(RSP)) | 110 |
| 2020/C 411/15 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par EIB finansiālo darbību kontroli (2018/2151(INI)) | 114 |
| 2020/C 411/16 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūcijas prasībām (2017/2023(INI)) | 125 |
| 2020/C 411/17 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos īstenošanu (2018/2056(INI)) | 131 |
| 2020/C 411/18 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību gada pārskatu (2018/2161(INI)) | 137 |
| 2020/C 411/19 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par diferencētu integrāciju (2018/2093(INI)) | 145 |
| 2020/C 411/20 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Ombuda stratēģisko izmeklēšanu OI/2/2017 par ES Padomes darba sagatavošanas struktūrās notiekošo leģislatīvo diskusiju pārredzamību (2018/2096(INI)) | 149 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris |
| 2020/C 411/21 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu (2018/2152(INI)) | 153 |
| 2020/C 411/22 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (D059688/02 – 2019/2521(RSP)) | 163 |
| 2020/C 411/23 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059689/02 – 2019/2522(RSP)) | 168 |
| 2020/C 411/24 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059691/02 – 2019/2523(RSP)) | 173 |
| 2020/C 411/25 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (D059692/02 – 2019/2524(RSP)) | 178 |
| 2020/C 411/26 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2019/2543(RSP)) | 185 |
| 2020/C 411/27 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par gada ziņojumu par konkurences politiku (2018/2102(INI)) | 187 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris |
| 2020/C 411/28 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Kirgizstānas Republikas visaptverošo nolīgumu (2018/2118(INI)) | 199 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris

2020/C 411/01

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par transportlīdzekļu autonomo vadīšanu Eiropas transportā (2018/2089(INI))

2

2020/C 411/02

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā (2018/2162(INI))

13

2020/C 411/03

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (2018/2222(INI))

24

2020/C 411/04

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par novērtējumu attiecībā uz to, kā ES budžets izmantots publiskā sektora reformas īstenošanā (2018/2086(INI))

27

2020/C 411/05

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par ES pamatnostādnēm un pilnvarām ES īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES (2018/2155(INI))

30

2020/C 411/06

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (2018/2095(INI))

38

Trešdiena, 2019. gada 16. janvāris

2020/C 411/07

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (2018/2153(INI))

48

2020/C 411/08

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par tirdzniecības pīlāra īstenošanu asociācijas nolīgumā ar Centrālameriku (2018/2106(INI))

68

2020/C 411/09

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par ECB 2017. gada pārskatu (2018/2101(INI))

74

2020/C 411/10

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par banku savienības 2018. gada ziņojumu (2018/2100(INI))

82

2020/C 411/11

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru īstenošanu (2018/2010(INI))

88

2020/C 411/12

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (2018/2103(INI))

94

Ceturtdiena, 2019. gada 17. janvāris

2020/C 411/13

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Azerbaidžānu, jo īpaši Mehman Huseynov lietu (2019/2511(RSP))

107

2020/C 411/14

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Sudānu (2019/2512(RSP))

110

2020/C 411/15

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par EIB finansiālo darbību kontroli (2018/2151(INI))

114

2020/C 411/16

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūcijas prasībām (2017/2023(INI))

125

2020/C 411/17

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos īstenošanu (2018/2056(INI))

131

2020/C 411/18

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību gada pārskatu (2018/2161(INI))

137

2020/C 411/19

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par diferencētu integrāciju (2018/2093(INI))

145

2020/C 411/20

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Ombuda stratēģisko izmeklēšanu OI/2/2017 par ES Padomes darba sagatavošanas struktūrās notiekošo leģislatīvo diskusiju pārredzamību (2018/2096(INI))

149

Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris

2020/C 411/21

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu (2018/2152(INI))

153

2020/C 411/22

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

163

2020/C 411/23

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

SYN-Ø53Ø7-1

168

2020/C 411/24

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

173

2020/C 411/25

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

GHB614 × LLCotton25 × MON 15985

178

2020/C 411/26

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2019/2543(RSP))

185

2020/C 411/27

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par gada ziņojumu par konkurences politiku (2018/2102(INI))

187

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris

2020/C 411/28

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Kirgizstānas Republikas visaptverošo nolīgumu (2018/2118(INI))

199

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris |
| 2020/C 411/29 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra lēmums par grozījumiem Reglamentā attiecībā uz I sadaļas 1. un 4. nodaļu, V sadaļas 3. nodaļu, VII sadaļas 4. un 5. nodaļu, VIII sadaļas 1. nodaļu, XII sadaļu, XIV sadaļu un II pielikumu (2018/2170(REG)) | 204 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris

2020/C 411/29

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra lēmums par grozījumiem Reglamentā attiecībā uz I sadaļas 1. un 4. nodaļu, V sadaļas 3. nodaļu, VII sadaļas 4. un 5. nodaļu, VIII sadaļas 1. nodaļu, XII sadaļu, XIV sadaļu un II pielikumu (2018/2170(REG))

204

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris |
| 2020/C 411/30 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) | 230 |
| 2020/C 411/31 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE)) | 256 |
| 2020/C 411/32 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE)) | 257 |
| 2020/C 411/33 | P8_TA(2019)0006Bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošana kravu autopārvadājumiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem(Dokuments attiecas uz EEZ) | 258 |
| 2020/C 411/34 | P8_TA(2019)0007Preferenču pagaidu atcelšana konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp ES un konkrētām trešām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un konkrētām trešām valstīm (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm | 263 |
| 2020/C 411/35 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai muitas jomā izveido programmu Muita (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) | 265 |
| 2020/C 411/36 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Investīciju bankas statūtus (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS)) | 291 |
| | Trešdiena, 2019. gada 16. janvāris |
| 2020/C 411/37 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE)) | 292 |
| 2020/C 411/38 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE)) | 298 |
| 2020/C 411/39 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saistībā ar DS492 Eiropas Savienība — Pasākumi, kas ietekmē dažu mājputnu gaļas produktu tarifu koncesijas (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE)) | 299 |
| 2020/C 411/40 | P8_TA(2019)0019Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) | 300 |
| 2020/C 411/41 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) | 324 |
| 2020/C 411/42 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) | 425 |
| 2020/C 411/43 | P8_TA(2019)0022Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījums pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000 | 492 |
| 2020/C 411/44 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido īpašu finansējuma programmu kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un atceļ Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE)) | 494 |
| 2020/C 411/45 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) | 500 |
| 2020/C 411/46 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS)) | 548 |
| 2020/C 411/47 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis Eiropa (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE)) | 552 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 17. janvāris |
| 2020/C 411/48 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas palīdzības programmu Ignalinas kodolelektrostacijai Lietuvā (Ignalinas programma) un atceļ Padomes Regulu (ES) Nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE)) | 565 |
| 2020/C 411/49 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) | 574 |
| 2020/C 411/50 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā izveido programmu Fiscalis (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) | 603 |
| 2020/C 411/51 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Tiesības un vērtības (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) | 618 |
| 2020/C 411/52 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Kodoldrošuma instrumentu, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE)) | 671 |
| | Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris |
| 2020/C 411/53 | P8_TA(2019)0047Savienības Muitas kodekss: Campione d'Italia pašvaldības teritorijas un Lugāno ezera Itālijas teritoriālo ūdeņu iekļaušana Savienības muitas teritorijā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu | 692 |
| 2020/C 411/54 | P8_TA(2019)0048Noteikumi par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā | 693 |
| 2020/C 411/55 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Apvienoto Karalisti, Austriju, Horvātiju, Kipru, Luksemburgu, Portugāli un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Dominikānas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE)) | 694 |
| 2020/C 411/56 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE)) | 695 |
| 2020/C 411/57 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Hondurasas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE)) | 696 |
| 2020/C 411/58 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju, Luksemburgu un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Baltkrievijas un Uzbekistānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE)) | 697 |
| 2020/C 411/59 | Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (Lēmums par aizjūras asociāciju) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS)) | 698 |
| 2020/C 411/60 | P8_TA(2019)0055.eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāka ieviešana un darbība ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par .eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāku ieviešanu un darbību un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 733/2002 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par .eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāku ieviešanu un darbību un ar ko groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 733/2002 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004 | 737 |
| 2020/C 411/61 | P8_TA(2019)0056Nacionālā kopienākuma saskaņošana tirgus cenās (NKI regula) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, (NKI regula) un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) | 738 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris

2020/C 411/30

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD))

230

2020/C 411/31

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

256

2020/C 411/32

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

257

2020/C 411/33

P8_TA(2019)0006Bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošana kravu autopārvadājumiem ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem(Dokuments attiecas uz EEZ)

258

2020/C 411/34

P8_TA(2019)0007Preferenču pagaidu atcelšana konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp ES un konkrētām trešām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un konkrētām trešām valstīm (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm

263

2020/C 411/35

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai muitas jomā izveido programmu Muita (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD))

265

2020/C 411/36

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Investīciju bankas statūtus (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

291

Trešdiena, 2019. gada 16. janvāris

2020/C 411/37

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

292

2020/C 411/38

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE))

298

2020/C 411/39

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saistībā ar DS492 Eiropas Savienība — Pasākumi, kas ietekmē dažu mājputnu gaļas produktu tarifu koncesijas (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

DS492

299

2020/C 411/40

P8_TA(2019)0019Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF)

300

2020/C 411/41

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

324

2020/C 411/42

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))

Interreg

425

2020/C 411/43

P8_TA(2019)0022Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījums pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000

492

2020/C 411/44

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido īpašu finansējuma programmu kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un atceļ Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

494

2020/C 411/45

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD))

InvestEU

500

2020/C 411/46

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

548

2020/C 411/47

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis Eiropa (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

552

Ceturtdiena, 2019. gada 17. janvāris

2020/C 411/48

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas palīdzības programmu Ignalinas kodolelektrostacijai Lietuvā (Ignalinas programma) un atceļ Padomes Regulu (ES) Nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

565

2020/C 411/49

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

574

2020/C 411/50

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā izveido programmu Fiscalis (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD))

Fiscalis

603

2020/C 411/51

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Tiesības un vērtības (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD))

618

2020/C 411/52

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Kodoldrošuma instrumentu, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

671

Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris

2020/C 411/53

P8_TA(2019)0047Savienības Muitas kodekss: Campione d'Italia pašvaldības teritorijas un Lugāno ezera Itālijas teritoriālo ūdeņu iekļaušana Savienības muitas teritorijā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu

Campione d'Italia

692

2020/C 411/54

P8_TA(2019)0048Noteikumi par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā

693

2020/C 411/55

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Apvienoto Karalisti, Austriju, Horvātiju, Kipru, Luksemburgu, Portugāli un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Dominikānas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

694

2020/C 411/56

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

695

2020/C 411/57

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Hondurasas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

696

2020/C 411/58

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju, Luksemburgu un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Baltkrievijas un Uzbekistānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

697

2020/C 411/59

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (Lēmums par aizjūras asociāciju) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

698

2020/C 411/60

P8_TA(2019)0055.eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāka ieviešana un darbība ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par .eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāku ieviešanu un darbību un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 733/2002 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par .eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāku ieviešanu un darbību un ar ko groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 733/2002 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004

737

2020/C 411/61

P8_TA(2019)0056Nacionālā kopienākuma saskaņošana tirgus cenās (NKI regula) ***IEiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, (NKI regula) un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula)

Euratom

Euratom

738

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

27.11.2020

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.–2019. GADA SESIJA

2019. gada 14.–17. janvāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 337, 9.10.2020.

2019. gada 16. janvārī pieņemtais teksts par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 160, 18.6.2019.

PIEŅEMTIE TEKSTI

2019. gada 30. un 31. janvāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 356, 23.10.2020.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/2

---

P8_TA(2019)0005

Transportlīdzekļu autonomā vadīšana Eiropas transportā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par transportlīdzekļu autonomo vadīšanu Eiropas transportā (2018/2089(INI))

(2020/C 411/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. maija paziņojumu “Pretim automatizēto transportlīdzekļu mobilitātei.” ES nākamības mobilitātes stratēģija” (COM(2018)0283); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. maija paziņojumu “Pretim automatizēto transportlīdzekļu mobilitātei.” ES nākamības mobilitātes stratēģija” (COM(2018)0283);

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģija — liels solis ceļā uz sadarbīgu, satīklotu un automatizētu pārvietošanos” (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģija — liels solis ceļā uz sadarbīgu, satīklotu un automatizētu pārvietošanos” (COM(2016)0766),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par interneta savienojamību izaugsmei, konkurētspējai un kohēzijai: Eiropas gigabitu sabiedrība un 5G (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par interneta savienojamību izaugsmei, konkurētspējai un kohēzijai: Eiropas gigabitu sabiedrība un 5G (1);

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģiju (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A8-0425/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A8-0425/2018),

| A. | tā kā ES stratēģija par satīklotu un automatizētu mobilitāti ir cieši saistīta ar Komisijas politiskajām prioritātēm, it īpaši tās programmām tādās jomās kā nodarbinātība, izaugsme un investīcijas, pētniecība un inovācija, vide un klimata pārmaiņas, tīra un droša mobilitāte un transports, ceļu satiksmes drošība un satiksmes sastrēgumu samazināšana, digitālais vienotais tirgus un enerģētikas savienība; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES stratēģija par satīklotu un automatizētu mobilitāti ir cieši saistīta ar Komisijas politiskajām prioritātēm, it īpaši tās programmām tādās jomās kā nodarbinātība, izaugsme un investīcijas, pētniecība un inovācija, vide un klimata pārmaiņas, tīra un droša mobilitāte un transports, ceļu satiksmes drošība un satiksmes sastrēgumu samazināšana, digitālais vienotais tirgus un enerģētikas savienība;

| B. | tā kā straujais tehnoloģiju attīstības temps gan transporta nozarē, gan robotikā un mākslīgā intelekta jomā būtiski ietekmē ekonomiku un sabiedrību; tā kā autonomie transportlīdzekļi būtiski mainīs mūsu ikdienas dzīvi, noteiks pasaules autotransporta nākotni, samazinās transporta izmaksas, stiprinās ceļu satiksmes drošību, uzlabos mobilitāti un samazinās ietekmi uz vidi; tā kā autotransporta nozare varētu pavērt iespējas jauniem pakalpojumiem un transporta veidiem, tādējādi apmierinot augošo pieprasījumu pēc individuālās mobilitātes un kravu pārvadājumu pakalpojumiem, un varētu pat palīdzēt veikt apvērsumu pilsētvides plānošanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā straujais tehnoloģiju attīstības temps gan transporta nozarē, gan robotikā un mākslīgā intelekta jomā būtiski ietekmē ekonomiku un sabiedrību; tā kā autonomie transportlīdzekļi būtiski mainīs mūsu ikdienas dzīvi, noteiks pasaules autotransporta nākotni, samazinās transporta izmaksas, stiprinās ceļu satiksmes drošību, uzlabos mobilitāti un samazinās ietekmi uz vidi; tā kā autotransporta nozare varētu pavērt iespējas jauniem pakalpojumiem un transporta veidiem, tādējādi apmierinot augošo pieprasījumu pēc individuālās mobilitātes un kravu pārvadājumu pakalpojumiem, un varētu pat palīdzēt veikt apvērsumu pilsētvides plānošanā;

| C. | tā kā Komisijas nolūks ir līdz 2020. gadam uz pusi samazināt ES ik gadu bojāgājušo skaitu salīdzinājumā ar 2010. gadu, rīkojoties saskaņā ar t. s. nulles vīzijas mērķi; tā kā šķiet, ka kopējais bojāgājušo un ievainoto skaits pēdējā laikā vairs nesamazinās, un 2016. gadā uz ES ceļiem dzīvību zaudēja vairāk nekā 25 000 cilvēku, savukārt 135 000 guva nopietnus savainojumus; tā kā mūsu pilsētas pieredz lielas mobilitātes problēmas, ko vēl saasina piesārņojums un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas nolūks ir līdz 2020. gadam uz pusi samazināt ES ik gadu bojāgājušo skaitu salīdzinājumā ar 2010. gadu, rīkojoties saskaņā ar t. s. nulles vīzijas mērķi; tā kā šķiet, ka kopējais bojāgājušo un ievainoto skaits pēdējā laikā vairs nesamazinās, un 2016. gadā uz ES ceļiem dzīvību zaudēja vairāk nekā 25 000 cilvēku, savukārt 135 000 guva nopietnus savainojumus; tā kā mūsu pilsētas pieredz lielas mobilitātes problēmas, ko vēl saasina piesārņojums un klimata pārmaiņas;

| D. | tā kā uzlabotas autovadītāja palīdzības sistēmas, piemēram, brīdinājums par novirzīšanos no braukšanas joslas un automātiska avārijas bremzēšana, jau ir pierādījušas spēju uzlabot ceļu satiksmes drošību un samazināt smagu negadījumu skaitu; |
| --- | --- |

D.

tā kā uzlabotas autovadītāja palīdzības sistēmas, piemēram, brīdinājums par novirzīšanos no braukšanas joslas un automātiska avārijas bremzēšana, jau ir pierādījušas spēju uzlabot ceļu satiksmes drošību un samazināt smagu negadījumu skaitu;

| E. | tā kā lielākā daļa ceļu satiksmes negadījumu notiek cilvēku kļūdu dēļ un tādēļ ir ļoti būtiski samazināt šādu negadījumu iespējamību, pieprasot izmantot uzlabotas transportlīdzekļu sistēmas, kas palielina drošību, vienlaikus saglabājot personu mobilitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielākā daļa ceļu satiksmes negadījumu notiek cilvēku kļūdu dēļ un tādēļ ir ļoti būtiski samazināt šādu negadījumu iespējamību, pieprasot izmantot uzlabotas transportlīdzekļu sistēmas, kas palielina drošību, vienlaikus saglabājot personu mobilitāti;

| F. | tā kā ir palēninājušās pozitīvās pārmaiņas ceļu satiksmes drošības jomā, ko ES pieredzēja pēdējos desmit gados; tā kā siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju vielu ziņā autotransports joprojām rada lielāko daļu transporta nozares emisiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir palēninājušās pozitīvās pārmaiņas ceļu satiksmes drošības jomā, ko ES pieredzēja pēdējos desmit gados; tā kā siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju vielu ziņā autotransports joprojām rada lielāko daļu transporta nozares emisiju;

| G. | tā kā visā pasaulē pieaug gan pasažieru, gan kravu pārvadājumu vajadzības, vienlaikus augot izpratnei par mūsu planētas ierobežotajiem resursiem, un tāpēc transporta efektivitāte kļūs par arvien svarīgāku tēmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā visā pasaulē pieaug gan pasažieru, gan kravu pārvadājumu vajadzības, vienlaikus augot izpratnei par mūsu planētas ierobežotajiem resursiem, un tāpēc transporta efektivitāte kļūs par arvien svarīgāku tēmu;

| H. | tā kā ES būtu jāatbalsta un jāturpina attīstīt digitālās tehnoloģijas, kas vajadzīgas automatizētai mobilitātei, lai labotu cilvēku kļūdas un samazinātu ceļu satiksmes negadījumu un tajos bojāgājušo skaitu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES būtu jāatbalsta un jāturpina attīstīt digitālās tehnoloģijas, kas vajadzīgas automatizētai mobilitātei, lai labotu cilvēku kļūdas un samazinātu ceļu satiksmes negadījumu un tajos bojāgājušo skaitu;

| I. | tā kā automatizācija un jaunu tehnoloģiju ieviešana palielinās transporta un transporta sistēmu drošību un daļēji novērsīs iesaistītos cilvēka faktorus; tā kā vienlaikus ar automatizāciju būtu jāņem vērā gan transporta sistēmu dažādība, gan to stāvoklis dažādās dalībvalstīs; tā kā pirms automatizācijas procesa uzsākšanas ir jāizveido jaunas transporta sistēmas un gan jaunās, gan esošās šādas sistēmas jāapgādā ar atbilstošu drošības aprīkojumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā automatizācija un jaunu tehnoloģiju ieviešana palielinās transporta un transporta sistēmu drošību un daļēji novērsīs iesaistītos cilvēka faktorus; tā kā vienlaikus ar automatizāciju būtu jāņem vērā gan transporta sistēmu dažādība, gan to stāvoklis dažādās dalībvalstīs; tā kā pirms automatizācijas procesa uzsākšanas ir jāizveido jaunas transporta sistēmas un gan jaunās, gan esošās šādas sistēmas jāapgādā ar atbilstošu drošības aprīkojumu;

| J. | tā kā automatizācija jau pastāv un tās pirmā un otrā līmeņa risinājumi ir pieejami tirgū, savukārt nosacītas, augstas un pilnīgas automatizācijas (kad transportlīdzeklis vadīšana ir autonoma) līmeņi varētu būt pieejami vien ap 2020.-2030. gadu, un tādēļ autovadītāju palīdzības sistēmas ir svarīgas kā pamattehnoloģija ceļā uz pilnīgu automatizāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā automatizācija jau pastāv un tās pirmā un otrā līmeņa risinājumi ir pieejami tirgū, savukārt nosacītas, augstas un pilnīgas automatizācijas (kad transportlīdzeklis vadīšana ir autonoma) līmeņi varētu būt pieejami vien ap 2020.-2030. gadu, un tādēļ autovadītāju palīdzības sistēmas ir svarīgas kā pamattehnoloģija ceļā uz pilnīgu automatizāciju;

| K. | tā kā ir nepieciešams investēt gan pētniecības posmā, gan turpmākajā attīstības posmā, lai uzlabotu pieejamās tehnoloģijas un ieviestu drošu intelektisku transporta infrastruktūru; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir nepieciešams investēt gan pētniecības posmā, gan turpmākajā attīstības posmā, lai uzlabotu pieejamās tehnoloģijas un ieviestu drošu intelektisku transporta infrastruktūru;

| L. | tā kā vairākas valstis visā pasaulē (piemēram, ASV, Austrālija, Japāna, Koreja un Ķīna) strauji virzās uz to, lai tirgū darītu pieejamus satīklotas un automatizētas mobilitātes risinājumus; tā kā Eiropai aktīvāk jāreaģē uz straujajām pārmaiņām šajā nozarē, jāatbalsta iniciatīvas un jāveicina stingras drošības prasības visiem satiksmes dalībniekiem, kas ceļo pa jūru, ūdensceļiem, autoceļiem, gaisu vai dzelzceļu un izmanto jaukta veida transportu; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairākas valstis visā pasaulē (piemēram, ASV, Austrālija, Japāna, Koreja un Ķīna) strauji virzās uz to, lai tirgū darītu pieejamus satīklotas un automatizētas mobilitātes risinājumus; tā kā Eiropai aktīvāk jāreaģē uz straujajām pārmaiņām šajā nozarē, jāatbalsta iniciatīvas un jāveicina stingras drošības prasības visiem satiksmes dalībniekiem, kas ceļo pa jūru, ūdensceļiem, autoceļiem, gaisu vai dzelzceļu un izmanto jaukta veida transportu;

| M. | tā kā Komisija sagaida jaunā automatizēto un satīkloto transportlīdzekļu tirgus strauju pieaugumu un lēš, ka ES autobūves nozares ieņēmumi līdz 2025. gadam pārsniegs EUR 620 miljardus, bet ES elektronikas nozares — EUR 180 miljardus, |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija sagaida jaunā automatizēto un satīkloto transportlīdzekļu tirgus strauju pieaugumu un lēš, ka ES autobūves nozares ieņēmumi līdz 2025. gadam pārsniegs EUR 620 miljardus, bet ES elektronikas nozares — EUR 180 miljardus,

| N. | tā kā Amsterdamas deklarācija (2016. gads) paredz sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un nozares pārstāvjiem satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu vadīšanas jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Amsterdamas deklarācija (2016. gads) paredz sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un nozares pārstāvjiem satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu vadīšanas jomā;

| O. | tā kā autonomais transports ietver visus iespējamos tālvadības, automatizētos un autonomos ceļa, dzelzceļa, gaisa, ūdens un iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļu veidus; |
| --- | --- |

O.

tā kā autonomais transports ietver visus iespējamos tālvadības, automatizētos un autonomos ceļa, dzelzceļa, gaisa, ūdens un iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļu veidus;

| P. | tā kā Komisijas paziņojums par virzību uz automatizēto mobilitāti ir svarīgs posms ES stratēģijā attiecībā uz satīklotu un automatizētu mobilitāti; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas paziņojums par virzību uz automatizēto mobilitāti ir svarīgs posms ES stratēģijā attiecībā uz satīklotu un automatizētu mobilitāti;

| Q. | tā kā uzsvars jāliek uz autonomu mobilitāti, ņemot vērā to, ka pilnībā autonomi transportlīdzekļi dos lielu ieguvumu ceļu satiksmes drošībai un būs darbināmi bez funkcijām saistībā ar satīklotību; tā kā palīgspējām un pakalpojumiem arī turpmāk varētu būt nepieciešama digitālā komunikācija; |
| --- | --- |

Q.

tā kā uzsvars jāliek uz autonomu mobilitāti, ņemot vērā to, ka pilnībā autonomi transportlīdzekļi dos lielu ieguvumu ceļu satiksmes drošībai un būs darbināmi bez funkcijām saistībā ar satīklotību; tā kā palīgspējām un pakalpojumiem arī turpmāk varētu būt nepieciešama digitālā komunikācija;

| R. | tā kā autonomo transportlīdzekļu ieviešana, kas sagaidāma jau sākot no 2020. gada, dos ievērojamu labumu, taču ir saistīta arī ar dažādiem jauniem riskiem, proti, attiecībā uz ceļu satiksmes drošību, civiltiesisko atbildību un apdrošināšanu, kiberdrošību, intelektuālā īpašuma tiesībām, datu aizsardzību un datu piekļuves jautājumiem, tehnisko infrastruktūru, standartizāciju un nodarbinātību; tā kā nav iespējams pilnībā paredzēt autonomās mobilitātes ilgtermiņa ietekmi uz nodarbinātību un vidi; tā kā ir ļoti svarīgi gan nodrošināt ES tiesiskā regulējuma atbilstību, lai varētu pienācīgi reaģēt uz šīm problēmām, gan arī palielināt sabiedrības informētību un gatavību pieņemt autonomus transportlīdzekļus, |
| --- | --- |

R.

tā kā autonomo transportlīdzekļu ieviešana, kas sagaidāma jau sākot no 2020. gada, dos ievērojamu labumu, taču ir saistīta arī ar dažādiem jauniem riskiem, proti, attiecībā uz ceļu satiksmes drošību, civiltiesisko atbildību un apdrošināšanu, kiberdrošību, intelektuālā īpašuma tiesībām, datu aizsardzību un datu piekļuves jautājumiem, tehnisko infrastruktūru, standartizāciju un nodarbinātību; tā kā nav iespējams pilnībā paredzēt autonomās mobilitātes ilgtermiņa ietekmi uz nodarbinātību un vidi; tā kā ir ļoti svarīgi gan nodrošināt ES tiesiskā regulējuma atbilstību, lai varētu pienācīgi reaģēt uz šīm problēmām, gan arī palielināt sabiedrības informētību un gatavību pieņemt autonomus transportlīdzekļus,

| S. | tā kā ar šo tehnoloģiju izmantošanu saistītie ētikas jautājumi rada vajadzību izstrādāt gan vadlīnijas mākslīgā intelekta ieviešanai, gan sistēmas, lai nodrošinātu šo ētikas jautājumu saskaņotu risināšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā ar šo tehnoloģiju izmantošanu saistītie ētikas jautājumi rada vajadzību izstrādāt gan vadlīnijas mākslīgā intelekta ieviešanai, gan sistēmas, lai nodrošinātu šo ētikas jautājumu saskaņotu risināšanu;

Vispārīgie principi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par virzību uz automatizētu mobilitāti, kurā izklāstīta pieeja, lai ES padarītu par pasaules līderi drošu automatizētas mobilitātes sistēmu ieviešanā, uzlabojot ceļu satiksmes drošību un efektivitāti, cīnoties ar sastrēgumiem, mazinot enerģijas patēriņu un emisijas no transportlīdzekļiem, kā arī pakāpeniski pārtraucot fosilā kurināmā izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | novērtē Komisijas un dalībvalstu veiktos sākotnējos pasākumus nākotnes automatizētas mobilitātes jomā, kā arī atzīst likumdošanas iniciatīvas saistībā ar ITS direktīvu (3) un ierosināto Direktīvas par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (4) un Regulas par motorizēto transportlīdzekļu vispārīgo drošību (5) pārskatīšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu (S-ITS) svarīgo nozīmi savienojamības nodrošināšanā automobiļu inženieru apvienības (SAE) 2., 3. un, iespējams, 4. līmeņa automatizētiem/autonomiem transportlīdzekļiem; mudina dalībvalstis un nozari turpināt ieviest S-ITS un aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis un nozari S-ITS pakalpojumu ieviešanā, jo īpaši izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, Eiropas strukturālos un investīciju fondus un programmu InvestEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver inovācijas potenciālu, kas saistīts ar visu veidu autotransporta, dzelzceļa, ūdens un gaisa transporta autonomajiem veidiem; uzsver, ka Eiropas dalībniekiem ir jāapvieno spēki, lai sasniegtu un saglabātu pasaules mērogā vadošo pozīciju autonomā transporta jomā; atzīmē, ka autonomās mobilitātes straujai attīstībai, jo īpaši autotransporta jomā, vajadzīga daudzu Eiropas ekonomikas nozaru sinerģiju veicinoša sadarbība, tostarp jāsadarbojas transportlīdzekļu ražotājiem un digitālajām nozarēm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst automatizētās mobilitātes ievērojamo potenciālu daudzās nozarēs, radot jaunas uzņēmējdarbības iespējas jaunuzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī nozarei un uzņēmumiem kopumā, jo īpaši saistībā ar jaunu mobilitātes pakalpojumu un nodarbinātības iespēju radīšanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver nepieciešamību radīt tādus autonomos transportlīdzekļus, kas ir pieejami personām ar invaliditāti un ierobežotām pārvietošanās spējām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju, it īpaši saistībā ar datiem, to pieejamību un kiberdrošību, kā tas prasīts Parlamenta 2018. gada 13. marta rezolūcijā par Eiropas S-ITS stratēģiju, nodrošinot tehnoloģiski neitrālu, atvērtu un uz tirgu vērstu pieeju; atzinīgi vērtē iespējas, ko nodrošinās gaidāmie Komisijas ieteikumi par piekļuvi transportlīdzekļa datiem un resursiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apstiprina nepieciešamību noskaidrot, kādi likumdošanas pasākumi būtu nepieciešami, lai nodrošinātu dažu trešo pušu struktūru taisnīgu, drošu, reāllaika un tehnoloģiski neitrālu piekļuvi transportlīdzekļa datiem; uzskata, ka šādai piekļuvei vajadzētu dot iespēju galalietotājiem un trešām personām gūt labumu no digitalizācijas un veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un drošību attiecībā uz transportlīdzekļa datu glabāšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka autonomajā mobilitātē līdzīgi kā citās jomās saistībā ar mākslīgo intelektu radīsies jautājumi par intelektuālā īpašuma tiesībām un saistītajām lietošanas tiesībām, piemēram, īpašumtiesības vai lietošanas tiesības uz kodu, datiem un izgudrojumiem, ko radījis pats mākslīgais intelekts; tomēr uzskata, ka šajos jautājumos ir jārod pēc iespējas vispārīgi risinājumi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka jauna tiesiskā regulējuma par autonomo mobilitāti izstrādāšanā ir jānodrošina, lai būtu iespējams pārvarēt jebkuru šķērsli, kas kavē tehnikas attīstību, pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka Komisijas paziņojumā par virzību pretim automatizētai mobilitātei nav iekļauta analīze attiecībā uz autonomiem transportlīdzekļiem visos transporta veidos un priekšlikumi šajā jomā; aicina Komisiju nodrošināt analīzi un stratēģijas pa transporta veidiem, tostarp intermodālā transporta un mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt savu politiku attiecībā uz transportlīdzekļu autonomo vadīšanu, ietverot arī kolektīvo transportu, kā arī paplašināt savu skatījumu un attiecināt to uz visiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē darbu, kas paveikts Padomes augsta līmeņa sanāksmēs par transportlīdzekļu autonomo vadīšanu, un vēlas, lai darbs tiktu paplašināts, pievēršoties arī citiem transporta veidiem, nevis tikai autotransportam; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka būtu jāizstrādā un starptautiskā, ES un valsts līmenī jāsaskaņo transportlīdzekļu un infrastruktūras (piemēram, satiksmes signāli, ceļa marķējums, signalizācijas sistēmas un S-ITS) tehniskie standarti, balstoties uz jau paveikto darbu un forumiem, lai novērstu dublēšanos, kā arī izmantojot atvērtu, pārredzamu un tehnoloģiju ziņā neitrālu pieeju, ar ko uzlabo ceļu satiksmes drošību, vienlaikus nodrošinot netraucētu pārrobežu sadarbspēju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka uzticami transportlīdzekļu un maršrutu dati ir pamatelementi, kas vajadzīgi, lai gan ieviestu transportlīdzekļu autonomu un satīklotu vadīšanu Eiropas vienotajā transporta telpā, gan nodrošinātu konkurētspējīgus pakalpojumus galalietotājiem; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu likvidēti šķēršļi šādu datu izmantošanai, un panākt, lai šajā jomā līdz 2020. gada 1. janvārim tiktu ieviesta stingra tiesiskā regulējuma sistēma, visās dalībvalstīs nodrošinot līdzvērtīgu datu kvalitāti un pieejamību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ir steidzami jānodrošina juridiskā noteiktība gan lietotājiem, gan ieinteresētajām personām attiecībā uz autonomo transportlīdzekļu atbilstību galvenajiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz e-privātuma tiesību aktiem un Vispārīgo datu aizsardzības regulu (6); aicina Komisiju precizēt, kuras autonomās mobilitātes nozares radītās informācijas kategorijas uzskatīs par atklātiem datiem un padarīs tos pieejamus reāllaika režīmā, un ar kuriem datiem būs jārīkojas kā ar konfidenciāliem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai lietotāji varētu kontrolēt gan savus personas datus, gan transportlīdzekļa datus, ko radījuši, savākuši un paziņojuši satīklotie un automatizētie transportlīdzekļi, un piekļūt šiem datiem; uzsver, ka patērētājiem ir jāpiedāvā maksimālais kiberaizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka sagaidāms ievērojams tādu datu apjoma pieaugums, ko rada, vāc un pārraida autonomi transportlīdzekļi, un uzsver arī nepieciešamību izmantot šādus datus, jo īpaši tos, kas nav personas dati un ir anonimizēti, lai atvieglotu autonomo transportlīdzekļu ieviešanu un turpinātu attīstīt inovāciju saistībā ar jauniem mobilitātes risinājumiem; norāda, ka autonomo transportlīdzekļu radīto privāto un sensitīvo datu aizsardzībai ir jābūt absolūtai prioritātei; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka pilnībā autonomi vai augsta līmeņa automatizēti transportlīdzekļi būs komerciāli pieejami tuvākajos gados un ka pēc iespējas drīzāk jāpieņem atbilstīgs tiesiskais regulējums, kas nodrošina to drošu darbību un paredz skaidru atbildības režīmu, lai reaģētu uz gaidāmajām pārmaiņām, tajā skaitā mijiedarbību starp autonomajiem transportlīdzekļiem un gan infrastruktūru, gan citiem lietotājiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē, ka spēkā esošie noteikumi par atbildību, piemēram, Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (7) (Produktatbildības direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/103/EK par civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu izmantošanu un kontroli saistībā ar pienākumu apdrošināt šādu atbildību (8) (Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas direktīva), netika izstrādāti tādu problēmu risināšanai, ko rada autonomo transportlīdzekļu izmantošana, un uzsver, ka ir arvien vairāk pierādījumu tam, ka pašreizējais tiesiskais regulējums, jo īpaši attiecībā uz atbildību, apdrošināšanu, reģistrāciju un personas datu aizsardzību, vairs nebūs pietiekams vai atbilstošs, saskaroties ar jaunajiem riskiem, kas rodas no transportlīdzekļu automatizācijas, satīklotības un sarežģītības palielināšanās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka, ņemot vērā dinamiskās tehnoloģiskās pārmaiņas šajā nozarē, ir nepieciešams precizēt, kam vajadzētu atbildēt par kaitējumu pilnīgi autonomu transportlīdzekļu izraisītu negadījumu gadījumā, un, ja autonomijas līmenis ir tāds, ka transportlīdzeklis var vai nu darboties pilnībā neatkarīgi, vai to var vadīt transportlīdzekļa vadītājs, ir pilnīgi nepārprotami jānosaka, kura ir atbildīgā puse katrā konkrētajā gadījumā; uzsver, ka ir īpaši jāpārbauda, vai uzskats, ka ļoti neliela daļa no visiem negadījumiem līdz šim bijusi saistāma ar tehniskiem faktoriem, būtu pamats atbildības pārvirzīšanai uz ražotāju, jo tas nav vis riska faktors, kas būtu atkarīgs no nolaidības, bet var būt saistāms tikai ar risku, ko rada pati autonomā transportlīdzekļa laišana tirgū; uzsver arī nepieciešamību pētīt to, vai transportlīdzekļa īpašnieka konkrētie ceļu satiksmes drošības pienākumi un instrukcijas, kas katrā konkrētā gadījumā jāpiemēro transportlīdzekļa vadītājam, varētu adekvāti kompensēt šo atbildības maiņu; tādēļ aicina Komisiju veikt visaptverošu novērtējumu, pielāgot pašreizējo ES tiesisko regulējumu un vajadzības gadījumā ieviest jaunus noteikumus, uz kuru pamata tiek noteikta atbildība un saistības; aicina Komisiju novērtēt un uzraudzīt iespēju ieviest papildu ES instrumentus, lai neatpaliktu no attīstības mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | turpina uzsvērt, ka uz globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) balstītām tehnoloģijām un Galileo projektam ir svarīga nozīme, lai uzlabotu transportlīdzekļa iekārtu un tīkla digitālo sistēmu mijiedarbību un sadarbspēju; mudina pabeigt un līdzko iespējams palaist atlikušos satelītus, lai Eiropas Galileo pozicionēšanas sistēmu varētu izmantot kā standarta pozicionēšanas sistēmu automatizētos transportlīdzekļos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīmē, ka vispārēja piekļuve automatizētas mobilitātes tehnoloģijām nebūs iespējama bez piekļuves ātrgaitas internetam un 5G tīkliem; pauž nožēlu, ka pastāv reģioni, kuros pašreizējās paaudzes 4G tīklu ieviešana joprojām atpaliek no iecerētā, jo īpaši lauku apvidos; |
| --- | --- |

23.

Autotransports

| 24. | atgādina par jaunajiem drošības noteikumiem, kas iekļauti pamatprincipos cilvēka un mašīnas saskarnes jomā, kuri ierosināti augsta līmeņa grupas “GEAR 2030” galaziņojumā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (UNECE), ES un valstu līmenī ir nepieciešami ceļu satiksmes drošības tiesību akti, lai, cik drīz vien iespējams, atbalstītu tehnoloģiskās inovācijas un autonomo braukšanu, tādējādi samazinot cilvēka kļūdu, satiksmes negadījumu un satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver to, cik svarīgi ir pieņemt vērienīgu jaunu regulu par mehānisko transportlīdzekļu vispārīgo drošību, ņemot vērā to, cik liels potenciāls dzīvību glābšanai jau īstermiņā būtu prasībai obligāti uzstādīt jaunās transportlīdzekļu drošības tehnoloģijas, kuras turpmāk var izmantot arī satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu (CAV) ieviešanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka CAV attīstību lielā mērā veicinājusi tehnoloģiju attīstība; uzsver, ka ir nepieciešams izpētīt un atzīt ar CAV attīstību saistītos cilvēka un sociālos aspektus un nodrošināt, ka to izvēršana pilnībā atbilst sabiedrības, cilvēka un vides vērtībām un mērķiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | paturot prātā mobilitātes nozīmi ES, aicina Komisiju un dalībvalstis panākt kopēju nostāju un sadarboties, lai ES varētu uzņemties un saglabāt vadošo lomu automatizēto transportlīdzekļu tehnisko standartu starptautiskās saskaņošanas jomā atbilstīgi ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) satvaram un Vīnes konvencijai, it īpaši visās diskusijās, kas notiek ANO/EEK Pasaules foruma par transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanu (29. panta darba grupa) un Darba grupas jautājumos par automatizētiem/autonomiem un satīklotiem transportlīdzekļiem (GRVA) sanāksmēs; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka tirgus uzraudzības procedūrām, kas saistītas ar automatizētiem transportlīdzekļiem visā to aprites ciklā, vajadzētu būt pēc iespējas standartizētām, pārredzamām un pārbaudāmām, tostarp attiecībā uz pārrobežu testiem, ko veic uz publiskiem ceļiem un reālos braukšanas apstākļos, kā arī periodiskajām tehniskajām apskatēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka vajadzīgi skaidri tiesību akti, tas tiek regulāri pārskatīti, vajadzības gadījumā atjaunināti un saskaņoti, un kas paredz pienākumu uzstādīt notikumu reģistrēšanas ierīces atbilstīgi pārskatītajai regulai par mehānisko transportlīdzekļu vispārīgo drošību, lai uzlabotu negadījumu izmeklēšanu un varētu noskaidrot un pēc iespējas drīzāk atrisināt jautājumus par atbildību; norāda, ka šīs notikumu datu reģistrācijas iekārtas ir nepieciešamas, lai noteiktu dažādu negadījumā iesaistīto dalībnieku atbildību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver nepieciešamību ieviest nodrošinājuma sistēmas jau no pārejas posma, kamēr līdzās pastāvēs automatizētie transportlīdzekļi un transportlīdzekļi, kuri pilnīgi nemaz nav satīkloti un automatizēti; uzsver, cik svarīgas ir autovadītāja palīdzības sistēmas kā solis ceļā uz pilnībā automatizētu braukšanu, lai jau tagad ar aktīvām drošības sistēmām novērstu ceļu satiksmes negadījumus vai arī mazinātu to smagumu ar pasīvām drošības sistēmām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis garantēt drošu un kvalitatīvu ceļu infrastruktūru, kas atvieglos automātisko un autonomo transportlīdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visas sistēmas, kas ietver tiešsaistes informāciju par ceļu satiksmi, ir sadarbspējīgas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver jaunās problēmas saistībā ar lietotāju neapdomību, kad viņi izmantojot transportlīdzekļus, kuru vadīšanā tomēr nepieciešama zināma transportlīdzekļa vadītāja iesaistīšanās; aicina labāk precizēt prasību definēšanu un diferencēšanu attiecībā uz “transportlīdzekļiem ar uzlabotām vadītāja palīdzības sistēmām” (SAE 1.-3. līmenis) salīdzinājumā ar “automatizētiem transportlīdzekļiem” (SAE 4.-5. līmenis) tiesību aktos, kas attiecas uz ceļu satiksmes drošību, un turpināt pētījumus par 3. līmeņa automatizēto transportlīdzekļu tehniskajiem aspektiem un drošību, it īpaši saistībā ar jautājumu par iesaistīšanās nepieciešamības signalizēšanu vadītājam un apdraudējumiem, kas var rasties, ja iesaistīšanās kavējas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju izstrādāt skaidras ētikas pamatnostādnes mākslīgā intelekta jomā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju izstrādāt atbildības kritērijus un nodrošinājuma sistēmas cilvēku aizsardzībai, lai tādējādi īstenotu saskaņotu pieeju ētikas jautājumiem, kas saistīti ar automatizēto transportlīdzekļu autonomajām sistēmām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka likumdevējam ir jāpievēršas autonomo transportlīdzekļu ētiskajiem aspektiem un tie jāatrisina, pirms šos transportlīdzekļus var pilnībā pieņemt un darīt pieejamus satiksmes situācijās; tādēļ uzsver, ka šo ētisko aspektu risināšanas nolūkā ir jāveic iepriekšējs automatizēto transportlīdzekļu novērtējums; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka autonomu transportlīdzekļu plaša izmantošana var radīt ar sastrēgumiem saistītas problēmas pilsētu mobilitātes jomā; uzskata, ka šīs problēmas būtu novēršamas ar autonomo transportlīdzekļu ieviešanu un tādiem risinājumiem kā, piemēram, automobiļu koplietošana un kopbraukšana; aicina iestādes izstrādāt tādus politikas virzienus, ar kuriem nodrošināt, ka autonomie transportlīdzekļi uzlabo visu iedzīvotāju ceļošanas iespējas, tostarp sabiedriskā transporta un citus risinājumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka transportlīdzekļu sasaiste kolonnās ir daudzsološs nākotnes risinājums, jo tā ietaupa degvielu un enerģiju un uzlabo ceļu satiksmes drošību, un tādēļ aicina dalībvalstis, Komisiju un nozares pārstāvjus īstenot Amsterdamas deklarācijā minētos pasākumus; aicina Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, lai veicinātu transportlīdzekļu vispārēju savienojamību (vehicle-to-everything, V2X) augsti un pilnībā automatizētos transportlīdzekļos (piemēram, transportlīdzekļu sasaiste kolonnās), jo īpaši tālsatiksmes autotransportā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka gan pasīvajam, gan aktīvajam drošības aprīkojumam autonomajos transportlīdzekļos ir svarīga nozīme sadursmju skaita un sadursmju rezultātā radušos traumu un nāves gadījumu skaita samazināšanā, jo sadursmes joprojām var notikt, jo īpaši laikā, kad uz ceļiem būs jaukta veida satiksme; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot ceļu satiksmes drošību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver riskus, kas saistīti ar jaukta veida satiksmes pieaugošo tendenci, kurā piedalās gan tradicionālie, gan autonomie transportlīdzekļi, un tādējādi aicina veikt vairāk testu uz vietas, lai atbalstītu valsts un privāto uzņēmumu un struktūru veiktu nākotnes vajadzībām piemērotu pētniecību un attīstību, kā arī lai sniegtu konkrētus datus, kas palīdzētu pienācīgi pielāgot civiltiesiskās atbildības noteikumus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka iespējamais risinājums esošo trūkumu un nepilnību novēršanai varētu būt ar atbildību neatkarīgi no vainas saistītas apdrošināšanas sistēmas izveide attiecībā uz autonomo transportlīdzekļu nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver 2017. gada 16. februāra rezolūcijā par Civiltiesību noteikumiem par robotiku (9), norādīto, proti, nedrīkst ne ierobežot zaudējumu veidu vai apmēru, ne ierobežot kompensācijas veidus, lai tā garantētu cietušo pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

43.

Gaisa transports

| 44. | uzsver nesen pieņemto EASA regulu (10) par atjauninātajiem aviācijas drošības noteikumiem, kas cita starpā ietver noteikumus, kuri nodrošina pārdomātu tiesisko pamatu pirmajam visaptverošam ES noteikumu kopumam par visu veidu civilajiem bezpilota lidaparātiem; atgādina, ka EASA regulas pieņemšanai bija ļoti būtiska nozīme, ņemot vērā to, ka jaunās tehnoloģijas, piemēram, bezpilota lidaparāti (UAV), tiek arvien biežāk izmantoti arī Eiropas gaisa telpā un ka tādēļ bija jāpielāgo spēkā esošais ES tiesiskais regulējums un atšķirīgie valstu noteikumi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina Komisiju nekavējoties nākt klajā arī ar sīki izstrādātiem noteikumiem par automatizētiem lidaparātiem, kuriem vajadzīgas konkrētas un īpaši pielāgotas specifikācijas, jo vienota pieeja bezpilota lidaparātiem un to darbībai nav piemērota, lai nodrošinātu automatizēto lidaparātu drošu integrēšanu gaisa telpā, ko izmanto arī pilotu vadīti gaisa kuģi; atgādina, ka UAV būs vajadzīgas drošas un vajadzības gadījumā sertificētas intelekta sistēmas, kā arī īpaša gaisa telpas pārvaldības vide; uzsver, ka šādos UAV piemērojamos noteikumos būtu jāņem vērā ekspluatācijas vai darbības veida radītais risks, attiecīgā bezpilota gaisa kuģa ekspluatācijas īpašības un ekspluatācijas teritorijas raksturojums, piemēram, iedzīvotāju blīvums, zemes virsmas īpašības un ēku un citas jutīgas infrastruktūras pastāvēšana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda uz to, cik svarīgi ir aizsargāt personas datus, kad aviācijas nozarē izmanto automatizētus gaisa kuģus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina par 2016. gada Varšavas deklarāciju par bezpilota lidaparātiem, kas var būt instruments darbvietu un jaunu uzņēmējdarbības iespēju radīšanai; atkārto, ka, lai izveidotu ES bezpilota lidaparātu ekosistēmu, ko plānots pabeigt līdz 2019. gadam, būtiska nozīme ir plānotām darbībām, kā arī ir svarīgi balstīties uz Rīgas deklarācijā noteiktajiem pamatprincipiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda uz to, cik svarīgi ir koordinēt tehnoloģiju un darbības koncepciju izstrādi, kas ļaus gaisa kuģus droši integrēt gaisa satiksmes pārvaldības pakalpojumu nolūkā atbilstīgi U-Space mērķiem, kas ir kopuzņēmuma SESAR īstenota programma; novērtē kopuzņēmuma SESAR līdz šim paveikto, un šis uzņēmums arī turpmāk būtu jāatbalsta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka finansējums pašreizējām pētniecības un eksperimentu programmām attiecībā uz UAV nākamajos budžeta periodos būs jāpalielina; ņem vērā, ka šos eksperimentus, kas ir devuši iespēju pārbaudīt lielas bezpilota gaisa kuģu flotes izmantošanu reālos apstākļos, vienlaikus garantējot maksimālu drošību gaisa satiksmes pārvaldībā un ar tiem saistītos drošības nosacījumus, varētu izmantot kā piemēru eksperimentiem ar autonomiem virszemes transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka ir jāizveido piemērotas izmēģinājumu zonas autonomajām gaisa kuģu tehnoloģijām, tostarp bezpilota lidaparātiem, lai nodrošinātu drošus apstākļus jaunu tehnoloģisko risinājumu simulēšanai pirms to galīgās ieviešanas; |
| --- | --- |

50.

Jūras un iekšējo ūdensceļu transports

| 51. | uzsver iespējas un pievienoto vērtību, ko var nodrošināt autonomie kuģi, it īpaši iekšzemes ūdensceļu un tuvsatiksmes kuģošanā, veicinot kuģošanas negadījumu skaita samazināšanos jūrā un ūdensceļos, jo lielāko daļu šādu negadījumu izraisa cilvēku kļūdas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka automatizācijai ir potenciāls novērst daļu cilvēku kļūdu un sniegt personālam uz komandtiltiņa vairāk laika optiskiem novērojumiem, jo īpaši šauros jūras kuģošanas ceļos un ostu zonās; tomēr uzsver, ka informācijas apmaiņa un komunikācija ir ļoti svarīgas drošībai, jo īpaši esot tuvu citiem kuģiem, un tādēļ arī turpmāk jānodrošina pietiekams personāls uz komandtiltiņa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē PIANC darba grupas par viedo kuģniecību un starptautisko autonomo kuģu tīklu paveikto darbu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju ieskicēt un noteikt automatizācijas līmeņus iekšzemes un jūras kuģošanas jomā, kā arī kopīgus standartus, tajā skaitā ostām, lai saskaņotu un veicinātu autonomo kuģu ieviešanu mijiedarbībā ar automatizētiem un neautomatizētiem lietotājiem un infrastruktūru; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, cik svarīgi ir attīstīt un paplašināt digitālos centrus un satīklotos TEN-T koridorus, izmantojot mūsdienīgas termināļu iekārtas un efektīvas elektroniskās satiksmes vadības sistēmas, piemēram, upju informācijas pakalpojumus un Reinas ostu informācijas sistēmu (RPIS), lai panāktu pilnībā multimodālu autonomo transporta sistēmu. |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju darbā pie digitālo iekšējo ūdensceļu zonas (DINA) sagatavošanas izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai veicinātu iekšzemes kuģošanas, tās infrastruktūras, automatizētu ostu, kuģu ceļu un satiksmes pārvaldības turpmāku automatizāciju un automatizētu ostu attīstību, ņemot vērā iekšzemes ostu kā multimodālu transporta mezglu nozīmi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | prasa vairāk atbalstīt un veicināt pārrobežu izmēģinājumu zonas, kā arī vairāk tādus projektus kā NOVIMAR un “Kuģošana bez cilvēka klātbūtnes, izmantojot viedos tīklus”(MUNIN), ko līdzfinansē ES, īstenojot Septīto pamatprogrammu un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ar nolūku turpināt attīstīt autonomās kuģošanas un automatizētās infrastruktūras tehnoloģijas ES; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka kuģiem piemērojamie standarti jāizstrādā atbilstoši Starptautiskās jūrniecības organizācijas standartiem un jāsaskaņo ar tiem, lai izveidotu starptautisku tiesisko regulējumu kuģu drošai ekspluatācijai; |
| --- | --- |

58.

Dzelzceļa pārvadājumi

| 59. | aicina Komisiju, apspriežoties un koordinējot darbību ar nozares pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām, izstrādāt kopīgus protokolus un standartus, kas nodrošinātu autonomo vilcienu un vieglā tipa sliežu sistēmu darbību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina uzlabot pamatnosacījumus autonomiem transportlīdzekļiem dzelzceļa transportā un paātrināt pāreju uz digitālo dzelzceļa nozari; norāda, ka Eiropas vilcienu kustības vadības sistēma (ETCS) ir pamats dzelzceļa nozares automatizācijai, ko nodrošina, savienojot ETCS ar automātisko vilciena vadības sistēmu (ATO); mudina Komisiju paātrināt Eiropas vilcienu kontroles sistēmas (ETCS) ieviešanu un noteikt to par prioritāti pašreizējās un turpmākajās ES finansēšanas shēmās; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, cik svarīgi ir digitālie signalizācijas posteņi kā jauns nozīmīgs atskaites punkts, lai veicinātu dzelzceļa infrastruktūras digitalizāciju, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to ieviešanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju turpināt Shift2Rail programmas darbību, lai virzītos uz digitalizētu dzelzceļa tīklu un pilnībā automatizētu braukšanu pa dzelzceļu, tostarp izmantojot ATO standartu ETCS standarta vietā, kā arī garantēt kiberdrošību. |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver arvien pieaugošās problēmas pilsētu mobilitātes jomā saistībā ar sastrēgumiem, kā arī iespējas, ko šādu problēmu risināšanā sniedz uz dzelzceļu balstītas automatizētās sabiedriskā transporta sistēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt projektus ar mērķi risināt minētās problēmas, izmantojot inovācijas uz dzelzceļu balstītā automatizēta sabiedriskā transporta jomā; |
| --- | --- |

63.

Patērētāju tiesības un konkurences nosacījumi

| 64. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošus noteikumus, nosakot ražotāju, transportlīdzekļu vadītāju un pārvadātāju atbildību katrā automatizācijas līmenī visos transporta veidos; uzsver, ka šāda atbildība jādara zināma transportlīdzekļu vadītājiem un pārvadātājiem skaidrā un pašpaskaidrojošā veidā, izmantojot tirdzniecības marķējumu vai citas komunikācijas formas; uzskata, ka ir būtiski nodrošināt transportlīdzekļu drošību un to regulāru uzturēšanu visā to dzīves ciklā, un norāda, ka veicinoša nozīme šajā sakarībā būs attiecīgo ieinteresēto personu taisnīgai piekļuvei transportlīdzekļa datiem un resursiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visas sistēmas, kas atrodas autonomos transportlīdzekļos, ir konstruētas tā, lai transportlīdzekļu īpašnieki vai lietotāji varētu brīvi izvēlēties starp konkurējošiem pakalpojumu sniedzējiem un nebūtu spiesti paļauties tikai uz transportlīdzekļa ražotāja piedāvātajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka ir jānodrošina neatkarīgiem transporta pakalpojumu sniedzējiem taisnīga piekļuve autonomo transportlīdzekļu apkopes un remonta tirgum; atgādina, ka šāda veida uzņēmumi, jo īpaši detaļu ražotāji, mazas darbnīcas un apkopes centri, ir svarīgs konkurences elements automobiļu tirgū un tiem ir pozitīva ietekme uz šo pakalpojumu pieejamību un cenām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka digitalizētā automobiļu tirgū tieša un savlaicīga piekļuve datiem un funkcijām transportlīdzeklī noteiks, vai automatizēto un kombinēto mobilitātes pakalpojumu tirgū valdīs godīga konkurence; atgādina, ka neatkarīgiem pārvadātājiem ir ļoti svarīga nozīme visā automobiļu piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

67.

| 68. | prognozē, ka konkurence vienotajā tirgū nozarē, kas apkalpo autonomos transportlīdzekļus, varētu tikt apdraudēta, ja ražotāji apgrūtinātu neatkarīgo remontētāju piekļuvi šajos transportlīdzekļos uzstādītajām sistēmām; uzsver, ka uz šo tirgus segmentu būtu jāattiecina Komisijas Regulas (ES) Nr. 461/2010 (11) noteikumi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka patērētāji būtu iepriekš jāinformē par transportlīdzekļiem, kurus viņi iegādājas, un par remonta pakalpojumiem, ko viņi var izmantot. |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzskata, ka pāreja uz automatizētiem transportlīdzekļiem papildus tās pozitīvai ietekmei uz ceļu satiksmes drošību, degvielas patēriņu, vidi un jaunu darbvietu radīšanu telesakaru un autobūves nozarē, varētu izraisīt arī darbavietu zaudējumu transporta nozarē, kā arī negatīvi ietekmēt apdrošināšanas nozari, un šie jautājumi būtu jārisina pēc iespējas drīzāk, lai nodrošinātu raitu pāreju; |
| --- | --- |

70.

Pētniecības un izglītības vajadzības

| 71. | uzsver, ka jāizstrādā autonomās pamattehnoloģijas (piemēram, tehnoloģijas, kas apstrādā un simulē cilvēka domāšanu un uztveri transportlīdzekļa vadīšanas laikā, kā arī vides uztveres sistēmas un mākslīgo intelektu) ES, lai nodrošinātu konkurētspēju pasaules mērogā un radītu jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver, ka līdz ar automatizēto transportlīdzekļu ieviešanu tirgū tiem būs ievērojama ietekme uz preču izplatīšanu un patēriņu; tādēļ uzskata, ka ir steidzami jānovērtē šī ietekme un jānodrošina pasākumi, lai atbalstītu skartās nozares un cilvēkus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina īstenot iniciatīvas, lai, veicot izglītības pārkārtošanu, plānotu un risinātu jautājumus saistībā ar piedāvājuma un pieprasījuma izmaiņām nodarbinātības jomā, ņemot vērā to, ka vajadzīgas jaunas un specializētas prasmes gan transportlīdzekļu ražošanas, gan arī to profesionālas izmantošanas nozarē (piemēram, rīkojot kursus un apmācības nodarbības), lai atvieglotu pāreju uz jaunām mobilitātes formām; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm ierosināt iniciatīvas ar mērķi veicināt nepieciešamās prasmes, izglītību un apmācību, lai ES varētu saglabāt vadošo pozīciju autonomā transporta nozarē; uzsver, ka dalībvalstīm ir svarīgi ņemt vērā šīs jaunās tendences savās izglītības programmās, lai apmierinātu vajadzību pēc augsti kvalificēta un prasmīga darbaspēka dažādās transporta nozarēs; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atgādina, ka EUR 300 miljoni no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”finansējuma 2014.–2020. gadā ir atvēlēti pētniecības un inovācijas programmām automatizēto transportlīdzekļu jomā, un iesaka turpināt un paplašināt šīs programmas, lai ietvertu visus transporta veidus nākamajā daudzgadu finanšu periodā 2021.–2027. gadā (“Apvārsnis Eiropa”); |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver sadarbīgās pētniecības lielo nozīmi, lai nodrošinātu raitu transporta automatizāciju, iesaistot visu inovācijas ekosistēmu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju izveidot kopuzņēmumu, rīkojoties līdzīgi kā ar Shift2Rail izveidi dzelzceļa transportam un CleanSky — aeronautikas nozarē, lai izveidotu uz rūpniecību virzītu stratēģisku iniciatīvu autonomā transporta jomā, kam vajadzētu stiprināt ES iedzīvotāju pārliecību, būt nopietni pamatotam no komerciālā viedokļa, stiprināt ES pētniecības un inovācijas potenciālu, pamatojoties uz rūpniecības, publiskā un akadēmiskā sektora plašu sadarbību, un veicināt tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu saskaņotā un sadarbspējīgā veidā, lai izveidotu globāli pielāgojamu multimodālo pārvadājumu sistēmu autonomam transportam; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver, ka visā ES ir vajadzīgas reālajiem apstākļiem atbilstīgas izmēģinājumu teritorijas, lai rūpīgi pārbaudītu un attīstītu jaunās tehnoloģijas; mudina visas dalībvalstis līdz 2020. gadam izraudzīties teritorijas pilsētās un ārpus tām, kur reālos satiksmes apstākļos iespējams izmēģināt autonomus izpētes procesā esošus transportlīdzekļus, vienlaikus šajās teritorijās garantējot satiksmes drošību, un nodrošināt pārrobežu ES mēroga un sadarbspējīgas izmēģinājumu sistēmas izveidi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | norāda, ka daļa ES iedzīvotāju ir pauduši neuzticību automatizētai mobilitātei; tādēļ uzsver, ka likumdevējiem ir jāpievēršas ētikas aspektam, lai šajā sakarībā panāktu lielāku sabiedrības atbalstu; aicina veikt investīcijas plašos pētījumos par mākslīgo intelektu un par automatizētas mobilitātes citiem aspektiem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina veikt vērienīgu izpēti par autonomo transportlīdzekļu ilgtermiņa ietekmi uz tādiem aspektiem kā patērētāju pielāgošanās, pieņemšana sabiedrībā, psiholoģiskā un fiziskā reakcija un sabiedrības mobilitāte, negadījumu skaita samazināšana un transporta uzlabošana kopumā; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mudina visas ieinteresētās personas, tostarp transportlīdzekļu ražotājus, detaļu piegādātājus un programmatūras un projektēšanas pakalpojumu sniedzējus, kā arī dalībvalstis un iesaistītās iestādes sadarboties inovācijas veicināšanā, nodrošinot investīcijas automatizētai mobilitātei piemērotā infrastruktūrā gan uz automaģistrālēm, gan pilsētu ceļiem un atvieglojot pārrobežu testēšanu; uzsver, ka ir jāpalielina investīcijas pašreizējās infrastruktūras pielāgošanā, jaunas infrastruktūras izbūvē un Eiropas ceļu satīklotības uzlabošanā; norāda, ka ir vērojama Eiropas iedzīvotāju neuzticēšanās autonomai transportlīdzekļu vadīšanai un ka tādēļ būtu jāveic izpratnes veicināšanas kampaņas, kuru mērķis ir palielināt viņu uzticēšanos; aicina veikt investīcijas plašos pētījumos par mākslīgo intelektu un autonomā un satīklotā transporta ētisko dimensiju; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  OV C 307, 30.8.2018., 144. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0063.

(3)  OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.

(4)  COM(2018)0274.

(5)  COM(2018)0286.

(6)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(7)  OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.

(8)  OV L 263, 7.10.2009., 11. lpp.

(9)  OV C 252, 18.7.2018., 239. lpp.

(10)  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

(11)  OV L 129, 28.5.2010., 52. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/13

---

P8_TA(2019)0010

Integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu, kur noteikts, ka dzimumu līdztiesības princips ir viena no Savienības pamatvērtībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu, kur noteikts, ka dzimumu līdztiesības princips ir viena no Savienības pamatvērtībām,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 8. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 8. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, kurā ir iekļauti īpaši noteikumi par dzimumu līdztiesības horizontālo principu, un LES 6. pantu, kurā atzīts, ka Hartai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantu, kurā ir iekļauti īpaši noteikumi par dzimumu līdztiesības horizontālo principu, un LES 6. pantu, kurā atzīts, ka Hartai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 11. maija Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”),

| — | ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (1),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO “Pekina+5” (2000. gadā), “Pekina+10” (2005. gadā) un “Pekina+15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs, un “Pekina+20” pārskatīšanas konferences noslēguma dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO “Pekina+5” (2000. gadā), “Pekina+10” (2005. gadā) un “Pekina+15” (2010. gadā) īpašajās sanāksmēs, un “Pekina+20” pārskatīšanas konferences noslēguma dokumentu,

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009. gadā (2), 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2010. gadā (3), 2012. gada 13. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2011. gadā (4), 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (5) un 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2009. gadā (2), 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2010. gadā (3), 2012. gada 13. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2011. gadā (4), 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (5) un 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (6),

| — | ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamentā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 13. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamentā (7),

| — | ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju darbā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju darbā (8),

| — | ņemot vērā 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju un delegāciju darbā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 22. aprīļa rezolūciju par integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai komiteju un delegāciju darbā (9),

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (10),

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. marta rezolūciju par sieviešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. marta rezolūciju par sieviešu līdzdalību politisko lēmumu pieņemšanā (11),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (12),

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju par jaunu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību stratēģiju pēc 2015. gada (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju par jaunu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību stratēģiju pēc 2015. gada (13),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta darbā (14),

| — | ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (15),

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, ko nosaka ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (17), un jo īpaši tās 1. panta c) un d) punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, ko nosaka ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (17), un jo īpaši tās 1. panta c) un d) punktu,

| — | ņemot vērā 2018. gada brošūru par sievietēm Eiropas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada brošūru par sievietēm Eiropas Parlamentā,

| — | ņemot vērā 2018. gada augustā publicēto Eiropas Parlamenta ziņojumu par cilvēkresursiem 2017. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada augustā publicēto Eiropas Parlamenta ziņojumu par cilvēkresursiem 2017. gadā,

| — | ņemot vērā norādījumus par dzimumneitrālu valodu Eiropas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā norādījumus par dzimumneitrālu valodu Eiropas Parlamentā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieka un Augsta līmeņa grupas dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos priekšsēdētāja Dimitrios Papadimoulis ziņojumu Eiropas Parlamenta Prezidijam “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā — pašreizējais stāvoklis un perspektīvas 2017.–2019. gadā”, ko pieņēma Prezidija 2017. gada 16. janvāra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieka un Augsta līmeņa grupas dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos priekšsēdētāja Dimitrios Papadimoulis ziņojumu Eiropas Parlamenta Prezidijam “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā — pašreizējais stāvoklis un perspektīvas 2017.–2019. gadā”, ko pieņēma Prezidija 2017. gada 16. janvāra sanāksmē,

| — | ņemot vērā ceļvedi 2017.–2019. gadam par to, kā īstenot ziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā — pašreizējais stāvoklis un perspektīvas 2017.–2019. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ceļvedi 2017.–2019. gadam par to, kā īstenot ziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā — pašreizējais stāvoklis un perspektīvas 2017.–2019. gadā”,

| — | ņemot vērā Rīcības plānu dzimumu līdztiesības un dažādības veicināšanai Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā 2014.–2019. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu dzimumu līdztiesības un dažādības veicināšanai Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā 2014.–2019. gadam,

| — | ņemot vērā Augsta līmeņa grupas dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos pilnvarojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augsta līmeņa grupas dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos pilnvarojumu,

| — | ņemot vērā norādījumus par atlases komisiju locekļu/darbinieku atlases speciālistu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā norādījumus par atlases komisiju locekļu/darbinieku atlases speciālistu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 19. jūlija paziņojumu “Labāka darba vide visiem: no vienlīdzīgām iespējām uz dažādību un iekļaušanu” (C(2017)5300) (18) un tās dažādības un iekļaušanas hartu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 19. jūlija paziņojumu “Labāka darba vide visiem: no vienlīdzīgām iespējām uz dažādību un iekļaušanu” (C(2017)5300) (18) un tās dažādības un iekļaušanas hartu (19),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278) (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278) (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2018.–2023. gadam (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2018.–2023. gadam (21),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 19. novembra kopīgo paziņojumu par dzimumu līdztiesību, kas pievienots Eiropas Parlamenta normatīvajai rezolūcijai par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 19. novembra kopīgo paziņojumu par dzimumu līdztiesību, kas pievienots Eiropas Parlamenta normatīvajai rezolūcijai par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (22),

| — | ņemot vērā Parlamentu savienības 2011. gada ziņojumu “Gender-sensitive Parliaments: A Global Review for Good Practice” (Parlamenti, kuru darbā tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts — vispārējs labas prakses pārskats), kas publicēts 2011. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentu savienības 2011. gada ziņojumu “Gender-sensitive Parliaments: A Global Review for Good Practice” (Parlamenti, kuru darbā tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts — vispārējs labas prakses pārskats), kas publicēts 2011. gadā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0429/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0429/2018),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no ES pamatvērtībām un ir nostiprināts ES Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā LESD 8. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienība, veicot savas darbības, tiecas novērst nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, apkarot diskrimināciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesības princips ir viena no ES pamatvērtībām un ir nostiprināts ES Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā LESD 8. pantā ir noteikts, ka Eiropas Savienība, veicot savas darbības, tiecas novērst nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, apkarot diskrimināciju;

| B. | tā kā dzimumu līdztiesībai kopumā ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzību, demokrātijas pastāvēšanu, tiesiskuma ievērošanu, ekonomikas izaugsmi, sociālo iekļautību un ilgtspēju un tā kā dzimumu dimensijas integrācija attiecas uz visām politikas jomām, kuras ir ES kompetencē; |
| --- | --- |

B.

tā kā dzimumu līdztiesībai kopumā ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzību, demokrātijas pastāvēšanu, tiesiskuma ievērošanu, ekonomikas izaugsmi, sociālo iekļautību un ilgtspēju un tā kā dzimumu dimensijas integrācija attiecas uz visām politikas jomām, kuras ir ES kompetencē;

| C. | tā kā tiesības uz līdztiesību un nediskriminācijas garantija ir pamatprincipi, kas jāievēro, lai īstenotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; tā kā, īstenojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, ir jānodrošina sieviešu, meiteņu, LGBTIK personu un visu dzimtisko identitāšu personu tiesības, izredzes un labklājība; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesības uz līdztiesību un nediskriminācijas garantija ir pamatprincipi, kas jāievēro, lai īstenotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; tā kā, īstenojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, ir jānodrošina sieviešu, meiteņu, LGBTIK personu un visu dzimtisko identitāšu personu tiesības, izredzes un labklājība;

| D. | tā kā progress dzimumu līdztiesības nodrošināšanā ES ir ne vien apstājies visā Savienībā, bet arī noslīdējis līdz ievērojamam regresam dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā progress dzimumu līdztiesības nodrošināšanā ES ir ne vien apstājies visā Savienībā, bet arī noslīdējis līdz ievērojamam regresam dažās dalībvalstīs;

| E. | tā kā Stambulas konvencijā ir uzsvērts, cik svarīgi ir mainīt mentalitāti un attieksmi, lai izbeigtu visu ar dzimumu saistītas vardarbības veidu turpināšanos; tā kā tādēļ visos līmeņos un vecuma grupās ir nepieciešama izglītošana par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kurā nav stereotipu par dzimumu lomām, un par tiesībām uz personas neaizskaramību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Stambulas konvencijā ir uzsvērts, cik svarīgi ir mainīt mentalitāti un attieksmi, lai izbeigtu visu ar dzimumu saistītas vardarbības veidu turpināšanos; tā kā tādēļ visos līmeņos un vecuma grupās ir nepieciešama izglītošana par sieviešu un vīriešu līdztiesību, kurā nav stereotipu par dzimumu lomām, un par tiesībām uz personas neaizskaramību;

| F. | tā kā netiek piešķirti pietiekami līdzekļi un cilvēkresursi, lai nodrošinātu īstu progresu integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanā ES politikas jomās, programmās, iniciatīvās un darbībās; |
| --- | --- |

F.

tā kā netiek piešķirti pietiekami līdzekļi un cilvēkresursi, lai nodrošinātu īstu progresu integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai īstenošanā ES politikas jomās, programmās, iniciatīvās un darbībās;

| G. | tā kā puse no Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir sievietes un puse — vīrieši, bet Eiropas Parlamenta sastāvā sieviešu skaits ir ievērojami mazāks, jo tikai 36,1 % Eiropas Parlamenta deputātu ir sievietes; tā kā šī atšķirība vēl krasāka ir Parlamenta Prezidija sastāvā, kur ir 7 sievietes un 13 vīrieši; tā kā līdzsvarota dzimumu pārstāvība un dažādība Parlamenta struktūrās palīdz likvidēt stereotipus, samazina diskrimināciju un uzlabo ES pilsoņu demokrātisko pārstāvību un Parlamenta lēmumu leģimitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā puse no Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir sievietes un puse — vīrieši, bet Eiropas Parlamenta sastāvā sieviešu skaits ir ievērojami mazāks, jo tikai 36,1 % Eiropas Parlamenta deputātu ir sievietes; tā kā šī atšķirība vēl krasāka ir Parlamenta Prezidija sastāvā, kur ir 7 sievietes un 13 vīrieši; tā kā līdzsvarota dzimumu pārstāvība un dažādība Parlamenta struktūrās palīdz likvidēt stereotipus, samazina diskrimināciju un uzlabo ES pilsoņu demokrātisko pārstāvību un Parlamenta lēmumu leģimitāti;

| H. | tā kā Parlamenta augstākās vadības amatos (ģenerāldirektori un direktori) 2016. gadā bija tikai 11 % sieviešu, bet 2017. gadā — 33 %; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlamenta augstākās vadības amatos (ģenerāldirektori un direktori) 2016. gadā bija tikai 11 % sieviešu, bet 2017. gadā — 33 %;

| I. | tā kā ar ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) piekto mērķi tiecas līdz 2030. gadam “panākt dzimumu vienlīdzību un nodrošināt pilnvērtīgas iespējas visām sievietēm un meitenēm” un tā kā tas ir visu 17 IAM transversālais mērķis; tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai palīdzēs sasniegt efektīvu, ilgstošu un ilgtspējīgu taisnīgu attīstību, tādējādi pozitīvi ietekmējot nabadzības samazināšanas mērķu sasniegšanu; tā kā tomēr daudzās valstīs visā pasaulē (23) un arī Eiropā dzimumu līdztiesības jomā ir tikai ļoti lēns progress un minimālas pārmaiņas; tā kā 5. IAM sasniegšanas progress ES dalībvalstīs un to starpā atšķiras un tā kā sieviešu īpatsvars valstu parlamentos un ar lēmumu pieņemšanu saistītajos amatos joprojām nav vienāds ar vīriešu īpatsvaru (24); |
| --- | --- |

I.

tā kā ar ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) piekto mērķi tiecas līdz 2030. gadam “panākt dzimumu vienlīdzību un nodrošināt pilnvērtīgas iespējas visām sievietēm un meitenēm” un tā kā tas ir visu 17 IAM transversālais mērķis; tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai palīdzēs sasniegt efektīvu, ilgstošu un ilgtspējīgu taisnīgu attīstību, tādējādi pozitīvi ietekmējot nabadzības samazināšanas mērķu sasniegšanu; tā kā tomēr daudzās valstīs visā pasaulē (23) un arī Eiropā dzimumu līdztiesības jomā ir tikai ļoti lēns progress un minimālas pārmaiņas; tā kā 5. IAM sasniegšanas progress ES dalībvalstīs un to starpā atšķiras un tā kā sieviešu īpatsvars valstu parlamentos un ar lēmumu pieņemšanu saistītajos amatos joprojām nav vienāds ar vīriešu īpatsvaru (24);

| J. | tā kā ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumi ir vajadzīgi, lai novērtētu un identificētu iespējamību, vai kāds konkrēts lēmums varētu negatīvi ietekmēt dzimumu līdztiesības stāvokli; tā kā līdz ar to ir svarīgi analizēt budžetu no dzimumu līdztiesības viedokļa, lai sniegtu informāciju par dažādajām sekām, kādas uz dzimumu līdztiesību varētu atstāt attiecīgie budžeta piešķīrumi un sadale, kā arī lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumi ir vajadzīgi, lai novērtētu un identificētu iespējamību, vai kāds konkrēts lēmums varētu negatīvi ietekmēt dzimumu līdztiesības stāvokli; tā kā līdz ar to ir svarīgi analizēt budžetu no dzimumu līdztiesības viedokļa, lai sniegtu informāciju par dažādajām sekām, kādas uz dzimumu līdztiesību varētu atstāt attiecīgie budžeta piešķīrumi un sadale, kā arī lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību;

| K. | tā kā ir atzīts, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir efektīva un globāli atzīta stratēģija virzībā uz dzimumu līdztiesības īstenošanu, reorganizējot, uzlabojot, izstrādājot un izvērtējot politikas procesus tā, lai visi politikas veidošanā iesaistītie dalībnieki dzimumu līdztiesības perspektīvu visos līmeņos un posmos integrētu visās politikas jomās, regulatīvos pasākumos un izdevumu programmās; tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai nodrošina galvenos instrumentus, kurus izmantot, lai sistemātiski ņemtu vērā visu politikas jomu un darbību apstākļu, situāciju un vajadzību atšķirības, kā arī atbalstītu dzimumu līdztiesību un veicinātu vienlīdzīgas tiesības un līdzsvarotu dzimumu pārstāvību dažādos administratīvajos, politiskajos, sociālajos un ekonomiskajos līmeņos un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir atzīts, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir efektīva un globāli atzīta stratēģija virzībā uz dzimumu līdztiesības īstenošanu, reorganizējot, uzlabojot, izstrādājot un izvērtējot politikas procesus tā, lai visi politikas veidošanā iesaistītie dalībnieki dzimumu līdztiesības perspektīvu visos līmeņos un posmos integrētu visās politikas jomās, regulatīvos pasākumos un izdevumu programmās; tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai nodrošina galvenos instrumentus, kurus izmantot, lai sistemātiski ņemtu vērā visu politikas jomu un darbību apstākļu, situāciju un vajadzību atšķirības, kā arī atbalstītu dzimumu līdztiesību un veicinātu vienlīdzīgas tiesības un līdzsvarotu dzimumu pārstāvību dažādos administratīvajos, politiskajos, sociālajos un ekonomiskajos līmeņos un lēmumu pieņemšanā;

| L. | tā kā saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamentam, Padomei un Komisijai ir vairāk jāsadarbojas iestāžu līmenī, lai garantētu, ka visos Savienības budžeta posmos, politikas jomās, programmās un iniciatīvās var iekļaut dzimumu perspektīvu, kas atvieglotu paša Parlamenta darbu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamentam, Padomei un Komisijai ir vairāk jāsadarbojas iestāžu līmenī, lai garantētu, ka visos Savienības budžeta posmos, politikas jomās, programmās un iniciatīvās var iekļaut dzimumu perspektīvu, kas atvieglotu paša Parlamenta darbu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā;

| M. | tā kā grozījumi attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, kurus pieņēmusi Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja un kuri ir iesniegti pieņemšanai pārējās komitejās, ir efektīvs līdzeklis, lai nodrošinātu, ka Parlamenta ziņojumos un rezolūcijās pienācīgi tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts; |
| --- | --- |

M.

tā kā grozījumi attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, kurus pieņēmusi Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja un kuri ir iesniegti pieņemšanai pārējās komitejās, ir efektīvs līdzeklis, lai nodrošinātu, ka Parlamenta ziņojumos un rezolūcijās pienācīgi tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts;

| N. | tā kā dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušana budžeta plānošanā un programmu izstrādē palīdz veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību īstenošanu un ir viens no galvenajiem instrumentiem, kuru politikas veidotāji izmanto, lai sekmētu dzimumu līdztiesību, bet kuru tomēr joprojām sistemātiski nepiemēro neviena ES iestāde; |
| --- | --- |

N.

tā kā dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušana budžeta plānošanā un programmu izstrādē palīdz veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību īstenošanu un ir viens no galvenajiem instrumentiem, kuru politikas veidotāji izmanto, lai sekmētu dzimumu līdztiesību, bet kuru tomēr joprojām sistemātiski nepiemēro neviena ES iestāde;

| O. | tā kā jaunākie pieejamie dati (25) liecina, ka 59 % no Parlamenta personāla ir sievietes, taču joprojām visos pārvaldības līmeņos to īpatsvars nav pietiekams; tā kā sieviešu skaits augstākā līmeņa vadošajos amatos kopš 2017. gada jūnija ir pat samazinājies un sieviešu skaits vidējā līmeņa vadošajos amatos ir tikai nedaudz palielinājies; |
| --- | --- |

O.

tā kā jaunākie pieejamie dati (25) liecina, ka 59 % no Parlamenta personāla ir sievietes, taču joprojām visos pārvaldības līmeņos to īpatsvars nav pietiekams; tā kā sieviešu skaits augstākā līmeņa vadošajos amatos kopš 2017. gada jūnija ir pat samazinājies un sieviešu skaits vidējā līmeņa vadošajos amatos ir tikai nedaudz palielinājies;

| P. | tā kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieka Dimitrios Papadimoulis 2017. gada ziņojumā par dzimumu līdztiesību tika izvirzīti trīs mērķi attiecībā uz sieviešu pārstāvību vidējā un augstākajā vadības līmenī, kuri jāsasniedz līdz 2019. gadam: 30 % ģenerāldirektoru līmenī, 35 % direktoru līmenī un 40 % nodaļu vadītāju līmenī, un tā kā pēc tam sagatavotajā ceļvedī ir izklāstīts, kā šos mērķus sasniegt; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieka Dimitrios Papadimoulis 2017. gada ziņojumā par dzimumu līdztiesību tika izvirzīti trīs mērķi attiecībā uz sieviešu pārstāvību vidējā un augstākajā vadības līmenī, kuri jāsasniedz līdz 2019. gadam: 30 % ģenerāldirektoru līmenī, 35 % direktoru līmenī un 40 % nodaļu vadītāju līmenī, un tā kā pēc tam sagatavotajā ceļvedī ir izklāstīts, kā šos mērķus sasniegt;

| Q. | tā kā, lai veicinātu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, katrā komitejā un Delegāciju priekšsēdētāju konferencē ir iecelts loceklis, kurš atbild par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un kurš pieredzi un paraugpraksi izplata Integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai tīklā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai veicinātu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamenta komiteju un delegāciju darbā, katrā komitejā un Delegāciju priekšsēdētāju konferencē ir iecelts loceklis, kurš atbild par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un kurš pieredzi un paraugpraksi izplata Integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai tīklā;

| R. | tā kā nodrošināt saskaņotību starp iekšējo cilvēkresursu politiku un ārējām darbībām dzimumu līdztiesības un LGBTIK tiesību veicināšanas jomā ir svarīgi Parlamenta un citu ES iestāžu uzticamībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā nodrošināt saskaņotību starp iekšējo cilvēkresursu politiku un ārējām darbībām dzimumu līdztiesības un LGBTIK tiesību veicināšanas jomā ir svarīgi Parlamenta un citu ES iestāžu uzticamībai;

| S. | tā kā kopš 2014. gada Parlamenta Reglamentā ir noteikts, ka Parlamenta daudzveidība ir jāatspoguļo katras Parlamenta komitejas biroja sastāvā un ka nav pieļaujami biroji, kuros ir tikai vīrieši vai tikai sievietes; |
| --- | --- |

S.

tā kā kopš 2014. gada Parlamenta Reglamentā ir noteikts, ka Parlamenta daudzveidība ir jāatspoguļo katras Parlamenta komitejas biroja sastāvā un ka nav pieļaujami biroji, kuros ir tikai vīrieši vai tikai sievietes;

| T. | tā kā par augstākā vadības līmeņa amatiem Parlamentā var lemt tikai Eiropas Parlamenta Prezidijs; |
| --- | --- |

T.

tā kā par augstākā vadības līmeņa amatiem Parlamentā var lemt tikai Eiropas Parlamenta Prezidijs;

| U. | tā kā integrētā pieejā dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā ir pienācīgi jāņem vērā LGBTIK personu un visu dzimtisko identitāšu personu tiesības, izredzes un labklājība, tā kā, lai gan Parlaments aizvien lielāku nozīmi piešķir LGBTIK jautājumiem, LGBTIK aktīvisti tomēr nav sevišķi pamanāmi un viņu iesaistīšanās ir vāja; |
| --- | --- |

U.

tā kā integrētā pieejā dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Eiropas Parlamentā ir pienācīgi jāņem vērā LGBTIK personu un visu dzimtisko identitāšu personu tiesības, izredzes un labklājība, tā kā, lai gan Parlaments aizvien lielāku nozīmi piešķir LGBTIK jautājumiem, LGBTIK aktīvisti tomēr nav sevišķi pamanāmi un viņu iesaistīšanās ir vāja;

| V. | tā kā ir jāatzīst sieviešu organizāciju un sieviešu vides sociālā un politiskā vērtība, to vēsture un darbs, kā arī to galvenā loma ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanā un dzimumu līdztiesības, sieviešu pašnoteikšanās un starpkultūru dialoga veicināšanā; tā kā apzināta integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai nav iespējama bez vietām, kas spētu radīt sieviešu pašnoteikšanos un autoritāti un izskaust vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir jāatzīst sieviešu organizāciju un sieviešu vides sociālā un politiskā vērtība, to vēsture un darbs, kā arī to galvenā loma ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanā un dzimumu līdztiesības, sieviešu pašnoteikšanās un starpkultūru dialoga veicināšanā; tā kā apzināta integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai nav iespējama bez vietām, kas spētu radīt sieviešu pašnoteikšanos un autoritāti un izskaust vardarbību pret sievietēm;

| W. | tā kā joprojām ik pa laikam tiek apstrīdēta sieviešu leģitimitāte politikā un sievietes cieš no stereotipu ietekmes, kura attur viņas no iesaistīšanās politikā, kas jo īpaši skaidri ir pamanāms politikas jomās, kurās sievietes ir mazāk pārstāvētas; |
| --- | --- |

W.

tā kā joprojām ik pa laikam tiek apstrīdēta sieviešu leģitimitāte politikā un sievietes cieš no stereotipu ietekmes, kura attur viņas no iesaistīšanās politikā, kas jo īpaši skaidri ir pamanāms politikas jomās, kurās sievietes ir mazāk pārstāvētas;

| X. | tā kā sievietēm ES ir tādas pašas politiskās un pilsoniskās tiesības kā vīriešiem un tā kā sievietes tomēr bieži saskaras ar sociālo, sabiedrības vai ekonomisko nevienlīdzību; |
| --- | --- |

X.

tā kā sievietēm ES ir tādas pašas politiskās un pilsoniskās tiesības kā vīriešiem un tā kā sievietes tomēr bieži saskaras ar sociālo, sabiedrības vai ekonomisko nevienlīdzību;

| Y. | tā kā dzimumu līdztiesība veicina plašākas debates un labāku lēmumu pieņemšanas procesu, jo tā pie sarunu galda sniedz visaptverošu viedokļu klāstu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dzimumu līdztiesība veicina plašākas debates un labāku lēmumu pieņemšanas procesu, jo tā pie sarunu galda sniedz visaptverošu viedokļu klāstu;

| Z. | tā kā iestādēm ir jāatbild par vertikālas un horizontālas dzimumu segregācijas novēršanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā iestādēm ir jāatbild par vertikālas un horizontālas dzimumu segregācijas novēršanu;

| AA. | tā kā Parlaments ilgus gadus ir apņēmies veicināt dzimumu līdztiesību un tā kā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja atbild par to, lai visās politikas jomās īstenotu un pilnveidotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Parlaments ilgus gadus ir apņēmies veicināt dzimumu līdztiesību un tā kā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja atbild par to, lai visās politikas jomās īstenotu un pilnveidotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai;

| AB. | tā kā Parlamentam jāturpina cīnīties pret seksuālu uzmākšanos un jāīsteno saskaņotie pasākumi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Parlamentam jāturpina cīnīties pret seksuālu uzmākšanos un jāīsteno saskaņotie pasākumi;

| AC. | tā kā Parlamentā ir daudzas un dažādas struktūras, kas atbild par integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai izstrādi un īstenošanu un dzimumu līdztiesības un dažādības veicināšanu gan politikas, gan administratīvajā līmenī, piemēram, Augsta līmeņa grupa dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja, tīkls dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, Līdztiesības un dažādības nodaļa, Vienlīdzīgu iespēju un dažādības komiteja (COPEC), égalité, apvienības LGBTI+ personāls ES iestādēs, Profilakses un darba aizsardzības padomdevēja komiteja un Līdztiesības un dažādības koordinatoru grupa; tā kā tomēr šo struktūru starpā nav skaidras koordinācijas vai saskaņotības; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Parlamentā ir daudzas un dažādas struktūras, kas atbild par integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai izstrādi un īstenošanu un dzimumu līdztiesības un dažādības veicināšanu gan politikas, gan administratīvajā līmenī, piemēram, Augsta līmeņa grupa dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja, tīkls dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, Līdztiesības un dažādības nodaļa, Vienlīdzīgu iespēju un dažādības komiteja (COPEC), égalité, apvienības LGBTI+ personāls ES iestādēs, Profilakses un darba aizsardzības padomdevēja komiteja un Līdztiesības un dažādības koordinatoru grupa; tā kā tomēr šo struktūru starpā nav skaidras koordinācijas vai saskaņotības;

| AD. | tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir process, kura īstenošanai vajadzīgas īpašas prasmes un zināšanas, kā arī apņemšanās, un tāpēc tā var būt efektīva tikai tad, ja to papildina izpratnes veicināšanas un spēju veidošanas pasākumi iestādēs un darbiniekiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ir process, kura īstenošanai vajadzīgas īpašas prasmes un zināšanas, kā arī apņemšanās, un tāpēc tā var būt efektīva tikai tad, ja to papildina izpratnes veicināšanas un spēju veidošanas pasākumi iestādēs un darbiniekiem;

| AE. | tā kā Parlaments jau 2003. gadā ir paudis apņemšanos pieņemt un īstenot politikas plānu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamentā, prioritāti piešķirot dzimumu līdztiesības integrācijai komiteju un delegāciju darbā, izmantojot konkrētus instrumentus, lai popularizētu dzimumu līdztiesības integrācijas principu, veidotu izpratni par to un īstenotu to savā ikdienas darbā, |
| --- | --- |

AE.

tā kā Parlaments jau 2003. gadā ir paudis apņemšanos pieņemt un īstenot politikas plānu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamentā, prioritāti piešķirot dzimumu līdztiesības integrācijai komiteju un delegāciju darbā, izmantojot konkrētus instrumentus, lai popularizētu dzimumu līdztiesības integrācijas principu, veidotu izpratni par to un īstenotu to savā ikdienas darbā,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atkārtoti apstiprina savu stingro apņemšanos attiecībā uz dzimumu līdztiesības integrāciju gan ES politikas, iniciatīvu un programmu saturā, gan visos Savienības politikas, budžeta, administratīvajos un izpildes līmeņos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa arī jaunajai DFS, tāpat kā iepriekšējai DFS, pievienot Parlamenta, Komisijas un Padomes kopīgo deklarāciju, kurā šīs iestādes apņemas nodrošināt, ka ikgadējās budžeta procedūrās, ko piemēro DFS, attiecīgi tiks integrēti dzimumsensitīvi elementi, ņemot vērā to, kā Savienības vispārējā finanšu shēma palīdz sasniegt dzimumu līdztiesības mērķi un nodrošināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārto aicinājumu Komisijai iesniegt reālu Dzimumu līdztiesības stratēģiju, izdodot paziņojumu, kurā ir izvirzīti skaidri un — cik vien iespējams — skaitliski izmērāmi mērķi, nodrošināt tā tulkojumu visās ES oficiālajās valodās, lai panāktu plašāku izplatību un izpratni iedzīvotāju un sociālās jomas un ekonomikas dalībnieku vidū; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Parlamentam būtu jārada un jāsekmē dažādības un iekļaušanas kultūra un droša darba vide visiem un ka transversāliem pasākumiem, ar kuriem nodrošina labus apstākļus visiem darbiniekiem un Eiropas Parlamenta deputātiem, vajadzētu būt cieši saistītiem ar mērķtiecīgiem pasākumiem nolūkā panākt līdzsvarotu dzimumu pārstāvību gan administratīvā, gan politiskā līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzstāj, ka, īstenojot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, varētu būt jāievieš arī sievietēm vai vīriešiem paredzēti īpaši pasākumi, lai novērstu pastāvošo nevienlīdzību vai vispārējās politikas izmaiņas, ņemot vērā katras personas vai grupas atšķirīgos apstākļus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzteic sieviešu un vīriešu lomu modeļus dzimumu līdztiesības jomā, kā arī iniciatīvas gan Parlamenta administrācijā, gan politikas līmenī, kas aktīvi veicina dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas; mudina arī turpmāk popularizēt dažādus lomu modeļus visu veidu dzimumu stereotipu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka dzimumu līdztiesības panākšana nav sieviešu problēma, bet gan jautājums, kura risināšanā būtu jāiesaista visa sabiedrība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu, ka Parlamenta vizuālajā komunikācijā dažkārt izmanto dzimumu stereotipus, kā arī stereotipus, kuru pamatā ir seksuālā orientācija un dzimtiskā identitāte; šajā ziņā atgādina, ka komunikācijas materiālos ir svarīgi pārstāvēt un veicināt dzimumu līdztiesību visās politikas jomās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai ietver politikas izvēli, lēmumu pieņemšanas procesu, procedūras un praksi, kā arī īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu; tādēļ uzsver — lai visaptveroši novērtētu pašreizējo stāvokli attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamentā, būtu jāņem vērā ne tikai politikas saturs, bet arī dzimumu pārstāvība administrācijā un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas, ka sieviešu pārstāvība Parlamenta svarīgākajos amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu, politiskā un administratīvā līmenī joprojām ir maza un ka Parlamentam ir jānodrošina, lai ar lēmumu pieņemšanu saistītajos amatos būtu vienlīdzīgs dzimumu sadalījums; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par saskaņotības un koordinācijas trūkumu starp dažādām struktūrām, kas Parlamentā risina dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumus; atkārtoti aicina uzlabot iekšējo koordināciju, lai panāktu integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai plašāku īstenošanu, cita starpā personāla atlasē, darba organizācijā, operatīvajos lēmumos un procedūrās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzteic Parlamenta lēmumu godināt Simone Veil — pirmo sievieti ES iestādes priekšsēdētājas amatā un sieviešu tiesību, jo īpaši tiesību uz legālu abortu un reproduktīvo tiesību, nelokāmu aizstāvi —, pārdēvējot Līdztiesības un dažādības balvu par godu viņai, lai tādējādi uzsvērtu un atzītu labu praksi un lomu modeļus vienlīdzīgu iespēju jomā Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā; iesaka palielināt šīs svarīgās balvas pamanāmību un nodrošināt labāku informētību par to; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — lai izstrādātu instrumentus un vāktu datus, ir svarīgs dialogs ar ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības vietējo aktīvistu grupām, sieviešu kustībām, starptautiskajām iestādēm, akadēmiskajām aprindām un valstu parlamentiem; atgādina, ka to iesaistīšana ir svarīga, lai uzlabotu ES integrēto pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un veicinātu savstarpēju pieredzes apmaiņu un tādējādi popularizētu labāko praksi; |
| --- | --- |

13.

Integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai instrumenti

| 14. | aicina veikt efektīvus pasākumus, lai Eiropas Parlamentā nodrošinātu reālu vīriešu un sieviešu līdztiesību; šajā ziņā uzsver, ka vissvarīgākie ir pasākumi, kuru mērķis ir izskaust seksuālu uzmākšanos; īpaši uzsver, ka ir vajadzīgi izpratnes veicināšanas un apmācības pasākumi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē pārskatītos norādījumus par dzimumneitrālu valodu Eiropas Parlamentā, kuri publicēti 2018. gada jūlijā un kuri tagad labāk atspoguļo lingvistiskas un kultūras tendences un visās ES oficiālajās valodās sniedz praktiskus padomus par dzimumtaisnīgas un iekļaujošas valodas lietošanu; atgādina, ka Parlaments bija viena no pirmajām starptautiskajām organizācijām, kas 2008. gadā pieņēma daudzvalodu norādījumus par dzimumneitrālas valodas lietošanu; atgādina, cik svarīgi ir veidot plašu sabiedrības atbalstu norādījumiem, un aicina visus Eiropas Parlamenta deputātus, kā arī ierēdņus popularizēt minētos norādījumus un konsekventi tos izmanot savā darbā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst darbu, ko veic Integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai tīkls, atzinīgi vērtē Delegāciju priekšsēdētāju konferences pārstāvju iekļaušanu Integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai tīklā un aicina turpināt šā tīkla pilnveidi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka vairākums Parlamenta komiteju ir pieņēmušas rīcības plānus par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai savā darbā un daudzas jau ar tiem ir iepazīstinājušas Integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai tīklu; tāpēc aicina dažas atlikušās komitejas sekot šim piemēram; tomēr norāda, ka šie plāni ir neviendabīgi un netiek īstenoti; aicina pieņemt kopēju Eiropas Parlamenta rīcības plānu dzimumu līdztiesības jomā, kurā būtu jāiekļauj vismaz noteikumi par dzimumu vienlīdzīgu pārstāvību visā Parlamenta darbā un visās Parlamenta struktūrās, dzimumu līdztiesības aspekta ieviešanu visos tā politikas pasākumos un darba organizācijā, kā arī par dzimumneitrālas valodas izmantošanu visos dokumentos; prasa attiecīgi grozīt Reglamentu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu, ka pēdējā Reglamenta reformā netika iekļautas procedūras, lai īstenotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka pēdējos gados vairākumā Parlamenta komiteju ir sekmīgi pieņemti rīcības plāni dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa Parlamenta komitejām ciešāk sadarboties, lai savos ziņojumos iekļautu reālu dzimuma dimensiju, un uzsver, ka ir svarīgi, lai visas Parlamenta komitejas atzītu Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas pilnvaras, gan pieņemot šīs komitejas iesniegtos grozījumus attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, gan strādājot kopā, lai novērstu kompetenču konfliktus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir visos budžeta izstrādes līmeņos iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu; pauž nožēlu par to, ka ES iestādēs nav mehānismu, ar kuriem budžeta plānošanā iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, lai gan tās ir stingri apņēmušās tādus ieviest; mudina Parlamenta atbildīgās struktūras, sagatavojot un pieņemot Parlamenta aplēses, kā arī apstiprinot budžeta izpildi, integrēt dzimumu līdztiesības aspektu un izmantot dzimumu līdztiesības rādītājus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā; uzsver, ka seksuāla uzmākšanās ir smags noziegums, par ko vairākumā gadījumu netiek ziņots, galēja diskriminācijas dzimuma dēļ izpausme un viens no lielākajiem šķēršļiem dzimumu līdztiesībai; atzinīgi vērtē Prezidija 2018. gada 2. jūlija lēmumu pārskatīt padomdevējas komitejas darbību, kura izskata sūdzības par aizskarošu izturēšanos saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātiem, un tās sūdzību izskatīšanas procedūras, vienlaikus stingri apstiprinot 6. pantu, kurā noteikts, ka ģenerālsekretārs ieceļ divus padomdevējus ekspertus — vienu medicīnas darbinieku no medicīnas dienesta un vienu juridiskā dienesta locekli —, kā arī Eiropas Parlamenta Deputātu nolikuma īstenošanas noteikumu papildināšanu ar 34.a pantu attiecībā uz finansiālām sekām, ja tiek pierādīta aizskaroša izturēšanās pret reģistrētu deputāta palīgu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē jaunos, pret uzmākšanos vērstos pasākumus, kurus Parlaments veica saskaņā ar 2017. gada 26. oktobra rezolūciju un kuri stājās spēkā 2018. gada 1. septembrī, proti:






  a) | nodrošināt padomdevējai komitejai speciālu pastāvīgu sekretariātu, kas Prezidija un kvestoru sekretariātu papildina ar īpaši specializētiem, regulāri apmācītiem darbiniekiem, kuri izskata tikai uzmākšanās jautājumus; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

nodrošināt padomdevējai komitejai speciālu pastāvīgu sekretariātu, kas Prezidija un kvestoru sekretariātu papildina ar īpaši specializētiem, regulāri apmācītiem darbiniekiem, kuri izskata tikai uzmākšanās jautājumus;

| b) | atļaut otram reģistrētu deputāta palīgu (APA) pārstāvim kā pilntiesīgam loceklim piedalīties komitejas sanāksmēs, lai risinātu problēmas saistībā ar ierobežojošo kvorumu un APA pārstāvju darba slodzi; |
| --- | --- |

b)

atļaut otram reģistrētu deputāta palīgu (APA) pārstāvim kā pilntiesīgam loceklim piedalīties komitejas sanāksmēs, lai risinātu problēmas saistībā ar ierobežojošo kvorumu un APA pārstāvju darba slodzi;

| c) | nodrošināt, ka Parlamenta Reglamentā (11. un 166. pants) tiktu iekļauti jauni sodi par uzmākšanos, kā arī “Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgas rīcības kodekss, pildot amata pienākumus”, ka tiek izstrādāta deklarācija, ko, sākot pildīt amata pienākumus, paraksta katrs deputāts un iesniedz priekšsēdētājam, ka ikviens deputāts izlasa minēto kodeksu un apstiprina, ka ievēros tajā noteiktos principus, un ka visas deklarācijas (parakstītas vai neparakstītas) tiks publicētas Parlamenta tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, ka Parlamenta Reglamentā (11. un 166. pants) tiktu iekļauti jauni sodi par uzmākšanos, kā arī “Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgas rīcības kodekss, pildot amata pienākumus”, ka tiek izstrādāta deklarācija, ko, sākot pildīt amata pienākumus, paraksta katrs deputāts un iesniedz priekšsēdētājam, ka ikviens deputāts izlasa minēto kodeksu un apstiprina, ka ievēros tajā noteiktos principus, un ka visas deklarācijas (parakstītas vai neparakstītas) tiks publicētas Parlamenta tīmekļa vietnē;

| d) | reģistrētiem deputātu palīgiem sniegt plašāku informāciju par iespēju, ka Parlaments sedz visus viņu tiesāšanās izdevumus un atbalsta viņus visā procesā; |
| --- | --- |

d)

reģistrētiem deputātu palīgiem sniegt plašāku informāciju par iespēju, ka Parlaments sedz visus viņu tiesāšanās izdevumus un atbalsta viņus visā procesā;

| 24. | tomēr pauž dziļu nožēlu par lēno un nepietiekamo progresu citu būtiski svarīgu Parlamenta rezolūcijas ieteikumu īstenošanā; prasa, lai Parlamenta priekšsēdētājs un administrācija pievērstu pilnīgu un nedalītu uzmanību pilnīgai visu prasīto pasākumu īstenošanai, jo īpaši, izmantojot 2017.–2019. gada ceļvedi par preventīviem un agrīniem atbalsta pasākumiem nolūkā risināt konfliktu un aizskaršanas gadījumus starp deputātiem un reģistrētiem deputātu palīgiem, praktikantiem vai citiem darbiniekiem, kurš pēc iespējas drīz būtu jāpārskata, lai tajā pienācīgi iekļautu vismaz šādas rezolūcijas prasības ar skaidri noteiktu īstenošanas grafiku:






  a) | nodrošināt obligātu apmācību visiem Eiropas Parlamenta deputātiem un darbiniekiem; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

nodrošināt obligātu apmācību visiem Eiropas Parlamenta deputātiem un darbiniekiem;

| b) | izveidot neatkarīgu ārējo ekspertu darba grupu, kas pilnvarota izskatīt seksuālās uzmākšanās gadījumus Eiropas Parlamentā un pārbaudīt tā divu ar aizskarošas izturēšanās jautājumiem saistīto komiteju darbību; |
| --- | --- |

b)

izveidot neatkarīgu ārējo ekspertu darba grupu, kas pilnvarota izskatīt seksuālās uzmākšanās gadījumus Eiropas Parlamentā un pārbaudīt tā divu ar aizskarošas izturēšanās jautājumiem saistīto komiteju darbību;

| c) | stiprināt aizskaršanas novēršanas komitejas, apvienojot tās vienā komitejā ar mainīgu sastāvu, ņemot vērā izskatāmo lietu un iekļaujot ekspertus, piemēram, ārstus, pastāvīgo komitejas locekļu sastāvā; |
| --- | --- |

c)

stiprināt aizskaršanas novēršanas komitejas, apvienojot tās vienā komitejā ar mainīgu sastāvu, ņemot vērā izskatāmo lietu un iekļaujot ekspertus, piemēram, ārstus, pastāvīgo komitejas locekļu sastāvā;

| 25. | šajā saistībā aicina Komisiju turpināt uzraudzīt, kā tiek regulāri piemērota un īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (26), kura paredz mainīt pierādīšanas pienākumu dzimumu diskriminācijas gadījumos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārto aicinājumu Eiropas Parlamenta izpētes dienestam veikt regulāru un detalizētu kvalitatīvu un kvantitatīvu izpēti par progresu, kas panākts attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai Parlamentā un tai veltītās organizatoriskās struktūras darbību, kā arī izstrādāt ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus un uz dzimumu balstītu analīzi; prasa politikas ietekmes novērtējumos un politikas veidošanas procesā vairāk, sistemātiski un periodiski vākt pēc dzimuma iedalītus datus un statistiku, lai analizētu dzimumu līdztiesības jomā panākto progresu, sniegtu precīzu pārskatu par dzimumu nevienlīdzību, novērtētu sasniegto vai regresu un palīdzētu pieņemt ar pierādījumiem pamatotus lēmumus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārtoti aicina nodrošināt obligātu apmācību par cieņu un godu visiem Eiropas Parlamenta deputātiem un darbiniekiem, kā arī jebkurā gadījumā jauno pilnvaru termiņa sākumā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, cik svarīgi ir visās ES iestādēs veidot spēju īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, garantējot, ka sniegtajā apmācībā ir ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts, un nodrošinot īpašas apmācības programmas par dzimumu līdztiesību visās politikas jomās; pauž pilnīgu atbalstu mērķtiecīgai un regulārai apmācībai par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un īpašām apmācības programmām sievietēm, kurām ir vadības spējas; mudina Personāla ģenerāldirektorātu Eiropas Parlamenta deputātiem, asistentiem un darbiniekiem nodrošināt apmācību par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, kā arī Parlamenta politiskās grupas nodrošināt saviem darbiniekiem apmācību par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumneitrāliem parlamentiem izstrādāto rīku, lai palīdzētu Eiropas Parlamentam, valstu un reģionālajiem parlamentiem novērtēt un uzlabot dzimumu līdztiesības aspekta ievērošanu; aicina Parlamenta administrāciju un politiskās grupas nodrošināt atbilstīgus turpmākos pasākumus saistībā ar novērtēšanas un izvērtēšanas konstatējumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina EIGE regulāri sniegt informāciju Parlamenta komitejām un Komisijai, lai uzsvērtu dzimuma perspektīvu visās politikas veidošanas jomās, un, īstenojot plašāku spēju veidošanas pasākumu, kas paredzēts arī darbiniekiem un deputātu palīgiem, darīt pieejamus datus un izstrādātos instrumentus, tostarp par dzimumu līdztiesības aspektu budžeta plānošanā, piemēram, ievietojot tos platformā integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

30.

Politiskais līmenis

| 31. | uzteic, ka 2016. gadā Eiropas Parlamentā tika iecelts pastāvīgais referents integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai jautājumos, un pastāvīgā referenta aktīvo iesaisti Augsta līmeņa grupas dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos darbā; tādēļ iesaka, lai Parlaments šo nostāju saglabātu 2019.–2024. gada Parlamenta sasaukumā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka ciešākas iestāžu attiecības integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai jomā var palīdzēt izstrādāt ES politiku, kurā ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts; pauž nožēlu, ka vēl nav izveidota strukturēta sadarbība ar citiem institucionālajiem partneriem, piemēram, Komisiju un EIGE, jautājumos, kas saistīti ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka ir svarīgi vēlēšanu kandidātu sarakstos iekļaut nepietiekami pārstāvētu dzimumu, kas bieži vien ir sievietes; stingri mudina Eiropas politiskās partijas un partiju locekļus nodrošināt dzimumu ziņā līdzsvarotu kandidātu pārstāvību Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gadā, izmantojot saspiestus sarakstus vai citas metodes, piemēram, paritātes sarakstus; apņemas nodrošināt vīriešu un sieviešu skaita līdzsvaru visos līmeņos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Parlamenta politiskās grupas līdz 2019.–2024. gada Parlamenta sasaukumam nodrošināt līdzsvarotu sastāvu struktūrās, kuras pārvalda Eiropas Parlamentu, un, lai sasniegtu šo mērķi, iesaka par priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka un Prezidija locekļu, kā arī komiteju, delegāciju un grupu priekšsēdētāju amatu kandidātiem izvirzīt gan vīriešus, gan sievietes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | iesaka Parlamenta politiskajām grupām 2019.–2024. gada Parlamenta sasaukumam grupas līdzpriekšsēdētāja amatam ievēlēt divus deputātus — vienu vīrieti un vienu sievieti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Parlamenta politiskās grupas, 2019.–2024. gada Parlamenta sasaukumam izvirzot visu komiteju un delegāciju locekļus, ņemt vērā mērķi sasniegt dzimumu vienādu pārstāvību un jo īpaši izvirzīt dzimuma ziņā vienādu skaitu parlamentāriešu par Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas locekļiem un aizstājējiem, lai sekmētu vīriešu iesaisti dzimumu līdztiesības politikā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ierosina izpētīt, kā Parlamentā varētu izveidot sieviešu tīklu, integrējot valstu tīklus, jo formālie vai neformālie tīkli ne vien uzlabo darba procesus, bet ir arī galvenais elements, kas sniedz informāciju, savstarpēju atbalstu un apmācību, kā arī nodrošina lomu modeļus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina Parlamenta politiskās grupas pieņemt stratēģiju integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, lai, izstrādājot priekšlikumus, ņemtu vērā šo priekšlikumu ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina ģenerālsekretāru un Prezidiju, lemjot par augstākās vadības amatiem, piemērot to pašu principu, ko piemēro, lemjot par nodaļu vadītāju amatiem, proti, noteikt, ka atlases sarakstos obligāti ir jāiekļauj trīs piemēroti kandidāti, no kuriem katram dzimumam pieder vismaz viens kandidāts, vienlaikus nosakot, ka, ja visi pārējie faktori ir vienādi (piemēram, kvalifikācija, pieredze), priekšroka būtu jādod nepietiekami pārstāvētajam dzimumam; norāda — ja šīs prasības netiek izpildītas, konkurss uz amata vietu būtu jāizsludina atkārtoti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kategoriski nosoda mizogīnu runu, kas vairākos gadījumos lietota plenārsēžu zālē; atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja noteiktās un Prezidija apstiprinātās sankcijas pret Eiropas Parlamenta deputātu par sieviešu cieņu aizskarošām piezīmēm, kas izteiktas 2017. gada 1. marta plenārsesijā; pauž bažas par Vispārējās tiesas 2018. gada 31. maija lēmumu atcelt priekšsēdētāja un Prezidija lēmumu, pamatojoties gan uz Reglamenta attiecīgo noteikumu interpretāciju, gan Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru attiecībā uz ECTK 10. pantu (vārda brīvība); mudina Parlamenta komiteju, kura atbild par jautājumiem, kas saistīti ar Reglamentu, pārskatīt piemērojamos noteikumus, lai plenārsēžu zālē vienmēr nodrošinātu cieņu un godu, un jo īpaši iekļaut noteikumu, ka deputātiem parlamentārajās debatēs ir jāatturas no tādas valodas lietošanas, kas mudina uz naidu vai diskrimināciju, pamatojoties uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpašībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, piederību pie nacionālas minoritātes, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, un šā noteikuma neievērošanas gadījumā piemērot atturošu sodu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieejami profesionālās apmācības kursi par neziņas izraisītiem aizspriedumiem un uzmākšanos, uzsver, ka šādos apmācības kursos īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimumu līdztiesības un LGBTIK jautājumiem un ka vadītājiem un atlases komisijas locekļiem tie būtu jāapmeklē obligāti, kā arī visi pārējie darbinieki stingri jāmudina tos apmeklēt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzteic Komisijas izstrādāto dažādības un iekļautības stratēģiju, kas publicēta 2017. gadā; mudina Parlamentu izmantot šo labo piemēru, lai pilnībā aptvertu dažādības pārvaldību un atzītu, novērtētu un iekļautu darbiniekus ar atšķirīgu seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti; |
| --- | --- |

42.

Administratīvais līmenis

| 43. | atzinīgi vērtē Dimitrios Papadimoulis ziņojumu “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā — pašreizējais stāvoklis un perspektīvas 2017.–2019. gadā” un ceļvedi šā ziņojuma īstenošanai; uzteic progresu, kas panākts konkrētu ceļvedī paredzēto darbību īstenošanā, un tā skaidro konkrētu pasākumu grafiku, kuri saistīti ar pārvaldību, profesionālo apmācību, informētības par dzimumu līdztiesību vairošanu, darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumiem un regulāru dzimumu līdztiesības uzraudzīšanu, izmantojot statistikas datus; aicina paātrināt progresu, lai sasniegtu 2019. gadam izvirzītos mērķus dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Augsta līmeņa darba grupu dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos reizi divos gados, pamatojoties uz Personāla ģenerāldirektorāta (PERS ĢD) izklāstu, veikt strukturālu novērtējumu par dzimumu līdztiesības ceļveža īstenošanu, rūpīgi izvērtējot katru punktu atsevišķi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž bažas par to, ka, neraugoties uz stingriem institucionāliem un politiskiem paziņojumiem, dzimumu līdztiesības mērķi nav skaidri noteikti Parlamenta budžeta dokumentos un nav ņemti vērā visos budžeta plānošanas procesa posmos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | Ierosina, lai PERS ĢD sagatavotu anketu, ko brīvprātīgi aizpildītu sievietes, jo īpaši sievietes vidējā vadības līmenī, atbildot uz jautājumiem par viņu motivāciju, profesionālajiem šķēršļiem un iespējām, lai labāk izprastu šķēršļus, kas kavē pieteikties uz augstākā līmeņa vadošiem amatiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē Parlamenta sagatavoto ikgadējo ziņojumu par cilvēkresursiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka attiecībā uz to pasākumu izmantošanu, ar kuriem uzlabo darba un privātās dzīves līdzsvaru, īpaši būtu jāveicina, lai vadītāji tos akceptētu un lai attiecīgā gadījumā tos līdzvērtīgi uzņemtos abi partneri; norāda, ka sabiedrības informētība par darba un privātās dzīves līdzsvaru Parlamentā būtu jāpalielina, izmantojot seminārus, apmācības kursus un publikācijas; uzsver, ka deputātiem un darbiniekiem jāsaņem izsmeļoša informācija par to, ka pasākumi darba un privātās dzīves līdzsvara uzlabošanai, piemēram, maternitātes un paternitātes atvaļinājums, vecāku atvaļinājums, aprūpētāja atvaļinājums un elastīgs darba režīms, palīdzētu Parlamentā panākt dzimumu līdztiesību, veicinātu labāku aprūpes pienākumu sadali sieviešu un vīriešu starpā, uzlabotu sieviešu nodarbinātības kvalitāti un labjutību, kā arī ilgtermiņā ietekmētu sociālo un ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | iesaka Parlamenta Komunikācijas ģenerāldirektorātam savos ziņojumos par Parlamenta politikas izstrādi iekļaut spēcīgāku dzimuma perspektīvu, jo īpaši, sagatavojot kampaņu Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gadā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzteic progresu, kas Parlamenta Ģenerālsekretariātā panākts dzimumu līdztiesības uzlabošanā augstākā un vidējā līmeņa vadītāju amatos, taču norāda, ka, lai gan lielākā daļa Parlamenta ierēdņu ir sievietes, viņu pārstāvība augstākā vai vidējā līmeņa vadītāju amatos joprojām ir ļoti zema: 2017. gada beigās Parlamenta Ģenerālsekretariātā ģenerāldirektores bija 15,4 %, direktores — 30,4 % un nodaļu vadītājas — 36,2 %; tādēļ atgādina, ka, izvēloties no kandidātiem, kuriem ir vienāds profils (pieredze, kvalifikācija utt.), priekšroka būtu jādod nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prasa uzaicinājumos uz darbinieku vietām un personāla atlases procesā zināšanas vai pieredzi saistībā ar integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai uzskatīt par priekšrocību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Parlamenta komiteju sekretariātus palīdzēt saviem locekļiem komiteju uzklausīšanā nodrošināt dzimumu ziņā līdzsvarotu runātāju sastāvu, ierosinot dzimumu ziņā līdzsvarotu ekspertu sarakstu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver — lai patiešām panāktu dzimumu līdztiesību Parlamenta Ģenerālsekretariātā un politiskajās grupās, ir nepieciešamas tādas pārmaiņas kultūrā, kuras maina attieksmi priekšstatu līmenī un tās izpausmes uzvedībā un kuras turpmāk attīsta līdztiesības kultūru Ģenerālsekretariātā; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OV C 224, 27.6.2018., 96. lpp.

(2)  OV C 341 E, 16.12.2010., 35. lpp.

(3)  OV C 199 E, 7.7.2012., 65. lpp.

(4)  OV C 251 E, 31.8.2013., 1. lpp.

(5)  OV C 316, 30.8.2016., 2. lpp.

(6)  OV C 263, 25.7.2018., 49. lpp.

(7)  OV C 61 E, 10.3.2004., 384. lpp.

(8)  OV C 244 E, 18.10.2007., 225. lpp.

(9)  OV C 184 E, 8.7.2010., 18. lpp.

(10)  OV C 212 E, 5.8.2010., 32. lpp.

(11)  OV C 251 E, 31.8.2013., 11. lpp.

(12)  OV C 407, 4.11.2016., 2. lpp.

(13)  OV C 35, 31.1.2018., 35. lpp.

(14)  OV C 50, 9.2.2018., 15. lpp.

(15)  OV C 346, 27.9.2018., 192. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0331.

(17)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

(18)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf.

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf.

(20)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf.

(21)  https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0455.

(23)  “The Global Gender Gap Report 2016” (2016. gada ziņojums par dzimumu nevienlīdzību pasaulē), Pasaules Ekonomikas forums, 2016. gads, https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016.

(24)  “Ilgtspējīga attīstība Eiropas Savienībā — uzraudzības ziņojums par progresu IAM sasniegšanā ES kontekstā”, Eurostat, 2018. gada izdevums, https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329.

(25)  Ziņojums “Sievietes Eiropas Parlamentā”, Eiropas Parlaments, 2018. gada 8. marts, http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB%282018%290001_EN.pdf.

(26)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/24

---

P8_TA(2019)0011

Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (2018/2222(INI))

(2020/C 411/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (COM(2018)0445), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (COM(2018)0445),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada 13. novembra ziņojumu par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2016. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada 13. novembra ziņojumu par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2016. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. jūnija paziņojumu par ES ieguldījumu reformētajā ITER projektā (COM(2017)0319), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. jūnija paziņojumu par ES ieguldījumu reformētajā ITER projektā (COM(2017)0319),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0393/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0393/2018),

| A. | tā kā nākotnē kodolsintēzei Eiropas un globālajā enerģētikas kartē varētu būt liela nozīme kā potenciāli neizsmeļamam, drošam, klimatam draudzīgam, vidiski atbildīgam un ekonomiski konkurētspējīgam enerģijas avotam; |
| --- | --- |

A.

tā kā nākotnē kodolsintēzei Eiropas un globālajā enerģētikas kartē varētu būt liela nozīme kā potenciāli neizsmeļamam, drošam, klimatam draudzīgam, vidiski atbildīgam un ekonomiski konkurētspējīgam enerģijas avotam;

| B. | tā kā kodolsintēze jau tagad sniedz konkrētas iespējas nozarei un labvēlīgi ietekmē darbvietu radīšanu, ekonomikas izaugsmi un inovāciju, un tās labvēlīgā ietekme pārsniedz kodolsintēzes un enerģētikas jomu; |
| --- | --- |

B.

tā kā kodolsintēze jau tagad sniedz konkrētas iespējas nozarei un labvēlīgi ietekmē darbvietu radīšanu, ekonomikas izaugsmi un inovāciju, un tās labvēlīgā ietekme pārsniedz kodolsintēzes un enerģētikas jomu;

| C. | tā kā Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām koordinē zinātniskos un tehnoloģiskos pētījumus un izstrādes darbības kodolsintēzes jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām koordinē zinātniskos un tehnoloģiskos pētījumus un izstrādes darbības kodolsintēzes jomā;

| D. | tā kā Eiropai no pašā sākuma bijusi vadošā loma ITER projektā, ko izstrādā ciešā sadarbībā ar ITER nolīguma ārpuseiropas parakstītājpusēm (ASV, Krievija, Japāna, Ķīna, Dienvidkoreja un Indija), un tā kā Eiropas ieguldījums, ko sniedz ar Kopuzņēmuma starpniecību, ir 45 % no projekta būvniecības izmaksām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropai no pašā sākuma bijusi vadošā loma ITER projektā, ko izstrādā ciešā sadarbībā ar ITER nolīguma ārpuseiropas parakstītājpusēm (ASV, Krievija, Japāna, Ķīna, Dienvidkoreja un Indija), un tā kā Eiropas ieguldījums, ko sniedz ar Kopuzņēmuma starpniecību, ir 45 % no projekta būvniecības izmaksām;

| E. | tā kā Komisijas priekšlikuma grozīt Padomes lēmumu 2007/198/Euratom mērķis ir nodrošināt finansējumu turpmākai Eiropas dalībai ITER projektā uz visu nākamās daudzgadu finanšu shēmas laiku, lai garantētu projekta nepārtrauktību, kura uzdevums ir panākt būtisku zinātnes izrāvienu civila izmantojuma kodolsintēzes izstrādē, kam galu galā būtu jāsekmē drošas, noturīgas enerģijas ražošana, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas priekšlikuma grozīt Padomes lēmumu 2007/198/Euratom mērķis ir nodrošināt finansējumu turpmākai Eiropas dalībai ITER projektā uz visu nākamās daudzgadu finanšu shēmas laiku, lai garantētu projekta nepārtrauktību, kura uzdevums ir panākt būtisku zinātnes izrāvienu civila izmantojuma kodolsintēzes izstrādē, kam galu galā būtu jāsekmē drošas, noturīgas enerģijas ražošana, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības, jo ar šo priekšlikumu tiks radīts pamats Kopuzņēmuma darbību finansēšanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam saskaņā ar Euratom līgumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu, ka Padome nav apspriedusies ar Parlamentu, un atzinīgi vērtē Komisijas publikācijā “Stāvoklis Savienībā 2018. gadā” pausto nodomu apsvērt risinājumus “attiecībā uz uzlabotu kvalificēta vairākuma balsošanu un iespējamu Euratom līguma reformu”; sagaida, ka šādas reformas rezultātā Parlamentam tiks piešķirtas līdztiesīga likumdevēja pilnvaras; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka šī eksperimentālā reaktora būvniecība ir novilcināta, jo sākotnēji bija plānots, ka ITER jāuzbūvē līdz 2020. gadam, taču 2016. gadā ITER padome apstiprināja jaunu grafiku, saskaņā ar kuru posms “Pirmā plazma” ir jāpabeidz 2025. gada decembrī, kas ir agrākais termiņš, kādā tehniski iespējams uzbūvēt ITER; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Euratom ieguldījumu Kopuzņēmumā laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam nedrīkst pārsniegt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver — lai nepieļautu, ka katrā nākamajā pārskatīšanā projekta izmaksas tiek paaugstinātas, lai novērstu paredzēto operatīvo termiņu nokavējumus un nodrošinātu, ka noteiktais darbu grafiks ir maksimāli uzticams, ITER organizācijai ikvienā pārskatītajā grafikā būtu jāparedz saprātīgas rezerves neparedzētiem gadījumiem; šajā ziņā atbalsta Komisijas ierosinātos noteikumus par rezervēm neparedzētiem gadījumiem, proti, attiecībā uz darbu grafiku papildus paredzēt laikposmu līdz pat 24 mēnešiem un attiecībā uz budžetu — 10–20 % līdzekļu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē ITER organizācijas ieviesto jauno riska pārvaldības pieeju un mudina ITER padomi vēl vairāk samazināt apakškomiteju skaitu, saskaņot to funkcijas un nepieļaut pienākumu pārklāšanos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Padomi apstiprināt Komisijas priekšlikumu, iekļaujot šādas izmaiņas:






  — | norādīt Euratom ieguldījumu Kopuzņēmumā gan salīdzināmās, gan pašreizējās cenās, |
| --- | --- | --- |

7.

—

norādīt Euratom ieguldījumu Kopuzņēmumā gan salīdzināmās, gan pašreizējās cenās,

| — | skaidrības labad visā tekstā vārda “Kopiena” vietā lietot “Euratom”, |
| --- | --- |

—

skaidrības labad visā tekstā vārda “Kopiena” vietā lietot “Euratom”,

| — | iekļaut skaidrus noteikumus par komiteju, kuras palīdz Kopuzņēmuma valdei, sastāvu, pastāvīgo vai pagaidu statusu, sanāksmju skaitu un locekļu atalgošanas metodi, jo īpaši attiecībā uz Administratīvo un vadības komiteju, Iepirkumu un līgumu komiteju un Tehnisko padomdevēju grupu, |
| --- | --- |

—

iekļaut skaidrus noteikumus par komiteju, kuras palīdz Kopuzņēmuma valdei, sastāvu, pastāvīgo vai pagaidu statusu, sanāksmju skaitu un locekļu atalgošanas metodi, jo īpaši attiecībā uz Administratīvo un vadības komiteju, Iepirkumu un līgumu komiteju un Tehnisko padomdevēju grupu,

| — | novērtēt un nepieļaut Administratīvās un vadības komitejas un Tehniskās padomdevējas grupas pienākumu pārklāšanos attiecībā uz projekta plāniem un darba programmām, |
| --- | --- |

—

novērtēt un nepieļaut Administratīvās un vadības komitejas un Tehniskās padomdevējas grupas pienākumu pārklāšanos attiecībā uz projekta plāniem un darba programmām,

| — | ieviest noteikumus par ITER uzņēmējvalsts ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

ieviest noteikumus par ITER uzņēmējvalsts ieguldījumiem,

| — | iekļaut III pielikumā (“Finanšu regulējums: vispārējie principi”) prasību Kopuzņēmuma finanšu regulējumā paredzēt noteikumus un procedūras ieguldījumu natūrā novērtēšanai, |
| --- | --- |

—

iekļaut III pielikumā (“Finanšu regulējums: vispārējie principi”) prasību Kopuzņēmuma finanšu regulējumā paredzēt noteikumus un procedūras ieguldījumu natūrā novērtēšanai,

| — | iekļaut 5. pantā un III pielikumā noteikumus, ar ko Kopuzņēmumam atļauj saņemt finansējumu tādu finanšu instrumentu veidā, kas saistīti ar apvienošanas darbībām, kuras īsteno saskaņā ar turpmāko programmu InvestEU; |
| --- | --- |

—

iekļaut 5. pantā un III pielikumā noteikumus, ar ko Kopuzņēmumam atļauj saņemt finansējumu tādu finanšu instrumentu veidā, kas saistīti ar apvienošanas darbībām, kuras īsteno saskaņā ar turpmāko programmu InvestEU;

| — | precizēt Apvienotās Karalistes kā Euratom locekles lomu un ieguldījumu, jo īpaši saistībā ar potenciālo dalību ITER projektā; |
| --- | --- |

—

precizēt Apvienotās Karalistes kā Euratom locekles lomu un ieguldījumu, jo īpaši saistībā ar potenciālo dalību ITER projektā;

| — | iekļaut noteikumus par sinerģiju un sadarbību starp ITER un Euratom Pētniecības un apmācības programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam, |
| --- | --- |

—

iekļaut noteikumus par sinerģiju un sadarbību starp ITER un Euratom Pētniecības un apmācības programmu laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam,

| — | apsvērt sadarbību ar novatoriskiem maziem un vidējiem privātā sektora rīcībspēkiem, tādiem kā jaunuzņēmumi, kuri eksperimentē ar jaunām pieejām un tehnoloģijām un kurus varētu iesaistīt pētniecības programmā un organizāciju tīklā, kas paredzēts zinātniskiem un tehnoloģiskiem kodolsintēzes pētījumiem; |
| --- | --- |

—

apsvērt sadarbību ar novatoriskiem maziem un vidējiem privātā sektora rīcībspēkiem, tādiem kā jaunuzņēmumi, kuri eksperimentē ar jaunām pieejām un tehnoloģijām un kurus varētu iesaistīt pētniecības programmā un organizāciju tīklā, kas paredzēts zinātniskiem un tehnoloģiskiem kodolsintēzes pētījumiem;

| — | precizēt noteikumus par Kopuzņēmuma sagatavotajiem gada ziņojumiem un novērtējumiem; |
| --- | --- |

—

precizēt noteikumus par Kopuzņēmuma sagatavotajiem gada ziņojumiem un novērtējumiem;

| — | iekļaut priekšlikumā ieteikumu izpētīt, kādas vēl ir iespējas izmantot materiālus, ko pašlaik izmanto ITER projektā; |
| --- | --- |

—

iekļaut priekšlikumā ieteikumu izpētīt, kādas vēl ir iespējas izmantot materiālus, ko pašlaik izmanto ITER projektā;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 90, 30.03.2007., 58. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/27

---

P8_TA(2019)0012

Novērtējums attiecībā uz to, kā ES budžets izmantots publiskā sektora reformas īstenošanā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par novērtējumu attiecībā uz to, kā ES budžets izmantots publiskā sektora reformas īstenošanā (2018/2086(INI))

(2020/C 411/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gadā publicēto pētījumu Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it (“ES budžeta izmantošana publiskā sektora reformas veicināšanai”) (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gadā publicēto pētījumu Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it (“ES budžeta izmantošana publiskā sektora reformas veicināšanai”) (1);

| — | ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020”,

| — | ņemot vērā pašreizējo ES finansēšanas periodu (2014–2020) un Komisijas priekšlikumu attiecībā uz jauno daudzgadu finanšu shēmu (2021–2028); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējo ES finansēšanas periodu (2014–2020) un Komisijas priekšlikumu attiecībā uz jauno daudzgadu finanšu shēmu (2021–2028);

| — | ņemot abu likumdevēju 2018. gada jūlijā panākto vienošanos par Strukturālo reformu atbalsta programmas (SRSP) budžeta palielināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot abu likumdevēju 2018. gada jūlijā panākto vienošanos par Strukturālo reformu atbalsta programmas (SRSP) budžeta palielināšanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 197. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 197. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A8-0378/2018),

| A. | tā kā publiskajai pārvaldei dalībvalstīs ir ārkārtīgi liela nozīme ES budžeta īstenošanā un, darbojoties efektīvi, tā var palīdzēt nodrošināt modernas sistēmas pārticības un labklājības uzlabošanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā publiskajai pārvaldei dalībvalstīs ir ārkārtīgi liela nozīme ES budžeta īstenošanā un, darbojoties efektīvi, tā var palīdzēt nodrošināt modernas sistēmas pārticības un labklājības uzlabošanai Eiropas Savienībā;

| B. | tā kā priekšlikuma par jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS) pašreizējā redakcijā nav paredzēts atsevišķs publiskajai pārvaldei veltīts mērķis, |
| --- | --- |

B.

tā kā priekšlikuma par jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS) pašreizējā redakcijā nav paredzēts atsevišķs publiskajai pārvaldei veltīts mērķis,

| 1. | norāda, ka ar publiskās pārvaldes jautājumiem nodarbojas dažādi Komisijas dienesti un ka tādēļ ir sarežģītāk efektīvi koordinēt kompetentos dienestus, ES finansētās programmas un iniciatīvas; prasa ciešāk koordinēt visas tehniskās palīdzības programmas, lai novērstu pārklāšanos un lai pasākumi nebūtu tik neefektīvi, ka padarītu veltīgus visus Komisijas centienus sinerģijas nodrošināšanas nolūkā veicināt fondu kombinēšanu; aicina Komisiju uzlabot labas prakses apmaiņas sistēmas, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot paraugpraksi, neuzspiežot politiku, kas vērsta uz algu devalvāciju un reformām, kuras nav sociāli ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina nākamo Komisijas priekšsēdētāju nodot jautājumus, kas saistīti ar labāku publisko pārvaldi un pārvaldību, viena komisāra atbildībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka efektīvai publiskā sektora reformai ir būtiska nozīme, lai palīdzētu dalībvalstīm pielāgoties mainīgiem apstākļiem, palielināt noturību pret turpmākām krīzēm, paplašināt e-pārvaldi un uzlabot pakalpojumu sniegšanu visā Eiropas Savienībā, it īpaši attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un IT sistēmām, un ka tā ievērojami palīdzētu mazināt Savienības līdzekļu izšķērdēšanu un iespējas tos izšķērdēt, kā arī šo līdzekļu zaudēšanu vai krāpnieciskus tēriņus; tādēļ prasa arī turpmākajos plānošanas periodos paredzēt finansējumu e-pārvaldes ieviešanas veicināšanas pasākumiem, ievērojot ES e-pārvaldes rīcības plānā minētos principus un prioritātes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka birokrātiskā sloga, ar administratīvo spēju saistītu problēmu vai pārkāpumu dēļ bieži vien pastāv grūtības piekļūt finansējumam vai to izmantot, it sevišķi atpalikušos reģionos; tāpēc cer, ka dalībvalstīs tiks īstenotas iekšējas reformas ar mērķi konkretizēt labas pārvaldības principa īstenošanu un paātrināt tiesvedību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ES budžetā ir paredzēti aptuveni 9 miljardi EUR publiskās pārvaldes reformu atbalstam ES dalībvalstīs; mudina Komisiju saskaņot šo finansiālo atbalstu ar zināšanu, pieredzes un paraugprakses mērķtiecīgu apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju pastiprināt sadarbību ar dalībvalstīm, lai sniegtu atbalstu atpalikušiem reģioniem, uzlabojot to spējas un administratīvo pārvaldību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa veikt pasākumus tādu programmu īstenošanas veicināšanai, kuras sekmētu cilvēkresursu stratēģiju izstrādi un īstenošanu, piemēram, izmantojot paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un iesaistot arī vadītājus un citas augsti stāvošas personas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver — bieži ir konstatēts, ka konkrētas darbības programmas un citi ES finanšu resursi daudzējādā ziņā pārklājas, un prasa iesniegt priekšlikumus; šajā sakarībā pauž cerību, ka tiks uzlaboti palīdzības pasākumi, lai nodrošinātu koordināciju, papildināmību un vienkāršošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai darbības programmas tiktu īstenotas pēc iespējas efektīvāk un lietotājiem draudzīgākā veidā; uzskata, ka ir būtiski, lai dalībvalstis atturētos no papildu prasību izvirzīšanas, kas saņēmējiem apgrūtinātu līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka Komisijai nav nedz standartizēta un kopēja publiskās pārvaldes novērtēšanas satvara, nedz arī sistemātiskas datu vākšanas metodes; ar bažām norāda, ka šo instrumentu neesamības dēļ Komisija sagatavo nepilnīgas analīzes par dalībvalstu problēmjautājumiem; ierosina gada izaugsmes pētījumā atkal ieviest publiskajai pārvaldei un pārvaldībai veltītu sadaļu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju iepriekš novērtēt to struktūru administratīvo spēju, kuras ir atbildīgas par attīstības politikas īstenošanu, un saistībā ar īpaši nozīmīgiem stratēģiskiem projektiem rosināt izmantot tādas valsts struktūras un aģentūras, kuras spēj pilnveidot un paātrināt programmu un atsevišķu pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka DFS būtu jāizmanto, lai stimulētu programmas, kas nodrošina labāku publisko pārvaldi un pārvaldību, it sevišķi nolūkā palīdzēt dalībvalstīm ekonomikas lejupslīdes laikā, atzīstot, ka šādā situācijā skartajām dalībvalstīm var palīdzēt publiskās pārvaldes sistēmu jomā veiktas reformas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka nākamajā DFS ir iekļauti priekšlikumi, kuru mērķis ir novērst programmu pārklāšanos un veicināt vēl lielāku vienkāršošanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt īpašu novērtēšanas satvaru, kurš aptvertu augstas kvalitātes publiskās pārvaldes kvantitatīvos un kvalitatīvos aspektus, un veidot pašai savu analītisko kapacitāti; uzsver, ka ir jānovērtē katras dalībvalsts problēmas un pieejamo resursu ietvaros jāveicina problēmu pārvarēšanas pasākumi, stiprinot ex ante nosacījumu izvirzīšanas kritēriju un nosakot mērķus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ierosina Komisijai pilnveidot politikas dialogu ar dalībvalstīm, nodrošinot īpaši šim nolūkam paredzēta foruma izveidi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ierosina atvēlēt Parlamenta darba kalendārā laiku strukturētam dialogam ar valstu parlamentiem jautājumos, kas saistīti ar publiskās pārvaldes uzlabošanu visā ES; aicina ES uzlabot saskaņā ar tematisko mērķi Nr. 11 izmantoto Eiropas strukturālo un investīciju fondu (“ESI fondi”) uzraudzību un novērtējumu, ietverot specifiskus rādītājus, ar ko novērtēt progresu ar publiskās pārvaldes reformu saistīto ES mērķu un prioritāšu sasniegšanā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē kritērija izstrādi, kurš paredzēts, lai novērtētu ES kandidātvalstu publiskās pārvaldes spēju uzņemties ar dalību Eiropas Savienībā saistītos pienākumus; cer, ka dalībvalstīs tiks īstenotas iekšējas reformas ar mērķi vēl vairāk konkretizēt labas pārvaldības principa īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka Komisija un dažas dalībvalstis līdzfinansē Eiropas Publiskā sektora balvu (EPSA), pulcējot labākā, inovatīvākā un rezultatīvākā snieguma nodrošinātājus Eiropas publiskajā sektorā; uzskata, ka Komisijai būtu jānodrošina vērienīgāka mācīšanās un informācijas apmaiņa un jātiecas paplašināt tvērumu visā Eiropā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka publiskajā pārvaldē būtu jāveicina inovācijas procesi, lai nodrošinātu labāku savienojamību, digitalizāciju un kvalitatīvus digitālos pakalpojumus iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm, vienlaikus neatpaliekot no straujās jauno tehnoloģiju attīstības minētajās jomās; atzinīgi vērtē to, ka jaunajā Kopīgo noteikumu regulas (KNR) priekšlikumā ir paredzēts nodrošināt turpmākajiem saņēmējiem nepieciešamo informāciju, lai viņi varētu iespējami ātri sākt izmantot sistēmas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst, ka atsaucīga vietējās pārvaldes iesaistīšanās ir priekšnoteikums ES līmeņa mērķu sasniegšanai šajā jomā; vērš uzmanību uz Tallinas deklarācijā iekļauto priekšlikumu valstu līmenī pilnveidot kopīgas pārvaldības struktūras ar vietējām un reģionālajām iestādēm (2); |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē pastāvošos tīklus (3), kuri apvieno dalībvalstu pārstāvjus — jo īpaši ES finansējuma saņēmējus —, lai uzlabotu publisko pārvaldi, daloties paraugpraksē un īstenojot savstarpēju mācīšanos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka pastāvošie tīkli varētu ievērojami uzlabot savu darbību, izvirzot vērienīgākus mērķus un izvēršot aktīvāku pieeju, piemēram, attīstot salīdzinošu mācīšanos, kurā dalībvalstu pašnovērtējums apvienots ar pilnveidotu salīdzinošās izvērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka augstas kvalitātes publiskā pārvalde ir būtisks priekšnoteikums ES politikas mērķu sasniegšanai DFS kontekstā un citās jomās; uzsver labas komunikācijas un politiskās informētības svarīgo nozīmi uzticēšanās veidošanā un pozitīvu reformas pasākumu un programmu stimulēšanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka ir pastāvīgi jānovērtē, vai kohēzijas politikā tiek ievērots pievienotās vērtības un papildināmības princips salīdzinājumā ar darbībām, kuras finansē no parastajiem līdzekļiem, šādu novērtējumu cita starpā veicot arī tādēļ, lai nodrošinātu, ka ar kohēzijas politiku netiek aizstāti parastie valstu resursi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda — lai gan pēdējā plānošanas periodā kvantitatīvā izteiksmē ir tikuši palielināti reģionālajam īstenošanas plānam paredzētie ESI fondu līdzekļi, būtu vēlams uzlabot uzraudzību, lai novērtētu šā finansējuma ietekmi uz minēto plānu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prasa turpināt darbu, ko veic Komisijas darba grupas, kuru atbildībā ir palīdzēt dalībvalstu iestādēm uzlabot kohēzijas politikas līdzekļu izmantošanu tajās dalībvalstīs, kuras ESI fondu līdzekļu apguves ziņā atpaliek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver Reformu atbalsta programmas svarīgo nozīmi un pauž cerību, ka nākamajā plānošanas periodā tā tiks pilnveidota, skaidri nosakot, ka tās uzdevums ir darboties kā veicinātājai, nevis sniegt tehnisku palīdzību, un ka tiks uzlabota arī tās efektivitāte un lietderība, nesamazinot kohēzijas budžetu tādā apmērā, kā Komisija to patlaban ir ierosinājusi 2021.–2027. gada DFS; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatē, ka Eiropas Savienība, lai gan tai nav tiešas juridiskas kompetences administratīvajā jomā, pozitīvi ietekmē dalībvalstu publisko pārvaldi un jo īpaši dara to netieši, proti, definējot administratīvos standartus Kopienas acquis, paverot iespējas apmainīties ar paraugpraksi visā Savienībā un nodrošinot budžeta instrumentus, kuru mērķis ir atbalstīt un veicināt publiskās pārvaldes reformu, stiprinot administratīvo spēju un pārvaldes iestāžu efektivitāti un sekmējot inovāciju publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Pētījums Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments D — Budžeta jautājumi, 2016.

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/ministerial-declaration-egovernment-tallinn-declaration

(3)  Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu tīkls (EUPAN), Publiskās pārvaldes un pārvaldības tematiskais tīkls (PAG) un citas platformas un tīkli, kuri īpaši pievēršas tiesiskumam, korupcijas apkarošanai, digitalizācijai, publiskajam iepirkumam u. c.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/30

---

P8_TA(2019)0013

ES pamatnostādnes un pilnvaras ES īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par ES pamatnostādnēm un pilnvarām ES īpašajam sūtnim reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES (2018/2155(INI))

(2020/C 411/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā domas, apziņas, reliģijas vai ticības brīvības starptautisko juridisko aizsardzību, kas garantēta ar 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (UDHR) 18. pantu, 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 18. pantu, 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 9. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10., 21. un 22. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā domas, apziņas, reliģijas vai ticības brīvības starptautisko juridisko aizsardzību, kas garantēta ar 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (UDHR) 18. pantu, 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 18. pantu, 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 9. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10., 21. un 22. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 1993. gada 30. jūlija komentāru Nr. 22 par 1948. gada UDHR 18. pantu un tās 2011. gada 12. aprīļa Rezolūciju 16/18 par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem un personu stigmatizāciju, kā arī diskrimināciju un kūdīšanu uz vardarbību un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 1993. gada 30. jūlija komentāru Nr. 22 par 1948. gada UDHR 18. pantu un tās 2011. gada 12. aprīļa Rezolūciju 16/18 par vēršanos pret neiecietību, negatīviem stereotipiem un personu stigmatizāciju, kā arī diskrimināciju un kūdīšanu uz vardarbību un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 17. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 17. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību reliģijas vai ticības dēļ,

| — | ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko Padome pieņēma 2012. gada 25. jūnijā, un ES 2015.–2019. gada rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģisko satvaru un Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ko Padome pieņēma 2012. gada 25. jūnijā, un ES 2015.–2019. gada rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. jūnija ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. jūnija ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikumu par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija ieteikumu par projektu ES pamatnostādnēm par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par kristiešu situāciju un reliģiskās pārliecības brīvību (2), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (3) un 2017. gada 14. decembra rezolūciju par rohindžu stāvokli (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par kristiešu situāciju un reliģiskās pārliecības brīvību (2), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās ISIS/Daesh veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (3) un 2017. gada 14. decembra rezolūciju par rohindžu stāvokli (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par ES jauno pieeju cilvēktiesībām un demokrātijai — darbību, ko Eiropas Demokrātijas fonds (EDF) veicis kopš tā izveides (5), novērtējums, jo īpaši tās 27. un 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par ES jauno pieeju cilvēktiesībām un demokrātijai — darbību, ko Eiropas Demokrātijas fonds (EDF) veicis kopš tā izveides (5), novērtējums, jo īpaši tās 27. un 28. punktu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (6) un 2017. gada 23. novembra rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (7), jo īpaši 2016. gada rezolūcijas 14. punktu attiecībā uz 2015. gadu un jo īpaši 2017. gada rezolūcijas 8. punktu attiecībā uz 2016. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (6) un 2017. gada 23. novembra rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (7), jo īpaši 2016. gada rezolūcijas 14. punktu attiecībā uz 2015. gadu un jo īpaši 2017. gada rezolūcijas 8. punktu attiecībā uz 2016. gadu,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2012. gada 5. oktobrī publicēto Rabātas rīcības plānu par jebkādas tādas rīcības aizliegšanu, kas aizstāv nacionālu, rasu vai reliģisku naidu un ir kūdīšana uz diskrimināciju, naidīgumu vai vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2012. gada 5. oktobrī publicēto Rabātas rīcības plānu par jebkādas tādas rīcības aizliegšanu, kas aizstāv nacionālu, rasu vai reliģisku naidu un ir kūdīšana uz diskrimināciju, naidīgumu vai vardarbību,

| — | ņemot vērā pilnvaras, kas ir ES īpašajam sūtnim domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanai ārpus ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pilnvaras, kas ir ES īpašajam sūtnim domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanai ārpus ES,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 235/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 235/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 19. maija secinājumus par tiesībās balstītu pieeju sadarbībai attīstības jomā, ietverot visas cilvēktiesības, un Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Instrumentu kopums. Tiesībās balstīta pieeja, ar ko aptver visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152 galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 19. maija secinājumus par tiesībās balstītu pieeju sadarbībai attīstības jomā, ietverot visas cilvēktiesības, un Komisijas dienestu 2014. gada 30. aprīļa darba dokumentu “Instrumentu kopums. Tiesībās balstīta pieeja, ar ko aptver visas cilvēktiesības ES attīstības sadarbībā” (SWD(2014)0152 galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā 2015. gada Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanu Saūda Arābijas blogerim un aktīvistam Raif Badawi par viņa ievērojamo darbu ar mērķi veicināt šajā valstī atklātu diskusiju par reliģiju un politiku; ņemot vērā, ka viņš joprojām atrodas apcietinājumā pēc notiesāšanas uz 10 gadiem cietumā, tūkstoš pletnes cirtieniem un lielu naudas sodu par it kā “islāma zaimošanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanu Saūda Arābijas blogerim un aktīvistam Raif Badawi par viņa ievērojamo darbu ar mērķi veicināt šajā valstī atklātu diskusiju par reliģiju un politiku; ņemot vērā, ka viņš joprojām atrodas apcietinājumā pēc notiesāšanas uz 10 gadiem cietumā, tūkstoš pletnes cirtieniem un lielu naudas sodu par it kā “islāma zaimošanu”,

| — | ņemot vērā Pakistānas kristietes Asia Bibi lietu, kura tika ieslodzīta un kurai tika piespriests nāvessods par zaimošanu, un viņas neseno attaisnošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pakistānas kristietes Asia Bibi lietu, kura tika ieslodzīta un kurai tika piespriests nāvessods par zaimošanu, un viņas neseno attaisnošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0449/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0449/2018),

| A. | tā kā tiesības uz domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību jeb, kā tās parasti dēvē ES satvarā un šajā rezolūcijā, tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību ir cilvēktiesības, kas piemīt visiem cilvēkiem, un indivīdu pamattiesības, līdzvērtīgas visām citām, un tās nebūtu jāpakļauj nekāda veida diskriminācijai, kā tas nostiprināts starptautiskos un Eiropas pamatdokumentos, tostarp Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; tā kā ikvienam ir tiesības uz visu to cilvēktiesību ievērošanu, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un ES Pamattiesību hartā, nepieļaujot diskrimināciju rases, etniskās piederības, spēju, dzimuma, seksuālās orientācijas un reliģisko uzskatu vai to neesamības dēļ; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi; tā kā saskaņā ar Līguma 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz sabiedrībām, kurās valda plurālisms un tolerance; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības uz domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību jeb, kā tās parasti dēvē ES satvarā un šajā rezolūcijā, tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību ir cilvēktiesības, kas piemīt visiem cilvēkiem, un indivīdu pamattiesības, līdzvērtīgas visām citām, un tās nebūtu jāpakļauj nekāda veida diskriminācijai, kā tas nostiprināts starptautiskos un Eiropas pamatdokumentos, tostarp Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; tā kā ikvienam ir tiesības uz visu to cilvēktiesību ievērošanu, kas noteiktas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un ES Pamattiesību hartā, nepieļaujot diskrimināciju rases, etniskās piederības, spēju, dzimuma, seksuālās orientācijas un reliģisko uzskatu vai to neesamības dēļ; tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi; tā kā saskaņā ar Līguma 2. pantu Savienība ir dibināta, pamatojoties uz sabiedrībām, kurās valda plurālisms un tolerance;

| B. | tā kā baznīcas un valsts nodalīšanas princips ir viens no konstitucionālajiem pamatprincipiem pasaulē un Eiropā; |
| --- | --- |

B.

tā kā baznīcas un valsts nodalīšanas princips ir viens no konstitucionālajiem pamatprincipiem pasaulē un Eiropā;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments ir definējis sekulārismu kā stingru reliģiskās un politiskās varas nodalītību, kas nozīmē, ka netiek pieļauta nekāda reliģiska iejaukšanās publisko iestāžu darbībā un nekāda valsts iejaukšanās reliģiskās lietās, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts nolūkā nodrošināt sabiedriskās drošības un kārtības saglabāšanas noteikumu ievērošanu (tostarp citu personu brīvības ievērošanu), un ka visiem — ticīgajiem, agnostiķiem vai ateistiem — tiek garantēta vienāda apziņas brīvība; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments ir definējis sekulārismu kā stingru reliģiskās un politiskās varas nodalītību, kas nozīmē, ka netiek pieļauta nekāda reliģiska iejaukšanās publisko iestāžu darbībā un nekāda valsts iejaukšanās reliģiskās lietās, izņemot gadījumus, kad tas tiek darīts nolūkā nodrošināt sabiedriskās drošības un kārtības saglabāšanas noteikumu ievērošanu (tostarp citu personu brīvības ievērošanu), un ka visiem — ticīgajiem, agnostiķiem vai ateistiem — tiek garantēta vienāda apziņas brīvība;

| D. | tā kā reliģijas vai ticības brīvība nozīmē, ka indivīdam ir tiesības izvēlēties, kam ticēt vai neticēt, ir tiesības bez jebkādiem ierobežojumiem mainīt reliģiju un ticību vai atteikties no tās, kā arī tiesības praktizēt un paust domu, apziņu, reliģiju un ticību pēc savas izvēles gan individuāli, gan kopā ar citiem un gan privāti, gan publiski; tā kā domu, apziņu, reliģiju vai ticību var paust lūgšanā, ievērošanā, praksē un mācīšanā; tā kā reliģijas vai ticības brīvība nozīmē, ka ticīgo un neticīgo kopienām ir tiesības saglabāt vai pamest savu ētosu un rīkoties saskaņā ar to, kā arī tiesības reliģiskajām, sekulārajām un nekonfesionālajām organizācijām tikt atzītām par juridiskām personām; tā kā to cilvēku aizsardzība, kuri ir piederīgi kādai reliģijai vai nevienai reliģijai, un efektīva vēršanās pret reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumiem, piemēram, diskrimināciju vai juridiskiem ierobežojumiem, kuru pamatā ir reliģija vai ticība, ir pamatnosacījumi, lai nodrošinātu, ka indivīdi var vienlīdzīgi izmantot reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā reliģijas vai ticības brīvība nozīmē, ka indivīdam ir tiesības izvēlēties, kam ticēt vai neticēt, ir tiesības bez jebkādiem ierobežojumiem mainīt reliģiju un ticību vai atteikties no tās, kā arī tiesības praktizēt un paust domu, apziņu, reliģiju un ticību pēc savas izvēles gan individuāli, gan kopā ar citiem un gan privāti, gan publiski; tā kā domu, apziņu, reliģiju vai ticību var paust lūgšanā, ievērošanā, praksē un mācīšanā; tā kā reliģijas vai ticības brīvība nozīmē, ka ticīgo un neticīgo kopienām ir tiesības saglabāt vai pamest savu ētosu un rīkoties saskaņā ar to, kā arī tiesības reliģiskajām, sekulārajām un nekonfesionālajām organizācijām tikt atzītām par juridiskām personām; tā kā to cilvēku aizsardzība, kuri ir piederīgi kādai reliģijai vai nevienai reliģijai, un efektīva vēršanās pret reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumiem, piemēram, diskrimināciju vai juridiskiem ierobežojumiem, kuru pamatā ir reliģija vai ticība, ir pamatnosacījumi, lai nodrošinātu, ka indivīdi var vienlīdzīgi izmantot reliģijas vai ticības brīvību;

| E. | tā kā teistiski, neteistiski un ateistiski uzskati, kā arī tiesības nepiekopt nekādu reliģiju vai ticību ir arī aizsargāti saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu; tā kā piederēt vai nepiederēt pie kādas reliģijas vai ticības ir absolūtas tiesības, un tās nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot; |
| --- | --- |

E.

tā kā teistiski, neteistiski un ateistiski uzskati, kā arī tiesības nepiekopt nekādu reliģiju vai ticību ir arī aizsargāti saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu; tā kā piederēt vai nepiederēt pie kādas reliģijas vai ticības ir absolūtas tiesības, un tās nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot;

| F. | tā kā visas cilvēktiesības un pamatbrīvības ir nedalāmas un savstarpēji atkarīgas un saistītas; tā kā reliģijas vai ticības brīvība ietver elementus no daudzām citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, piemēram, vārda brīvības un pulcēšanās un biedrošanās brīvības, un ir atkarīga no tiem, un kopā tām ir svarīga nozīme cīņā pret visa veida neiecietību un diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ; |
| --- | --- |

F.

tā kā visas cilvēktiesības un pamatbrīvības ir nedalāmas un savstarpēji atkarīgas un saistītas; tā kā reliģijas vai ticības brīvība ietver elementus no daudzām citām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, piemēram, vārda brīvības un pulcēšanās un biedrošanās brīvības, un ir atkarīga no tiem, un kopā tām ir svarīga nozīme cīņā pret visa veida neiecietību un diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ;

| G. | tā kā reliģijas brīvībai ir jābeidzas brīdī, kad tās izmantošana pārkāpj citu tiesības un brīvības, un tā kā reliģijas praktizēšana vai sekošana pārliecībai nekādā gadījumā nedrīkst pamatot vardarbīgu ekstrēmismu vai kropļošanu, kā arī nedrīkst ļaut nevienam brīvi rīkoties, ar savu rīcību graujot cilvēkam piemītošo cieņu; |
| --- | --- |

G.

tā kā reliģijas brīvībai ir jābeidzas brīdī, kad tās izmantošana pārkāpj citu tiesības un brīvības, un tā kā reliģijas praktizēšana vai sekošana pārliecībai nekādā gadījumā nedrīkst pamatot vardarbīgu ekstrēmismu vai kropļošanu, kā arī nedrīkst ļaut nevienam brīvi rīkoties, ar savu rīcību graujot cilvēkam piemītošo cieņu;

| H. | tā kā reliģijas vai ticības brīvības ievērošana tieši veicina demokrātiju, attīstību, tiesiskumu, mieru un stabilitāti; tā kā reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumi ir izplatīti, tie skar cilvēkus visās pasaules daļās, aizskar cilvēka dzīves cienīšanu un rada vai saasina neiecietību, kas bieži vien jau iepriekš liecina par iespējamu vardarbību un konfliktiem; tā kā valstīm ir jāīsteno pienācīga rūpība, lai novērstu un izmeklētu vardarbības aktus vai draudus veikt šādus aktus un sodītu par tiem, ja tie vērsti pret personām to reliģijas vai ticības dēļ, kā arī nodrošinātu saukšanu pie atbildības šādu pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā reliģijas vai ticības brīvības ievērošana tieši veicina demokrātiju, attīstību, tiesiskumu, mieru un stabilitāti; tā kā reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumi ir izplatīti, tie skar cilvēkus visās pasaules daļās, aizskar cilvēka dzīves cienīšanu un rada vai saasina neiecietību, kas bieži vien jau iepriekš liecina par iespējamu vardarbību un konfliktiem; tā kā valstīm ir jāīsteno pienācīga rūpība, lai novērstu un izmeklētu vardarbības aktus vai draudus veikt šādus aktus un sodītu par tiem, ja tie vērsti pret personām to reliģijas vai ticības dēļ, kā arī nodrošinātu saukšanu pie atbildības šādu pārkāpumu gadījumā;

| I. | tā kā saskaņā ar LES 21. pantu ES kā daļu no savas ārpolitikas pamatprincipiem veicina un aizstāv cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību, kā arī cilvēka cieņas ievērošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar LES 21. pantu ES kā daļu no savas ārpolitikas pamatprincipiem veicina un aizstāv cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību, kā arī cilvēka cieņas ievērošanu;

| J. | tā kā daudzās valstīs joprojām ir reliģiski ierobežojumi un antagonisms, ko rada valdības vai sabiedrības; tā kā noteiktas reliģiskās minoritātes ir saskārušās ar lielākiem draudiem un vajāšanu gan no valsts, gan nevalstisko aktoru puses; tā kā visā pasaulē cilvēktiesību aizstāvji, kas cīnās par reliģijas vai ticības brīvību, tiek aizvien vairāk apdraudēti un piedzīvo aizvien vairāk uzbrukumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzās valstīs joprojām ir reliģiski ierobežojumi un antagonisms, ko rada valdības vai sabiedrības; tā kā noteiktas reliģiskās minoritātes ir saskārušās ar lielākiem draudiem un vajāšanu gan no valsts, gan nevalstisko aktoru puses; tā kā visā pasaulē cilvēktiesību aizstāvji, kas cīnās par reliģijas vai ticības brīvību, tiek aizvien vairāk apdraudēti un piedzīvo aizvien vairāk uzbrukumu;

| K. | tā kā, tiecoties sasniegt mērķi ar ES ārpolitiku sekmēt domas, apziņas un reliģijas brīvību, Padome 2013. gada jūnijā pieņēma ES pamatnostādnes par domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanu un aizsardzību un Komisija 2016. gada maijā uz vienu gadu iecēla pirmo īpašo sūtni domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanai ārpus ES, un viņa pilnvaras kopš tā laika ir tikušas divas reizes atjaunotas uz vienu gadu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, tiecoties sasniegt mērķi ar ES ārpolitiku sekmēt domas, apziņas un reliģijas brīvību, Padome 2013. gada jūnijā pieņēma ES pamatnostādnes par domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanu un aizsardzību un Komisija 2016. gada maijā uz vienu gadu iecēla pirmo īpašo sūtni domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanai ārpus ES, un viņa pilnvaras kopš tā laika ir tikušas divas reizes atjaunotas uz vienu gadu;

| L. | tā kā ES ir veicinājusi reliģijas vai ticības brīvību gan starptautiskā līmenī, gan daudzpusējos forumos, jo īpaši uzņemoties vadību par tematiskām rezolūcijām par reliģijas vai ticības brīvību ANO Ģenerālajā asamblejā (UNGA) un ANO Cilvēktiesību padomē (UNHRC) un atbalstot ANO īpašā reliģijas vai ticības brīvības referenta pilnvaras, kā arī sadarbojoties ar viņu un līdzīgi domājošām trešām valstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir veicinājusi reliģijas vai ticības brīvību gan starptautiskā līmenī, gan daudzpusējos forumos, jo īpaši uzņemoties vadību par tematiskām rezolūcijām par reliģijas vai ticības brīvību ANO Ģenerālajā asamblejā (UNGA) un ANO Cilvēktiesību padomē (UNHRC) un atbalstot ANO īpašā reliģijas vai ticības brīvības referenta pilnvaras, kā arī sadarbojoties ar viņu un līdzīgi domājošām trešām valstīm;

| M. | tā kā domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšana, tostarp izmantojot pilsoniskās sabiedrības atbalstu ticīgo, neticīgo un jo īpaši to personu tiesību aizsardzībai, kas pieder reliģiskām un ticības minoritātēm, atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un cīņu pret diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ, kā arī kultūru un reliģiju dialoga veicināšana ir finansēšanas prioritāte saskaņā ar 2014.–2020. gada Eiropas instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR); tā kā no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un ES finanšu instrumentiem, piemēram, Attīstības sadarbības instrumenta (ASI), Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI), Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta (IcSP) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA), ir atbalstīti arī projekti, ar kuriem sekmē domas, apziņas un reliģijas brīvības stāvokļa uzlabošanu, |
| --- | --- |

M.

tā kā domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšana, tostarp izmantojot pilsoniskās sabiedrības atbalstu ticīgo, neticīgo un jo īpaši to personu tiesību aizsardzībai, kas pieder reliģiskām un ticības minoritātēm, atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un cīņu pret diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ, kā arī kultūru un reliģiju dialoga veicināšana ir finansēšanas prioritāte saskaņā ar 2014.–2020. gada Eiropas instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR); tā kā no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un ES finanšu instrumentiem, piemēram, Attīstības sadarbības instrumenta (ASI), Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI), Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta (IcSP) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA), ir atbalstīti arī projekti, ar kuriem sekmē domas, apziņas un reliģijas brīvības stāvokļa uzlabošanu,

| 1. | uzsver, ka domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvība jeb, kā to parasti dēvē ES satvarā un šajā rezolūcijā, reliģijas vai ticības brīvība ir universālas cilvēktiesības, ES vērtība un svarīgs un nenoliedzams cilvēka cieņas balsts, kas lielā mērā ietekmē visus cilvēkus, viņu personisko identitāti un attīstību, kā arī sabiedrību; uzsver, ka cilvēkiem ir jābūt iespējai brīvi organizēt savu personīgo dzīvi saskaņā ar savu pārliecību; uzsver, ka tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību ietver tiesības neticēt, atbalstīt teistiskus, neteistiskus, agnostiskus vai ateistiskus uzskatus un tiesības uz apostāzi; apstiprina, ka visiem aktoriem reliģijas vai ticības brīvība ir pienācīgi jāaizsargā, jāveicina un jānodrošina, kā arī jāsekmē, izmantojot reliģiju un kultūru dialogu, saskaņā ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18. pantu un Eiropas Savienības vērtībām, kas noteiktas LES un ES Pamattiesību hartā; uzsver valstu pienākumu garantēt reliģijas vai ticības brīvību un izturēties pret visiem cilvēkiem vienādi bez diskriminācijas reliģijas vai ticības dēļ, lai saglabātu mierīgas, demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības, kurās tiek respektēta daudzveidība un uzskati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nopietnas bažas par to, ka pēdējos gados visā pasaulē ir bijis ievērojami vairāk reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumu, kā arī ticīgo un neticīgo vajāšanas gadījumu; nosoda reliģisko jautājumu izmantošanu politiskiem mērķiem, kā arī vardarbību, aizskaršanu vai sociālo spiedienu pret jebkuru cilvēku vai cilvēku grupu domas, apziņas, reliģijas vai ticības dēļ; nosoda etnisko un reliģisko grupu, neticīgo, ateistu un citu minoritāšu vajāšanu un uzbrukumus tiem, kā arī sieviešu un meiteņu vajāšanu un personu vajāšanu seksuālās orientācijas dēļ; nosoda piespiedu pāriešanu citā ticībā un kaitējošu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, kā arī piespiedu laulības un atsevišķas citas darbības, kas ir saistītas ar reliģiju vai ticību vai tiek uzskatītas par reliģijas vai ticības izpausmi, un prasa nekavējoties saukt pie atbildības par šādiem pārkāpumiem; uzsver, ka reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumi bieži izraisa vai vēl vairāk saasina karus vai citus bruņotu konfliktu veidus, kā rezultātā tiek pārkāptas humanitārās tiesības, tostarp notiek masveida slepkavības vai genocīds; uzsver, ka reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumi apdraud demokrātiju, kavē attīstību un negatīvi ietekmē citu pamatbrīvību un tiesību izmantošanu; uzsver, ka tas liek starptautiskajai sabiedrībai, kā arī ES un tās dalībvalstīm atkārtoti apliecināt apņemšanos un pastiprināt savas darbības visu cilvēku reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar LES 21. pantu ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās sekmēt cilvēktiesību ievērošanu, kas ir ES ārpolitikas pamatprincips; ļoti atzinīgi vērtē to, ka 2013. gada ES pamatnostādnēs reliģijas vai ticības brīvības veicināšana un aizsargāšana ir iekļauta ES ārpolitikas un ārējo darbību jomā, un šajā sakarā aicina vēl vairāk stiprināt pasākumus, kuri paredzēti izpratnes veidošanai un pamatnostādņu īstenošanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka saskaņā ar LESD 17. pantu ES ir apņēmusies uzturēt atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu ar baznīcām un reliģiskām, filozofiskām un nekonfesionālām organizācijām; uzsver šo dialogu ietekmi uz citu cilvēktiesību ievērošanu; uzsver, ka daži ES starptautiskie partneri šādus reliģiju un kultūru dialogus bieži uztver ar lielāku atvērtību un rada izejas punktu progresam citās jomās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt kontaktus ar neticīgajiem valstīs, kurās viņi nevar organizēties un izmantot pulcēšanās brīvības sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

5.

ES stratēģija reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai un aizsardzībai ar starptautisko attiecību un sadarbības palīdzību

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka pēdējo gadu laikā reliģijas vai ticības brīvība ES ārpolitikā un ārējās darbībās tiek vairāk veicināta, jo īpaši ar ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un ES 2015.–2019. gada rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā; atzinīgi vērtē to, ka daudzas partnervalstis uz to reaģē, apņemoties ievērot attiecīgi UDHR un ICCPR 18. pantu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai to, ka 2016. gadā Komisijas priekšsēdētājs, atbildot uz Parlamenta 2016. gada 4. februāra rezolūciju, iecēla īpašo sūtni reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES; uzskata, ka īpašā sūtņa iecelšana ir nozīmīgs solis uz priekšu un tādējādi reliģijas vai ticības brīvība tiek skaidri atzīta kā ES ārpolitikas un ārējo darbību darba kārtības daļa — gan divpusēji, gan daudzpusēji, kā arī saistībā ar attīstības sadarbību; mudina īpašo sūtni kopā ar ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos turpināt līdzdalību un sadarbību, kā arī rīcības papildināmību šajā jautājumā, tostarp ES pamatnostādņu veicināšanā; atzinīgi vērtē to, ka starptautiskās sadarbības un attīstības komisārs un DG DEVCO aktīvi atbalsta īpašo sūtni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir svarīgi centienus veicināt reliģijas vai ticības brīvību un dialogus reliģiju starpā un iekšienē, kā arī dialogus ticību, pārliecību, kultūru un filozofiju starpā apvienot ar reliģiska ekstrēmisma novēršanu, pasākumus savstarpēji papildinot un atbalstot, kas ir veids, kā aizstāvēt reliģijas un ticības brīvību pasaulē, jo īpaši kaimiņos esošajās un citās valstīs, ar kurām ES ir īpašas attiecības; uzsver, ka nekonfesionālām, humānistu un laicīgām organizācijām arī ir svarīga loma reliģiska ekstrēmisma novēršanā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina vairāk sadarboties, lai novērstu minoritāšu vajāšanu domas, apziņas, reliģijas vai ticības dēļ, radītu apstākļus mierīgai līdzāspastāvēšanai sabiedrībās, kurās valda dažādība, un nodrošinātu pastāvīgu dialogu starp reliģiskiem līderiem un aktoriem, zinātniekiem, baznīcām un citām ticībā balstītām organizācijām, neticīgo grupām, valstu cilvēktiesību iestādēm, cilvēktiesību aizstāvjiem, sieviešu tiesību un jauniešu organizācijām, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un plašsaziņas līdzekļiem; aicina EĀDD un ES delegācijas kopā ar to dažādajiem partneriem noteikt vienotu mērķu kopumu reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ar cilvēktiesību dialoga palīdzību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka reliģiska neizglītotība, kā arī zināšanu trūkums un tās lomas neatzīšana, kāda reliģijai piemīt lielas cilvēces daļas acīs, uztur aizspriedumus un stereotipus, kuri veicina lielāku saspīlējumu, pārpratumus un necienīgu un netaisnīgu attieksmi pret lielu iedzīvotāju daļu nostāju un izturēšanos; uzsver izglītības nozīmi reliģijas vai ticības brīvības saglabāšanā un stiprināšanā visā pasaulē un cīņā pret neiecietību; aicina komunikācijas plašsaziņas līdzekļu un sociālo plašsaziņas līdzekļu atbildīgos darbiniekus dot pozitīvu un cieņpilnu ieguldījumu publiskās debatēs, izvairoties no negatīviem aizspriedumiem un stereotipiem attiecībā uz reliģiju un ticīgajiem, un atbildīgi izmantot savu vārda brīvību, kā noteikts Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka dažās valstīs ir krimināllikuma normas, kas paredz sodīt par zaimošanu, pāriešanu citā reliģijā vai apostāzi, tostarp ar nāvessodu, vai arī tās piemēro vai grib ieviest šādas krimināllikuma normas; pauž nožēlu par to, ka šo tiesību aktu mērķis kopumā ir ierobežot reliģijas vai ticības brīvību un vārda brīvību, un tos bieži izmanto kā minoritāšu un politiskās apspiešanas veidu; vērš uzmanību arī uz to dažu citu valstu situāciju, kurās notiek konflikti vai kuras ir pakļautas tādu konfliktu riskam, kur reliģiski jautājumi virza konfliktus vai tiek izmantoti tajos; aicina ES pastiprināt polisko apņemšanos piešķirt prioritāti ārpolitikas centieniem saistībā ar visām attiecīgajām valstīm, lai šādus diskriminējošus tiesību aktus atceltu, kā arī izbeigtu represijas pret cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanos reliģisku iemeslu dēļ; mudina ES visās sarunās, kas notiek ar mērķi noslēgt jebkādus nolīgumus ar trešām valstīm, iekļaut cilvēktiesību dialogu, kas attiektos arī uz reliģijas vai ticības brīvības ievērošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nosoda Saharova balvas laureāta Raif Badawi turēšanu apcietinājumā pēc nelikumīgas tiesas un mudina Saūda Arābijas varas iestādes nekavējoties viņu atbrīvot, neizvirzot nekādus nosacījumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Pakistānas varas iestādes nodrošināt Asia Bibi un viņas ģimenes drošību; |
| --- | --- |

13.

ES īpašais sūtnis reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka īpašais sūtnis ir izveidojis efektīvus darba tīklus Komisijā, kā arī ar Padomi, Eiropas Parlamentu un citām ieinteresētajām personām; aicina īpašo sūtni katru gadu ziņot par apmeklētajām valstīm un tematiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Padomi un Komisiju īpašā sūtņa pilnvaru atjaunošanas procesā pārredzami un visaptveroši novērtēt īpašā sūtņa amata efektivitāti un pievienoto vērtību; aicina Padomi un Komisiju, pamatojoties uz šo novērtējumu, pienācīgi atbalstīt īpašā sūtņa institucionālās pilnvaras, kapacitāti un pienākumus, izskatot iespēju noteikt daudzgadu pilnvaru termiņu, kas tiktu katru gadu pārskatīts, un izveidojot darba tīklus visās attiecīgajās ES iestādēs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka īpašā sūtņa pienākumos galvenā uzmanība būtu jāpievērš domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvības veicināšanai, kā arī tiesībām uz neticību, apostāzi un ateisku uzskatu atbalstīšanu, pievēršot uzmanību arī apdraudēto neticīgo situācijai; iesaka, ka īpašā sūtņa kompetencē varētu būt šādi pienākumi: veicināt ES reliģijas vai ticības brīvības politikas redzamību, efektivitāti, saskaņotību un pārskatatbildību ārpus ES; iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijai ikgadēju progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās visaptverošu ziņojumu par īpašā sūtņa pilnvaru īstenošanu; cieši sadarboties ar Padomes Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM); |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē darbu, ko veicis ES īpašais pārstāvis cilvēktiesību jautājumos, tostarp saistībā ar reliģijas vai ticības brīvību; uzsver, ka ir svarīgi attīstīt institucionālās pilnvaras, lai izvairītos no pienākumu un kompetenču dublēšanās starp īpašo sūtni un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka vairākas dalībvalstis nesen ir izveidojušas jaunus amatus, kuri paredz atbildību par reliģijas vai ticības brīvību un kuru loma ir līdzīga īpašajam sūtnim; uzsver nepieciešamību īstenot konsekventu pieeju, kas aptvertu visu reliģisko kopienu un arī neticīgo tiesības; mudina īpašo sūtni un valsts amatpersonas, kuras ir atbildīgas par reliģijas vai ticības brīvību ārpus savas valsts, kā arī COHOM un Eiropas Parlamentu sadarboties; aicina ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības ciešāk sadarboties un īstenot kopīgus un savstarpējus centienus, lai nodrošinātu konsekventu un vienotu nostāju reliģijas vai ticības brīvības veicināšanā ārpus ES un atbalstītu kopienas un personas, kas saskaras ar reliģijas vai ticības brīvības pārkāpumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | iesaka apsvērt iespēju izveidot neformālu konsultatīvu darba grupu, kurā būtu dalībvalstu reliģijas vai ticības brīvības un citu attiecīgo iestāžu pārstāvji, kā arī Eiropas Parlamenta pārstāvji un eksperti, zinātnieki un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp baznīcas un citas ticības organizācijas, kā arī nekonfesionālās organizācijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka īpašajam sūtnim vēl vairāk attīstīt sadarbību ar partneriem ārpus ES, jo īpaši strādājot ciešā sadarbībā ar ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos un dažādiem ANO īpašajiem referentiem, sevišķi referentu par reliģijas vai ticības brīvību, un atbalstot viņu darbu, kā arī izpētot iespēju, ka ES un ANO varētu pieņemt kopīgas iniciatīvas par diskrimināciju pret reliģiskajām grupām un minoritātēm, kā arī neticīgajiem un cilvēkiem, kas maina un kritizē reliģiju vai atsakās no tās, arī izstrādājot kopīgus priekšlikumus par to, kā šādu diskrimināciju izbeigt; pieņem zināšanai priekšlikumu noteikt oficiālu ikgadēju ANO vadītu starptautisko dienu reliģiskās vajāšanas upuru un izdzīvojušo piemiņai; |
| --- | --- |

20.

ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību

| 21. | uzskata, ka ES pamatnostādnēs ir izklāstīts skaidrs politisko virzienu, principu, normu un tēmu kopums attiecībā uz prioritāriem pasākumiem, kā arī instrumentu kopums uzraudzībai, novērtēšanai, ziņošanai un demaršiem, ko var veikt ES pārstāvji trešās valstīs, un tā ir stabila stratēģiska pieeja tam, kā ES un tās dalībvalstis var īstenot iedarbīgu lomu domas, apziņas un reliģijas brīvības veicināšanai ārpus ES; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina steidzami efektīvi īstenot ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvību, lai ES kļūtu ietekmīgāka attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu visā pasaulē; uzsver, ka izpratne par to, kā idejas, reliģijas un citi kultūras un ticības veidi, tostarp neticība, var veidot un ietekmēt sabiedrību, ir ārkārtīgi svarīga, lai labāk saprastu, kā veicināt reliģijas vai ticības brīvību ES ārpolitikā un starptautiskajā sadarbībā; prasa tikpat lielu uzmanību pievērst neticīgo, ateistu un apostātu situācijai, jo viņi saskaras ar vajāšanu, diskrimināciju un vardarbību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina uzlabot zināšanas par reliģijas vai ticības brīvību un šajā sakarā atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas līdzšinējos centienus nodrošināt ES amatpersonām un dalībvalstu diplomātiem apmācību par reliģijas un ticības pratību un vēsturi, kā arī par reliģisko minoritāšu un neticīgo situāciju, vienlaikus ievērojot plurālisma un neitralitātes principus; tomēr uzsver, ka ir vajadzīgas plašākas un sistemātiskākas apmācības programmas, kas ES un dalībvalstu ierēdņu un diplomātu vidū palielinātu informētību par ES pamatnostādnēm un to izmantošanu un stiprinātu sadarbību ar īpašo sūtni; iesaka šajā apmācības procesā iesaistīt akadēmiskās aprindas, baznīcas un reliģiskās kopienas un apvienības visā to daudzveidībā, kā arī nekonfesionālās organizācijas, cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt pienācīgus līdzekļus šādām apmācības programmām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un EĀDD ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē, kā arī progresa ziņojumos par ES pamatnostādņu īstenošanu, iekļaut nodaļu par reliģijas vai ticības brīvību, par to paziņojot Parlamentam un Padomei; norāda — ES pamatnostādnēs ir paredzēts, ka COHOM pēc trim gadiem izvērtē to īstenošanu, bet par šādu novērtējumu nav paziņots un tas nav publiskots; prasa novērtējumu nekavējoties publiskot; uzskata, ka novērtējumā būtu jāuzsver labākā prakse, jānosaka jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi, un jāsniedz konkrēti ieteikumi par īstenošanu saskaņā ar noteiktu grafiku un atskaites punktiem, kas tiktu regulāri katru gadu izvērtēti; aicina novērtējumu iekļaut ES gada ziņojumos par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver pienākumus, ko pilda cilvēktiesību, tostarp reliģijas vai ticības brīvības, kontaktpunkti visās ES delegācijās un KDAP misijās; aicina minētajām delegācijām un misijām piešķirt pietiekamus līdzekļu, lai tās varētu veikt darbu, kas paredz uzraudzīt un novērtēt problemātiskas cilvēktiesību situācijas, tostarp attiecībā uz ticības vai reliģijas brīvības ievērošanu, un ziņot par tām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka liela nozīme ir cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijām attiecībā uz konkrētām valstīm, ar ko ES rīcība tiek pielāgota katras valsts īpašajai situācijai un vajadzībām; aicina pienācīgu uzmanību pievērst ar domas, apziņas un reliģijas brīvību saistītiem jautājumiem, izstrādājot ES rīcību tā, lai, kad vien tiek apdraudēta domas, apziņas un reliģijas brīvības ievērošana, tos varētu risināt, izmantojot cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijas attiecībā uz konkrētām valstīm; atkārtoti aicina piešķirt Eiropas Parlamenta deputātiem piekļuvi cilvēktiesību un demokrātijas stratēģijām attiecībā uz konkrētām valstīm; |
| --- | --- |

26.

ES rīcība saistībā ar domas, apziņas un reliģijas brīvību daudzpusējos forumos

| 27. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos veicināt reliģijas vai ticības brīvību daudzpusējos forumos, jo īpaši ANO, Eiropas Padomē, EDSO un Islāma sadarbības organizācijā (OIC); šajā sakarā atbalsta ES sadarbību ar ANO īpašo referentu reliģijas vai ticības brīvības jautājumos un ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju; iesaka turpināt ES praksi uzņemties vadību attiecībā uz ANO Ģenerālajā asamblejā un ANO Cilvēktiesību padomē iesniegtajām rezolūcijām par reliģijas vai ticības brīvību un censties veidot alianses un aizstāvēt kopējas nostājas ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; aicina ES un OIC apsvērt iespēju ANO sistēmā sagatavot kopīgu rezolūciju par reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

27.

ES finanšu instrumenti

| 28. | pauž gandarījumu par to, ka reliģijas vai ticības brīvība ir atzīta par Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) prioritāti; norāda, ka kopš ES pamatnostādņu pieņemšanas ir palielinājies EIDHR finansējums, kas piešķirts ar reliģijas vai ticības brīvību saistītiem projektiem; aicina Komisiju un EĀDD nodrošināt, ka ES diplomātiskais darbs cilvēktiesību, tostarp reliģijas vai ticības brīvības, un no EIDHR finansēto projektu veicināšanai ir savstarpēji pastiprinošs, un finansējuma piešķiršanā ievērot plurālisma, neitralitātes un taisnīguma principus; uzsver, ka reliģijas vai ticības brīvību var atbalstīt arī ar citiem instrumentiem, ne tikai tiem, kas orientēti uz cilvēktiesībām, tostarp ar līdzekļiem, kuri veltīti konfliktu novēršanas dimensijai vai izglītībai un kultūrai; aicina Komisiju un Padomi 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ES ārējos finanšu instrumentos saglabāt pietiekamu finansējumu projektiem, kas saistīti ar reliģijas vai ticības brīvību; aicina EIDHR arī piešķirt līdzekļus, lai no tā varētu finansēt to brīvdomātāju un cilvēktiesību aktīvistu aizsardzību vai eksfiltrāciju, kurus apdraud vai vajā viņu izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina censties nodrošināt pārredzamu finansējuma piešķiršanu un uzraudzīt to, kā reliģiskās organizācijas šo finansējumu izmanto, un to darbības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka ES politikas pasākumi miera, drošības un konfliktu novēršanas, attīstības un sadarbības jomā saskaras ar problēmām, kuru risinājumus var izstrādāt, piedaloties cita starpā baznīcām, reliģiskiem līderiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, reliģiskām un ticības kopienām un apvienībām, kā arī gan ticības, gan nekonfesionālām organizācijām, kas visas ir būtiska daļa no pilsoniskās sabiedrības; norāda — ir svarīgi apzināties, ka ir ļoti daudz dažādu baznīcu, reliģisko un ticības kopienu un apvienību, kā arī ticības un nekonfesionālo organizāciju, kas veic faktisku attīstības un humanitāro darbu kopienām un ar tām; aicina Padomi un Komisiju attiecīgā gadījumā tādu finansēšanas instrumentu plānošanā, kuri saistīti ar minētajiem politikas pasākumiem, proti, EAF, ASI, EKI, IcSP un IPA, iekļaut mērķus un darbības, kas attiecas uz reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, kā arī jebkurus citus instrumentus, kuri varētu tikt izveidoti attiecīgajās jomās pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, EĀDD, dalībvalstu valstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  OV C 65, 19.2.2016., 174. lpp.

(2)  OV C 136 E, 11.5.2012., 53. lpp.

(3)  OV C 35, 31.1.2018., 77. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0500.

(5)  OV C 265, 11.8.2017., 130. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0502.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0494.

(8)  OV L 77, 15.3.2014., 85. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/38

---

P8_TA(2019)0014

Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra rezolūcija par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (2018/2095(INI))

(2020/C 411/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 11., 153. un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 11., 153. un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. un 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. un 33. pantu,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību (00337/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību (00337/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu 2011.–2020. gadam, kas pievienots Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem (07166/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu 2011.–2020. gadam, kas pievienots Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem (07166/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), it īpaši tās 14. pantu, kas aizliedz diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), it īpaši tās 14. pantu, kas aizliedz diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un ANO 2016. gada 15. janvāra ziņojumu “Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Galīgais pētījums par nelikumīgām finanšu plūsmām, cilvēktiesībām un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam), ko sagatavoja neatkarīgais eksperts jautājumos, kas attiecas uz valstu ārējā parāda un citu starptautisko finanšu saistību ietekmi uz visu cilvēktiesību pilnīgu īstenošanu, jo īpaši ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un ANO 2016. gada 15. janvāra ziņojumu “Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Galīgais pētījums par nelikumīgām finanšu plūsmām, cilvēktiesībām un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam), ko sagatavoja neatkarīgais eksperts jautājumos, kas attiecas uz valstu ārējā parāda un citu starptautisko finanšu saistību ietekmi uz visu cilvēktiesību pilnīgu īstenošanu, jo īpaši ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas 1995. gada 15. septembrī pieņemta ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un turpmākos noslēguma dokumentus, kuri pieņemti ANO īpašajās sanāksmēs “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, kas 1995. gada 15. septembrī pieņemta ceturtajā Pasaules sieviešu konferencē, un turpmākos noslēguma dokumentus, kuri pieņemti ANO īpašajās sanāksmēs “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un tās 3. pantu, kurā ar terminu “sociālais dzimums (dzimte)” tiek saprastas “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, kā arī ņemot vērā 1994. gada Amerikas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu, sodīšanu un izskaušanu (Belenas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) un tās 3. pantu, kurā ar terminu “sociālais dzimums (dzimte)” tiek saprastas “sociālās lomas, uzvedība, nodarbošanās un īpašības, ko konkrēta sabiedrība uzskata par atbilstošām sievietēm un vīriešiem”, kā arī ņemot vērā 1994. gada Amerikas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu, sodīšanu un izskaušanu (Belenas konvencija),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju Nr. 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju Nr. 70/1 “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā svarīgākās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas par dzimumu līdztiesību, tostarp Konvenciju par vienlīdzīgu atalgojumu (Nr. 100), Konvenciju par diskrimināciju attiecībā uz nodarbinātību un nodarbošanos (Nr. 111), Konvenciju par darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (Nr. 156) un Maternitātes aizsardzības konvenciju (Nr. 183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā svarīgākās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas par dzimumu līdztiesību, tostarp Konvenciju par vienlīdzīgu atalgojumu (Nr. 100), Konvenciju par diskrimināciju attiecībā uz nodarbinātību un nodarbošanos (Nr. 111), Konvenciju par darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (Nr. 156) un Maternitātes aizsardzības konvenciju (Nr. 183),

| — | ņemot vērā kopīgo CEDAW adresēto iesniegumu “Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights” (Šveices atbildība par nodokļu ļaunprātīgas izmantošanas eksteritoriālo ietekmi uz sieviešu tiesībām), kuru iesniedza Ekonomisko un sociālo tiesību centrs (CESR), organizācija Alliance Sud, Ņujorkas Universitātes Tiesībzinātņu skolas semināra par taisnīgumu pasaulē organizatori, organizācija Public Eye and organizācija Tax Justice Network un kurā uzsvērts nesamērīgais nodokļu slogs, kas uzlikts sievietēm, jo īpaši sievietēm ar maziem ienākumiem un sievietēm no jaunattīstības valstīm, un kas saistīts ar zaudētiem valsts ieņēmumiem pārrobežu nodokļu ļaunprātīgas izmantošanas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo CEDAW adresēto iesniegumu “Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights” (Šveices atbildība par nodokļu ļaunprātīgas izmantošanas eksteritoriālo ietekmi uz sieviešu tiesībām), kuru iesniedza Ekonomisko un sociālo tiesību centrs (CESR), organizācija Alliance Sud, Ņujorkas Universitātes Tiesībzinātņu skolas semināra par taisnīgumu pasaulē organizatori, organizācija Public Eye and organizācija Tax Justice Network un kurā uzsvērts nesamērīgais nodokļu slogs, kas uzlikts sievietēm, jo īpaši sievietēm ar maziem ienākumiem un sievietēm no jaunattīstības valstīm, un kas saistīts ar zaudētiem valsts ieņēmumiem pārrobežu nodokļu ļaunprātīgas izmantošanas dēļ,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiskā iesaistīšanās dzimumu līdztiesības veicināšanā 2016.–2019. gadā” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiskā iesaistīšanās dzimumu līdztiesības veicināšanā 2016.–2019. gadā” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā Komisijas stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada Eiropas pusgada ziņojumus par valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada Eiropas pusgada ziņojumus par valstīm,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway, 2018 Edition” (Nodokļu politikas tendences Eiropas Savienībā — dati par ES dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju, 2018. gada redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway, 2018 Edition” (Nodokļu politikas tendences Eiropas Savienībā — dati par ES dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju, 2018. gada redakcija),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 8. maija ziņojumu par mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstību, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū, līdzsvarotu darba un privāto dzīvi strādājošiem vecākiem un panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi Eiropā (“Barselonas mērķi”) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 8. maija ziņojumu par mazu bērnu aprūpes pakalpojumu attīstību, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū, līdzsvarotu darba un privāto dzīvi strādājošiem vecākiem un panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi Eiropā (“Barselonas mērķi”) (COM(2018)0273),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu,

| — | ņemot vērā 2018. gada 18. janvāra priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 18. janvāra priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm (COM(2018)0020),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā UN Women 2015. gada ziņojumu “Progress of the world’s women 2015-2016. Transforming economies, realising rights” (Pasaules sieviešu progress 2015.–2016. gadā. Pārmaiņas ekonomikā, tiesību īstenošana), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UN Women 2015. gada ziņojumu “Progress of the world’s women 2015-2016. Transforming economies, realising rights” (Pasaules sieviešu progress 2015.–2016. gadā. Pārmaiņas ekonomikā, tiesību īstenošana),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes speciālistu grupas 2005. gada galīgo ziņojumu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā, kurā dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā definēta kā uz dzimumu līdztiesību balstīta budžetu novērtēšana, visos budžeta plānošanas procesa līmeņos ietverot dzimumu perspektīvu un pārstrukturējot ieņēmumus un izdevumus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes speciālistu grupas 2005. gada galīgo ziņojumu par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā, kurā dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā definēta kā uz dzimumu līdztiesību balstīta budžetu novērtēšana, visos budžeta plānošanas procesa līmeņos ietverot dzimumu perspektīvu un pārstrukturējot ieņēmumus un izdevumus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada pētījumu “Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” (Uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšana Eiropas Savienībā. I daļa. Agresīvas uzņēmumu ienākumu nodokļa plānošanas apmēra novērtējums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada pētījumu “Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union – I – Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” (Uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšana Eiropas Savienībā. I daļa. Agresīvas uzņēmumu ienākumu nodokļa plānošanas apmēra novērtējums),

| — | ņemot vērā CEDAW komitejas noslēguma secinājumus par eksteritoriālajām saistībām sakarā ar nelikumīgu finanšu plūsmu un uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanas ietekmi uz dzimumu līdztiesību Šveicē 2016. gadā un Luksemburgā 2018. gadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CEDAW komitejas noslēguma secinājumus par eksteritoriālajām saistībām sakarā ar nelikumīgu finanšu plūsmu un uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanas ietekmi uz dzimumu līdztiesību Šveicē 2016. gadā un Luksemburgā 2018. gadā (1),

| — | ņemot vērā “Institute of Development Studies” 2016. gada politikas ziņojumu “Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” (Neapmaksāta aprūpes darba pārdale — kādēļ nodokļiem ir nozīme sieviešu tiesību aizsardzībā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Institute of Development Studies” 2016. gada politikas ziņojumu “Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” (Neapmaksāta aprūpes darba pārdale — kādēļ nodokļiem ir nozīme sieviešu tiesību aizsardzībā),

| — | ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta C 2017. gada aprīļa pētījumu “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta C 2017. gada aprīļa pētījumu “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā),

| — | ņemot vērā UN Women 2018. gada aprīļa ziņojumu par sievietēm “Gender, taxation and equality in developing countries” (Dzimums, nodokļi un līdztiesība jaunattīstības valstīs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UN Women 2018. gada aprīļa ziņojumu par sievietēm “Gender, taxation and equality in developing countries” (Dzimums, nodokļi un līdztiesība jaunattīstības valstīs),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par sieviešu lomu videi draudzīgā ekonomikā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. septembra rezolūciju par sieviešu lomu videi draudzīgā ekonomikā (2),

| — | ņemot vērā ESAO ziņojumu par ESAO dzimumu līdztiesības ieteikuma (2017. gada jūnijs) un nodokļu un atvieglojumu modeļu (2015. gads) īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO ziņojumu par ESAO dzimumu līdztiesības ieteikuma (2017. gada jūnijs) un nodokļu un atvieglojumu modeļu (2015. gads) īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm un aprūpētājām Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm un aprūpētājām Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0416/2018),

| A. | tā kā LES 2. un 3. pantā ir atzīts, ka nediskriminēšana un sieviešu un vīriešu līdztiesība ir būtiskas ES vērtības un mērķi, kas ir Savienības pamatā; tā kā LESD 8. un 10. pantā Eiropas Savienībai ir noteikts pienākums tiekties novērst nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un apkarot diskrimināciju, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības; tā kā Pamattiesību harta ietver tiesības un principus, kas attiecas uz tiešas un netiešas diskriminācijas aizliegumu (21. panta 1. punkts) un vīriešu un sieviešu līdztiesību (23. pants); tā kā ES Pamattiesību hartā noteiktās tiesības ir tieši attiecināmas uz dalībvalstīm, īstenojot Savienības tiesību aktus (51. pants); |
| --- | --- |

A.

tā kā LES 2. un 3. pantā ir atzīts, ka nediskriminēšana un sieviešu un vīriešu līdztiesība ir būtiskas ES vērtības un mērķi, kas ir Savienības pamatā; tā kā LESD 8. un 10. pantā Eiropas Savienībai ir noteikts pienākums tiekties novērst nevienlīdzību, veicināt dzimumu līdztiesību un apkarot diskrimināciju, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības; tā kā Pamattiesību harta ietver tiesības un principus, kas attiecas uz tiešas un netiešas diskriminācijas aizliegumu (21. panta 1. punkts) un vīriešu un sieviešu līdztiesību (23. pants); tā kā ES Pamattiesību hartā noteiktās tiesības ir tieši attiecināmas uz dalībvalstīm, īstenojot Savienības tiesību aktus (51. pants);

| B. | tā kā Eiropas Savienībā sievietes joprojām nav pietiekami pārstāvētas darba tirgū — sieviešu kopējais nodarbinātības rādītājs joprojām ir par gandrīz 12 % zemāks nekā vīriešu nodarbinātības rādītājs; tā kā ES 31,5 % no strādājošām sievietēm strādā nepilnu darba laiku (salīdzinājumā ar 8,2 % strādājošu vīriešu); |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībā sievietes joprojām nav pietiekami pārstāvētas darba tirgū — sieviešu kopējais nodarbinātības rādītājs joprojām ir par gandrīz 12 % zemāks nekā vīriešu nodarbinātības rādītājs; tā kā ES 31,5 % no strādājošām sievietēm strādā nepilnu darba laiku (salīdzinājumā ar 8,2 % strādājošu vīriešu);

| C. | tā kā ir ļoti svarīgi risināt vīriešu un sieviešu nodarbinātības atšķirības un samazināt vīriešu un sieviešu pensiju atšķirības, kas ES ir vidēji gandrīz 40 % un izriet no pastāvīgas nevienlīdzības sieviešu dzīves laikā un laikposmiem, kad viņas nav iesaistītas darba tirgū; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir ļoti svarīgi risināt vīriešu un sieviešu nodarbinātības atšķirības un samazināt vīriešu un sieviešu pensiju atšķirības, kas ES ir vidēji gandrīz 40 % un izriet no pastāvīgas nevienlīdzības sieviešu dzīves laikā un laikposmiem, kad viņas nav iesaistītas darba tirgū;

| D. | tā kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības ES ir 16 %, kas nozīmē, ka sievietes ES visās ekonomikas nozarēs stundā nopelna par vidēji 16 % mazāk nekā vīrieši; |
| --- | --- |

D.

tā kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības ES ir 16 %, kas nozīmē, ka sievietes ES visās ekonomikas nozarēs stundā nopelna par vidēji 16 % mazāk nekā vīrieši;

| E. | tā kā dažādo atšķirību kopējā ietekme, kas skar sievietes (vīriešu un sieviešu darba samaksas, nodarbinātības rādītāju, karjeras un bērnu kopšanas atvaļinājuma, pilnas darba dienas un nepilnas darba dienas attiecības atšķirības) būtiski palielina vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, izraisot lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku sievietēm, kura negatīvā ietekme skar arī viņu bērnus un ģimenes; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādo atšķirību kopējā ietekme, kas skar sievietes (vīriešu un sieviešu darba samaksas, nodarbinātības rādītāju, karjeras un bērnu kopšanas atvaļinājuma, pilnas darba dienas un nepilnas darba dienas attiecības atšķirības) būtiski palielina vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, izraisot lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku sievietēm, kura negatīvā ietekme skar arī viņu bērnus un ģimenes;

| F. | tā kā Pekinas Rīcības platformā ir uzsvērts, ka dažādas politikas jomas un programmas, tostarp nodokļu politika, ir jāanalizē no dzimumu līdztiesības perspektīvas un jāpielāgo tā, lai veicinātu produktīvo aktīvu, bagātības, iespēju, ienākumu un pakalpojumu vienlīdzīgāku sadalījumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Pekinas Rīcības platformā ir uzsvērts, ka dažādas politikas jomas un programmas, tostarp nodokļu politika, ir jāanalizē no dzimumu līdztiesības perspektīvas un jāpielāgo tā, lai veicinātu produktīvo aktīvu, bagātības, iespēju, ienākumu un pakalpojumu vienlīdzīgāku sadalījumu;

| G. | tā kā CEDAW ir noteikts, ka ģimenes pamatā ir jābūt katra ģimenes locekļa līdztiesības, tiesiskuma un personiskās izaugsmes principiem, arī nodokļu tiesību jomā sievietes uztverot tāpat kā vīriešus, proti, kā patstāvīgus cilvēkus un neatkarīgas iedzīvotājas, nevis vīriešu aprūpētas personas; |
| --- | --- |

G.

tā kā CEDAW ir noteikts, ka ģimenes pamatā ir jābūt katra ģimenes locekļa līdztiesības, tiesiskuma un personiskās izaugsmes principiem, arī nodokļu tiesību jomā sievietes uztverot tāpat kā vīriešus, proti, kā patstāvīgus cilvēkus un neatkarīgas iedzīvotājas, nevis vīriešu aprūpētas personas;

| H. | tā kā dalībvalstis kā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām parakstītājas ir apņēmušās pildīt pienākumu mobilizēt maksimālus pieejamos resursus, lai iegūtu līdzekļus ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pakāpeniskai īstenošanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstis kā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām parakstītājas ir apņēmušās pildīt pienākumu mobilizēt maksimālus pieejamos resursus, lai iegūtu līdzekļus ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pakāpeniskai īstenošanai;

| I. | tā kā iedzīvotāju ienākuma nodokļa noteikumi, kuru dēļ sievietēm netieši ir nelabvēlīgāks stāvoklis saistībā ar piekļuvi nodarbinātībai un tās nosacījumiem, kā arī ar darba devēja nodrošinātajām pensijām, var būt pretrunā 14. pantam 2006. gada 5. jūlija Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (8) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (9); |
| --- | --- |

I.

tā kā iedzīvotāju ienākuma nodokļa noteikumi, kuru dēļ sievietēm netieši ir nelabvēlīgāks stāvoklis saistībā ar piekļuvi nodarbinātībai un tās nosacījumiem, kā arī ar darba devēja nodrošinātajām pensijām, var būt pretrunā 14. pantam 2006. gada 5. jūlija Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (8) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (9);

| J. | tā kā Komisijas dienestu darba dokumentā “Stratēģiskā iesaistīšanās dzimumu līdztiesības veicināšanā 2016.–2019. gadā” ir norādītas dzimumu līdztiesībai svarīgas jomas, tostarp nodokļu politika, taču tajā nav saistošu noteikumu vai aicinājuma dalībvalstu līmenī īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas dienestu darba dokumentā “Stratēģiskā iesaistīšanās dzimumu līdztiesības veicināšanā 2016.–2019. gadā” ir norādītas dzimumu līdztiesībai svarīgas jomas, tostarp nodokļu politika, taču tajā nav saistošu noteikumu vai aicinājuma dalībvalstu līmenī īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai;

| K. | tā kā nodokļu politikā var būt iekļauta tieša vai netieša diskriminācija dzimuma dēļ; tā kā tieša diskriminācija nozīmē, ka nodokļu noteikumi tieši attiecas vai nu uz vīriešiem, vai arī sievietēm kādā noteiktā veidā, savukārt netieša diskriminācija nozīmē, ka nodokļu noteikumi teorētiski visiem tiek piemēroti vienādi, taču faktiski ir diskriminējoši pret sievietēm, jo politika mijiedarbojas ar uzvedības/ienākumu modeļiem, kas atšķirīgi ietekmē dzimumus; tā kā lielākā daļa dalībvalstu ir atcēlušas tādus noteikumus nodokļu jomā, kas nepārprotami paredz atšķirīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, taču netieša nodokļu diskriminācija dzimuma dēļ joprojām ir izplatīta visā ES, jo nodokļu noteikumi mijiedarbojas ar sociālekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

K.

tā kā nodokļu politikā var būt iekļauta tieša vai netieša diskriminācija dzimuma dēļ; tā kā tieša diskriminācija nozīmē, ka nodokļu noteikumi tieši attiecas vai nu uz vīriešiem, vai arī sievietēm kādā noteiktā veidā, savukārt netieša diskriminācija nozīmē, ka nodokļu noteikumi teorētiski visiem tiek piemēroti vienādi, taču faktiski ir diskriminējoši pret sievietēm, jo politika mijiedarbojas ar uzvedības/ienākumu modeļiem, kas atšķirīgi ietekmē dzimumus; tā kā lielākā daļa dalībvalstu ir atcēlušas tādus noteikumus nodokļu jomā, kas nepārprotami paredz atšķirīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, taču netieša nodokļu diskriminācija dzimuma dēļ joprojām ir izplatīta visā ES, jo nodokļu noteikumi mijiedarbojas ar sociālekonomisko situāciju;

| L. | tā kā politikas izvēles, kas paredz palielināt un pārdalīt ieņēmumus, var nesamērīgi ietekmēt sieviešu ienākumus un ekonomisko drošību un samazināt viņu piekļuvi kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem, tā apdraudot viņu spēju īstenot savas ekonomiskās un sociālās tiesības un virzību uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

L.

tā kā politikas izvēles, kas paredz palielināt un pārdalīt ieņēmumus, var nesamērīgi ietekmēt sieviešu ienākumus un ekonomisko drošību un samazināt viņu piekļuvi kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem, tā apdraudot viņu spēju īstenot savas ekonomiskās un sociālās tiesības un virzību uz dzimumu līdztiesību;

| M. | tā kā dzimumperspektīvas trūkums ES un valstu nodokļu politikā pastiprina pašlaik pastāvošo plaisu starp dzimumiem (nodarbinātība, ienākumi, neapmaksāts darbs, pensija, nabadzība, bagātība utt.), neveicina sieviešu iekļūšanu un palikšanu darba tirgū un atbalsta tradicionālās dzimumu lomas un stereotipus; |
| --- | --- |

M.

tā kā dzimumperspektīvas trūkums ES un valstu nodokļu politikā pastiprina pašlaik pastāvošo plaisu starp dzimumiem (nodarbinātība, ienākumi, neapmaksāts darbs, pensija, nabadzība, bagātība utt.), neveicina sieviešu iekļūšanu un palikšanu darba tirgū un atbalsta tradicionālās dzimumu lomas un stereotipus;

| N. | tā kā nodokļu politikas izstrāde ir būtisks stratēģijas “Eiropa 2020” elements; tā kā Eiropas pusgada galvenais mērķis joprojām ir nodrošināt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam un tā kā ar dzimumu saistīti aspekti bieži netiek ņemti vērā prioritātēs un ieteikumos, jo īpaši attiecībā uz nodokļiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā nodokļu politikas izstrāde ir būtisks stratēģijas “Eiropa 2020” elements; tā kā Eiropas pusgada galvenais mērķis joprojām ir nodrošināt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam un tā kā ar dzimumu saistīti aspekti bieži netiek ņemti vērā prioritātēs un ieteikumos, jo īpaši attiecībā uz nodokļiem;

| O. | tā kā regresīvas izmaiņas, kas pēdējās desmitgadēs ir vērojamas dalībvalstīs attiecībā uz darbaspēka, uzņēmumu ienākuma, patēriņa un īpašuma nodokļiem, ir novājinājušas nodokļu sistēmu pārdales spēju un sekmējušas ienākumu nevienlīdzības saasināšanos; tā kā šīs strukturālās pārmaiņas ir pārvirzījušas nodokļu slogu uz grupām ar zemiem ienākumiem — tātad it īpaši sievietēm —, jo ienākumu sadalījums starp sievietēm un vīriešiem ir nevienlīdzīgs, augstāko ienākumu pelnītāju vidū ir maz sieviešu, pamatpreču un pamatpakalpojumu patēriņa rādītājs sieviešu vidū ir lielāks nekā sabiedrības vidējais rādītājs, un salīdzinoši lielu daļu no sieviešu kopējiem ienākumiem veido no darba gūtie ienākumi, bet salīdzinoši mazu daļu — ienākumi no kapitāla (10); |
| --- | --- |

O.

tā kā regresīvas izmaiņas, kas pēdējās desmitgadēs ir vērojamas dalībvalstīs attiecībā uz darbaspēka, uzņēmumu ienākuma, patēriņa un īpašuma nodokļiem, ir novājinājušas nodokļu sistēmu pārdales spēju un sekmējušas ienākumu nevienlīdzības saasināšanos; tā kā šīs strukturālās pārmaiņas ir pārvirzījušas nodokļu slogu uz grupām ar zemiem ienākumiem — tātad it īpaši sievietēm —, jo ienākumu sadalījums starp sievietēm un vīriešiem ir nevienlīdzīgs, augstāko ienākumu pelnītāju vidū ir maz sieviešu, pamatpreču un pamatpakalpojumu patēriņa rādītājs sieviešu vidū ir lielāks nekā sabiedrības vidējais rādītājs, un salīdzinoši lielu daļu no sieviešu kopējiem ienākumiem veido no darba gūtie ienākumi, bet salīdzinoši mazu daļu — ienākumi no kapitāla (10);

| P. | tā kā jo īpaši sievietes var saskarties ar ekonomisku nevienlīdzību, ko izraisa ienākumu nevienlīdzīgs sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, nelielais sieviešu īpatsvars lielāko ienākumu guvēju vidū un salīdzinoši lielais darba ienākumu īpatsvars un mazais kapitāla ienākumu īpatsvars no sieviešu kopējiem ienākumiem (11); |
| --- | --- |

P.

tā kā jo īpaši sievietes var saskarties ar ekonomisku nevienlīdzību, ko izraisa ienākumu nevienlīdzīgs sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, nelielais sieviešu īpatsvars lielāko ienākumu guvēju vidū un salīdzinoši lielais darba ienākumu īpatsvars un mazais kapitāla ienākumu īpatsvars no sieviešu kopējiem ienākumiem (11);

| Q. | tā kā kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem uzņēmumu ienākuma nodokļa vidējās likmes ir būtiski samazinājušās — no vairāk nekā 40 % līdz 21,9 % 2018. gadā, savukārt patēriņa nodokļu (no kuriem PVN veido būtisku daļu) likmes kopš 2009. gada ir palielinājušās, 2016. gadā sasniedzot 20,6 % (12); |
| --- | --- |

Q.

tā kā kopš pagājušā gadsimta 80. gadiem uzņēmumu ienākuma nodokļa vidējās likmes ir būtiski samazinājušās — no vairāk nekā 40 % līdz 21,9 % 2018. gadā, savukārt patēriņa nodokļu (no kuriem PVN veido būtisku daļu) likmes kopš 2009. gada ir palielinājušās, 2016. gadā sasniedzot 20,6 % (12);

| R. | tā kā pašreizējā makroekonomikas politikā lielāka vērība būtu jāpievērš neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības darba nozīmei un tā kā pierādījumi rāda, ka 80 % gadījumu aprūpi ES veic neapmaksāti neoficiāli aprūpētāji un 75 % no tiem ir sievietes; tā kā atsevišķi nodokļu politikas veidi, nepietiekami finansēti sabiedriskie pakalpojumi un apgrūtināta sociālo pakalpojumu pieejamība nesamērīgi ietekmē grupas ar zemiem ienākumiem un it īpaši sievietes, jo viņas bieži nodrošina trūkstošo aprūpi, izglītību un cita veida ģimenes atbalstu, parasti par to nesaņemot atlīdzību, tādēļ nesamērīgi liela atbildība par aprūpi joprojām gulstas uz sievietēm; tā kā tieši nabadzīgākās un neaizsargātākās sievietes ES dalībvalstīs saskaras ar dubultu slogu, proti, neoficiālu aprūpes darbu un slikti apmaksātu nestabilu nodarbinātību (13); |
| --- | --- |

R.

tā kā pašreizējā makroekonomikas politikā lielāka vērība būtu jāpievērš neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības darba nozīmei un tā kā pierādījumi rāda, ka 80 % gadījumu aprūpi ES veic neapmaksāti neoficiāli aprūpētāji un 75 % no tiem ir sievietes; tā kā atsevišķi nodokļu politikas veidi, nepietiekami finansēti sabiedriskie pakalpojumi un apgrūtināta sociālo pakalpojumu pieejamība nesamērīgi ietekmē grupas ar zemiem ienākumiem un it īpaši sievietes, jo viņas bieži nodrošina trūkstošo aprūpi, izglītību un cita veida ģimenes atbalstu, parasti par to nesaņemot atlīdzību, tādēļ nesamērīgi liela atbildība par aprūpi joprojām gulstas uz sievietēm; tā kā tieši nabadzīgākās un neaizsargātākās sievietes ES dalībvalstīs saskaras ar dubultu slogu, proti, neoficiālu aprūpes darbu un slikti apmaksātu nestabilu nodarbinātību (13);

| S. | tā kā gandrīz visas dalībvalstis ir savām ienākuma nodokļa sistēmām piemērojušas divējādu pieeju, proti, nosakot augstāku nodokļu robežlikmi otrā naudas pelnītāja ienākumiem un ieviešot vienotas nodokļu likmes lielākajai daļai kapitāla ienākumu veidu; tā kā lielākajā daļā dalībvalstu nesamērīgi lielais nodokļu slogs, kas tiek piemērots otrajam naudas pelnītājam ģimenē tieša progresīvā nodokļa grafiku dēļ, kurus piemēro darba algai, ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē sieviešu dalību darba tirgū (14), papildus citiem nodokļu un pabalstu nosacījumiem un bērnu aprūpes vispārējo pakalpojumu izmaksām un nepietiekamībai; |
| --- | --- |

S.

tā kā gandrīz visas dalībvalstis ir savām ienākuma nodokļa sistēmām piemērojušas divējādu pieeju, proti, nosakot augstāku nodokļu robežlikmi otrā naudas pelnītāja ienākumiem un ieviešot vienotas nodokļu likmes lielākajai daļai kapitāla ienākumu veidu; tā kā lielākajā daļā dalībvalstu nesamērīgi lielais nodokļu slogs, kas tiek piemērots otrajam naudas pelnītājam ģimenē tieša progresīvā nodokļa grafiku dēļ, kurus piemēro darba algai, ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē sieviešu dalību darba tirgū (14), papildus citiem nodokļu un pabalstu nosacījumiem un bērnu aprūpes vispārējo pakalpojumu izmaksām un nepietiekamībai;

| T. | tā kā neaktivitātes “slazda” līmeni (pašreiz 40 %) un zema atalgojuma “slazda” līmeni, kas nesamērīgi ietekmē sievietes un nemotivē viņu pilnvērtīgu dalību nodarbinātībā, savā ziņā nosaka tiešo nodokļu noteikumi, kas papildina pabalstu zaudēšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā neaktivitātes “slazda” līmeni (pašreiz 40 %) un zema atalgojuma “slazda” līmeni, kas nesamērīgi ietekmē sievietes un nemotivē viņu pilnvērtīgu dalību nodarbinātībā, savā ziņā nosaka tiešo nodokļu noteikumi, kas papildina pabalstu zaudēšanu;

| U. | tā kā dažās dalībvalstīs ģimenes var izmantot nodokļu samazinājumus arī saistībā ar apgādājamu laulāto draugu, pabalstiem precētiem pāriem un/vai nodokļu kredītiem pāriem ar vienu pelnītāju, un tas saglabā asimetriju salīdzinājumā ar viena vecāka, galvenokārt sieviešu, ģimenēm un neņem vērā ES ģimeņu situāciju atšķirības; tā kā šādi nodokļu atvieglojumi parasti nemotivē precētu sieviešu ienākšanu darba tirgū un tieši vai netieši sekmē sieviešu laika pārdali nevis apmaksāta darba veikšanai, bet gan neapmaksātam darbam; |
| --- | --- |

U.

tā kā dažās dalībvalstīs ģimenes var izmantot nodokļu samazinājumus arī saistībā ar apgādājamu laulāto draugu, pabalstiem precētiem pāriem un/vai nodokļu kredītiem pāriem ar vienu pelnītāju, un tas saglabā asimetriju salīdzinājumā ar viena vecāka, galvenokārt sieviešu, ģimenēm un neņem vērā ES ģimeņu situāciju atšķirības; tā kā šādi nodokļu atvieglojumi parasti nemotivē precētu sieviešu ienākšanu darba tirgū un tieši vai netieši sekmē sieviešu laika pārdali nevis apmaksāta darba veikšanai, bet gan neapmaksātam darbam;

| V. | tā kā pētniecība par nodokļu ietekmi uz dzimumu nevienlīdzību uzņēmumu pārticības, individuālās pārticības un īpašumu ziņā nav pietiekami attīstīta, ir steidzami jānodrošina, lai šajās jomās būtu pieejami pēc dzimumiem sadalīti dati, |
| --- | --- |

V.

tā kā pētniecība par nodokļu ietekmi uz dzimumu nevienlīdzību uzņēmumu pārticības, individuālās pārticības un īpašumu ziņā nav pietiekami attīstīta, ir steidzami jānodrošina, lai šajās jomās būtu pieejami pēc dzimumiem sadalīti dati,

| 1. | aicina Komisiju atbalstīt dzimumu līdztiesību visās nodokļu politikas jomās un izdot īpašas pamatnostādnes un ieteikumus dalībvalstīm, lai izskaustu ar nodokļiem saistītu dzimumu diskrimināciju un lai nodrošinātu, ka netiek pieņemti jauni tiesību akti, programmas vai prakse nodokļu un finansējuma izlietojuma jomā, kas palielina dzimumu nevienlīdzību tirgū vai vīriešu un sieviešu ienākumu nevienlīdzību pēc nodokļu atskaitīšanas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts LES 5. panta 3. punktā, dalībvalstis var brīvi paredzēt savas nodokļu politikas noteikumus ar nosacījumu, ka tiek ievēroti ES noteikumi; uzsver arī, ka, lai pieņemtu ES lēmumus par nodokļu jautājumiem, ir vajadzīga visu dalībvalstu vienprātīga piekrišana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju veicināt CEDAW konvencijas ratifikāciju Eiropas Savienībā, tāpat kā tā veicināja Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām ratifikāciju un veicina Stambulas konvencijas ratifikāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Komisiju paaugstināt darba dokumenta par stratēģisko iesaistīšanos dzimumu līdztiesības veicināšanā statusu, pieņemot to kā paziņojumu (15), un iekļaut skaidrus mērķus un pamatdarbības sieviešu un vīriešu līdztiesības uzlabošanai, veicot visu ES darbību analīzi pa nozarēm, ietverot nodokļu aspektus; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai tiktu pienācīgi īstenoti ES tiesību akti par netiešu un tiešu diskrimināciju dzimuma dēļ, un sistemātiski uzraudzīt šādas īstenošanas progresu, lai pārliecinātos, ka vīrieši un sievietes ir vienlīdzīgi dalībnieki; |
| --- | --- |

4.

Tiešie nodokļi

Fizisko personu nodokļi

| 5. | norāda, ka nodokļu politika ietekmē dažādu veidu mājsaimniecības (piemēram, divu pelnītāju mājsaimniecības, viena pelnītāja un vienas pelnītājas mājsaimniecības u. c.); uzsver negatīvo ietekmi uz sieviešu nodarbinātības un ekonomiskās neatkarības veicināšanu, kā arī vērš uzmanību uz lielajām sieviešu un vīriešu pensijas atšķirībām, kas izriet no kopīgas nodokļu sistēmas; uzsver, ka turpmāk nodokļu sistēmas nevajadzētu balstīt pieņēmumā, ka mājsaimniecības locekļi apkopo savus līdzekļus un vienlīdzīgi ar tiem dalās, un ka, lai panāktu sievietēm piemēroto nodokļu taisnīgumu, būtiska nozīme ir individuālu nodokļu sistēmai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi panākt, lai vīrieši un sievietes būtu vienlīdzīgi pelnītāji un vienlīdzīgi aprūpes sniedzēji; aicina visas dalībvalstis pakāpeniski ieviest individuālu nodokļu sistēmu, nodrošinot, ka pilnībā tiek saglabāti visi finansiālie un cita veida pabalsti, kas saistīti ar vecāku stāvokli un ko nodrošina pastāvošās kopīgās nodokļu sistēmas; atzīst, ka dažās dalībvalstīs šādas individuālas nodokļu sistēmas ieviešanai var būt vajadzīgs pārejas periods; prasa, lai šādu pārejas periodu laikā tiktu likvidēti visi nodokļu izdevumi, kas balstās kopīgos ienākumos, un norāda — ir jānodrošina, ka visi nodokļu atvieglojumi, naudas pabalsti un valdības pakalpojumi natūrā tiek piešķirti indivīdiem, lai nodrošinātu viņu finansiālo un sociālo neatkarību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņem zināšanai Komisijas 2017. gada 20. novembra paziņojumu “ES rīcības plāns 2017.–2019. gadam. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības likvidēšana” (COM(2017)0678), kurā atzītas astoņas rīcības jomas, un aicina dalībvalstis palielināt centienus, lai efektīvi novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības nolūkā uzlabot sieviešu ekonomisko situāciju un aizsargāt viņu ekonomisko neatkarību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka 2014. gadā vidējā neto iedzīvotāju ienākuma nodokļa likme otrajam pelnītājam ar diviem bērniem ES ESAO dalībvalstīs bija 31 %, savukārt visās ESAO valstīs — 28 %; aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt un stiprināt vienādas darba samaksas par vienādu un līdzvērtīgu darbu principa piemērošanu sievietēm un vīriešiem dalībvalstīs, lai nodrošinātu nevienlīdzības izskaušanu gan darba tirgū, gan nodokļu jomās; aicina Komisiju un dalībvalstis risināt horizontālo un vertikālo segregāciju darba tirgū, novēršot dzimumu nelīdztiesību un diskrimināciju nodarbinātībā, kā arī mudinot — jo īpaši, īstenojot izglītības un informētības vairošanu meiteņu un sieviešu vidū — uzsākt mācības, iekārtoties darbā un virzīt karjeru inovatīvās izaugsmes nozarēs, tostarp IKT un STEM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai ar nodarbinātību un pašnodarbinātību saistītie nodokļu atvieglojumi neradītu diskrimināciju dzimuma dēļ, un izskatīt iespēju piemērot nodokļu atvieglojumus un citus finanšu ieguvumus vai pakalpojumus otrajiem pelnītājiem un vientuļajiem vecākiem; turklāt aicina dalībvalstis izskatīt dažādas iespējas, kā risināt jautājumu par sieviešu nepietiekamu dalību darba tirgū, un risināt iespējamos ekonomiskos šķēršļus, kas kavē otro naudas pelnītāju ģimenē ienākšanu darba tirgū; norāda, ka dzimumu diskrimināciju var radīt arī ar darbu saistītu nodokļu samazinājumu un atbrīvojumu piemērošana, piemēram, labvēlīgs nodokļu režīms virsstundu darbam, kas nodrošina ieguvumu galvenokārt tajās profesijās, kurās patlaban strādā vīrieši; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis nemazināt to iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmas progresīvo raksturu, piemēram, cenšoties vienkāršot iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa iedzīvotāju ienākuma nodokli (likmju struktūru, atbrīvojumus, atskaitījumus, pabalstus, kredītus utt.) izstrādāt tā, lai tiktu aktīvi veicināts apmaksāta un neapmaksāta darba, ienākumu un pensiju tiesību vienlīdzīgs sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, un izskaust atvieglojumus, kas veicina dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka darba tirgū valdošās nevienlīdzības dēļ sievietes var būt nesamērīgi pakļautas kādām konkrētām nodokļu politikas nostādnēm; uzskata, ka piemērots veids, kā risināt šo problēmu, ir darba tirgus instrumentu reforma, ar kuru risināt jautājumu par sieviešu ekonomisko neatkarību; prasa dalībvalstīm un Savienības iestādēm veicināt pētniecību par dzimuma atšķirību ietekmi uz pensijām un sieviešu finansiālo neatkarību, ņemot vērā tādus jautājumus kā sabiedrības novecošana, veselības stāvokļa atšķirības un paredzamais mūža ilgums, to, ka ir mainījušās ģimenes struktūras un ka ir palielinājies vienas personas mājsaimniecību skaits, kā arī atšķirības sieviešu individuālajā situācijā; |
| --- | --- |

11.

Nodokļu uzlikšana uzņēmumiem

| 12. | prasa dalībvalstīm, kuru agresīvā nodokļu plānošana ir konstatēta Eiropas pusgada ziņojumos, grozīt savus tiesību aktus un pēc iespējas drīzāk svītrot attiecīgos nosacījumus (16); pauž bažas par pastāvošo risku saistībā ar to, ka pat sadarbojoties nolūkā koordinēt ienākuma nodokļa bāzes, dalībvalstis vienlaikus var atklāt jaunus noteikumus, kas veicina agresīvu nodokļu plānošanu uzņēmumos, liekot dalībvalstīm meklēt citus nodokļu iekasēšanas avotus (tostarp patēriņa nodokļu jomā), kas nesamērīgi ietekmē sievietes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis racionalizēt nodokļu stimulus vai atbrīvojumus, ko tās piešķir uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgie nodokļu stimuli un atvieglojumi galvenokārt nodrošina ieguvumus mazajiem uzņēmumiem un veicina patiesu inovāciju, un ex ante un a posteriori izvērtēt šādu stimulu iespējamo ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

13.

Nodokļu uzlikšana kapitālam un īpašumam

| 14. | norāda, ka uzņēmumu un īpašuma nodokļiem ir būtiska loma nevienlīdzības mazināšanā, veicot pārdali nodokļu sistēmas ietvaros, kā arī tādu ieņēmumu nodrošināšanā, ar kuriem tiek finansēts sociālais nodrošinājums un sociālie pārvedumi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka bērna aprūpes pakalpojumu nepieejamība, ierobežojošas izmaksas un tādas infrastruktūras nepietiekamība, kura piedāvā kvalitatīvus bērna aprūpes pakalpojumus, joprojām ir būtiski šķēršļi, kas kavē galvenokārt sieviešu vienlīdzīgu dalību visās sabiedrības jomās, tostarp nodarbinātībā; aicina dalībvalstis pilnveidot nodokļu politiku, lai uzlabotu cenas ziņā pieejamu kvalitatīvu bērna aprūpes pakalpojumu nodrošinājumu un pieejamību, piedāvājot nodokļu stimulus, lai samazinātu šķēršļus, kas kavē sieviešu iesaistīšanos apmaksātā nodarbinātībā, un veicināt apmaksāta un neapmaksāta darba vienlīdzīgāku dalīšanu mājsaimniecībās, tādējādi mazinot sieviešu un vīriešu darba samaksas un pensijas atšķirības; uzsver, ka šai politikai būtu jāveicina sieviešu integrācija darba tirgū, īpašu vērību pievēršot ģimenēm ar zemiem ienākumiem, viena vecāka ģimenēm un citām nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ar kuru cita starpā novērš un aizliedz uz dzimumu balstītu diskrimināciju attiecībā uz finanšu preču un pakalpojumu piedāvājumu apdrošināšanā un ar to saistītās jomās; prasa vākt datus, lai iegūtu precīzu informāciju par iespējamiem trūkumiem īstenošanas procesā; uzsver, ka īpašumtiesības ir pakļautas subsidiaritātes principam un ka ES nepastāv īpašumtiesību normas, kas būtu diskriminējošas sievietēm vai vīriešiem, jo tiesības uz īpašumu pieder tā īpašniekam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nožēlu par to, ka kopumā uz īpašumiem balstītu nodokļu ieguldījums kopējos nodokļu ieņēmumos ir bijis samērā neliels, veidojot 5,8 % no kopējiem nodokļu ieņēmumiem ES 15 dalībvalstīs un 4,3 % ES 28 dalībvalstīs (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka kopš 2002. gada ir samazinājusies kapitāla nodokļu daļa — to cita starpā ir izraisījusi daudzās dalībvalstīs vērojamā vispārējā tendence vairs nepiemērot regulāru iedzīvotāju ienākuma nodokļu grafiku kapitāla ienākumiem, bet drīzāk tiem piemērot samērā mērenas vienotas likmes (18); |
| --- | --- |

18.

Netiešie nodokļi

| 19. | norāda, ka no 2009. līdz 2016. gadam Savienībā pieauga patēriņa nodokļu īpatsvars; norāda, ka dalībvalstīs PVN parasti veido divas līdz trīs ceturtdaļas no patēriņa nodokļiem un ka PVN vidēji ES ir sasniedzis aptuveni vienu piektdaļu no kopējiem nodokļu ieņēmumiem (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka dzimumu diskriminācija sākas brīdī, kad nodokļu tiesību aktos tiek skartas attiecības starp dzimumiem, ar dzimumu saistītas normas un saimnieciskā rīcība; norāda, ka PVN piemīt dzimumu diskriminējošs elements, jo sieviešu patēriņa paradumi atšķiras no vīriešu paradumiem — sievietes iegādājas vairāk preču un pakalpojumu, kas saistīti ar veselību, izglītību un uzturu (20); pauž bažas par to, ka šis faktors apvienojumā ar sieviešu zemākiem ienākumiem rada situāciju, kurā sievietēm ir lielāks PVN slogs; aicina dalībvalstis nodrošināt atbrīvojumus no PVN, mazāku PVN likmi un PVN nulles likmi precēm un pakalpojumiem, kam ir labvēlīga ietekme uz sabiedrību, veselību un/vai vidi, saskaņā ar pašlaik notiekošo ES PVN direktīvas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka menstruālās higiēnas preču nabadzība ir aktuāla problēma ES, — Plan International UK lēš, ka katra desmitā meitene nevar atļauties sanitārās preces; pauž nožēlu, ka sieviešu higiēnas preces un aprūpes produkti un pakalpojumi bērniem, vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti visās dalībvalstīs joprojām netiek uzskatīti par pamatprecēm; aicina visas dalībvalstis atcelt tā dēvēto aprūpes un tamponu nodokli, izmantojot elastību, ko paredz PVN direktīva un piemērojot atbrīvojumus vai 0 % PVN likmes šīm būtiskajām pamatprecēm; atzīst, ka cenas samazinājums, ņemot vērā šo preču atbrīvojumu no PVN, būtu nenovērtējams ieguvums jaunām sievietēm; atbalsta pausto apņemšanos veicināt plašu sanitāro preču pieejamību un mudina dalībvalstis nodrošināt papildu sieviešu higiēnas preces konkrētās (sabiedriskās) vietās, piemēram, skolās, universitātēs un bezpajumtnieku patvērumos, sabiedriskajās tualetēs, kā arī sievietēm ar maziem ienākumiem, lai visā ES pilnībā izskaustu menstruālās higiēnas preču nabadzību; |
| --- | --- |

21.

Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas ietekme uz dzimumu līdztiesību

| 22. | norāda, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana būtiski veicina dzimumu nevienlīdzību Savienībā un pasaulē, jo ierobežo resursus, kas pieejami valdībām, lai uzlabotu situāciju līdztiesības jomā valsts un starptautiskā līmenī (21); |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina 2017. gada 13. decembra ieteikumus pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (22) un iepriekšējo īpašo komiteju (TAX un TAX2) ieteikumus, kas tika izstrādāti, lai cīnītos ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu ES; aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk pieņemt publiskus pārskatus par katru valsti, ES KKUINB un pārskatīto Procentu un honorāru maksājumu direktīvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt dzimumu ziņā līdztiesīgas nodokļu reformas visos starptautiskajos forumos, tostarp ESAO un ANO, un atbalstīt ANO starpvaldību nodokļu struktūras izveidi, kurā pārstāvētas visas pasaules valstis un kurā sievietēm un vīriešiem un vienādas balsošanas tiesības un kurā sievietes un vīrieši ir vienādi pārstāvēti; uzsver, ka šādai struktūrai jābūt labi nodrošinātai, lai apgūtu īpašās zināšanas dzimumu ziņā līdztiesīgas nodokļu politikas jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumi, kas noslēgti starp dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm, parasti neveicina nodokļu uzlikšanu to izcelsmes vietā, tādējādi nodrošinot ieguvumu daudznacionāliem uzņēmumiem, jo jaunattīstības valstis nemobilizē vietējos resursus; norāda, ka nespēja mobilizēt vietējos resursus šādās valstīs liedz pilnībā finansēt sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, veselības aprūpes vai izglītības jomā, un šāda situācija nesamērīgi ietekmē sievietes un meitenes; mudina dalībvalstis pilnvarot Komisiju pārskatīt spēkā esošos nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumus, lai izvērtētu un risinātu problēmas šajā jomā, un nodrošināt, ka turpmākie nodokļu dubultās uzlikšanas nolīgumi papildus vispārīgajiem noteikumiem par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu ietver noteikumus par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina īpašo komiteju TAX3, sagatavojot savu ieteikumus, ņemt vērā dzimumu aspektu; |
| --- | --- |

26.

Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana nodokļu politikā

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis regulāri veikt fiskālās politikas ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus šajā aspektā, pievēršot uzmanību palielinošai ietekmei un netiešai diskriminācijai, lai nodrošinātu, ka fiskālās politikas jomās ES nav nedz tiešas, nedz arī netiešas diskriminācijas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz darba tirgu un nodokļu sistēmu struktūru, lai palīdzētu samazināt vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, tādējādi veicinot lielāku taisnīgumu un vienlīdzību vīriešiem un sievietēm piemēroto nodokļu ziņā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina Komisijai, ka kopš saskaņā ar Lisabonas līgumu ES Pamattiesību harta ir integrēta primārajos tiesību aktos, dzimumu līdztiesības veicināšana ES politikas jomās un darbībās ir juridiski saistošs pienākums; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ka daudzas interešu pārstāvības un pilsoniskās sabiedrības grupas jūtas izslēgtas no apspriedēm par nodokļu politiku, jo tām trūkst zināšanu, un ka tādējādi daudzās dalībvalstīs budžeta konsultāciju procesos ir pārmērīgi pārstāvētas rūpniecības un finanšu interešu grupas; aicina dalībvalstis risināt šo jautājumu, papildus reālas apspriešanās iespējām ar pilsonisko sabiedrību arī izglītojot par budžeta procesiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju pildīt savu juridisko pienākumu veicināt dzimumu līdztiesību, tostarp savos novērtējumos par nodokļu pamatpolitikas struktūru; uzsver — lai Eiropas pusgada ietvaros pārskatītu dalībvalstu nodokļu sistēmas, kā arī sagatavotu konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, tie šajā jomā ir rūpīgi jāizanalizē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju izmantot stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes, lai risinātu strukturālas nepilnības Eiropas ekonomikā, novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības, uzlabotu ES konkurētspēju un produktivitāti, kā arī atbalstītu ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kas nodrošina ieguvumus visām sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina savu nostāju par priekšlikumu direktīvai par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (23), šajā direktīvā ierosinot vērienīgus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu pārredzamību un sabiedrības uzraudzību attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem, jo tas ļautu plašākai sabiedrības daļai piekļūt informācijai par gūto peļņu, saņemtajām subsīdijām un samaksāto nodokli jurisdikcijās, kurās tie darbojas; iesaka visu pašreizējo un nākamo nodokļu taisnīguma pētījumu un politikas centrā izvirzīt visaptverošu dzimumu aspekta analīzi, lai panāktu lielāku nodokļu pārredzamību un pārskatatbildību; mudina Padomi panākt kopēju vienošanos par priekšlikumu sākt sarunas ar pārējām ES iestādēm, lai pieņemtu prasību par publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti, kas ir viens no galvenajiem pasākumiem, lai panāktu lielāku pārredzamību par uzņēmumu nodokļu informāciju visiem iedzīvotājiem; atgādina, ka dalībvalstīm regulāri jāveic analīze par šādu pasākumu būtisku seku plašāku ietekmi, tostarp analīze par dzimumu diskrimināciju nodokļu politikā, un to spēju gūt iekšzemes ieņēmumus sieviešu tiesību finansēšanai, par to ietekmi uz citām dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm, atzīstot, ka šajā jomā jau ir veikts darbs labas nodokļu pārvaldības platformas darbības ietvaros; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka dzimumu līdztiesība ir ne tikai pamata cilvēktiesības, bet ka tās panākšana arī veicinātu iekļaujošāku un ilgtspējīgāku izaugsmi; uzsver, ka dzimumu līdztiesības principa ievērošanas analīze budžeta plānošanā ļautu iegūt pilnīgāku informāciju par publisko investīciju sadalošo ietekmi uz vīriešiem un sievietēm; aicina Komisiju un dalībvalstis, plānojot budžetu, ievērot dzimumu līdztiesības principu, proti, skaidri noteikt, kāda publiskā finansējuma daļa ir paredzēta sievietēm, un nodrošināt, ka visi politikas pasākumi, kas ir vērsti uz resursu mobilizēšanu un izdevumu sadali, veicina dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju sekmēt nodokļu politikas paraugpraksi, kas ņem vērā ietekmi uz dzimumiem un veicina dzimumu līdztiesību, jo īpaši saistībā ar mājsaimniecību ienākumu nodokļiem un PVN; aicina Komisiju dzimumu aspekta analīzi ietvert savā gada ziņojumā par nodokļu tendencēm Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka, neraugoties uz Regulai par DFS 2014.–2020. gadam pievienoto kopīgo deklarāciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, šajā jomā nav gūti vērā ņemami panākumi un ka Komisija saistībā ar DFS vidusposma novērtēšanu neņēma vērā tās īstenošanu; prasa gada budžeta procedūrās izvērtēt un integrēt ES politikas virzienu ietekmi uz dzimumu līdztiesību (dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā); cer, ka Parlaments, Padome un Komisija atjaunos apņemšanos attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai nākamajā DFS un ka to efektīvi uzraudzīs, tostarp DFS vidusposma pārskatīšanā, pienācīgi ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantā noteikto sieviešu un vīriešu līdztiesības principu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis pildīt juridisko pienākumu saskaņā ar ES Pamattiesību hartu un veicināt dzimumu līdztiesību, īstenojot ES tiesību aktus un valstu politikas virzienus, ko reglamentē ES tiesību akti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi un pa dzimumiem apkopoti dati, lai noteiktu nodokļu sistēmā paredzētā sadalījuma un piešķīruma ietekmi uz katru dzimumu; jo īpaši aicina dalībvalstis apkopot arī individuālus, ne tikai mājsaimniecību, nodokļu datus un novērst pēc dzimumiem dalītu datu trūkumu par patēriņa ieradumiem un samazinātu likmju izmantošanu, darījumdarbības ienākumu sadalījumu un saistītajiem nodokļu maksājumiem, kā arī par neto ienākumu sadalījumu, kapitāla ienākumiem un saistītajiem nodokļu maksājumiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž nožēlu par to, ka vairums dalībvalstu neapkopo un nenovērtē individuālus ienākumu nodokļa datus un ka daudzas dalībvalstis joprojām apkopo mājsaimniecību līmeņa datus, izmantojot tikai kopīgus nodokļu sistēmas noteikumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina dalībvalstis izstrādāt atbilstīgu nodokļu un pabalstu atvieglojumu struktūru visos politikas pasākumos, kas mudinātu migrantes atgriezties/iesaistīties apmācībā vai nodarbinātībā; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  CEDAW/C/CHE/CO/4-5, 40.–43. punkts (Šveice, 2016. gads); CEDAW/C/LUX/CO/6-7, 10., 15. un 16. punkts (Luksemburga, 2018. gads).

(2)  OV C 353 E, 3.12.2013., 38. lpp.

(3)  OV C 407, 4.11.2016., 2. lpp.

(4)  OV C 66, 21.2.2018., 30. lpp.

(5)  OV C 76, 28.2.2018., 93. lpp.

(6)  OV C 263, 25.7.2018., 49. lpp.

(7)  OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(8)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(9)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(10)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(11)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(12)  Eiropas Komisija, Nodokļu politikas un muitas savienības ĢD, “Taxation Trends in the European Union – Data for the EU Member States, Iceland and Norway – 2018 Edition” (Nodokļu politikas tendences Eiropas Savienībā: dati par ES dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju, 2018. gada redakcija).

(13)  Institute of Development Studies, “Redistributing Unpaid Care Work – Why Tax Matters for Women’s Rights” (Neapmaksāta aprūpes darba pārdale — kādēļ nodokļiem ir nozīme sieviešu tiesību aizsardzībā), politisks brīfings, 109. izdevums, 2016. gada janvāris.

(14)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(15)  Kā noteikts Padomes 2016. gada 16. jūnija secinājumos par dzimumu līdztiesību.

(16)  Eiropas Komisija, “Eiropas pusgada ziņojumi par valstīm”, 2018. gada 7. marts.

(17)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(18)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(19)  Eiropas Parlamenta Politikas departaments C, “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļu politika Eiropas Savienībā), 2017. gads.

(20)  La Fiscalidad en España desde una Perspectiva de Género (2016) – Institut per a l’estudi i la transformació d ela vida quotidiana / Ekona Consultoría.

(21)  UN 'Final study on illicit financial flows, human rights and the 2030 Agenda for Sustainable Development’ (ANO Galīgais pētījums par nelikumīgām finanšu plūsmām, cilvēktiesībām un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam), ko sagatavoja neatkarīgais eksperts jautājumos, kas attiecas uz valstu ārējā parāda un citu starptautisko finanšu saistību ietekmi uz visu cilvēktiesību pilnīgu īstenošanu, jo īpaši ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā, 2016. gads.

(22)  OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0284.

---

Trešdiena, 2019. gada 16. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/48 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/48

---

P8_TA(2019)0023

Savienības pesticīdu atļaušanas procedūra

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūru (2018/2153(INI))

(2020/C 411/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2018. gada 6. februāra lēmumu par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas izveidi, tās pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 6. februāra lēmumu par Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas izveidi, tās pienākumiem, skaitlisko sastāvu un pilnvaru laiku (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. pantu,

| — | ņemot vērā 7. vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (3) (“regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (3) (“regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīvu 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un 96/61/EK (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. jūnija Regulu (ES) Nr. 546/2011 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. jūnija Regulu (ES) Nr. 546/2011 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 283/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 283/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 284/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 284/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 29. jūnija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1056, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajai vielai glifosātam (11), un Komisijas 2016. gada 1. augusta Īstenošanas regulu (ES) 2016/1313, ar ko attiecībā uz darbīgās vielas glifosāta apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 29. jūnija Īstenošanas regulu (ES) 2016/1056, ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajai vielai glifosātam (11), un Komisijas 2016. gada 1. augusta Īstenošanas regulu (ES) 2016/1313, ar ko attiecībā uz darbīgās vielas glifosāta apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2017/2324, ar ko atjauno darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2017/2324, ar ko atjauno darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (13),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju (14) un 2017. gada 24. oktobra rezolūciju (15) par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju (14) un 2017. gada 24. oktobra rezolūciju (15) par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (16),

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (17),

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (18),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par Augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. septembra rezolūciju par Augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (19),

| — | ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un tās attiecīgajiem pielikumiem, ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests publicēja 2018. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un tās attiecīgajiem pielikumiem, ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests publicēja 2018. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 23. novembra spriedumu lietā C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting pret College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 23. novembra spriedumu lietā C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting pret College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda 2016. gada 18. februāra lēmumu lietā 12/2013/MDC par Komisijas praksi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu (pesticīdu) atļauju piešķiršanu un laišanu tirgū, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2016. gada 18. februāra lēmumu lietā 12/2013/MDC par Komisijas praksi attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu (pesticīdu) atļauju piešķiršanu un laišanu tirgū,

| — | ņemot vērā 2015. gada 20. martā publicēto pētījumu “Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras monogrāfijas, 112. sējums: piecu fosfororganisko insekticīdu un herbicīdu novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 20. martā publicēto pētījumu “Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras monogrāfijas, 112. sējums: piecu fosfororganisko insekticīdu un herbicīdu novērtējums”,

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 12. novembra publikāciju “Secinājums par darbīgās vielas glifosāta radītā pesticīdu riska novērtēšanas salīdzinošo izvērtēšanu” (21), kā arī tās 2017. gada 7. septembra publikāciju “Peer review of the pesticide risk assessment of the potential endocrine disrupting properties of glyphosate” (Endokrīnos traucējumus potenciāli izraisošo glifosāta īpašību pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošā pārskatīšana) (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 12. novembra publikāciju “Secinājums par darbīgās vielas glifosāta radītā pesticīdu riska novērtēšanas salīdzinošo izvērtēšanu” (21), kā arī tās 2017. gada 7. septembra publikāciju “Peer review of the pesticide risk assessment of the potential endocrine disrupting properties of glyphosate” (Endokrīnos traucējumus potenciāli izraisošo glifosāta īpašību pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošā pārskatīšana) (22),

| — | ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komitejas (RNK) 2017. gada 15. marta atzinumu par glifosāta klasifikāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komitejas (RNK) 2017. gada 15. marta atzinumu par glifosāta klasifikāciju,

| — | ņemot vērā Zinātnisko konsultāciju mehānisma (ZKM) 2018. gada jūnija Zinātnisko atzinumu 5/2018 par ES augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūrām (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zinātnisko konsultāciju mehānisma (ZKM) 2018. gada jūnija Zinātnisko atzinumu 5/2018 par ES augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūrām (23),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (COM(2017)0109),

| — | ņemot vērā “Īstenošanas plānu par zema riska augu aizsarglīdzekļu pieejamības palielināšanu un paātrinātu integrētās augu aizsardzības īstenošanu dalībvalstīs”, ko izstrādāja Ilgtspējīgas augu aizsardzības ekspertu grupa un ko Padome apstiprināja 2016. gada 28. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “Īstenošanas plānu par zema riska augu aizsarglīdzekļu pieejamības palielināšanu un paātrinātu integrētās augu aizsardzības īstenošanu dalībvalstīs”, ko izstrādāja Ilgtspējīgas augu aizsardzības ekspertu grupa un ko Padome apstiprināja 2016. gada 28. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā pasaulē un tās ietekmi uz cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā pasaulē un tās ietekmi uz cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā LESD 13. pantu, kas paredz, ka nosakot un īstenojot Savienības politiku, jo īpaši attiecībā uz iekšējo tirgu, būtu pilnībā jāievēro dzīvnieku labturības prasības, jo dzīvnieki ir justspējīgas būtnes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 13. pantu, kas paredz, ka nosakot un īstenojot Savienības politiku, jo īpaši attiecībā uz iekšējo tirgu, būtu pilnībā jāievēro dzīvnieku labturības prasības, jo dzīvnieki ir justspējīgas būtnes,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (24),

| — | ņemot vērā īpašo Eirobarometra aptauju Nr. 442, kura veikta 2016. gada martā un kurā noteikts, ka 89 % ES iedzīvotāju piekrīt, ka ES būtu jādara vairāk, lai starptautiskā līmenī veicinātu lielāku izpratni par dzīvnieku labturības nozīmi, un 90 % ES iedzīvotāju piekrīt, ka ir svarīgi noteikt augstus dzīvnieku labturības standartus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašo Eirobarometra aptauju Nr. 442, kura veikta 2016. gada martā un kurā noteikts, ka 89 % ES iedzīvotāju piekrīt, ka ES būtu jādara vairāk, lai starptautiskā līmenī veicinātu lielāku izpratni par dzīvnieku labturības nozīmi, un 90 % ES iedzīvotāju piekrīt, ka ir svarīgi noteikt augstus dzīvnieku labturības standartus,

| — | ņemot vērā to, ka Parlaments saņem neskaitāmus lūgumrakstus no satrauktiem iedzīvotājiem, kuri, īstenojot savas tiesības, kas noteiktas LESD 24. un 227. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā, pieprasa pārtraukt Eiropā un arī visā pasaulē testus ar dzīvniekiem un īstenot starptautiskus dzīvnieku labturības standartus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Parlaments saņem neskaitāmus lūgumrakstus no satrauktiem iedzīvotājiem, kuri, īstenojot savas tiesības, kas noteiktas LESD 24. un 227. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā, pieprasa pārtraukt Eiropā un arī visā pasaulē testus ar dzīvniekiem un īstenot starptautiskus dzīvnieku labturības standartus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē (COM(2018)0179) (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē (COM(2018)0179) (25),

| — | ņemot vērā to, ka Komisija pašreiz veic Regulas (EK) Nr. 1107/2009 REFIT novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Komisija pašreiz veic Regulas (EK) Nr. 1107/2009 REFIT novērtējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas ziņojumu (A8-0475/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas ziņojumu (A8-0475/2018),

Vispārīgi apsvērumi

| A. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (turpmāk — “regula”) mērķis ir nodrošināt gan cilvēku, gan dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (turpmāk — “regula”) mērķis ir nodrošināt gan cilvēku, gan dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu;

| B. | tā kā ES augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūra ir viena no stingrākajām pasaulē; tā kā — ņemot vērā vairāku ieinteresēto personu paustās bažas par glifosāta novērtējumu, Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašā komiteja (PEST) tiecas noteikt jomas, kurās iespējami turpmāki uzlabojumi saistībā ar Savienības augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūru, uzlabojot ieteikumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu gan cilvēku, gan arī dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūra ir viena no stingrākajām pasaulē; tā kā — ņemot vērā vairāku ieinteresēto personu paustās bažas par glifosāta novērtējumu, Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašā komiteja (PEST) tiecas noteikt jomas, kurās iespējami turpmāki uzlabojumi saistībā ar Savienības augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūru, uzlabojot ieteikumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem, lai nodrošinātu gan cilvēku, gan arī dzīvnieku veselības un vides augsta līmeņa aizsardzību;

| C. | tā kā piesardzības princips ir Savienības politikas pamatprincips, ko paredz LESD 191. pants; tā kā saskaņā ar regulas 1. panta 4. punktu tās pamatā ir piesardzības princips; tā kā lēmumam par riska pārvaldību saskaņā ar 13. panta 2. punktu ir jāatbilst piesardzības principa nosacījumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 178/2002 7. panta 1. punktā; tā kā Regulas (EK) Nr. 178/2002 7. panta 2. punktā noteikts, ka pasākumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz piesardzības principu, jābūt proporcionāliem; |
| --- | --- |

C.

tā kā piesardzības princips ir Savienības politikas pamatprincips, ko paredz LESD 191. pants; tā kā saskaņā ar regulas 1. panta 4. punktu tās pamatā ir piesardzības princips; tā kā lēmumam par riska pārvaldību saskaņā ar 13. panta 2. punktu ir jāatbilst piesardzības principa nosacījumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 178/2002 7. panta 1. punktā; tā kā Regulas (EK) Nr. 178/2002 7. panta 2. punktā noteikts, ka pasākumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz piesardzības principu, jābūt proporcionāliem;

| D. | tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par glifosāta novērtējumu un jo īpaši par to, vai ir veikts neatkarīgs, objektīvs un pārredzams novērtējums, vai pienācīgi piemēroti Regulā (EK) Nr. 1272/2008 noteiktie klasifikācijas kritēriji, vai atbilstīgi izmantotas attiecīgās vadlīnijas un vai pienācīgi piemēroti apstiprināšanas kritēriji un piesardzības princips; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par glifosāta novērtējumu un jo īpaši par to, vai ir veikts neatkarīgs, objektīvs un pārredzams novērtējums, vai pienācīgi piemēroti Regulā (EK) Nr. 1272/2008 noteiktie klasifikācijas kritēriji, vai atbilstīgi izmantotas attiecīgās vadlīnijas un vai pienācīgi piemēroti apstiprināšanas kritēriji un piesardzības princips;

| E. | tā kā saskaņā ar regulas 4. panta 3. punktu augu aizsardzības līdzeklim saistībā ar labai augu aizsardzības praksei atbilstīgu lietošanu, ņemot vērā reālus lietošanas apstākļus, nav tūlītējas vai vēlākas kaitīgas ietekmes uz cilvēku, tostarp neaizsargāto grupu, veselību, kā arī nav nevēlamas iedarbības uz vidi; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar regulas 4. panta 3. punktu augu aizsardzības līdzeklim saistībā ar labai augu aizsardzības praksei atbilstīgu lietošanu, ņemot vērā reālus lietošanas apstākļus, nav tūlītējas vai vēlākas kaitīgas ietekmes uz cilvēku, tostarp neaizsargāto grupu, veselību, kā arī nav nevēlamas iedarbības uz vidi;

| F. | tā kā, novērtējot regulas īstenošanu, tika secināts, ka tās mērķi saistībā ar cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību un vidi nav pilnībā īstenoti un ka būtu jāveic uzlabojumi, lai tos sasniegtu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, novērtējot regulas īstenošanu, tika secināts, ka tās mērķi saistībā ar cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību un vidi nav pilnībā īstenoti un ka būtu jāveic uzlabojumi, lai tos sasniegtu;

| G. | tā kā ir ļoti svarīgi, lai regula tiktu pilnībā īstenota visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir ļoti svarīgi, lai regula tiktu pilnībā īstenota visās dalībvalstīs;

| H. | tā kā apstiprināšanas un atļauju piešķiršanas procesos iesaistīto valstu kompetento iestāžu darbs bieži vien netiek veikts laikus; tā kā ir konstatēts, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir iesaistītas apstiprināšanas un atļaušanas procesā, dažkārt trūkst personāla un finansējuma; tā kā papildus kavējumiem, kas saistīti ar novērtēšanas darbu, arī resursu trūkums var ietekmēt gan darbīgo vielu, gan arī augu aizsardzības līdzekļu novērtējumu, kā arī šāda novērtējuma veikšanai nepieciešamo laikposmu; |
| --- | --- |

H.

tā kā apstiprināšanas un atļauju piešķiršanas procesos iesaistīto valstu kompetento iestāžu darbs bieži vien netiek veikts laikus; tā kā ir konstatēts, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir iesaistītas apstiprināšanas un atļaušanas procesā, dažkārt trūkst personāla un finansējuma; tā kā papildus kavējumiem, kas saistīti ar novērtēšanas darbu, arī resursu trūkums var ietekmēt gan darbīgo vielu, gan arī augu aizsardzības līdzekļu novērtējumu, kā arī šāda novērtējuma veikšanai nepieciešamo laikposmu;

| I. | tā kā riska novērtējuma neatkarība ir pamats, lai veidotu uzticību regulai un ES pārtikas aprites tiesību aktiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā riska novērtējuma neatkarība ir pamats, lai veidotu uzticību regulai un ES pārtikas aprites tiesību aktiem;

| J. | tā kā konstatēts, ka lēmumu pieņemšanas process nav pārredzams visā procedūras laikā, jo nav nodrošināta sabiedrības piekļuve visiem pētījumiem un izejas datiem līdz pat riska pārvaldības posmam; |
| --- | --- |

J.

tā kā konstatēts, ka lēmumu pieņemšanas process nav pārredzams visā procedūras laikā, jo nav nodrošināta sabiedrības piekļuve visiem pētījumiem un izejas datiem līdz pat riska pārvaldības posmam;

| K. | tā kā tiesības piekļūt ES iestāžu, tostarp ES aģentūru, rīcībā esošajiem dokumentiem ir būtiskas tiesības un šo tiesību izņēmumi ir jāinterpretē šauri; norāda uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru pārredzamība un piekļuve dokumentiem veicina ES aģentūru lielāku leģitimitāti iedzīvotāju skatījumā un nodrošina ES aģentūru lielāku pārskatatbildību iedzīvotājiem demokrātiskā sistēmā (26); |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesības piekļūt ES iestāžu, tostarp ES aģentūru, rīcībā esošajiem dokumentiem ir būtiskas tiesības un šo tiesību izņēmumi ir jāinterpretē šauri; norāda uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru pārredzamība un piekļuve dokumentiem veicina ES aģentūru lielāku leģitimitāti iedzīvotāju skatījumā un nodrošina ES aģentūru lielāku pārskatatbildību iedzīvotājiem demokrātiskā sistēmā (26);

| L. | tā kā Komisijas Regula (ES) Nr. 283/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām, būtu regulāri jāpārskata, lai ņemtu vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas; tā kā Komisijas paziņojums, īstenojot Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 283/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (27), joprojām ir visaptverošākais vadlīniju un testēšanas pamatnostādņu avots, lai gan daži no uzskaitītajiem dokumentiem varētu būt aizstāti un tos vajadzētu atjaunināt; tā kā metodikā, ko pamatnostādņu veidā izmanto Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un dalībvalstis darbīgo vielu zinātniskai novērtēšanai, ne vienmēr ņemtas vērā aktuālākās zinātnes un tehnikas atziņas, kā to nosaka regulas 4. pants; tā kā riska novērtējumā netiek iekļautas vairākas nozīmīgas pārbaudes vai arī netiek izmantotas jaunākās zinātniskās metodes (piemēram, augsnes organismu mūsdienīgas ekotoksikoloģikās pārbaudes un novērtējums par atlieku koncentrāciju vidē, proti, putekļos, vējā, gaisā un ūdenī); |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijas Regula (ES) Nr. 283/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām, būtu regulāri jāpārskata, lai ņemtu vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas; tā kā Komisijas paziņojums, īstenojot Komisijas 2013. gada 1. marta Regulu (ES) Nr. 283/2013, ar ko nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām (27), joprojām ir visaptverošākais vadlīniju un testēšanas pamatnostādņu avots, lai gan daži no uzskaitītajiem dokumentiem varētu būt aizstāti un tos vajadzētu atjaunināt; tā kā metodikā, ko pamatnostādņu veidā izmanto Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un dalībvalstis darbīgo vielu zinātniskai novērtēšanai, ne vienmēr ņemtas vērā aktuālākās zinātnes un tehnikas atziņas, kā to nosaka regulas 4. pants; tā kā riska novērtējumā netiek iekļautas vairākas nozīmīgas pārbaudes vai arī netiek izmantotas jaunākās zinātniskās metodes (piemēram, augsnes organismu mūsdienīgas ekotoksikoloģikās pārbaudes un novērtējums par atlieku koncentrāciju vidē, proti, putekļos, vējā, gaisā un ūdenī);

| M. | tā kā atjauninātās pamatnostādnes par bitēm, ko EFSA izmantojusi savā nesen sagatavotajā pārskatā par trīs neonikotinoīdiem, vēl nav oficiāli pieņemtas; tā kā pamatnostādnes par augsnes organismiem, ko pašreiz izmanto EFSA, ir pieņemtas 2002. gadā; |
| --- | --- |

M.

tā kā atjauninātās pamatnostādnes par bitēm, ko EFSA izmantojusi savā nesen sagatavotajā pārskatā par trīs neonikotinoīdiem, vēl nav oficiāli pieņemtas; tā kā pamatnostādnes par augsnes organismiem, ko pašreiz izmanto EFSA, ir pieņemtas 2002. gadā;

| N. | tā kā pamatnostādnēs tiesību aktu prasības pārveidotas praktiskos pasākumos, sniedzot skaidrojumus par veicamajām darbībām, savukārt testēšanas pamatnostādnēs noteikti testēšanas protokoli, kas jāievēro, sagatavojot datus, un skaidrota testēšanas kārtība; |
| --- | --- |

N.

tā kā pamatnostādnēs tiesību aktu prasības pārveidotas praktiskos pasākumos, sniedzot skaidrojumus par veicamajām darbībām, savukārt testēšanas pamatnostādnēs noteikti testēšanas protokoli, kas jāievēro, sagatavojot datus, un skaidrota testēšanas kārtība;

| O. | tā kā satraukumu rada augu aizsardzības līdzekļu plašā izmantošana, kā arī to neatbilstīga izmantošana profilaktiskos nolūkos; |
| --- | --- |

O.

tā kā satraukumu rada augu aizsardzības līdzekļu plašā izmantošana, kā arī to neatbilstīga izmantošana profilaktiskos nolūkos;

| P. | tā kā augu aizsardzības līdzekļu izmantošana desikācijai (proti, pamatkultūrauga apstrādei pirms ražas novākšanas, lai paātrinātu tā nogatavošanos un atvieglotu ražas novākšanu) nav atbilstīga; |
| --- | --- |

P.

tā kā augu aizsardzības līdzekļu izmantošana desikācijai (proti, pamatkultūrauga apstrādei pirms ražas novākšanas, lai paātrinātu tā nogatavošanos un atvieglotu ražas novākšanu) nav atbilstīga;

| Q. | tā kā augu aizsardzības līdzekļu izmantošana teritorijās, ko izmanto plašāka sabiedrība vai neaizsargātās grupas, nav atbilstīga; |
| --- | --- |

Q.

tā kā augu aizsardzības līdzekļu izmantošana teritorijās, ko izmanto plašāka sabiedrība vai neaizsargātās grupas, nav atbilstīga;

| R. | tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apkopotajiem datiem ES 2016. gadā tika izlietotas 368 588 tonnas pesticīdu, kas ir 11,8 % no kopējā patēriņa pasaulē; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apkopotajiem datiem ES 2016. gadā tika izlietotas 368 588 tonnas pesticīdu, kas ir 11,8 % no kopējā patēriņa pasaulē;

| S. | tā kā saskaņā ar FAO pesticīdu izmantošana ES kopš 2009. gada palielinās; tā kā tendences dalībvalstīs tomēr ļoti atšķiras, un dažās dalībvalstīs ir vērojams straujš apjoma pieaugums, savukārt citās — būtisks patēriņa samazinājums; tā kā 16 ES dalībvalstīs pārdotais kopējais pesticīdu darbīgo vielu apjoms laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam ir palielinājies par 1,6 %; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar FAO pesticīdu izmantošana ES kopš 2009. gada palielinās; tā kā tendences dalībvalstīs tomēr ļoti atšķiras, un dažās dalībvalstīs ir vērojams straujš apjoma pieaugums, savukārt citās — būtisks patēriņa samazinājums; tā kā 16 ES dalībvalstīs pārdotais kopējais pesticīdu darbīgo vielu apjoms laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam ir palielinājies par 1,6 %;

| T. | tā kā līdz 2018. gadam ir apstiprinātas 493 darbīgās vielas un pamatvielas; |
| --- | --- |

T.

tā kā līdz 2018. gadam ir apstiprinātas 493 darbīgās vielas un pamatvielas;

| U. | tā kā Komisijas ziņojumā par Regulas (EK) Nr. 1185/2009 īstenošanu uzsvērti trūkumi statistikā par pesticīdu izmantošanu, kā arī zināšanu trūkums par konkrētu darbīgo vielu izmantošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisijas ziņojumā par Regulas (EK) Nr. 1185/2009 īstenošanu uzsvērti trūkumi statistikā par pesticīdu izmantošanu, kā arī zināšanu trūkums par konkrētu darbīgo vielu izmantošanu;

| V. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības 2016. gada ziņojumu par pesticīdu atliekām pārtikā (28), ko EFSA publicēja 2018. gadā, 96,2 % paraugu bija atbilstīgi robežvērtībām, ko pieļauj ES tiesību akti; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības 2016. gada ziņojumu par pesticīdu atliekām pārtikā (28), ko EFSA publicēja 2018. gadā, 96,2 % paraugu bija atbilstīgi robežvērtībām, ko pieļauj ES tiesību akti;

| W. | tā kā sabiedrībai trūkst zināšanu par bīstamību un risku, kā arī par pieļaujamu un nevēlamu bīstamību un risku un par atbilstību maksimālā atlieku līmeņa (MAL) robežvērtībām Eiropā; |
| --- | --- |

W.

tā kā sabiedrībai trūkst zināšanu par bīstamību un risku, kā arī par pieļaujamu un nevēlamu bīstamību un risku un par atbilstību maksimālā atlieku līmeņa (MAL) robežvērtībām Eiropā;

| X. | tā kā lēmumi par atļauju izsniegšanu jaunām darbīgajām vielām un augu aizsardzības līdzekļiem pastāvīgi tiek pieņemti, neskatoties uz neskaidrībām saistībā ar faktisko ietekmi; tā kā netiek veikta pietiekama uzraudzība pēc atļauju izsniegšanas; tā kā trūkst datu par katra izmantotā augu aizsardzības līdzekļa precīzu daudzumu, par riska mazināšanas pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kā arī par iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi; |
| --- | --- |

X.

tā kā lēmumi par atļauju izsniegšanu jaunām darbīgajām vielām un augu aizsardzības līdzekļiem pastāvīgi tiek pieņemti, neskatoties uz neskaidrībām saistībā ar faktisko ietekmi; tā kā netiek veikta pietiekama uzraudzība pēc atļauju izsniegšanas; tā kā trūkst datu par katra izmantotā augu aizsardzības līdzekļa precīzu daudzumu, par riska mazināšanas pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kā arī par iespējamo kaitīgo ietekmi uz cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi;

| Y. | tā kā trūkst datu par darbīgo vielu, aizsargvielu, sinerģistu un papildvielu un to metabolītu, kā arī par preparātu un produktu maisījumu faktisko ietekmi; tā kā tādēļ nav pietiekamas informācijas par pesticīdu pilnīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un uz vidi; |
| --- | --- |

Y.

tā kā trūkst datu par darbīgo vielu, aizsargvielu, sinerģistu un papildvielu un to metabolītu, kā arī par preparātu un produktu maisījumu faktisko ietekmi; tā kā tādēļ nav pietiekamas informācijas par pesticīdu pilnīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un uz vidi;

| Z. | tā kā izmēģinājuma projekts “Vides monitorings attiecībā uz pesticīdu izmantošanas ietekmi uz medus bitēm” vēl nav īstenots, neskatoties uz to, ka tas 2017. un 2018. finanšu gadā iekļauts Savienības budžetā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā izmēģinājuma projekts “Vides monitorings attiecībā uz pesticīdu izmantošanas ietekmi uz medus bitēm” vēl nav īstenots, neskatoties uz to, ka tas 2017. un 2018. finanšu gadā iekļauts Savienības budžetā;

| AA. | tā kā viens no 7. vispārējās Savienības rīcības programmas līdz 2020. gadam mērķiem ir panākt, lai ķīmiskie produkti tiktu ražoti un izmantoti tā, lai pēc iespējas samazinātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, un tā kā joprojām nav apzināta dažādu ķīmisku produktu kopējā ietekme uz cilvēka veselību un vidi; |
| --- | --- |

AA.

tā kā viens no 7. vispārējās Savienības rīcības programmas līdz 2020. gadam mērķiem ir panākt, lai ķīmiskie produkti tiktu ražoti un izmantoti tā, lai pēc iespējas samazinātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, un tā kā joprojām nav apzināta dažādu ķīmisku produktu kopējā ietekme uz cilvēka veselību un vidi;

| AB. | tā kā regulas 4. panta 3. punktā noteikts, ka augu aizsardzības līdzeklim “nav tūlītējas vai vēlākas kaitīgas ietekmes (..) uz cilvēku (..) veselību (..), ņemot vērā zināmo kumulatīvo un sinerģisko ietekmi, ja ir pieejamas Iestādes apstiprinātas zinātniskās metodes tādas ietekmes novērtēšanai (..)”; tā kā Regula (EK) Nr. 396/2005 paredz ņemt vērā “to zināmo kumulatīvo un sinerģisko iedarbību, ja ir pieejamas šīs iedarbības izvērtēšanas metodes”; |
| --- | --- |

AB.

tā kā regulas 4. panta 3. punktā noteikts, ka augu aizsardzības līdzeklim “nav tūlītējas vai vēlākas kaitīgas ietekmes (..) uz cilvēku (..) veselību (..), ņemot vērā zināmo kumulatīvo un sinerģisko ietekmi, ja ir pieejamas Iestādes apstiprinātas zinātniskās metodes tādas ietekmes novērtēšanai (..)”; tā kā Regula (EK) Nr. 396/2005 paredz ņemt vērā “to zināmo kumulatīvo un sinerģisko iedarbību, ja ir pieejamas šīs iedarbības izvērtēšanas metodes”;

| AC. | tā kā šādas metodes pašreiz ir pieejamas un sagaidāms, ka EFSA līdz 2019. gada beigām pabeigs izmēģinājuma novērtējumu par pārtikas pesticīdu kumulatīvo iedarbību uz cilvēka nervu sistēmu un endokrīno sistēmu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā šādas metodes pašreiz ir pieejamas un sagaidāms, ka EFSA līdz 2019. gada beigām pabeigs izmēģinājuma novērtējumu par pārtikas pesticīdu kumulatīvo iedarbību uz cilvēka nervu sistēmu un endokrīno sistēmu;

| AD. | tā kā pašreiz nav juridiska pienākuma pārbaudīt darbīgo vielu attīstības neirotoksicitāti (AN), kuras piemēri cita starpā ir autisma, uzmanības deficīta hiperaktivitātes sindroma (UDHS) un disleksijas izraisīšana; tā kā jāveic pētījumi par attīstības toksicitāti un neirotoksicitāti un šādi pētījumi var rosināt veikt īpašus pētījumus, lai risinātu konkrētus jautājumus; tā kā šajā saistībā EFSA īsteno projektu, lai izstrādātu alternatīvus risinājumus nolūkā veikt AN skrīningu, neizmantojot dzīvniekus; |
| --- | --- |

AD.

tā kā pašreiz nav juridiska pienākuma pārbaudīt darbīgo vielu attīstības neirotoksicitāti (AN), kuras piemēri cita starpā ir autisma, uzmanības deficīta hiperaktivitātes sindroma (UDHS) un disleksijas izraisīšana; tā kā jāveic pētījumi par attīstības toksicitāti un neirotoksicitāti un šādi pētījumi var rosināt veikt īpašus pētījumus, lai risinātu konkrētus jautājumus; tā kā šajā saistībā EFSA īsteno projektu, lai izstrādātu alternatīvus risinājumus nolūkā veikt AN skrīningu, neizmantojot dzīvniekus;

| AE. | tā kā ir bažas, ka regulas īstenošana attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu testēšanā, lai konstatētu bīstamību un novērtētu risku, nav atbilstīga trīs principiem (aizstāšana, samazināšanas un pilnveide), ko paredz Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamiem dzīvniekiem, jo Komisijas Regulas (ES) Nr. 283/2013 un (ES) Nr. 284/2013, kā arī attiecīgās pamatnostādnes kopš to pieņemšanas nav atjauninātas, neskatoties uz to, ka ir pieejami apstiprināti alternatīvi testi un tehnoloģijas; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ir bažas, ka regulas īstenošana attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu testēšanā, lai konstatētu bīstamību un novērtētu risku, nav atbilstīga trīs principiem (aizstāšana, samazināšanas un pilnveide), ko paredz Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamiem dzīvniekiem, jo Komisijas Regulas (ES) Nr. 283/2013 un (ES) Nr. 284/2013, kā arī attiecīgās pamatnostādnes kopš to pieņemšanas nav atjauninātas, neskatoties uz to, ka ir pieejami apstiprināti alternatīvi testi un tehnoloģijas;

| AF. | tā kā testēšana, lai konstatētu ietekmi uz cilvēku veselību, ietver dzīvnieku izmantošanu un tādēļ ne vienmēr ļauj precīzi noteikt iedarbību uz cilvēku; |
| --- | --- |

AF.

tā kā testēšana, lai konstatētu ietekmi uz cilvēku veselību, ietver dzīvnieku izmantošanu un tādēļ ne vienmēr ļauj precīzi noteikt iedarbību uz cilvēku;

| AG. | tā kā ir jāpaātrina jaunu tādu metožu apstiprināšana, kurās neizmanto dzīvniekus un kuras sniedz informāciju par mehānismiem, kas rada toksicitāti cilvēkiem, tostarp par procesiem, kas rada negatīvu iedarbību uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

AG.

tā kā ir jāpaātrina jaunu tādu metožu apstiprināšana, kurās neizmanto dzīvniekus un kuras sniedz informāciju par mehānismiem, kas rada toksicitāti cilvēkiem, tostarp par procesiem, kas rada negatīvu iedarbību uz cilvēkiem;

| AH. | tā kā daudzu trešo valstu lauksaimniecības produktu ražošanā tiek nodrošināts zemāks cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmenis attiecībā uz atļauju izsniegšanu un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu; tā kā jānodrošina, lai ES aizsardzības līmeni neapdraudētu lauksaimniecības produktu imports no trešām valstīm; |
| --- | --- |

AH.

tā kā daudzu trešo valstu lauksaimniecības produktu ražošanā tiek nodrošināts zemāks cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmenis attiecībā uz atļauju izsniegšanu un augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu; tā kā jānodrošina, lai ES aizsardzības līmeni neapdraudētu lauksaimniecības produktu imports no trešām valstīm;

| AI. | tā kā nelikumīgi importēti augu aizsardzības līdzekļi ir nonākuši apritē ES un tiek izmantoti, radot iespēju apdraudējumu sabiedrības veselībai un negodīgu konkurenci attiecībā pret augu aizsardzības līdzekļiem, uz kuriem attiecas atļaušanas procedūra saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

AI.

tā kā nelikumīgi importēti augu aizsardzības līdzekļi ir nonākuši apritē ES un tiek izmantoti, radot iespēju apdraudējumu sabiedrības veselībai un negodīgu konkurenci attiecībā pret augu aizsardzības līdzekļiem, uz kuriem attiecas atļaušanas procedūra saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem;

Pieteikums darbīgo vielu apstiprināšanai

| AJ. | tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par pārredzamības trūkumu un interešu konfliktu saistībā ar pieteikumu iesniedzēju tiesībām, pirmo reizi iesniedzot pieteikumu darbīgās vielas apstiprināšanai, izvēlēties ziņotāju dalībvalsti (ZD); |
| --- | --- |

AJ.

tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par pārredzamības trūkumu un interešu konfliktu saistībā ar pieteikumu iesniedzēju tiesībām, pirmo reizi iesniedzot pieteikumu darbīgās vielas apstiprināšanai, izvēlēties ziņotāju dalībvalsti (ZD);

| AK. | tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par pārredzamības trūkumu un interešu konfliktu saistībā ar to, ka ZD kurai Komisija uztic pienākumu atjaunināt novērtējuma ziņojumu, var būt tā pati dalībvalsts, kura sagatavojusi sākotnējo novērtējuma ziņojuma projektu; |
| --- | --- |

AK.

tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par pārredzamības trūkumu un interešu konfliktu saistībā ar to, ka ZD kurai Komisija uztic pienākumu atjaunināt novērtējuma ziņojumu, var būt tā pati dalībvalsts, kura sagatavojusi sākotnējo novērtējuma ziņojuma projektu;

| AL. | tā kā pēc regulas stāšanās spēkā saistībā ar jaunām darbīgajām vielām pieteikumu iesniedzēji kā ZD ir izraudzījušies tikai 11 no 28 dalībvalstīm, un tas uzskatāmi norāda uz būtiskām zinātības un personāla atšķirībām; |
| --- | --- |

AL.

tā kā pēc regulas stāšanās spēkā saistībā ar jaunām darbīgajām vielām pieteikumu iesniedzēji kā ZD ir izraudzījušies tikai 11 no 28 dalībvalstīm, un tas uzskatāmi norāda uz būtiskām zinātības un personāla atšķirībām;

| AM. | tā kā Francija, Nīderlande, Vācija un Apvienotā Karaliste ir izskatījušas aptuveni 80 % visu pieteikumu; tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības būtiski ietekmēs citu dalībvalstu darba apjomu; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Francija, Nīderlande, Vācija un Apvienotā Karaliste ir izskatījušas aptuveni 80 % visu pieteikumu; tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības būtiski ietekmēs citu dalībvalstu darba apjomu;

| AN. | tā kā saskaņā ar regulas 8. panta 1. punktu pieteikuma iesniedzējam ir pienākums iesniegt kopsavilkuma dokumentu, kurā cita starpā būtu jāietver izmēģinājumu un pētījumu kopsavilkumi un rezultāti par katru darbīgās vielas datu prasību punktu, tostarp visas iesniegtās informācijas novērtējums; |
| --- | --- |

AN.

tā kā saskaņā ar regulas 8. panta 1. punktu pieteikuma iesniedzējam ir pienākums iesniegt kopsavilkuma dokumentu, kurā cita starpā būtu jāietver izmēģinājumu un pētījumu kopsavilkumi un rezultāti par katru darbīgās vielas datu prasību punktu, tostarp visas iesniegtās informācijas novērtējums;

| AO. | tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par tiesību aktos paredzēto novērtēšanas pieeju un jo īpaši attiecībā uz to, kam būtu jāveic zinātniski pētījumi un jāsagatavo pierādījumi par darbīgo vielu novērtēšanu, kam būtu jānodrošina zinātniski recenzētas publikācijas un jānovērtē pētījumi; |
| --- | --- |

AO.

tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par tiesību aktos paredzēto novērtēšanas pieeju un jo īpaši attiecībā uz to, kam būtu jāveic zinātniski pētījumi un jāsagatavo pierādījumi par darbīgo vielu novērtēšanu, kam būtu jānodrošina zinātniski recenzētas publikācijas un jānovērtē pētījumi;

| AP. | tā kā saskaņā ar regulas 8. panta 5. punktu pieteikuma iesniedzējam ir pienākums pievienot dokumentiem pieejamās zinātniski recenzētās publikācijas par darbīgo vielu un tās attiecīgajiem metabolītiem; |
| --- | --- |

AP.

tā kā saskaņā ar regulas 8. panta 5. punktu pieteikuma iesniedzējam ir pienākums pievienot dokumentiem pieejamās zinātniski recenzētās publikācijas par darbīgo vielu un tās attiecīgajiem metabolītiem;

| AQ. | tā kā par jaunām darbīgajām vielām parasti ir pieejami tikai pieteikuma iesniedzēja sagatavoti dati, kas iegūti normatīvajos aktos paredzētos pētījumos; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā par jaunām darbīgajām vielām parasti ir pieejami tikai pieteikuma iesniedzēja sagatavoti dati, kas iegūti normatīvajos aktos paredzētos pētījumos;

| AR. | tā kā risku novērtējumu pamatā jābūt visiem attiecīgajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem; tā kā zinātniski recenzētās publikācijas nodrošina nozīmīgu informāciju, kas papildina pieteikumu iesniedzēju sniegto informāciju par pētījumiem, kuri balstīti uz labu laboratorijas praksi (LLP), un var ietver konstatējumus, kas brīdina vērtētājus par negatīvo ietekmi, ko nekonstatē standarta pārbaudēs; |
| --- | --- |

AR.

tā kā risku novērtējumu pamatā jābūt visiem attiecīgajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem; tā kā zinātniski recenzētās publikācijas nodrošina nozīmīgu informāciju, kas papildina pieteikumu iesniedzēju sniegto informāciju par pētījumiem, kuri balstīti uz labu laboratorijas praksi (LLP), un var ietver konstatējumus, kas brīdina vērtētājus par negatīvo ietekmi, ko nekonstatē standarta pārbaudēs;

| AS. | tā kā LLP principus ir izstrādājusi ESAO, lai nodrošinātu, ka pētījumi tiek veikti atbilstīgi konkrētām testēšanas metodēm, lai novērstu krāpšanu; tā kā ES šos principus ir pieņēmusi Direktīvā 2004/10/EK, kas prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai laboratorijas, kuras veic ķīmisku vielu drošības pētījumus, atbilstu ESAO LLP principiem, kā arī Direktīvā 2004/9/EK, kura paredz pienākumu dalībvalstīm izraudzīties iestādes, kuras ir atbildīgas par LLP pārbaudēm to teritorijā; |
| --- | --- |

AS.

tā kā LLP principus ir izstrādājusi ESAO, lai nodrošinātu, ka pētījumi tiek veikti atbilstīgi konkrētām testēšanas metodēm, lai novērstu krāpšanu; tā kā ES šos principus ir pieņēmusi Direktīvā 2004/10/EK, kas prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai laboratorijas, kuras veic ķīmisku vielu drošības pētījumus, atbilstu ESAO LLP principiem, kā arī Direktīvā 2004/9/EK, kura paredz pienākumu dalībvalstīm izraudzīties iestādes, kuras ir atbildīgas par LLP pārbaudēm to teritorijā;

| AT. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2015. gada ziņojumu visas dalībvalstis ir transponējušas LLP direktīvas un ir izveidojušas darboties spējīgas LLP atbilstības uzraudzības valstu programmas; |
| --- | --- |

AT.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2015. gada ziņojumu visas dalībvalstis ir transponējušas LLP direktīvas un ir izveidojušas darboties spējīgas LLP atbilstības uzraudzības valstu programmas;

| AU. | tā kā ESAO testēšanas pamatnostādnes nodrošina, ka pētījumi ir reproducējami, atbilstīgi un vienveidīgi un dod iespēju regulējošajām iestādēm novērtēt pētījumu kvalitāti un atbilstību, nodrošināt pētījumu metodikas atbilstību un veicināt datu savstarpējo atzīšanu dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

AU.

tā kā ESAO testēšanas pamatnostādnes nodrošina, ka pētījumi ir reproducējami, atbilstīgi un vienveidīgi un dod iespēju regulējošajām iestādēm novērtēt pētījumu kvalitāti un atbilstību, nodrošināt pētījumu metodikas atbilstību un veicināt datu savstarpējo atzīšanu dalībvalstu starpā;

Ziņotājas dalībvalsts (ZD) novērtējuma ziņojuma projekts

| AV. | tā kā saskaņā ar regulas 11. panta 2. punktu “ziņotāja dalībvalsts veic neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu novērtējumu, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas”; |
| --- | --- |

AV.

tā kā saskaņā ar regulas 11. panta 2. punktu “ziņotāja dalībvalsts veic neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu novērtējumu, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas”;

| AW. | tā kā ir konstatēts, ka dažādas dalībvalstis, veicot ziņotājas dalībvalsts pienākumus, izmanto atšķirīgu praksi, atsaucoties uz pieteikuma iesniedzēja zinātniski recenzēto publikāciju kopsavilkumiem; tā kā pamatprincips paredz, ka ikvienā zinātniskā publikācijā skaidri jānorāda citu autoru atziņas, izmantojot pēdiņas; |
| --- | --- |

AW.

tā kā ir konstatēts, ka dažādas dalībvalstis, veicot ziņotājas dalībvalsts pienākumus, izmanto atšķirīgu praksi, atsaucoties uz pieteikuma iesniedzēja zinātniski recenzēto publikāciju kopsavilkumiem; tā kā pamatprincips paredz, ka ikvienā zinātniskā publikācijā skaidri jānorāda citu autoru atziņas, izmantojot pēdiņas;

| AX. | tā kā Parlaments atzīst debates par publikāciju kopsavilkumu riska novērtējuma ziņojumā par glifosātu, ko sagatavojis Vācijas Federālais riska novērtējuma institūts (BfR); tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par to, ka būtiski novērtējuma elementi riska novērtējuma ziņojuma par glifosātu projektā ir pārņemti no pieteikuma, skaidri nenorādot, ka tās ir atsauces; |
| --- | --- |

AX.

tā kā Parlaments atzīst debates par publikāciju kopsavilkumu riska novērtējuma ziņojumā par glifosātu, ko sagatavojis Vācijas Federālais riska novērtējuma institūts (BfR); tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas bažas par to, ka būtiski novērtējuma elementi riska novērtējuma ziņojuma par glifosātu projektā ir pārņemti no pieteikuma, skaidri nenorādot, ka tās ir atsauces;

EFSA atzinums par novērtējuma ziņojuma projektu un ECHA darbīgo vielu klasifikācija

| AY. | tā kā Savienības augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas sistēmas uzticamība ir īpaši atkarīga no sabiedrības uzticēšanās EFSA, kas sniedz zinātniskos atzinumus, kuri ir lēmumu par pārtikas nekaitīgumu Eiropā pamats; tā kā satraukumu rada sabiedrības uzticības EFSA mazināšanās; |
| --- | --- |

AY.

tā kā Savienības augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas sistēmas uzticamība ir īpaši atkarīga no sabiedrības uzticēšanās EFSA, kas sniedz zinātniskos atzinumus, kuri ir lēmumu par pārtikas nekaitīgumu Eiropā pamats; tā kā satraukumu rada sabiedrības uzticības EFSA mazināšanās;

| AZ. | tā kā pašreiz aptuveni divas trešdaļas dalībvalstu ekspertu, kuri strādā EFSA, pārstāv tikai sešas dalībvalstis; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā pašreiz aptuveni divas trešdaļas dalībvalstu ekspertu, kuri strādā EFSA, pārstāv tikai sešas dalībvalstis;

| BA. | tā kā saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta otro daļu, novērtējot darbīgo vielu, vispirms nosaka, vai ir izpildīti II pielikuma 3.6.2. līdz 3.6.4. punktā un 3.7. punktā izklāstītie apstiprināšanas kritēriji (tā dēvētie izslēgšanas kritēriji); tā kā viens no šiem izslēgšanas kritērijiem attiecas uz vielas klasifikāciju kā kancerogēnu vielu (1.A vai 1.B kategorija) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

BA.

tā kā saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta otro daļu, novērtējot darbīgo vielu, vispirms nosaka, vai ir izpildīti II pielikuma 3.6.2. līdz 3.6.4. punktā un 3.7. punktā izklāstītie apstiprināšanas kritēriji (tā dēvētie izslēgšanas kritēriji); tā kā viens no šiem izslēgšanas kritērijiem attiecas uz vielas klasifikāciju kā kancerogēnu vielu (1.A vai 1.B kategorija) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008;

| BB. | tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) saskaņā ar tās nomenklatūru ir klasificējusi glifosātu kā vielu, kas var būt kancerogēna cilvēkiem (2.A kategorija — atbilst 1.B kategorijai Regulā (EK) Nr. 1272/2008); tā kā pēc iepazīšanās ar pieejamo informāciju, tostarp ar IARC novērtējumu, EFSA un ECHA — Eiropas aģentūras, kas ir atbildīgas par zinātnisku novērtējumu veikšanu, kuri ir ES lēmumu par risku pārvaldību pamats, secināja, ka viela nav klasificējama kā kancerogēna saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteikumiem; |
| --- | --- |

BB.

tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) saskaņā ar tās nomenklatūru ir klasificējusi glifosātu kā vielu, kas var būt kancerogēna cilvēkiem (2.A kategorija — atbilst 1.B kategorijai Regulā (EK) Nr. 1272/2008); tā kā pēc iepazīšanās ar pieejamo informāciju, tostarp ar IARC novērtējumu, EFSA un ECHA — Eiropas aģentūras, kas ir atbildīgas par zinātnisku novērtējumu veikšanu, kuri ir ES lēmumu par risku pārvaldību pamats, secināja, ka viela nav klasificējama kā kancerogēna saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteikumiem;

| BC. | tā kā IARC, izdarot secinājumus, atbilstīgi tās darba principiem ir pamatojusies tikai uz publikācijām, EFSA un ECHA, veicot novērtējumu, ir pamatojušās galvenokārt uz nepublicētiem pētījumiem, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedza saskaņā ar regulas 8. pantu, kā arī tām bija pieejami attiecīgie izejas dati; |
| --- | --- |

BC.

tā kā IARC, izdarot secinājumus, atbilstīgi tās darba principiem ir pamatojusies tikai uz publikācijām, EFSA un ECHA, veicot novērtējumu, ir pamatojušās galvenokārt uz nepublicētiem pētījumiem, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedza saskaņā ar regulas 8. pantu, kā arī tām bija pieejami attiecīgie izejas dati;

| BD. | tā kā vairākas citas kompetentās iestādes visā pasaulē, tostarp ASV, Kanādā, Jaunzēlandē, Austrālijā un Japānā, ir pabeigušas jaunus glifosāta novērtējumus un ir secinājušas, ka tas nav kancerogēns; tā kā glifosātu joprojām vērtē ASV Vides aizsardzības aģentūra, kuras ekoloģisko risku novērtējuma projektā skaidri noteikts, ka viela var ietekmēt putnus un zīdītājus, kā arī sauszemes un ūdens augus; |
| --- | --- |

BD.

tā kā vairākas citas kompetentās iestādes visā pasaulē, tostarp ASV, Kanādā, Jaunzēlandē, Austrālijā un Japānā, ir pabeigušas jaunus glifosāta novērtējumus un ir secinājušas, ka tas nav kancerogēns; tā kā glifosātu joprojām vērtē ASV Vides aizsardzības aģentūra, kuras ekoloģisko risku novērtējuma projektā skaidri noteikts, ka viela var ietekmēt putnus un zīdītājus, kā arī sauszemes un ūdens augus;

| BE. | tā kā EFSA veikts salīdzinājums apliecina, ka 2017. gadā no 54 pesticīdiem, kas novērtēti gan ES, gan arī IARC sistēmā, 14 gadījumos ES klasifikācija bija konservatīvāka (un tādējādi arī stingrāka) nekā IARC, 11 gadījumos (glifosāts un 10 citas darbīgās vielas) — mazāk stingra un 29 gadījumos tā bija līdzvērtīga; |
| --- | --- |

BE.

tā kā EFSA veikts salīdzinājums apliecina, ka 2017. gadā no 54 pesticīdiem, kas novērtēti gan ES, gan arī IARC sistēmā, 14 gadījumos ES klasifikācija bija konservatīvāka (un tādējādi arī stingrāka) nekā IARC, 11 gadījumos (glifosāts un 10 citas darbīgās vielas) — mazāk stingra un 29 gadījumos tā bija līdzvērtīga;

| BF. | tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas un joprojām pauž bažas par EFSA un ECHA atzinumiem, kuros secināts, ka glifosātu nevar klasificēt kā kancerogēnu; |
| --- | --- |

BF.

tā kā vairākas ieinteresētās personas ir paudušas un joprojām pauž bažas par EFSA un ECHA atzinumiem, kuros secināts, ka glifosātu nevar klasificēt kā kancerogēnu;

| BG. | tā kā šīs pretrunas, kas radīja bažas, diemžēl nebija iespējams atrisināt Īpašajā komitejā; |
| --- | --- |

BG.

tā kā šīs pretrunas, kas radīja bažas, diemžēl nebija iespējams atrisināt Īpašajā komitejā;

| BH. | tā kā Komisija 2017. gada oktobrī paziņoja, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” ir pieļaujama; tā kā vairāk nekā viens miljons iedzīvotāju aicināja Komisiju ierosināt dalībvalstīm ieviest glifosāta izmantošanas aizliegumu, veikt pesticīdu apstiprināšanas procedūras reformu un ES līmenī noteikt obligātus pesticīdu izmantošanas samazināšanas mērķus; |
| --- | --- |

BH.

tā kā Komisija 2017. gada oktobrī paziņoja, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” ir pieļaujama; tā kā vairāk nekā viens miljons iedzīvotāju aicināja Komisiju ierosināt dalībvalstīm ieviest glifosāta izmantošanas aizliegumu, veikt pesticīdu apstiprināšanas procedūras reformu un ES līmenī noteikt obligātus pesticīdu izmantošanas samazināšanas mērķus;

| BI. | tā kā tā dēvētie Monsanto dokumenti un Kalifornijas štata Augstākās tiesas nesen pieņemtais spriedums lietā Dewayne Johnson pret Monsanto (lieta Nr. CGC-16-550128) un tā pārsūdzība ir radījuši bažas par glifosāta novērtēšanas procesa neatkarību un interešu konfliktu šajā procesā; |
| --- | --- |

BI.

tā kā tā dēvētie Monsanto dokumenti un Kalifornijas štata Augstākās tiesas nesen pieņemtais spriedums lietā Dewayne Johnson pret Monsanto (lieta Nr. CGC-16-550128) un tā pārsūdzība ir radījuši bažas par glifosāta novērtēšanas procesa neatkarību un interešu konfliktu šajā procesā;

Darbīgo vielu apstiprināšana Komisijā

| BJ. | tā kā regula paredz sešu mēnešu termiņu, lai Komisija pēc EFSA secinājumu saņemšanas iesniegtu regulas projektu; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā regula paredz sešu mēnešu termiņu, lai Komisija pēc EFSA secinājumu saņemšanas iesniegtu regulas projektu;

| BK. | tā kā lēmumā atjaunot glifosāta apstiprinājumu nebija noteikti nekādi juridiski saistoši riska mazināšanas pasākumi Savienības līmenī; tā kā Komisija nolēma apstiprināšanas nosacījumos pieņemt īpašu ieteikumu, kas paredzēja, ka dalībvalstīm, piešķirot atļauju glifosātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, jāpievērš īpaša vērība sauszemes mugurkaulniekiem radītajiem riskiem; tā kā augsts ilgtermiņa risks nemērķa sauszemes mugurkaulniekiem, tostarp zīdītājiem un putniem, tika konstatēts gandrīz visiem glifosāta lietojumiem; |
| --- | --- |

BK.

tā kā lēmumā atjaunot glifosāta apstiprinājumu nebija noteikti nekādi juridiski saistoši riska mazināšanas pasākumi Savienības līmenī; tā kā Komisija nolēma apstiprināšanas nosacījumos pieņemt īpašu ieteikumu, kas paredzēja, ka dalībvalstīm, piešķirot atļauju glifosātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, jāpievērš īpaša vērība sauszemes mugurkaulniekiem radītajiem riskiem; tā kā augsts ilgtermiņa risks nemērķa sauszemes mugurkaulniekiem, tostarp zīdītājiem un putniem, tika konstatēts gandrīz visiem glifosāta lietojumiem;

| BL. | tā kā ECHA secināja, ka glifosāts izraisa nopietnus acu bojājumus un ilgstoši ir toksisks ūdens dzīvniekiem; |
| --- | --- |

BL.

tā kā ECHA secināja, ka glifosāts izraisa nopietnus acu bojājumus un ilgstoši ir toksisks ūdens dzīvniekiem;

| BM. | tā kā nav skaidrs, kādos gadījumos Komisija un dalībvalstis uzskata, ka vide tiek nevēlami apdraudēta; |
| --- | --- |

BM.

tā kā nav skaidrs, kādos gadījumos Komisija un dalībvalstis uzskata, ka vide tiek nevēlami apdraudēta;

| BN. | tā kā bažas rada tas, ka Komisija ar dalībvalstu atbalstu apstiprina darbīgās vielas, kuras EFSA ir atzinusi par tādām, kas rada augstu risku videi un bioloģiskajai daudzveidībai, ņemot vērā, ka saskaņā ar regulas 4. panta 3. punkta e) apakšpunktu augu aizsardzības līdzeklim nedrīkst būt nevēlama iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

BN.

tā kā bažas rada tas, ka Komisija ar dalībvalstu atbalstu apstiprina darbīgās vielas, kuras EFSA ir atzinusi par tādām, kas rada augstu risku videi un bioloģiskajai daudzveidībai, ņemot vērā, ka saskaņā ar regulas 4. panta 3. punkta e) apakšpunktu augu aizsardzības līdzeklim nedrīkst būt nevēlama iedarbība uz vidi;

| BO. | tā kā Eiropas Ombuds savā 2016. gada 18. februāra lēmumā lietā 12/2013/MDC norādīja, ka apliecinošas informācijas iesniegšanai nevajadzētu ietekmēt datu prasības, kuras ir spēkā laikā, kad tiek iesniegts pieteikums saistībā ar veselības apdraudējumu novērtējumu, un kuru izpildei ir pieejamas atbilstīgas vadlīnijas; |
| --- | --- |

BO.

tā kā Eiropas Ombuds savā 2016. gada 18. februāra lēmumā lietā 12/2013/MDC norādīja, ka apliecinošas informācijas iesniegšanai nevajadzētu ietekmēt datu prasības, kuras ir spēkā laikā, kad tiek iesniegts pieteikums saistībā ar veselības apdraudējumu novērtējumu, un kuru izpildei ir pieejamas atbilstīgas vadlīnijas;

| BP. | tā kā uz apliecinošiem datiem parasti neattiecas tāda zinātniska pārbaude vai izvērtēšana kā datiem, ko iesniedz sākotnējā pieteikumā, jo attiecībā uz tiem sistemātiski netiek veikta EFSA zinātniskā recenzēšana; tā kā Eiropas Ombuds savā 2016. gada lēmumā aicināja Komisiju novērtēt, vai turpmāk nevajadzētu veikt visas apliecinošās informācijas sistemātisku EFSA zinātnisko recenzēšanu un vai atbilstīgi nevajadzētu grozīt vadlīnijas; |
| --- | --- |

BP.

tā kā uz apliecinošiem datiem parasti neattiecas tāda zinātniska pārbaude vai izvērtēšana kā datiem, ko iesniedz sākotnējā pieteikumā, jo attiecībā uz tiem sistemātiski netiek veikta EFSA zinātniskā recenzēšana; tā kā Eiropas Ombuds savā 2016. gada lēmumā aicināja Komisiju novērtēt, vai turpmāk nevajadzētu veikt visas apliecinošās informācijas sistemātisku EFSA zinātnisko recenzēšanu un vai atbilstīgi nevajadzētu grozīt vadlīnijas;

| BQ. | tā kā, pamatojoties uz paveiktā darba pārbaudes ziņojumu, ko Komisija iesniedza 2018. gada februārī par desmit darbīgajām vielām, kas pārbaudītas saistībā ar Ombuda pieprasījumu, apstiprinošo datu procedūras dēļ radās situācija, ka divas darbīgās vielas — haloksifops-P un malations, kuru izmantošana citādi tiktu ierobežota, ir pieejamas tirgū ilgāku laiku; |
| --- | --- |

BQ.

tā kā, pamatojoties uz paveiktā darba pārbaudes ziņojumu, ko Komisija iesniedza 2018. gada februārī par desmit darbīgajām vielām, kas pārbaudītas saistībā ar Ombuda pieprasījumu, apstiprinošo datu procedūras dēļ radās situācija, ka divas darbīgās vielas — haloksifops-P un malations, kuru izmantošana citādi tiktu ierobežota, ir pieejamas tirgū ilgāku laiku;

| BR. | tā kā datu par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem trūkuma galvenais iemesls ir tas, ka datu prasības ir izstrādātas ķīmiskiem augu aizsardzības līdzekļiem un tādēļ nav piemērotas bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem; |
| --- | --- |

BR.

tā kā datu par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem trūkuma galvenais iemesls ir tas, ka datu prasības ir izstrādātas ķīmiskiem augu aizsardzības līdzekļiem un tādēļ nav piemērotas bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem;

| BS. | tā kā, neskatoties uz riskiem, ko EFSA konstatēja savos secinājumos par darbīgajām vielām, Komisija bieži vien riska mazināšanas pasākumus uztic dalībvalstīm, neskatoties uz to, ka regula paredz iespēju Komisijai piemērot šādus pasākumus ES līmenī; tā kā Eiropas Ombuds šādu pieeju ir nosodījis savā lēmumā lietā 12/2013/MDC; |
| --- | --- |

BS.

tā kā, neskatoties uz riskiem, ko EFSA konstatēja savos secinājumos par darbīgajām vielām, Komisija bieži vien riska mazināšanas pasākumus uztic dalībvalstīm, neskatoties uz to, ka regula paredz iespēju Komisijai piemērot šādus pasākumus ES līmenī; tā kā Eiropas Ombuds šādu pieeju ir nosodījis savā lēmumā lietā 12/2013/MDC;

| BT. | tā kā ir lietderīgi paredzēt, lai dalībvalstis pieņemtu lēmumus par riska pārvaldības pasākumiem attiecībā uz to īpašajām situācijām; |
| --- | --- |

BT.

tā kā ir lietderīgi paredzēt, lai dalībvalstis pieņemtu lēmumus par riska pārvaldības pasākumiem attiecībā uz to īpašajām situācijām;

| BU. | tā kā pietiekami nav pieejami zema riska augu aizsardzības līdzekļi; tā kā no gandrīz 500 vielām, kas pieejamas ES tirgū, tikai desmit vielas ir apstiprinātas kā zema riska darbīgās vielas; tā kā zema riska augu aizsardzības līdzekļu ierobežotā pieejamība apgrūtina integrētās augu aizsardzības īstenošanu un attīstību; tā kā zema riska augu aizsardzības līdzekļu pieejamību ierobežo ilgstošais novērtēšanas, apstiprināšanas un reģistrācijas process; |
| --- | --- |

BU.

tā kā pietiekami nav pieejami zema riska augu aizsardzības līdzekļi; tā kā no gandrīz 500 vielām, kas pieejamas ES tirgū, tikai desmit vielas ir apstiprinātas kā zema riska darbīgās vielas; tā kā zema riska augu aizsardzības līdzekļu ierobežotā pieejamība apgrūtina integrētās augu aizsardzības īstenošanu un attīstību; tā kā zema riska augu aizsardzības līdzekļu pieejamību ierobežo ilgstošais novērtēšanas, apstiprināšanas un reģistrācijas process;

| BV. | tā kā mūsdienās var izmantot progresīvas tehnoloģijas, piemēram, precīzo lauksaimniecību un robotiku, lai precīzi uzraudzītu un sākotnējā posmā likvidētu nezāles vai kaitīgus insektus; tā kā progresīvās tehnoloģijas Eiropas Savienībā joprojām nav pietiekami attīstītas un šajā jomā vajadzīgs Savienības un dalībvalstu atbalsts; |
| --- | --- |

BV.

tā kā mūsdienās var izmantot progresīvas tehnoloģijas, piemēram, precīzo lauksaimniecību un robotiku, lai precīzi uzraudzītu un sākotnējā posmā likvidētu nezāles vai kaitīgus insektus; tā kā progresīvās tehnoloģijas Eiropas Savienībā joprojām nav pietiekami attīstītas un šajā jomā vajadzīgs Savienības un dalībvalstu atbalsts;

Augu aizsardzības līdzekļu atļaušana dalībvalstīs

| BW. | tā kā augu aizsardzības līdzekļi pirms to apstiprināšanas būtu rūpīgi jānovērtē, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas; tā kā personāla un/vai finansējuma trūkums var veicināt pārmērīgu paļaušanos uz novērtējumu, kas veikts saistībā ar darbīgo vielu apstiprināšanu, pieņemot lēmumus par augus aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

BW.

tā kā augu aizsardzības līdzekļi pirms to apstiprināšanas būtu rūpīgi jānovērtē, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas; tā kā personāla un/vai finansējuma trūkums var veicināt pārmērīgu paļaušanos uz novērtējumu, kas veikts saistībā ar darbīgo vielu apstiprināšanu, pieņemot lēmumus par augus aizsardzības līdzekļiem;

| BX. | tā kā augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūrā un jo īpaši riska novērtējuma datu prasībās būtu jāņem vērā augu aizsardzības līdzekļu faktiskais izmantojums; |
| --- | --- |

BX.

tā kā augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas procedūrā un jo īpaši riska novērtējuma datu prasībās būtu jāņem vērā augu aizsardzības līdzekļu faktiskais izmantojums;

| BY. | tā kā, piešķirot atļauju augu aizsardzības līdzekļiem, arī turpmāk īpaša vērība jāpievērš neaizsargāto grupu apdraudējumiem; tā kā regulā neaizsargātās grupas noteiktas kā personas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība, novērtējot augu aizsardzības līdzekļu ietekmi akūtu vai hronisku veselības traucējumu izraisīšanā; tā kā pie šīm grupām pieder grūtnieces un sievietes, kas baro bērnu ar krūti, nedzimuši bērni, zīdaiņi un bērni, veci cilvēki, strādnieki un iedzīvotāji, kas ilgu laiku pakļauti pesticīdu iedarbībai; |
| --- | --- |

BY.

tā kā, piešķirot atļauju augu aizsardzības līdzekļiem, arī turpmāk īpaša vērība jāpievērš neaizsargāto grupu apdraudējumiem; tā kā regulā neaizsargātās grupas noteiktas kā personas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība, novērtējot augu aizsardzības līdzekļu ietekmi akūtu vai hronisku veselības traucējumu izraisīšanā; tā kā pie šīm grupām pieder grūtnieces un sievietes, kas baro bērnu ar krūti, nedzimuši bērni, zīdaiņi un bērni, veci cilvēki, strādnieki un iedzīvotāji, kas ilgu laiku pakļauti pesticīdu iedarbībai;

| BZ. | tā kā saskaņā ar regulas 25. pantu, lai apstiprinātu aizsargvielas un sinerģistus, tiem piemēro tādu pašu apstiprināšanas procedūru, kādu piemēro darbīgām vielām; tā kā Komisija līdz šim nav apstiprinājusi nevienu aizsargvielu vai sinerģistu; |
| --- | --- |

BZ.

tā kā saskaņā ar regulas 25. pantu, lai apstiprinātu aizsargvielas un sinerģistus, tiem piemēro tādu pašu apstiprināšanas procedūru, kādu piemēro darbīgām vielām; tā kā Komisija līdz šim nav apstiprinājusi nevienu aizsargvielu vai sinerģistu;

| CA. | tā kā saskaņā ar regulas 27. pantu Komisijai ir pienākums III pielikumā iekļaut nepieņemamu papildvielu negatīvo sarakstu; tā kā Komisija vēl nav pieņēmusi papildvielu negatīvo sarakstu, taču ir paudusi nodomu to izdarīt līdz 2018. gada beigām; tā kā šāda kavēšanas ir nepieņemama, ņemot vērā šādu vielu iedarbību; tā kā vairākas dalībvalstis ir izveidojušas savu papildvielu negatīvo sarakstu, jo nav šāda Savienības līmeņa saraksta; |
| --- | --- |

CA.

tā kā saskaņā ar regulas 27. pantu Komisijai ir pienākums III pielikumā iekļaut nepieņemamu papildvielu negatīvo sarakstu; tā kā Komisija vēl nav pieņēmusi papildvielu negatīvo sarakstu, taču ir paudusi nodomu to izdarīt līdz 2018. gada beigām; tā kā šāda kavēšanas ir nepieņemama, ņemot vērā šādu vielu iedarbību; tā kā vairākas dalībvalstis ir izveidojušas savu papildvielu negatīvo sarakstu, jo nav šāda Savienības līmeņa saraksta;

| CB. | tā kā šādu ES līmeņa sarakstu neesamība apgrūtina augu aizsardzības līdzekļu rūpīgu riska novērtēšanu; |
| --- | --- |

CB.

tā kā šādu ES līmeņa sarakstu neesamība apgrūtina augu aizsardzības līdzekļu rūpīgu riska novērtēšanu;

| CC. | tā kā ir izskanējušas bažas par zonālo sistēmu un jo īpaši par kavēšanos procedūras īstenošanā un par to, ka nereti tiek veikta pieteikumu pilnīga vai daļēja pārskatīšana saistībā ar savstarpējo atzīšanu, kuras iemesls ir vienas zonas dalībvalstu vērtēšanas modeļu atšķirīgās valsts prasības; tā kā dalībvalstu savstarpējās atzīšanas procedūras mērķis bija vienkāršot procedūras un vairot uzticību dalībvalstu starpā; tā kā savstarpējās atzīšanas procedūras piemērošana tiek uzskatīta par nozīmīgu mehānismu, lai veicinātu darba dalīšanu un nodrošinātu termiņu ievērošanu, vienlaikus garantējot optimālu aizsardzību, un tai ir būtiska nozīme iekšējā tirgus darbības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

CC.

tā kā ir izskanējušas bažas par zonālo sistēmu un jo īpaši par kavēšanos procedūras īstenošanā un par to, ka nereti tiek veikta pieteikumu pilnīga vai daļēja pārskatīšana saistībā ar savstarpējo atzīšanu, kuras iemesls ir vienas zonas dalībvalstu vērtēšanas modeļu atšķirīgās valsts prasības; tā kā dalībvalstu savstarpējās atzīšanas procedūras mērķis bija vienkāršot procedūras un vairot uzticību dalībvalstu starpā; tā kā savstarpējās atzīšanas procedūras piemērošana tiek uzskatīta par nozīmīgu mehānismu, lai veicinātu darba dalīšanu un nodrošinātu termiņu ievērošanu, vienlaikus garantējot optimālu aizsardzību, un tai ir būtiska nozīme iekšējā tirgus darbības nodrošināšanā;

| CD. | tā kā Komisija veic darbu saistībā ar IT sistēmu — Augu aizsardzības līdzekļu apstiprināšanas pieteikumu pārvaldības sistēmu (PPPAMS), kas būs pieejama sabiedrībai un atvieglos savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

CD.

tā kā Komisija veic darbu saistībā ar IT sistēmu — Augu aizsardzības līdzekļu apstiprināšanas pieteikumu pārvaldības sistēmu (PPPAMS), kas būs pieejama sabiedrībai un atvieglos savstarpējo atzīšanu;

| CE. | tā kā pašreiz netiek uzraudzīti visi ES atļautie augu aizsardzības līdzekļi, jo dalībvalstīm nav pienākuma sistemātiski informēt Komisiju par to lēmumiem par atļauju piešķiršanu; |
| --- | --- |

CE.

tā kā pašreiz netiek uzraudzīti visi ES atļautie augu aizsardzības līdzekļi, jo dalībvalstīm nav pienākuma sistemātiski informēt Komisiju par to lēmumiem par atļauju piešķiršanu;

| CF. | tā kā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2013 ir jāveic pētījumi par ilglaicīgo toksiskumu; tā kā Komisijas Regulā (ES) Nr. 284/2013 pašreiz ir noteikts veikt toksikoloģiskos pētījumus par iedarbību uz operatoriem, garāmgājējiem un iedzīvotājiem, kā arī uz strādājošiem, vairākus pētījumus par ilglaicīgo un hronisko toksiskumu dzīvniekiem, kā arī par apriti un iedarbību augsnē, ūdenī un gaisā, tostarp noārdīšanās ceļu un ātrumu gaisā un pārnesi pa gaisu, taču nav noteikti pētījumi par augu aizsardzības līdzekļu ilglaicīgo toksiskumu; |
| --- | --- |

CF.

tā kā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2013 ir jāveic pētījumi par ilglaicīgo toksiskumu; tā kā Komisijas Regulā (ES) Nr. 284/2013 pašreiz ir noteikts veikt toksikoloģiskos pētījumus par iedarbību uz operatoriem, garāmgājējiem un iedzīvotājiem, kā arī uz strādājošiem, vairākus pētījumus par ilglaicīgo un hronisko toksiskumu dzīvniekiem, kā arī par apriti un iedarbību augsnē, ūdenī un gaisā, tostarp noārdīšanās ceļu un ātrumu gaisā un pārnesi pa gaisu, taču nav noteikti pētījumi par augu aizsardzības līdzekļu ilglaicīgo toksiskumu;

| CG. | tā kā dalībvalstis veic augu aizsardzības līdzekļu un to iespējamo aizstājēju salīdzinošu novērtējumu; tā kā mērķis ir aizstāt šādus līdzekļus ar drošākiem augu aizsardzības līdzekļiem un neķīmiskām metodēm, piemēram, metodēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvā 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (29); |
| --- | --- |

CG.

tā kā dalībvalstis veic augu aizsardzības līdzekļu un to iespējamo aizstājēju salīdzinošu novērtējumu; tā kā mērķis ir aizstāt šādus līdzekļus ar drošākiem augu aizsardzības līdzekļiem un neķīmiskām metodēm, piemēram, metodēm, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvā 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (29);

| CH. | tā kā nesenos ziņojumos uzsvērts, ka būtiski samazinājusies putnu un kukaiņu, jo īpaši bišu un citu apputeksnētāju, bioloģiskā daudzveidība; tā kā pēdējo 27 gadu laikā aizsargājamās teritorijās ir novērota kopējās lidojošo kukaiņu biomasas samazināšanās par vairāk nekā 75 % (30); tā kā lauksaimniecības intensifikācija (piemēram, pesticīdu izmantošana, augsnes apstrāde visu gadu, mēslošanas līdzekļu intensīvāka izmantošana un agronomisko pasākumu biežums), kas minētajā analīzē netika ņemta vērā, var būt būtisks iemesls; tā kā lauksaimniecības intensifikācija ir saistīta ar augu, kukaiņu, putnu un citu sugu bioloģiskās daudzveidības vispārēju samazināšanos; tā kā it īpaši bišu un citu apputeksnētāju bioloģiskajai daudzveidībai un stabilām ekosistēmām ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu plaukstošu un ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

CH.

tā kā nesenos ziņojumos uzsvērts, ka būtiski samazinājusies putnu un kukaiņu, jo īpaši bišu un citu apputeksnētāju, bioloģiskā daudzveidība; tā kā pēdējo 27 gadu laikā aizsargājamās teritorijās ir novērota kopējās lidojošo kukaiņu biomasas samazināšanās par vairāk nekā 75 % (30); tā kā lauksaimniecības intensifikācija (piemēram, pesticīdu izmantošana, augsnes apstrāde visu gadu, mēslošanas līdzekļu intensīvāka izmantošana un agronomisko pasākumu biežums), kas minētajā analīzē netika ņemta vērā, var būt būtisks iemesls; tā kā lauksaimniecības intensifikācija ir saistīta ar augu, kukaiņu, putnu un citu sugu bioloģiskās daudzveidības vispārēju samazināšanos; tā kā it īpaši bišu un citu apputeksnētāju bioloģiskajai daudzveidībai un stabilām ekosistēmām ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu plaukstošu un ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari;

| CI. | tā kā atzinīgi vērtējams aizliegums āra vidē lietos trīs neonikotinoīdus (imidakloprīdu, klotianidīnu un tiametoksamu); tā kā nepamatotiem izņēmumiem saskaņā ar 53. pantu nevajadzētu apdraudēt minēto vielu aizliegumu piemērošanu; |
| --- | --- |

CI.

tā kā atzinīgi vērtējams aizliegums āra vidē lietos trīs neonikotinoīdus (imidakloprīdu, klotianidīnu un tiametoksamu); tā kā nepamatotiem izņēmumiem saskaņā ar 53. pantu nevajadzētu apdraudēt minēto vielu aizliegumu piemērošanu;

| CJ. | tā kā pēc iespējas būtu jāierobežo arī citi sistēmiski augu aizsardzības līdzekļi, tostarp sēklu apstrādē, ja tie apdraud cilvēku veselību un vidi; |
| --- | --- |

CJ.

tā kā pēc iespējas būtu jāierobežo arī citi sistēmiski augu aizsardzības līdzekļi, tostarp sēklu apstrādē, ja tie apdraud cilvēku veselību un vidi;

| CK. | tā kā ES pastāvīgi palielinās tādu gadījumu skaits, kad izmantota un konstatēta atļaujas izsniegšana ārkārtas situācijā saskaņā ar regulas 53. panta 2. punktu; tā kā dažas dalībvalstis 53. pantu izmanto daudz biežāk nekā citas; tā kā EFSA nesen veiktā novērtējumā par trīs neonikotinoīdu atļaušanu ārkārtas situācijā secināja, ka dažos gadījumos attiecīgās atļaujas tika izsniegtas atbilstīgi tiesību aktu noteikumiem, taču vairākos gadījumos attiecīgie nosacījumi netika ievēroti; |
| --- | --- |

CK.

tā kā ES pastāvīgi palielinās tādu gadījumu skaits, kad izmantota un konstatēta atļaujas izsniegšana ārkārtas situācijā saskaņā ar regulas 53. panta 2. punktu; tā kā dažas dalībvalstis 53. pantu izmanto daudz biežāk nekā citas; tā kā EFSA nesen veiktā novērtējumā par trīs neonikotinoīdu atļaušanu ārkārtas situācijā secināja, ka dažos gadījumos attiecīgās atļaujas tika izsniegtas atbilstīgi tiesību aktu noteikumiem, taču vairākos gadījumos attiecīgie nosacījumi netika ievēroti;

| CL. | tā kā sistēmiska kavēšanās atļaušanas procedūru īstenošanā var arī veicināt atļaujas izsniegšanas ārkārtas situācijā izmantošanu; tā kā atsauce uz 53. pantā noteiktajiem izņēmumiem attiecībā uz nelieliem lietojumiem īpašās situācijās, kas faktiski nav ārkārtas situācijas, izmantošana nav ne ilgtspējīga, nedz arī atbilstīga; tā kā EFSA būtu jānovērtē aizstāšanas ietekme, kā arī neķīmisko metožu pieejamība; |
| --- | --- |

CL.

tā kā sistēmiska kavēšanās atļaušanas procedūru īstenošanā var arī veicināt atļaujas izsniegšanas ārkārtas situācijā izmantošanu; tā kā atsauce uz 53. pantā noteiktajiem izņēmumiem attiecībā uz nelieliem lietojumiem īpašās situācijās, kas faktiski nav ārkārtas situācijas, izmantošana nav ne ilgtspējīga, nedz arī atbilstīga; tā kā EFSA būtu jānovērtē aizstāšanas ietekme, kā arī neķīmisko metožu pieejamība;

| CM. | tā kā īpaša uzmanība jāpiešķir mazā lietojuma augu aizsardzības līdzekļiem, jo pagaidām uzņēmumiem nav ekonomiska stimula izstrādāt šādus produktus; |
| --- | --- |

CM.

tā kā īpaša uzmanība jāpiešķir mazā lietojuma augu aizsardzības līdzekļiem, jo pagaidām uzņēmumiem nav ekonomiska stimula izstrādāt šādus produktus;

| CN. | tā kā kopš regulas stāšanās spēkā Komisija tikai vienu reizi ir izmantojusi iespēju pieprasīt EFSA atzinumu saskaņā ar 53. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

CN.

tā kā kopš regulas stāšanās spēkā Komisija tikai vienu reizi ir izmantojusi iespēju pieprasīt EFSA atzinumu saskaņā ar 53. panta 2. punktu,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata — lai gan ES ir viena no stingrākajām sistēmām pasaulē, gan regula, gan arī tās īstenošana ir jāuzlabo, lai sasniegtu regulas mērķi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņem vērā to, ka Komisija pašreiz veic regulas REFIT novērtējumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļu zinātnisku novērtēšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt pietiekamus resursus un nodrošināt attiecīgās kompetences darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai, kā arī nodrošināt neatkarīgu, objektīvu un pārredzamu novērtējumu, ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehniskas atziņas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt uz bīstamību pamatotu izslēgšanas kritēriju pilnīgu un vienādu piemērošanu darbīgajām vielām, kuras ir mutagēnas, kancerogēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas vai kuras izraisa endokrīnos traucējumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis, veicot riska pārvaldības darbības, pienācīgi piemērot piesardzības principu, ja pēc pieejamās informācijas novērtēšanas ir konstatēta iespējama kaitīga ietekme uz veselību, taču nav zinātniska pamatojuma, pieņemot riska pārvaldības pagaidu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Komisiju sistemātiski informēt par to, kā šis princips tiek ņemts vērā un kā tiek pieņemti lēmumi par riska pārvaldību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Zinātnisko konsultāciju mehānisma ieteikumu Komisijai veicināt plašāku apspriešanos visā sabiedrībā, lai noteiktu ES līmeņa kopīgu redzējumu attiecībā uz ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, tostarp uz augu aizsardzības līdzekļu nozīmi šajā nozarē; uzskata, ka cita starpā jāņem vērā tādi apsvērumi kā pārtikas kvalitāte, nekaitīgums un pieejamība, kā arī pieejamība cenas ziņā patērētājiem, taisnīgi ienākumi no lauksaimnieciskās ražošanas, kā arī šīs nozares dzīvotspēja ilgtermiņā, klimata pārmaiņas un īstermiņa un ilgtermiņa riski un ieguvumi cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi, ko rada augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas dažādi scenāriji, tostarp integrētā augu aizsardzība un atteikšanās no šādu līdzekļu izmantošanas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka ES sistēmā lielāka uzmanība būtu jāpievērš augu aizsardzības līdzekļu plašajai izmantošanai, kā arī to neatbilstīgai izmantošanai profilaktiskos nolūkos un šādas izmantošanas ietekmei uz cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi, kā arī uz rezistences veidošanos mērķa organismos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver — ņemot vērā Direktīvas 2009/128/EK saistību ar atļaušanas sistēmu, ir svarīgi to īstenot pilnībā, jo īpaši noteikumus par integrēto augu aizsardzību un atbilstīgu lauksaimnieku apmācību šajā jomā; norāda, ka, lai iegūtu plašāku informāciju, jāpievēršas Parlamenta veiktajam darbam šajā jautājumā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstību starp darbīgo vielu apstiprināšanas un augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas mērķi saskaņā ar šo regulu un Direktīvas 2009/128/EK mērķi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk neapstiprināt darbīgās vielas vai augu aizsardzības līdzekļus, ko izmanto desikācijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk neatļaut lietot augu aizsardzības līdzekļus teritorijās, ko izmanto plašāka sabiedrība vai arī neaizsargātās grupas, kā noteikts Direktīvas 2009/128/EK 12. panta a) punktā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju ieviest īpašus pasākumus ar mērķi regulā nodrošināt neaizsargāto grupu efektīvu aizsardzību, lai nekavējoties un bez izņēmuma tiktu izbeigta pesticīdu lietošana plašās teritorijās skolu, bērnu aprūpes iestāžu, spēļu laukumu, slimnīcu, dzemdību namu un aprūpes iestāžu tuvumā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pesticīdu tirdzniecības statistikas publisku pieejamību par katru darbīgo vielu un katru dalībvalsti, kā arī lai panāktu statistikas par pesticīdu izmantošanu turpmāku uzlabošanu nolūkā nodrošināt pilnīgu informāciju vides riska novērtējumam, kā arī salīdzinošai novērtēšanai saskaņā ar regulu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina izveidot efektīvu pēctirgus uzraudzības sistēmu, lai sistemātiski uzraudzītu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un uz vidi kopumā, tostarp ilgtermiņā; uzsver, ka augu aizsardzības līdzekļu pēctirgus uzraudzības sistēmai būtu jānodrošina efektīva datu vākšana un apmaiņa visu ieinteresēto personu starpā un ka šādai sistēmai jābūt pārredzamai un pieejamai sabiedrībai; aicina EFSA un ECHA izstrādāt saskaņotas pamatnostādnes pēctirgus efektīvai uzraudzībai šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju izstrādāt standartizētu ES līmeņa IT platformu vai datubāzi, lai veicinātu pēctirgus uzraudzības datu apmaiņu, un uzstāj, ka šādi pēctirgus uzraudzības dati un citi pieejamie uzraudzības dati ir jāizmanto lēmumos par atļaujas piešķiršanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju ātrāk īstenot izmēģinājuma projektu “Vides monitorings attiecībā uz pesticīdu izmantošanas ietekmi uz medus bitēm”, izmantojot kuru cita starpā varēs novērtēt ES tiesību aktu īstenošanu attiecībā uz pesticīdu lietošanu un atļaujām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju veikt epidemioloģisku pētījumu par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz cilvēku veselību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju turpināt izstrādāt un īstenot pieejas, lai risinātu jautājumus saistībā ar ķīmisko vielu kumulatīvo ietekmi, atbalstot visu attiecīgo ES tiesību aktu integrētu un koordinētu novērtēšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē EFSA īstenoto projektu ar mērķi modelēt attīstības neirotoksicitāti, taču uzskata, ka ar to nepietiek un ka jānosaka juridiska prasība novērtēt darbīgo vielu un citu pesticīdu sastāvdaļu ietekmi uz attīstības neirotoksicitāti atļaujas piešķiršanas procesā; tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespējas, kā nodrošināt, lai tiktu novērtēta darbīgo vielu un citu augu aizsardzības līdzekļu sastāvdaļu ietekme uz attīstības neirotoksicitāti, pilnībā ņemot vērā uzticamu un uz cilvēku vērstu AN bīstamības izvērtēšanas metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, pieejamību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi Savienībā turpināt attīstīt pētniecību un inovāciju, un tādēļ aicina panākt, lai programma “Apvārsnis Eiropa” un citi Savienības finanšu instrumenti, kā arī dalībvalstis nodrošinātu pietiekamu finansējumu, lai:






  a) | veicinātu neatkarīgu izpēti par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, vidi un lauksaimniecības produktu ražošanu; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

veicinātu neatkarīgu izpēti par augu aizsardzības līdzekļu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību, vidi un lauksaimniecības produktu ražošanu;

| b) | veicinātu augu aizsardzības līdzekļu alternatīvu izpēti, tostarp neķīmisku metožu un zema riska pesticīdu izpēti, nolūkā piedāvāt lauksaimniekiem jaunus risinājumus ilgtspējīgai lauksaimnieciskajai darbībai, kā arī veicinātu agroekoloģisko un precīzās lauksaimniecības metožu pētniecību nolūkā pēc iespējas samazināt ārējo ieguldījumu un optimizēt mērķtiecīgu un ilgtspējīgu augu aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

veicinātu augu aizsardzības līdzekļu alternatīvu izpēti, tostarp neķīmisku metožu un zema riska pesticīdu izpēti, nolūkā piedāvāt lauksaimniekiem jaunus risinājumus ilgtspējīgai lauksaimnieciskajai darbībai, kā arī veicinātu agroekoloģisko un precīzās lauksaimniecības metožu pētniecību nolūkā pēc iespējas samazināt ārējo ieguldījumu un optimizēt mērķtiecīgu un ilgtspējīgu augu aizsardzību;

| 23. | aicina Komisiju ņemt vērā tāda tiesiskā regulējuma nozīmi, kas veicina inovāciju un izpēti, lai izstrādātu efektīvākus un drošākus augu aizsardzības līdzekļus un to alternatīvas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka drošas un efektīvas augu aizsardzības pieejamībai ir ļoti būtiska nozīme, lai lauksaimnieki varētu novērst dabiskas izcelsmes piesārņotājus pārtikā, piemēram, kancerogēnus mikotoksīnus, kas apdraud pārtikas nekaitīgumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka kultūraugi, augsne un klimatiskie apstākļi dalībvalstīs un jo īpaši Eiropas Savienības tālākos reģionos ir ļoti daudzveidīgi un īpaši; aicina šo daudzveidību ņemt vērā atļaušanas procedūrās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina EFSA un Komisiju uzlabot saziņu par riskiem, lai atbilstīgā, saprotamā un viegli pieejamā veidā informētu sabiedrību; uzskata, ka ir svarīgi uzlabot sabiedrības informētību par bīstamību un riskiem, kā arī par pieļaujamu un nevēlamu bīstamību un risku, vairot izpratni par atbilstības MAL robežvērtībām līmeni Eiropā, kā arī informēt lietotājus par iespējamajiem riska mazināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina pilnībā īstenot aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina darbīgo vielu, aizsargvielu, sinerģistu, citu papildvielu un preparātu testēšanā izmantot testus un tehnoloģijas, kurās neizmanto dzīvniekus, un izvērtēt darbīgo vielu un augu aizsardzības līdzekļu kumulatīvo iedarbību, kā arī maisījumu iedarbību, ja šādi testi un tehnoloģijas ir pieejami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina atjaunināt Komisijas Regulas (ES) Nr. 283/2013 un (ES) Nr. 284/2013, ja ir pieejami apstiprināti alternatīvi testi un tehnoloģijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju ņemt vērā zinātnes atziņas un tehnoloģijas, lai izstrādātu jaunas standartizētās zinātnes metodes un tādējādi uzlabotu tiesību aktos paredzētās testēšanas prognozējamību un dzīvnieku izmantošanu aizstātu ar citām metodēm; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju izpētīt, kā varētu pieprasīt atvērtas piekļuves datubāzē, kas paredzēta ECHA/EFSA uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, iesniegt attiecīgus cilvēka datus, piemēram, datus, kas iegūti, klīniskos pētījumos pārbaudot zāles, lai cilvēku datus varētu izmantot tādu testēšanas metožu apstiprināšanai, kurās neizmanto dzīvniekus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt no trešām valstīm importētu lauksaimniecības produktu efektīvu kontroli, lai panāktu augstu aizsardzības līmeni un vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas pārtikas ražošanas nozarei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt centienus, lai apturētu nelikumīgu augu aizsardzības līdzekļu tirdzniecību, jo šādi līdzekļi apdraud Savienības tiesību aktos noteiktos mērķus šajā jomā; |
| --- | --- |

33.

Pieteikums darbīgo vielu apstiprināšanai

| 34. | aicina Komisiju ierosināt grozīt regulu, lai tajā noteiktu pilnvaras pieņemt darba programmu saistībā ar ziņotāju dalībvalstu noteikšanu, kurām iesniedz pieteikumus darbīgo vielu apstiprināšanai, pamatojoties uz neatkarīga, objektīva un pārredzama novērtējuma kritērijiem, proti, pieredze, resursi, interešu konflikta neesamība, nozīmīgums līdzekļa ražošanā, tehniskās iespējas, kā arī spēja nodrošināt zinātniski pamatotus un uzticamus rezultātus konkrētā termiņā vienlaikus ar visaptverošu salīdzinošas izvērtēšanas procesu un apspriedēm ar ieinteresētajām personām, kas būtu līdzīga darbīgo vielu atkārtotas apstiprināšanas sistēmai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju uzticēt apstiprinājuma atjaunošanas pieteikuma novērtēšanu dalībvalstij, kas nav bijusi atbildīga par iepriekšējo novērtēšanu, ar nosacījumu, ka tā var nodrošināt nepieciešamo zinātības un resursu līmeni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prasa Komisijai nodrošināt, lai par ziņotājām dalībvalstīm kļūst tikai tādas dalībvalstis, kuras var nodrošināt augstas kvalitātes novērtējumu un kurās īsteno efektīvas procedūras interešu konflikta novērtēšanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju ar EFSA atbalstu novērtēt dalībvalstu references laboratorijas, kuras piesaistītas attiecīgo ziņotāju dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu vienādu zinātības līmeni ziņotāju dalībvalstu novērtējuma ziņojumu projektu (NZP) sagatavošanā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina arī dalībvalstis atbildīgi veikt sertificēto laboratoriju ar LLP revīziju un aicina Komisiju izveidot Savienības sistēmu dalībvalstu veikto revīziju pārbaudei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ņem vērā Komisijas priekšlikumu attiecībā uz ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas apritē un tādēļ atzinīgi vērtē iespēju uzlabot pašreizējo situāciju šajā jomā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ir svarīgi, lai pieteikumu iesniedzējiem būtu pienākums publiskā reģistrā uzskaitīt visus regulējumā paredzētos pētījumus un lai būtu paredzēts apsvērumu iesniegšanas termiņš, kurā visas ieinteresētās personas varētu iesniegt to rīcībā esošos datus, lai varētu nodrošināt, ka ir ņemta vērā visa attiecīgā informācija; uzsver, ka noteikumiem par publisko reģistru būtu jāparedz arī sertificētas laboratorijas reģistrācija pētījuma uzsākšanas un pabeigšanas dienā, kontroles datu publicēšana, kas jāiekļauj vēsturisko kontroles datu reģistrā, kā arī izmantotās pārbaudes metodes, vienlaikus nodrošinot personas datu aizsardzību; uzskata, ka pieteikumam var pievienot tikai informāciju par regulējumā paredzētiem un reģistrētiem pētījumiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka jāpieprasa pieteikumu iesniedzējiem mašīnlasāmā formātā iesniegt ziņotājai dalībvalstij informāciju par visiem pētījumiem, tostarp izejas datus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina nodrošināt sabiedrībai piekļuvi visiem iepriekš minētajiem pētījumiem, tostarp visiem papildu datiem un informācijai attiecībā uz pieteikumiem atļauju saņemšanai, mašīnlasāmā formātā, lai nodrošinātu pārredzamību un tādējādi veicinātu neatkarīgu kontroli, vienlaikus aizsargājot personas datus un nodrošinot, ka tie, kuri pieprasa pētījumus, var tos izmantot vienīgi nekomerciālos nolūkos, lai aizsargātu attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju novērtēt, vai būtu lietderīgi atcelt prasību pieteikuma iesniedzējam iesniegt pieejamās zinātniski recenzētas publikācijas par darbīgo vielu un tās preparātiem un uzticēt šo uzdevumu ziņotājai dalībvalstij, kurai palīdz EFSA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka zinātniski recenzētajām publikācijām, ja tādas ir pieejamas, novērtējumā būtu jāpiešķir tāda pati nozīme kā uz LLP balstītiem pētījumiem; uzskata, ka zinātniski recenzētās publikācijas un uz LLP pamatoti pētījumi ir derīgi izmantošanai novērtējumā, un tos ņem vērā atbilstīgi pētījumu salīdzinošajai kvalitātei un to nozīmīgumam attiecīgajā pieteikumā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prasa Komisijai novērtēt, vai būtu lietderīgi atcelt prasību, ka pieteikuma iesniedzējam ir jānovērtē pieteikumā iesniedzamie dati, uzticot šo uzdevumu ziņotājām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina neatkarīgi atkārtoti novērtēt spēkā esošos noteikumus par publikāciju kopsavilkumu, lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā visi attiecīgie pētījumi; |
| --- | --- |

46.

Ziņotājas dalībvalsts novērtējuma projekts

| 47. | uzstāj, ka ziņotājām dalībvalstīm būtu stingri jāpiemēro regulas 9. pants, lai nodrošinātu, ka pieteikums pirms tā atzīšanas par pieņemamu ir pilnīgs; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka novērtējumā būtu jāiekļauj rūpīgs izejas datu novērtējums, kā arī ar gatavo preparātu saistīto datu novērtējums, kas pieejams novērtējuma posmā; aicina ziņotāju dalībvalsti novērtējuma ziņojuma projektā pierādīt, ka ir pienācīgi pārbaudīts visu pētījumu atbilstība, zinātniskā kvalitāte un derīgums, un, ja vajadzīgs, iekļaut vēl citus pētījumus, ko pieteikuma iesniedzējs uzskata par nenozīmīgiem; norāda, ka, noraidot paziņotos datus par nelabvēlīgu ietekmi, jāņem vērā tikai zinātniskos pierādījumos iegūts pamatojums, piemēram, atbilstīgi piemērojot attiecīgās ESAO vadlīnijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju novērtēt, kā labāk nodrošināt, ka darbīgās vielas tiek novērtētas, ņemot vērā biežāk izmantotos lietojumus un preparātus, to devas un attiecīgos iedarbības scenārijus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina visus novērtējumus veikt, pamatojoties uz visu pieejamo pierādījumu sistemātisku pārskatīšanu un nodrošinot pilnīgu pārredzamību attiecībā uz pierādījumu “svaru”; |
| --- | --- |

50.

| 51. | iesaka ziņotājām dalībvalstīm pēc iespējas ierobežot informācijas reproducēšanas un reproducēt informāciju tikai pamatotos un pienācīgi paziņotos gadījumos; uzstāj, ka, ja novērtējumu veic pieteikuma iesniedzējs un ja tiek izmantota pieteikuma dokumentos sniegta informācija, būtu skaidri jānodala novērtējums, ko veikusi iestāde, un novērtējums, ko veicis pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- |

51.

EFSA atzinums par novērtējuma ziņojuma projektu un ECHA darbīgo vielu klasifikācija

| 52. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai riska novērtējumā tiktu iekļautas galvenās pārbaudes (piemēram, augsnes organismu mūsdienīgas ekotoksikoloģikās pārbaudes un novērtējums par atlieku koncentrāciju vidē, proti, putekļos, vējā, gaisā un ūdenī, pārbaudes attiecībā uz vielu toksisko iedarbību ilgtermiņā, jo īpaši uz neaizsargātām grupām) un mūsdienīgas zinātnes atziņas, tehnoloģijas un metodes; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju pienācīgi atjaunināt pārskatu par jaunākajām vadlīnijām un testēšanas pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju atvieglot un uzlabot saskaņošanas procesa pabeigšanu attiecībā uz datu prasībām un metodikām, jo īpaši par vadlīnijām tādās jomās kā ekotoksikoloģija, aprite un iedarbība uz vidi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju noteikt maksimālo atliku līmeni augsnē un virszemes ūdeņos, cita starpā izmantojot datus, kas iegūti, veicot pēctirgus vides uzraudzību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina ātrāk un efektīvāk noteikt MAL pārtikā un barībā, kā arī nodrošināt lielāku konsekvenci, standartizējot novērtēšanas termiņus starp MAL un apstiprināšanu vai apstiprināšanas atjaunošanu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina datus, ka iegūti, veicot pēctirgus vides uzraudzību, izmantot, lai pārbaudītu paredzamās koncentrācijas vidē (PKV) precizitāti aprites vidē modeļos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju ierosināt grozīt Komisijas Regulu (ES) Nr. 284/2013, lai iekļautu tajā datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu ilgtermiņa toksicitāti un turpmākajiem iedarbības veidiem, jo īpaši saistībā ar vēju un augsnes eroziju ūdens ietekmē, izmantojot mūsdienīgas modelēšanas metodes; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina EFSA regulāri atjaunināt tās vadlīnijas atbilstīgi jaunākajām norisēm visās attiecīgajās jomās, lai novērtētu darbīgo vielu, preparātu un maisījumu atlieku līmeņa īstermiņa un ilgtermiņa iedarbību uz virszemes ūdeņiem un augsni, kā arī atlieku līmeņus vējā un putekļos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka vadlīnijām jāsniedz pietiekami skaidras norādes riska novērtētājiem, lai nodrošinātu kvalitatīvu novērtējumu, kā arī paredzamību un atbilstību pieteikumu iesniedzējiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju un dalībvalstis Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā (PAFF komiteja) nekavējoties pieņemt visas ierosinātās pamatnostādnes, tostarp atjauninātās pamatnostādnes par bitēm, ko EFSA izmantoja nesen sagatavotā pārskatā par trīs neonikotinoīdiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina EFSA turpināt atjaunināt pamatnostādnes par bitēm neatkarīgi no tā, vai tiks pieņemtas ierosinātās pamatnostādnes, lai ņemtu vērā citas apputeksnētāju sugas, kā arī maisījumu ietekmi un tehniskās iespējas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē izmēģinājuma novērtējumu par kumulatīvo iedarbību un aicina to pabeigt, kā plānots, līdz 2018. gada beigām un drīzumā atļaujas izsniegšanas procesā iekļaut kumulatīvās iedarbības riska novērtējumu; aicina papildus pētījumiem par iedarbību uz nervu un endokrīno sistēmu piešķirt prioritāti pētījumiem par citiem iedarbības veidiem, kā arī paātrināt tos; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina EFSA, Komisiju un dalībvalstis, aprēķinot “drošās” iedarbības devas, piemērot papildu drošības koeficientu, lai novērstu maisījuma potenciālo toksicitāti gadījumos, kad neskaidrība joprojām ir augsta, un to nemazina maisījumu papildu pārbaudes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina EFSA un ECHA informāciju, kas sniegta to tīmekļa vietnēs, padarīt lietotājdraudzīgāku un veicināt datu izgūšanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai neatkarīgi valstu eksperti tās pietiekami pārstāvētu EFSA; iesaka dalībvalstīm lietišķi iesaistīties EFSA darbā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | iesaka nodrošināt iespēju gūt zinātnes atziņas un spējas, atbalstot, paplašinot un stiprinot ekspertu tīklu, ko veido ES aģentūras, dalībvalstu iestādes, institūti un universitāšu pētnieki, kas iesaistīti riska novērtēšanā; |
| --- | --- |

67.

| 68. | iesaka arī veidot sadarbību starptautisko zinātnes tīklu ietvaros ar starptautiskajiem ekspertiem, lai veicinātu zinātniskās apspriedes un ieguldījumu nolūkā stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskās recenzēšanas sistēmas ietvaros, kas ļauj iegūt vairāk starptautiski atzītus augstas kvalitātes rezultātus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | iesaka EFSA publicēt savus atzinumus zinātniski recenzētos žurnālos, lai veicinātu konstruktīvas apspriedes un rosinātu un sekmētu dalībvalstu ekspertu un citu zinātnieku aktīvāku līdzdalību tās darbā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina nodrošināt EFSA un ECHA pietiekamu finansējumu, lai tās varētu neatkarīgi, objektīvi un pārredzami veikt savus uzdevumus, nodrošinot augsta līmeņa cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību, un sagatavoties paredzamajai papildu darba slodzei; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver, ka augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas sistēmas uzticamība ir īpaši atkarīga no sabiedrības uzticēšanās Eiropas aģentūrām; uzsver, ka liela nozīme sabiedrības uzticības saglabāšanā ir zinātnisko novērtējumu procesa pārredzamībai; turklāt atzinīgi vērtē EFSA pastāvīgos centienus uzlabot sistēmu un tās objektivitātes politikas pēdējo atjaunināšanu 2017. gada jūnijā, lai nodrošinātu neatkarību un iespējamo interešu konfliktu pārvaldību; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina EFSA nodrošināt, ka visi eksperti, kas piedalās novērtējumā, publisko interešu deklarāciju un ekspertus, kuriem ir interešu konflikts, izslēgt no piedalīšanās visos salīdzinošās izvērtēšanas procesa posmos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ierosina Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ietvaros izveidot neatkarīgu uzraudzības komiteju, kuras uzdevums būtu analizēt iespējamus interešu konfliktus un nodrošināt Eiropas ekspertu reputāciju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina piešķirt atbilstīgus resursus, lai varētu pabeigt vispārējo pēctirgus vides uzraudzību un analīzi, tostarp pesticīdu atlieku augsnē un putekļos uzraudzību, un par tās rezultātiem informēt arī EFSA; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina EFSA nodrošināt nepieciešamās speciālās zināšanas, lai pilnīgi novērtētu neķīmisko metožu pieejamību un piemērošanu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina Komisijas Zinātnisko konsultāciju mehānismu pēc pieprasījuma veikt mediatora funkciju zinātnieku domstarpībās par darbīgām vielām; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Zinātnisko konsultāciju mehānismu uzsākt visu pieejamo pētījumu par glifosāta un glifosātu saturošu preparātu kancerogenitāti sistemātisku pārskatīšanu, lai novērtētu, vai ir pamatoti pārskatīt glifosāta apstiprinājumu saskaņā ar regulas 21. pantu; |
| --- | --- |

77.

Darbīgo vielu apstiprināšana Komisijā

| 78. | pauž dziļu nožēlu par vairākkārtīgu kavēšanos dalībvalstu un Komisijas līmenī pirms un pēc EFSA veiktās salīdzinošās izvērtēšanas, jo īpaši kavēšanos tādu vielu novērtēšanā, kas atbilst izslēgšanas kritērijiem, un mudina ziņotājas dalībvalstis un Komisiju ievērot regulā noteiktos termiņus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka jānodrošina politiska pārskatatbildība par īstenošanas aktu pieņemšanu, izmantojot komiteju procedūru; pauž bažas par pārredzamības trūkumu PAFF komitejā; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot procedūru vispārējo pārredzamību, tostarp sagatavojot komiteju apspriežu sīki izstrādātus protokolus un attiecīgās nostājas, jo īpaši sniedzot skaidrojumus un pamatojumu PAFF komitejas lēmumiem un publiskojot dalībvalstu balsojumus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Komisiju un dalībvalstis apstiprināt objektivitātes politiku un nodrošināt, ka Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas locekļiem nav interešu konflikta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina Komisiju un dalībvalstis stingri piemērot regulas 4. pantu, kā arī pieņemt skaidrus zinātniski pamatotus kritērijus attiecībā uz to, kas ir nevēlama iedarbība uz vidi, ņemot vērā dažādu augu aizsardzības līdzekļu faktisko iedarbību (akūtu vai hronisku traucējumu izraisīšanā); |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina Komisiju stingri ierobežot apstiprinājuma datu procedūras izmantošanu atbilstoši Regulas 6. panta f) punktā noteiktajam mērķim, proti, ja pieņem jaunas prasības novērtējuma laikā vai jaunu zinātnes un tehnikas atziņu dēļ; uzskata, ka sabiedrības veselības un vides aizsardzībai jābūt augstākajai prioritātei, taču vienlaikus jānodrošina, lai pieteikumu iesniedzējiem būtu noteikti pietiekami termiņi atļauju saņemšanai; uzsver, ka darbīgo vielu apstiprināšanā svarīga nozīme ir pilnīgiem dokumentiem; pauž nožēlu, ka izņēmumi, kas atļauti saskaņā ar apstiprinošo datu procedūru, ir izraisījuši to, ka vismaz divas darbīgās vielas, kuru izmantošana citādi tiktu ierobežota, ir pieejamas tirgū ilgāku laiku; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina Komisiju grozīt attiecīgās vadlīnijas, lai EFSA varētu veikt apstiprinošo datu sistemātisku un pilnīgu salīdzinošo izvērtēšanu, līdzīgi kā pieteikumā sniegto sākotnējo datu gadījumā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju darbīgo vielu apstiprināšanas procedūrā iekļaut juridiski saistošus riska mazināšanas pasākumus, lai novērstu konkrētus riskus, ko rada augu aizsardzības līdzekļi, vienlaikus sniedzot atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu noteikt to konkrētajai situācijai piemērotus riska mazināšanas pasākumus, ņemot vērā agronomiskos, klimatiskos un vides apstākļus to teritorijā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina Komisiju arī nodrošināt, lai pēctirgus uzraudzības laikā tiktu novērtēta īstenoto riska mazināšanas pasākumu efektivitāte un lietderība; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Komisiju nodrošināt regulas 25. panta pilnīgu piemērošanu, lai aizsargvielas un sinerģistus varētu izmantot tikai pēc to apstiprināšanas; uzsver, ka datu prasībām aizsargvielu un sinerģistu apstiprināšanai jābūt tādām pašām, kādas noteiktas darbīgajām vielām, un aicina pieņemt īstenošanas aktu saskaņā ar regulas 25. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina Komisiju līdz 2018. gada beigām pieņemt papildvielu pirmo negatīvo sarakstu saskaņā ar regulas 27. pantu, kā arī kritērijus un procedūru turpmāko sarakstu pieņemšanai; šajā saistībā aicina integrēt datus, kas prasīti REACH, CLP regulā un Biocīdu regulā, kā arī datus, ko ieguvušas dalībvalstis, sagatavojot savu papildvielu negatīvo sarakstu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina Komisiju saskaņā ar 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem un 2018. gada 13. septembra rezolūciju par regulas īstenošanu iesniegt īpašu tiesību akta priekšlikumus, lai grozītu regulu ārpus pašreiz veiktās REFIT procedūras, lai nodrošinātu stingru, kvalitatīvu un paātrinātu novērtēšanas, atļaušanas un reģistrācijas procesu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju uzlabot pārredzamību, izveidojot tīmekļa lapu, kurā redzami katras darbīgās vielas apstiprināšanas termiņi un posmi, norādot ziņotājas dalībvalsts, EFSA un ECHA lēmumus, PAFF komitejas lēmumus, licences termiņu un citu būtisku informāciju; |
| --- | --- |

89.

Augu aizsardzības līdzekļu atļaušana dalībvalstīs

| 90. | aicina Komisiju veikt zonālās sistēmas padziļinātu novērtējumu, lai noteiktu, kā vislabāk nodrošināt augu aizsardzības līdzekļu pienācīgi saskaņotu zinātnisku novērtēšanu, vienlaikus saglabājot dalībvalstu atbildību par to atļaušanu, ierobežošanu vai atļaujas atteikumu, un pārskatīt atļaujas atteikuma ierobežojumus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzskata, ka savstarpējas atzīšanas procedūra ir ārkārtīgi svarīga, lai varētu sadalīt darba slodzi un uzlabot termiņu ievērošanu; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis ar kavēšanos veic novērtējumus, izskatot pieteikumus atļaujas saņemšanai, un par īstenošanas problēmām, ko izraisa savstarpējās atzīšanas princips; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm uzlabot zonu sistēmas darbību; uzsver, ka spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu pilnībā vajadzētu veikt ar mērķi novērst darba dublēšanos un nodrošināt, ka lauksaimniekiem jaunās vielas ir pieejamas bez liekas kavēšanās; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mudina dalībvalstis ievērot regulā noteiktos termiņus augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un noteikumus par savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina EFSA pieņemt saskaņotas pamatnostādnes attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu novērtējumu un attiecīgi Komisiju — tās pieņemt; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visi augu aizsardzības līdzekļi tiktu pienācīgi novērtēti, tostarp dažādos iedarbības scenārijos, pamatojoties uz datiem, kas iegūti par augu aizsardzības līdzekli, un uzskata, ka datu par augu aizsardzības līdzekļiem ekstrapolācija veicama, izmantojot tikai tos datus, kas iegūti par darbīgajām vielām, ja tie ir zinātniski pamatoti un pēctirgus uzraudzības ietvaros atzīti par uzticamiem; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju divu gadu laikā iesniegt Parlamentam sīki izstrādātu ziņojumu par valstu augu aizsardzības līdzekļu riska novērtēšanas un riska pārvaldības praksi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visu lēmumu par augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu pamatā būtu faktiskās iedarbības (akūtas vai hroniskas) uz neaizsargātām grupām riska pienācīgs novērtējums, kā arī aicina atbilstīgi grozīt attiecīgās EFSA pamatnostādnes; |
| --- | --- |

96.

| 97. | uzsver, ka jāpieprasa pieteikumu iesniedzējiem mašīnlasāmā formātā iesniegt dalībvalstij, kas izskata pieteikumu atļaujas saņemšanai, informāciju par visiem pētījumiem, tostarp izejas datus; |
| --- | --- |

97.

| 98. | aicina nodrošināt sabiedrībai piekļuvi visiem iepriekš minētajiem pētījumiem, tostarp visiem papildu datiem un informācijai attiecībā uz pieteikumiem atļauju saņemšanai mašīnlasāmā formātā un kopumā, lai nodrošinātu pārredzamību un tādējādi veicinātu neatkarīgu kontroli, vienlaikus aizsargājot personas datus un nodrošinot, ka tie, kuri pieprasa pētījumus, var tos izmantot vienīgi nekomerciālos nolūkos, lai aizsargātu attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina Komisiju novērtēt, vai būtu lietderīgi uzticēt EFSA atbildību par augu aizsardzības līdzekļu riska novērtēšanu, taču uzskata, ka attiecīgais lēmums par augu aizsardzības līdzekļu apstiprināšanu būtu jāpieņem valsts līmenī, lai ņemtu vērā situāciju attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

99.

| 100. | aicina dalībvalstis uzlabot efektivitāti, īstenojot efektīvāku koordinēšanu zonu starpā un zonās, lai efektīvāk sadalītu darba apjomu un pēc iespējas labāk izmantotu katras dalībvalsts resursus, un atļaut izņēmumu piemērošanu saskaņā ar regulas 53. pantu tikai gadījumos, kad stingri ievērotas spēkā esošās prasības; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzskata, ka jāuzlabo savstarpējās atzīšanas sistēma zonās; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina dalībvalstis labāk īstenot atļauju piešķiršanas procedūras valsts līmenī, lai samazinātu to izņēmumu un pagarinājumu skaitu, ko saskaņā ar regulas 53. pantu piešķir faktiskās ārkārtas situācijās; aicina dalībvalstis stingri piemērot regulas 53. pantu, pieņemt un izskatīt tikai pilnīgus pieteikumus izņēmumu piemērošanai un Komisijai un citām dalībvalstīm iesniegt tikai pilnīgus paziņojumus par izņēmumiem; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina Komisiju pilnībā izmantot tās kontroles tiesības saskaņā ar 53. panta 2. un 3. punktu, lai ierobežotu izņēmumu un termiņu pagarinājumu piešķiršanu saskaņā ar 53. pantu un izmantotu tos tikai pamatotās ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

103.

| 104. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai pirms atļaujas piešķiršanas ārkārtas situācijās saskaņā ar 53. pantu tiktu rīkota sabiedriskā apspriešana ar ieinteresētajām personām, neradot nevajadzīgu kavēšanos atļaujas piešķiršanā ārkārtas situācijās un nodrošinot, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas tiek savlaicīgi informētas par to, vai ārkārtas atļauja ir piešķirta vai atteikta; |
| --- | --- |

104.

| 105. | aicina dalībvalstis publicēt pilnīgus pieteikumus, ko tās saņem, kad tiek pieprasīta atļaujas piešķiršana ārkārtas situācijās saskaņā ar 53. pantu neatkarīgi no tā, vai atļauja tiek piešķirta vai atteikta; |
| --- | --- |

105.

| 106. | aicina Komisiju pilnībā izstrādāt metodes, ar kurām nosaka, vai būtu jāpiemēro konkrētas atkāpes, jo īpaši attiecībā uz “nebūtisku ietekmi” vai “nopietnu apdraudējumu augu veselībai”; |
| --- | --- |

106.

| 107. | aicina dalībvalstis informēt citai citu, Komisiju un sabiedrību par augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu un atļaujas atsaukšanu, kā arī par riska samazināšanas pasākumiem, lai nodrošinātu ES līmeņa augu aizsardzības līdzekļu uzraudzību tirgū un ar tiem saistīto risku pārvaldību; |
| --- | --- |

107.

| 108. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot datu apmaiņu par drošākiem augu aizsardzības līdzekļiem, ar ko varētu aizstāt augu aizsardzības līdzekļus, ko iespējams aizstāt, lai veicinātu augu aizsardzības līdzekļu salīdzinošu izvērtēšanu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | norāda, ka pētījumi par vara izmantošanu teritorijās, kur to lieto ilgstoši, norāda uz iedarbību uz augsnes mikrobioloģiju; piekrīt, ka varš uzskatāms par pagaidu materiālu, ko izmanto augu aizsardzībai, un ka tā izmantošana pakāpeniski jāpārtrauc, tiklīdz ir pieejamas labākas alternatīvas; |
| --- | --- |

109.

| 110. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ilgtspējīgu un ekoloģisku augu aizsardzības līdzekļu alternatīvu, integrētu augu aizsardzības pasākumu un zema riska pesticīdu uzlabošanu un izmantošanu, jo tie ir nozīmīgi pasākumi, lai mazinātu augu aizsardzības nelabvēlīgo ietekmi; atzīst, ka jāturpina veikt pētījumi par šādu produktu uzlabošanu; tādēļ aicina Komisiju novērtēt iespējas veicināt inovāciju šajā jomā; |
| --- | --- |

110.

| 111. | aicina Komisiju ierosināt grozīt regulu, lai procedūru līmenī uzņēmējiem atvieglotu zema riska augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un laišanu tirgū; uzskata, ka ir jāprecizē noteikumi, jo īpaši par pamatvielu laišanu tirgū; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina nodrošināt pārredzamu un godīgu piekļuvi darbīgajām vielām augu aizsardzības līdzekļu sintezētājiem mazo un vidējo uzņēmumu nozarē; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina Komisiju analizēt spēkā esošo augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu atļaušanu un tirdzniecību reglamentējošo tiesību aktu prasību ietekmi uz ražotājiem, kas ir MVU, pieejamajiem cilvēkresursiem un ekonomiskajām iespējām, kā arī veikt šādu analīzi ikreiz, kad tiek grozīts spēkā esošais regulējums; uzsver, ka šādas analīzes rezultātiem jābūt pieejamiem sabiedriskai apspriešanai; |
| --- | --- |

113.

| 114. | aicina noteikt termina “mazais lietojums” saskaņotu definīciju, lai veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un iesaka izveidot galveno kultūraugu vienotu ES sarakstu; |
| --- | --- |

114.

| 115. | aicina Komisiju, EFSA un dalībvalstis nodrošināt, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp sabiedrība, tiktu iekļautas visās ieinteresēto personu darbībās saistībā ar pesticīdiem, kā to paredz Direktīva 2003/35/EK un Orhūsas konvencija; |
| --- | --- |

115.

| 116. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt regulas prasību par prioritātes piešķiršanu neķīmiskām metodēm pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  OV C 463, 21.12.2018., 73. lpp.

(2)  Izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp).

(3)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(4)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

(5)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(6)  OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.

(7)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(8)  OV L 155, 11.6.2011., 127. lpp.

(9)  OV L 93, 3.4.2013., 1. lpp.

(10)  OV L 93, 3.4.2013., 85. lpp.

(11)  OV L 173, 30.6.2016., 52. lpp.

(12)  OV L 208, 2.8.2016., 1. lpp.

(13)  OV L 333, 15.12.2017., 10. lpp.

(14)  OV C 58, 15.2.2018., 102. lpp.

(15)  OV C 346, 27.9.2018., 117. lpp.

(16)  OV C 252, 18.7.2018., 184. lpp.

(17)  OV C 86, 6.3.2018., 62. lpp.

(18)  OV C 86, 6.3.2018., 51. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0356.

(20)  Tiesas (piektā palāta) 2016. gada 23. novembra spriedums lietā C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting pret College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, ECLI:EU:C:2016:890.

(21)  EFSA 2015. gada biļetens, 13(11):4302.

(22)  EFSA 2017. gada biļetens, 15(9):4979.

(23)  https://ec.europa.eu/research/sam/pdf/sam_ppp_report.pdf.

(24)  OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.

(25)  Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 [par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem], Direktīvu 2001/18/EK [par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē], Regulu (EK) Nr. 1829/2003 [par ĢM pārtiku un barību], Regulu (EK) Nr. 1831/2003 [par barības piedevām], Regulu (EK) Nr. 2065/2003 [par kūpināšanas aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1935/2004 [par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku], Regulu (EK) Nr. 1331/2008 [par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem], Regulu (EK) Nr. 1107/2009 [par augu aizsardzības līdzekļiem] un Regulu (ES) Nr. 2015/2283 [par jauniem pārtikas produktiem].

(26)  Sk. spriedumu lietā T-235/15 Pari Pharma GmbH pret Eiropas Zāļu aģentūru; sk. arī spriedumu lietā T-729/15 MSD Animal Health Innovation and Intervet International BV pret Eiropas Zāļu aģentūru, un spriedumu lietā T-718/15 PTC Therapeutics International Ltd pret Eiropas Zāļu aģentūru.

(27)  OV C 95, 3.4.2013., 1. lpp.

(28)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(29)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(30)  Hallmann, C. A., Sorg, M., Jongejans, E., Siepel, H., Hofland, N., Schwan, H. un citi, “More than 75 percent decline over 27 years in total flying insect biomass in protected areas” (Kopējā lidojošo kukaiņu biomasa aizsargājamās teritorijās 27 gadu laikā ir samazinājusies par vairāk nekā 75 procentiem), PLoS ONE 12(10): e0185809, pieejams tīmekļa vietnē: https://doi.org/10.1371/journal.pone.0185809.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/68

---

P8_TA(2019)0025

Īstenošanas ziņojums par Asociācijas nolīguma ar Centrālameriku tirdzniecības pīlāru

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par tirdzniecības pīlāra īstenošanu asociācijas nolīgumā ar Centrālameriku (2018/2106(INI))

(2020/C 411/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā IV sadaļu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IV sadaļu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2), un tai pievienoto starpposma ziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2), un tai pievienoto starpposma ziņojumu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta, 2016. gada 18. februāra un 2017. gada 5. aprīļa gada ziņojumus par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma IV daļas īstenošanu (attiecīgi COM(2015)0131, COM(2016)0073 un COM(2017)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta, 2016. gada 18. februāra un 2017. gada 5. aprīļa gada ziņojumus par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma IV daļas īstenošanu (attiecīgi COM(2015)0131, COM(2016)0073 un COM(2017)0160),

| — | ņemot vērā 2018. gada 31. maija rezolūciju par stāvokli Nikaragvā (4) un deklarāciju, ko 2018. gada 2. oktobrī ES vārdā sniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos par stāvokli Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 31. maija rezolūciju par stāvokli Nikaragvā (4) un deklarāciju, ko 2018. gada 2. oktobrī ES vārdā sniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos par stāvokli Nikaragvā,

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūciju par globalizācijas pārvaldību un korporatīvo sociālo atbildību Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīs, kas pieņemta 2018. gada 20. septembrī Vīnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūciju par globalizācijas pārvaldību un korporatīvo sociālo atbildību Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīs, kas pieņemta 2018. gada 20. septembrī Vīnē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 9. novembra ziņojumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu (2016. gada 1. janvāris — 2016. gada 31. decembris) (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 9. novembra ziņojumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu (2016. gada 1. janvāris — 2016. gada 31. decembris) (SWD(2017)0364),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu par tematu “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN)” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu par tematu “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN)” (5),

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 30. maija rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu (6) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par globalizācijas radīto iespēju izmantošanu: tirdzniecības aspekti (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 30. maija rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu (6) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par globalizācijas radīto iespēju izmantošanu: tirdzniecības aspekti (7),

| — | ņemot vērā ziņojumu par Asociācijas komitejas ceturto sanāksmi, kas notika 2018. gada 14. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par Asociācijas komitejas ceturto sanāksmi, kas notika 2018. gada 14. jūnijā,

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija ziņojumu Pilsoniskās sabiedrības forumam par Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības padomes un ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma (AN) pārstāvju ceturto sanāksmi (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. jūnija ziņojumu Pilsoniskās sabiedrības forumam par Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības padomes un ES un Centrālamerikas asociācijas nolīguma (AN) pārstāvju ceturto sanāksmi (8),

| — | ņemot vērā kopsavilkumu diskusijām, kas 2016. gada 16. jūnijā notika Eiropas un Centrālamerikas pilsoniskās sabiedrības padomdevēju grupu apvienotās sanāksmes laikā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopsavilkumu diskusijām, kas 2016. gada 16. jūnijā notika Eiropas un Centrālamerikas pilsoniskās sabiedrības padomdevēju grupu apvienotās sanāksmes laikā (9),

| — | ņemot vērā atklātas uzklausīšanas, kas 2018. gada 20. jūnijā, 2016. gada 15. martā un 2012. gada 27. martā tika organizētas Starptautiskās tirdzniecības komitejā (INTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklātas uzklausīšanas, kas 2018. gada 20. jūnijā, 2016. gada 15. martā un 2012. gada 27. martā tika organizētas Starptautiskās tirdzniecības komitejā (INTA),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (10),

| — | ņemot vērā Kopīgo deklarāciju par tirdzniecību un sieviešu iespēju veicināšanu ekonomikas jomā, kas tika pieņemta Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konferencē Buenosairesā 2017. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgo deklarāciju par tirdzniecību un sieviešu iespēju veicināšanu ekonomikas jomā, kas tika pieņemta Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konferencē Buenosairesā 2017. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0459/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0459/2018),

| A. | tā kā ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgums (turpmāk “nolīgums”) bija pirmais starpreģionālais asociācijas nolīgums, ko noslēdza ES; tā kā tā pamatā ir trīs savstarpēji papildinoši pīlāri, proti, politiskais dialogs, sadarbība un tirdzniecība; tā kā nolīguma tirdzniecības pīlārs (IV daļa) bija diezgan plašs un vērienīgs, kad tas tika apspriests, taču atskatoties jāatzīst, ka nav atjaunināti noteikumi cita starpā par dzimumu un tirdzniecību, digitālo tirdzniecību un elektronisko komerciju, iepirkumu, investīcijām, korupcijas apkarošanu vai maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgums (turpmāk “nolīgums”) bija pirmais starpreģionālais asociācijas nolīgums, ko noslēdza ES; tā kā tā pamatā ir trīs savstarpēji papildinoši pīlāri, proti, politiskais dialogs, sadarbība un tirdzniecība; tā kā nolīguma tirdzniecības pīlārs (IV daļa) bija diezgan plašs un vērienīgs, kad tas tika apspriests, taču atskatoties jāatzīst, ka nav atjaunināti noteikumi cita starpā par dzimumu un tirdzniecību, digitālo tirdzniecību un elektronisko komerciju, iepirkumu, investīcijām, korupcijas apkarošanu vai maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| B. | tā kā nolīguma tirdzniecības pīlāru provizoriski piemēro piecus gadus: kopš 2013. gada 1. augusta ar Hondurasu, Nikaragvu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra ar Kostariku un Salvadoru, un kopš 2013. gada 1. decembra ar Gvatemalu; |
| --- | --- |

B.

tā kā nolīguma tirdzniecības pīlāru provizoriski piemēro piecus gadus: kopš 2013. gada 1. augusta ar Hondurasu, Nikaragvu un Panamu, kopš 2013. gada 1. oktobra ar Kostariku un Salvadoru, un kopš 2013. gada 1. decembra ar Gvatemalu;

| C. | tā kā joprojām netiek piemērots politiskais dialogs un sadarbības pīlārs, jo visas dalībvalstis nav ratificējušas nolīgumu; tā kā šo divu pīlāru nepiemērošana rada nelīdzsvarotību starp tirdzniecības un politiskiem jautājumiem, proti tādām ES pamatvērtībām kā demokrātijas un cilvēktiesību veicināšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā joprojām netiek piemērots politiskais dialogs un sadarbības pīlārs, jo visas dalībvalstis nav ratificējušas nolīgumu; tā kā šo divu pīlāru nepiemērošana rada nelīdzsvarotību starp tirdzniecības un politiskiem jautājumiem, proti tādām ES pamatvērtībām kā demokrātijas un cilvēktiesību veicināšana;

| D. | tā kā Centrālamerika ir salīdzinoši mazs tirgus ar gandrīz 43 miljoniem iedzīvotāju un veido 0,25 % no pasaules IKP; |
| --- | --- |

D.

tā kā Centrālamerika ir salīdzinoši mazs tirgus ar gandrīz 43 miljoniem iedzīvotāju un veido 0,25 % no pasaules IKP;

| E. | tā kā pēdējo 15 gadu laikā Centrālamerikas valstis ir bijušas atvērtākas tirdzniecībai nekā citas valstis ar tādu pašu ienākumu līmeni; tā kā tomēr imports joprojām ir galvenais tirdzniecības avots ar citām valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējo 15 gadu laikā Centrālamerikas valstis ir bijušas atvērtākas tirdzniecībai nekā citas valstis ar tādu pašu ienākumu līmeni; tā kā tomēr imports joprojām ir galvenais tirdzniecības avots ar citām valstīm;

| F. | tā kā paši svarīgākie Centrālamerikas tirgi ir tās reģions, Centrālamerikas kopējais tirgus ir otrs lielākais tirdzniecības partneris lielākajai daļai šā reģiona valstu, aptverot 26 % no visa eksporta; |
| --- | --- |

F.

tā kā paši svarīgākie Centrālamerikas tirgi ir tās reģions, Centrālamerikas kopējais tirgus ir otrs lielākais tirdzniecības partneris lielākajai daļai šā reģiona valstu, aptverot 26 % no visa eksporta;

| G. | tā kā ES tirdzniecības nolīgumu īstenošana ir svarīga prioritāte Parlamentam, Padomei un Komisijai, lai uzraudzību, novērtētu un definētu ES kopējo tirdzniecības politiku (CCP); tā kā ziņošana par nolīguma ar Centrālameriku īstenošanu ir savlaicīgs un lietderīgs ieguldījums pārdomās par tās iespējamo modernizāciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES tirdzniecības nolīgumu īstenošana ir svarīga prioritāte Parlamentam, Padomei un Komisijai, lai uzraudzību, novērtētu un definētu ES kopējo tirdzniecības politiku (CCP); tā kā ziņošana par nolīguma ar Centrālameriku īstenošanu ir savlaicīgs un lietderīgs ieguldījums pārdomās par tās iespējamo modernizāciju;

| H. | tā kā tagad pietiek pieredzes, datu un statistiskās informācijas, lai novērtētu nolīguma tirdzniecības pīlāra īstenošanu; tā kā Parlamenta rezolūcijā, kura tika pieņemta 2012. gada 11. decembrī, vienlaikus ar tā piekrišanas piešķiršanu nolīgumam, izklāstīti nolīguma tirdzniecības pīlāra mērķi un iekļauti priekšlikumi par papildu pasākumiem tā īstenošanas laikā (11), kuri ir būtiski, lai veiktu nepārtrauktu analīzi, |
| --- | --- |

H.

tā kā tagad pietiek pieredzes, datu un statistiskās informācijas, lai novērtētu nolīguma tirdzniecības pīlāra īstenošanu; tā kā Parlamenta rezolūcijā, kura tika pieņemta 2012. gada 11. decembrī, vienlaikus ar tā piekrišanas piešķiršanu nolīgumam, izklāstīti nolīguma tirdzniecības pīlāra mērķi un iekļauti priekšlikumi par papildu pasākumiem tā īstenošanas laikā (11), kuri ir būtiski, lai veiktu nepārtrauktu analīzi,

| I. | tā kā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinumā Nr. 2/15 (12) tika apstiprināts, ka kopējā tirdzniecības politika ir uz vērtībām balstīta politika un ka ilgtspējīgas attīstības veicināšana ir kopējās tirdzniecības politikas neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinumā Nr. 2/15 (12) tika apstiprināts, ka kopējā tirdzniecības politika ir uz vērtībām balstīta politika un ka ilgtspējīgas attīstības veicināšana ir kopējās tirdzniecības politikas neatņemama sastāvdaļa;

| J. | tā kā vairākās Centrālamerikas valstīs rada bažas cilvēktiesību situācija, |
| --- | --- |

J.

tā kā vairākās Centrālamerikas valstīs rada bažas cilvēktiesību situācija,

Galvenie secinājumi un ieteikumi

| 1. | uzskata, ka nolīgums mēģina sasniegt vienu no tās galvenajiem sākotnējiem mērķiem, jo tas paredz stiprināt reģionālās integrācijas procesu starp Centrālamerikas valstīm, atbalstot reģionālās iestādes, sadarbību un dialogus, veicinot Līguma par Eiropas Savienību 21. panta, vispārējās ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā izklāstīto politikas saskaņotību attīstībai atbalstot to ražošanas nozaru papildināmību, sekmējot taisnīgas pārrobežu apmaiņas un veicinot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; atkārtoti uzsver, ka nolīgums veicina ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu (LAK) partnerības plašākas stratēģiskas dimensijas konsolidāciju; uzskata, ka ir būtiski nodrošināt, ka nolīgums pilnībā stājas spēkā, jo dažās ES dalībvalstīs vēl nav notikusi tā iekšēja ratifikācija (13), un ka abas puses efektīvi un pienācīgi īsteno visus tirdzniecības pīlāra noteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, cik svarīgi ir stiprināt abu reģionu sadarbību, lai saglabātu un stiprinātu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu kā būtisku pīlāru, lai sasniegtu IAM un garantētu ekonomikas pārvaldību, kuras pamatā ir noteikumi, nodrošinot taisnīgāku, iekļaujošāku un ilgtspējīgāku tirdzniecību; jo īpaši atgādina par savu atbalstu PTO, uzsverot tās lomu ekonomikas stabilitātes radīšanā un izaugsmes un attīstības atbalstīšanā, un aicina puses izmantot nolīgumā sekmēto dialogu, lai apzinātu un izstrādātu kopīgas stratēģijas PTO nepieciešamajai modernizācijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Centrālamerika ir viens no reģioniem, ko visvairāk skārušas klimata pārmaiņas un dabas katastrofas, un tādēļ mudina veikt visrūpīgāko izpēti par saikni starp zemes izmantošanas maiņu, kas saistīta ar ieguldījumu liberalizāciju un piekļuvi īpašumtiesībām, un monokultūru paplašināšanu, par ūdens resursu un saldūdens aizsardzību un pieejamību, un par nepieciešamību uzturēt un/vai attīstīt attiecīgos sabiedriskos pakalpojumus, kā arī par sadarbību, lai attīstītu nepiesārņojoša sabiedriskā transporta un enerģētikas sistēmas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka nolīgums pamatojas uz taisnīgām un paredzamām noteikumos balstītām attiecībām, kas veicina drošāku tirdzniecības partneru ekonomisko vidi, ko veido ilgtspējīgas attīstības principi un cilvēktiesību un darba un vides standartu ievērošana, vienlaikus nodrošinot tiesiskumu un labu pārvaldību, un uzsver nepieciešamību nākt klajā ar efektīviem korupcijas apkarošanas pasākumiem; uzskata, ka šāda paredzamība veicina ekonomikas izaugsmi, preču apmaiņu, pakalpojumu sniegšanu, līdzdalību publiskajā iepirkumā, ieguldījumu pievilcību, kvalitatīvu nodarbinātību un labākus darba apstākļus un dzīves standartus, pat ja plūsmas ne vienmēr attīstās lineāri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju sniegt atjauninātus un visaptverošus gada ziņojumus par nolīguma īstenošanu, kā pieprasīts attiecīgajās īstenošanas regulās; uzskata, ka ziņojumā par BTN īstenošanu iekļautā informācija nav pietiekama (SWD(2017)0364); norāda, ka dati par importu no Centrālamerikas ir ļoti svārstīgi, jo eksporta lielāko daļu veido patēriņa preces, kuru cenas ir balstās pasaules tirgū, vai produktu daļas globālo vērtību ķēdēs; stingri mudina puses, lai pienācīgi novērtētu nolīguma īstenošanu, veikt atbilstošus pasākumus, lai uzlabotu regulāru, atjauninātu, salīdzināmu un uzticamu statistikas datu vākšanu un sniegšanu par attiecīgajām nozarēm, tostarp par preču un pakalpojumu tirdzniecību, ieguldījumiem un klimata pārmaiņām, kā arī par MVU darbības konsolidācijas pakāpi, un veikt novērtējumus, pamatojoties uz datiem, kas sadalīti pēc dzimumiem; turklāt mudina abas puses uzraudzīt starptautiski saskaņotu standartu īstenošanu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kā arī pret nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu; atkārtoti aicina Komisiju atjaunināt un izveidot kopēju metodiku, lai varētu saskaņotāk novērtēt tās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības plūsmas starp pusēm kopumā ir izrādījušās noturīgas, neraugoties uz nelabvēlīgu starptautisko ekonomisko kontekstu; norāda, ka ES eksports ir pieaudzis par 22 %, savukārt imports no piecām Centrālamerikas valstīm ir palielinājies par 18,3 %, un ka galvenais ES eksporta galamērķis Centrālamerikā ir Kostarika, kurai seko Panama un Gvatemala, un ka galvenais preču eksportētājs uz ES ir Kostarika, kurai seko Hondurasa un Gvatemala; ar bažām norāda, ka 2015. gadā Kostarikas eksports uz ES ievērojami samazinājās par 40,4 %, saistībā ar liela IT aprīkojuma ražotāja pārcelšanu uz Dienvidaustrumāziju, kā rezultātā kopējais imports no Centrālamerikas samazinājās par 16,8 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu, ka ne Centrālamerika, ne ES pilnībā neizmanto tām piešķirtās tarifu kvotas un tādējādi aicina noteikt potenciālās nozares, kurās būtu jāveicina turpmāka apmaiņa; pauž nožēlu, ka skaitļi par preferenču izmantošanas rādītājiem ir pieejami tikai par Kostariku; pauž bažas par to, ka tikai 16,6 % no ES attaisnotā eksporta uz Kostariku ir piemērots BTN, kamēr likme attiecībā uz Kostarikas eksportu uz ES ir bijusi 92 % (14); atgādina par to, cik svarīgi ir nodrošināt iekļaujošāku tirdzniecību un veicināt pienācīgu MVU un jo īpaši maza apjoma lauksaimnieku integrāciju vērtību ķēdēs; šajā sakarībā lūdz Komisiju aktīvi rīkoties, lai palielinātu zināšanas un ļautu izmantot iespējas, ko nolīgums rada Eiropas ražotājiem, jo īpaši MVU, nolūkā paaugstināt preferenču izmantošanas līmeni un esošo tarifa kvotu izmantošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka galvenie produkti, ko Centrālamerika eksportē uz ES, joprojām ir ļoti koncentrēti primārajā sektorā un tie ir relatīvi zemas pievienotās vērtības produkti, piemēram, tekstilmateriāli, kafija, cukurs, automašīnu rezerves daļas vai garneles, savukārt galvenie produkti, ko ES eksportē uz Centrālameriku, ir mehānismi un ierīces, ķīmiskās rūpniecības vai tai radniecīgo nozaru produkti un transportēšanas aprīkojums; tomēr norāda, ka nolīgums jau ir sācis sekmēt Centrālamerikas eksporta modernizēšanu un dažādošanu ar produktiem, kuriem ir lielāka pievienotā vērtība, piemēram, adatas, protezēšanas ierīces un medicīnas ierīces, kā arī palielināt godīgas tirdzniecības un sertificētu bioloģisko produktu eksportu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka ne trešajā gada ziņojumā, ne arī ziņojumā par ES BTN īstenošanu, kas attiecas uz 2016. gadu, nav iekļauti attiecīgi dati ieguldījumu plūsmu novērtēšanai; aicina Komisiju turpmākajos ziņojumos iekļaut šādus datus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņem vērā to, ka kopējā ES pakalpojumu tirdzniecība ar Centrālameriku ir nedaudz samazinājusies, un šķiet, ka tā ir koncentrēta Panamā un Kostarikā, un aicina Komisiju sniegt papildu katras konkrētas valsts analīzi pēc nozarēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst panākumus sanitāro un fitosanitāro standartu, izcelsmes noteikumu un tirdzniecības tehnisko šķēršļu jomā, un aicina puses uzlabot agrīno brīdināšanu un pārredzamību un informācijas apmaiņu par iekšējiem tiesību aktiem un procedūrām; norāda, ka Centrālamerika ir norūpējusies par ES jauno tiesisko regulējumu, kas potenciāli varētu kavēt palmu eļļas eksportu; atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga savlaicīga informācija un lielāka ex ante apmaiņa, lai ļautu pusēm paredzēt un pielāgoties mainīgajiem modeļiem un ievērot iekšējās tiesību aktu prasības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka jāpanāk turpmāks progress, piemēram, saistībā ar Kostarikas diskriminējošiem nodokļiem attiecībā uz alkoholisko dzērienu importu; pauž bažas arī par neatrisinātiem jautājumiem, kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) efektīvu aizsardzību, piemēram, Kostarikā (Manchego), Gvatemalā (Parmigiano) vai Hondurasā (ģenērisko zāļu saraksts), un iesaka veikt turpmākus pasākumus atbilstības panākšanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu, ka esošajā nolīgumā nav paredzēta īpaša sadaļa MVU, un mudina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), dalībvalstis un Centrālameriku iekļaut šādu sadaļu nākošajā nolīguma pārskatīšanā; aicina puses nodot MVU rīcībā visu juridisko un administratīvo atbalstu un instrumentus, kas MVU vajadzīgi, lai saskaņā ar šo nolīgumu iesaistītos tirdzniecībā un ieguldījumos, veicinātu lielāku apmaiņu un palielinātu līdzdalību nolūkā gūt labumu no nolīguma, tostarp veicot aktīvus pasākumus, lai sekmētu MVU internacionalizāciju un izveidotu kontaktpunktus un specializētu tīmekļa vietni MVU; atkārtoti aicina veicināt pasākumus, lai palielinātu abu reģionu ieinteresēto personu, īpaši MVU, informētību par nolīgumu un pieejamo atbalstu; atkārtoti aicina veicināt sadarbību ar atbilstīgiem tehniskajiem un finanšu resursiem abiem reģioniem stratēģiskās nozarēs; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir būtiski Centrālamerikā godīgi un pārredzami atvērt publiskā iepirkuma tirgus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem; pauž bažas, ka centrālās valdības un reģionālās valdības līmenī varētu vēl lielākā mērā atvērt iepirkuma tirgus Centrālamerikā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka būtisks šķērslis ieguldījumiem Centrālamerikā ir reģionālie netarifu pasākumi; mudina Komisiju nodrošināt, lai Centrālamerikas valstis veicinātu labākus ieguldījumu nosacījumus un uzlabotu vietējo uzņēmējdarbības vidi Eiropas ieguldītājiem, kuri var uzlabot nodarbinātību un infrastruktūru un ņemt vērā ievērojamās reģiona attīstības vajadzības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzstāj, ka efektīvi jāīsteno īpašās saistības, kas attiecas uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) noteikumiem, kuri ir neatņemama nolīguma daļa un ir būtiski izvirzīto mērķu sasniegšanai; pieņem zināšanai, ka Komisija 2019. gadā veiks nolīguma, tostarp tā tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas, ex post novērtējumu, iesaistot neatkarīgos ekspertus, un tas būtu jāveic arī turpmāk; atgādina, ka TIA sadaļā ir paredzēta vietējo konsultantu grupu (VKG) vai komiteju izveide saistībā ar jautājumiem, kas saistīti ar darbu, vidi un ilgtspējīgu attīstību; atzinīgi vērtē arī to, ka šobrīd visās Centrālamerikas valstīs ir izveidoti pilsoniskās sabiedrības konsultāciju mehānismi; norāda, ka ir paustas nopietnas bažas par šo padomdevēju grupu neatkarību un to spēju piedalīties dažās Centrālamerikas valstīs; šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka 2017. gadā nenotika Asociācijas komitejas un apakškomiteju un pilsoniskās sabiedrības dialoga foruma sanāksmes, un uzskata, ka sanāksmēm ir jānotiek vismaz katru gadu; aicina nolīguma puses strauji ieviest mehānismus un nepieciešamos finanšu līdzekļus vietējo konsultantu grupu stiprināšanai, nodrošinot neatkarīgas un reprezentatīvas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ar līdzsvarotu ieinteresēto personu pārstāvību, lai tās varētu pienācīgi piedalīties; turklāt aicina arī nolīguma puses ar konsultantu grupām, kā arī dažādu apakškomiteju locekļiem izveidot efektīvus dialoga mehānismus un iekļaut tos ex post novērtēšanas procesos, kuri ir ieplānoti 2019. gadā; atzinīgi vērtē ES un Centrālamerikas 2016. gada 16. jūnijā notikušās vietējo konsultantu grupu 3. apvienotajā sanāksmē sniegtos ieteikumus un aicina puses tos īstenot; atgādina, ka TIA sadaļā ir iekļauti juridiski saistoši noteikumi efektīvai darba, sociālo un vides aizsardzības standartu īstenošanai; atzinīgi vērtē to, ka nolīgumā ir paredzēts regulārs dialogs par kopīgo saistību īstenošanu; norāda, ka Parlaments ir mudinājis Komisiju pastiprināt TIA sadaļu uzraudzības, īstenošanas un izpildes mehānismus; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas 15 punktu plānu ES TIA sadaļas efektivitātes palielināšanai un atgādina, ka jāturpina dialogs ar dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp Parlamentu par efektīvu īstenošanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības nolīgumos iekļautajām darba un vides aizsardzības saistībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina puses pārskatīt nolīgumu, lai ieviestu piemērotu un efektīvu strīdu izšķiršanas mehānismu, tostarp dažādu citu īstenošanas metožu vidū izskatīt arī sankcijas, kā atturošu instrumentu, kas izmantojams kā galējs līdzeklis nopietnu pārkāpumu gadījumā un ļaujot attiecīgi piedalīties sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina ES un visas Centrālamerikas valstis ratificēt un pilnībā īstenot daudzpusējus vides nolīgumus par cīņu pret klimata pārmaiņām, jo īpaši saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām un Parīzes nolīgumu; uzsver, ka ES un Centrālamerikai ir jāpastiprina sadarbība šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pieņem zināšanai SDO sagatavotos dažādu valstu ziņojumus un joprojām pastāvošās problēmas; aicina attiecīgās Centrālamerikas valstis izskaust vardarbību, kas vērsta pret arodbiedrību pārstāvjiem un pamatiedzīvotājiem, un īstenot likumdošanas pasākumus, lai efektīvi īstenotu SDO pamatkonvencijas par biedrošanās brīvību, darba koplīgumu slēgšanu un nediskrimināciju, kā arī bērnu darbu; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt darba inspekcijas pārbaudes un uzlabot sociālo dialogu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa Komisijai apliecināt, ka precēm vai preču daļām, kas ražotas eksporta pārstrādes zonās (EPZ), nepiemēro Nolīguma preferenciālos tarifus, jo EPZ ir atbrīvotas no starptautisko darba tiesību standartu un valsts vides tiesību aktu ievērošanas; prasa Komisijai sniegt konkrētu informāciju par muitas vai citiem noteikumiem, ko piemēro, lai atšķirtu produktus no EPZ, uz kuriem tādējādi neattiecas tarifu atcelšana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka nedrīkst pārsniegt stabilizācijas mehānismā banāniem noteiktās robežvērtības, kuras pievienotas nolīgumam un ir piemērojamas līdz 2020. gadam, un ka, beidzoties šim termiņam, pusēm jāturpina sniegt statistikas datus, tostarp par godīgu tirdzniecību un bioloģiskajiem ražojumiem; norāda, ka 2018. gada septembrī Nikaragva un Gvatemala pārsniedza robežvērtības (attiecīgi 349 % un 102 %), un pauž bažas par to, ka tas ietekmē Eiropas banānu ražotājus; atgādina par Komisijas apņemšanos vēlākais līdz 2019. gada 1. janvārim izvērtēt Savienības banānu ražotāju situāciju un, ja ievērojami pasliktinātos tirgus vai ES banānu ražotāju situācija, varētu paredzēt mehānisma darbības termiņa pagarināšanu; atgādina, ka, ņemot vērā stabilizācijas mehānismu un drošības klauzulu, kas tika ieviesta šajā nolīgumā, Komisijai gan Eiropas Parlamentam, gan attiecīgajām rūpniecības nozarēm būtu jādara pieejama rūpīgāka un regulārāk apkopota informācija par tirgus attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka nesenās politiskās un ekonomiskās norises saistībā ar vardarbību, nesodāmību, korupciju, nestabilām tieslietu sistēmām un nepietiekamu tiesiskumu dažās Centrālamerikas valstīs var radīt ekonomiskās sekas, kas negatīvi ietekmētu reģionu kopumā un varētu novest pie reģiona destabilizācijas; pauž īpašu satraukumu par pašreizējo situāciju Nikaragvā un asi nosoda to; aicina Komisiju un EĀDD arī turpmāk rūpīgi uzraudzīt situāciju Nikaragvā un vajadzības gadījumā izvērtēt iespējamos pasākumus, kas veicami, ņemot vērā asociācijas nolīgumu; atgādina, ka demokrātijas klauzula ir būtisks elements visos Savienības nolīgumos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina par ES pienākumu, kas noteikts LESD 8. pantā, kā arī ES un citu Buenosairesas deklarācijas par dzimumu līdztiesību un tirdzniecību parakstītājvalstu saistības iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu tirdzniecības politikā; aicina puses pastiprināt šā nolīguma uzsvaru uz dzimumu līdztiesību un turpmākajā pārskatīšanā atbalstīt īpašas dzimumu līdztiesības sadaļas iekļaušanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina Austriju, Beļģiju un Grieķiju ratificēt nolīgumu un atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi pilnībā piemērot pārējās nolīguma daļas, tostarp sadarbību ekonomikas un tirdzniecības attīstības jomā (52. pants un citi); |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka puses beidzot sāk administratīvās un institucionālās procedūras, lai pieņemtu attiecīgo protokolu par Horvātijas iekļaušanu nolīgumā; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EĀDD, dalībvalstīm, Centrālamerikas valstu valdībām un EuroLat asamblejai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

(2)  OV C 434, 23.12.2015., 181. lpp.

(3)  2012. gada 8. novembra Starpposma ziņojums par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0238.

(5)  OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0230.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0439.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157150.pdf

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/en_joint-document_advisory-groups_16-june-2016_final.pdf

(10)  OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(11)  Starptautiskās tirdzniecības komitejas 2012. gada 19. septembra atzinums par Starpposma ziņojumu par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses.

(12)  ECLI:EU:C:2017:376.

(13)  2018. gada 10. septembrī ratifikācija joprojām nav notikusi Austrijā, Beļģijā, Apvienotajā Karalistē un Grieķijā. http://www.consilium.europa.eu/lv/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2012001

(14)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Trešais gada ziņojums par to, kā īstenota IV daļa Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses” (COM(2017)0160).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/74

---

P8_TA(2019)0029

Eiropas Centrālās bankas 2017. gada pārskats

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par ECB 2017. gada pārskatu (2018/2101(INI))

(2020/C 411/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2018. gada 6. februāra rezolūciju par Eiropas Centrālās bankas 2016. gada pārskatu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 6. februāra rezolūciju par Eiropas Centrālās bankas 2016. gada pārskatu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2017. gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2017. gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) Statūtus un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 2., 3., 7. pantu, 10. panta 2. punktu, 15. pantu, 21. pantu, 32. panta 5. punktu un 33. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) Statūtus un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 2., 3., 7. pantu, 10. panta 2. punktu, 15. pantu, 21. pantu, 32. panta 5. punktu un 33. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 129. panta 3. punktu, 130. pantu, 138. panta 2. punktu, 282. panta 2. un 3. punktu, 283. panta 2. punktu un 284. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 129. panta 3. punktu, 130. pantu, 138. panta 2. punktu, 282. panta 2. un 3. punktu, 283. panta 2. punktu un 284. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā ECB priekšsēdētāja Mario Draghi uzstāšanos Sintrā 2018. gada 19. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB priekšsēdētāja Mario Draghi uzstāšanos Sintrā 2018. gada 19. jūnijā,

| — | ņemot vērā ECB Tautsaimniecības biļetenu Nr. 5/2018, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB Tautsaimniecības biļetenu Nr. 5/2018,

| — | ņemot vērā 11. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. pantu Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (2),

| — | ņemot vērā LESD 128. panta 1. punktu par euro kā likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 128. panta 1. punktu par euro kā likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu,

| — | ņemot vērā atsauksmes par Parlamenta sniegto ieguldījumu, sagatavojot rezolūciju par ECB 2016. gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atsauksmes par Parlamenta sniegto ieguldījumu, sagatavojot rezolūciju par ECB 2016. gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Starptautisko norēķinu bankas (BIS) 2017. gada ekonomikas pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko norēķinu bankas (BIS) 2017. gada ekonomikas pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) 2016. gada novembra ziņojumu “Vulnerabilities in the EU residential real estate sector” (ES mājokļa īpašuma nozares neaizsargātība) un tam pievienotos īpašos brīdinājumus astoņām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) 2016. gada novembra ziņojumu “Vulnerabilities in the EU residential real estate sector” (ES mājokļa īpašuma nozares neaizsargātība) un tam pievienotos īpašos brīdinājumus astoņām dalībvalstīm,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0424/2018),

| A. | tā kā euro neapstrīdami joprojām ir otra svarīgākā valūta starptautiskajā monetārajā sistēmā; tā kā iedzīvotāji 2017. gadā pauda lielu atbalstu euro — eurozonā vienoto valūtu atbalstīja gandrīz trīs ceturtdaļas respondentu (73 %), kas ir augstākais rādītājs kopš 2004. gada rudens; |
| --- | --- |

A.

tā kā euro neapstrīdami joprojām ir otra svarīgākā valūta starptautiskajā monetārajā sistēmā; tā kā iedzīvotāji 2017. gadā pauda lielu atbalstu euro — eurozonā vienoto valūtu atbalstīja gandrīz trīs ceturtdaļas respondentu (73 %), kas ir augstākais rādītājs kopš 2004. gada rudens;

| B. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2018. gada vasaras prognozi ES un eurozonas IKP 2017. gadā pieauga par 2,4 %, pārspējot ASV; tā kā saskaņā ar to pašu prognozi IKP pieaugumam 2018. un 2019. gadā vajadzētu būt attiecīgi 2,1 % un 2,0 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2018. gada vasaras prognozi ES un eurozonas IKP 2017. gadā pieauga par 2,4 %, pārspējot ASV; tā kā saskaņā ar to pašu prognozi IKP pieaugumam 2018. un 2019. gadā vajadzētu būt attiecīgi 2,1 % un 2,0 %;

| C. | tā kā vājāka ārējās tirdzniecības stimula un augstāku naftas cenu dēļ jaunākie ekonomiskie rādītāji 2018. gadā atspoguļo zināmu izaugsmes palēnināšanos salīdzinājumā ar 2017. gada augsto līmeni; |
| --- | --- |

C.

tā kā vājāka ārējās tirdzniecības stimula un augstāku naftas cenu dēļ jaunākie ekonomiskie rādītāji 2018. gadā atspoguļo zināmu izaugsmes palēnināšanos salīdzinājumā ar 2017. gada augsto līmeni;

| D. | tā kā saskaņā ar Eurostat 2018. gada maija datiem bezdarbs ES un eurozonā pašlaik ir gandrīz atgriezies pirmskrīzes līmenī un ir attiecīgi 7,0 % un 8,4 %; tā kā nodarbināto skaits un ekonomiski aktīva darbaspēka līmenis eurozonā ir augstākais kopš ekonomiskās un monetārās savienības darbības sākuma 1999. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Eurostat 2018. gada maija datiem bezdarbs ES un eurozonā pašlaik ir gandrīz atgriezies pirmskrīzes līmenī un ir attiecīgi 7,0 % un 8,4 %; tā kā nodarbināto skaits un ekonomiski aktīva darbaspēka līmenis eurozonā ir augstākais kopš ekonomiskās un monetārās savienības darbības sākuma 1999. gadā;

| E. | tā kā, neraugoties uz zināmu konverģenci, izaugsmes un bezdarba līmenis joprojām ir lielā mērā ģeogrāfiski nelīdzsvarots un tas izraisa bīstamu ekonomikas neaizsargātību un apdraud pareizu un līdzsvarotu attīstību; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju un 2017. gada beigās tas bija 16,8 % Eiropas Savienībā un 18,8 % eurozonā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz zināmu konverģenci, izaugsmes un bezdarba līmenis joprojām ir lielā mērā ģeogrāfiski nelīdzsvarots un tas izraisa bīstamu ekonomikas neaizsargātību un apdraud pareizu un līdzsvarotu attīstību; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju un 2017. gada beigās tas bija 16,8 % Eiropas Savienībā un 18,8 % eurozonā;

| F. | tā kā pašreizējo plašo ekonomikas ekspansiju galvenokārt nosaka eksports un iekšzemes patēriņš dalībvalstīs; tā kā pagājušajā gadā ieguldījumu pieauguma temps bija straujākais kopš 2007. gada, pateicoties globālajam uzplaukumam un Investīciju plānam Eiropai; uzsver ESIF nozīmi ieguldījumu nepietiekamības mazināšanā Eiropas Savienībā, mobilizējot ieguldījumus, kuru kopējais apmērs sasniedz 256,9 miljardus EUR, un nodrošinot finansējumu gandrīz 550 000 maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas saņem EIF līdzekļus; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējo plašo ekonomikas ekspansiju galvenokārt nosaka eksports un iekšzemes patēriņš dalībvalstīs; tā kā pagājušajā gadā ieguldījumu pieauguma temps bija straujākais kopš 2007. gada, pateicoties globālajam uzplaukumam un Investīciju plānam Eiropai; uzsver ESIF nozīmi ieguldījumu nepietiekamības mazināšanā Eiropas Savienībā, mobilizējot ieguldījumus, kuru kopējais apmērs sasniedz 256,9 miljardus EUR, un nodrošinot finansējumu gandrīz 550 000 maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas saņem EIF līdzekļus;

| G. | tā kā dalībvalstīs, kas nav ieviesušas vienoto valūtu un izmanto savas valūtas maiņas likmju elastīgumu, ekonomiskie rezultāti ir bijuši visai atšķirīgi; tā kā dalībvalstīs, kas ir pieņēmušas vienoto valūtu, ekonomiskie rezultāti pēdējos desmit gados ir bijuši salīdzinoši labāki nekā valstīs, kuras piemēro elastīgas valūtas maiņas likmes; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstīs, kas nav ieviesušas vienoto valūtu un izmanto savas valūtas maiņas likmju elastīgumu, ekonomiskie rezultāti ir bijuši visai atšķirīgi; tā kā dalībvalstīs, kas ir pieņēmušas vienoto valūtu, ekonomiskie rezultāti pēdējos desmit gados ir bijuši salīdzinoši labāki nekā valstīs, kuras piemēro elastīgas valūtas maiņas likmes;

| H. | tā kā saskaņā ar Eurosistēmas speciālistu 2018. gada jūnija makroekonomisko prognozi ir gaidāms, ka saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) gada inflācija eurozonā 2018., 2019. un 2020. gadā sasniegs 1,7 %, atgūstoties no iepriekšējā zemā līmeņa un pietuvojoties ECB vidēja termiņa inflācijas mērķim, kas ir nedaudz zem 2 %, taču minēto mērķi joprojām nesasniedzot, un inflācijas līmenis eurozonā būs ļoti atšķirīgs; tā kā kopējās inflācijas pieaugumu galvenokārt veicina augstākas enerģijas cenas, bet pamatinflācijas pieaugums bija niecīgs, proti, līdz 1 % no 0,9 % 2016. gadā, un nav pazīmju par noturīgu augšupēju tendenci 2017. gadā; tā kā produktivitātes pieaugumam atbilstošs algu pieaugums joprojām ir svarīgs priekšnosacījums noturīgam pamatinflācijas pieaugumam; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Eurosistēmas speciālistu 2018. gada jūnija makroekonomisko prognozi ir gaidāms, ka saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) gada inflācija eurozonā 2018., 2019. un 2020. gadā sasniegs 1,7 %, atgūstoties no iepriekšējā zemā līmeņa un pietuvojoties ECB vidēja termiņa inflācijas mērķim, kas ir nedaudz zem 2 %, taču minēto mērķi joprojām nesasniedzot, un inflācijas līmenis eurozonā būs ļoti atšķirīgs; tā kā kopējās inflācijas pieaugumu galvenokārt veicina augstākas enerģijas cenas, bet pamatinflācijas pieaugums bija niecīgs, proti, līdz 1 % no 0,9 % 2016. gadā, un nav pazīmju par noturīgu augšupēju tendenci 2017. gadā; tā kā produktivitātes pieaugumam atbilstošs algu pieaugums joprojām ir svarīgs priekšnosacījums noturīgam pamatinflācijas pieaugumam;

| I. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2018. gada pavasara prognozi ir gaidāms, ka kopējais valdības budžeta deficīts eurozonā 2018. gadā saruks no 0,9 % līdz 0,7 % no IKP un 2019. gadā samazināsies vēl vairāk, proti, līdz 0,6 % (salīdzinājumā ar paredzamo deficītu 5,9 % no IKP ASV un 2,7 % no IKP Japānā); |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2018. gada pavasara prognozi ir gaidāms, ka kopējais valdības budžeta deficīts eurozonā 2018. gadā saruks no 0,9 % līdz 0,7 % no IKP un 2019. gadā samazināsies vēl vairāk, proti, līdz 0,6 % (salīdzinājumā ar paredzamo deficītu 5,9 % no IKP ASV un 2,7 % no IKP Japānā);

| J. | tā kā ECB prognozē, ka vidējā termiņā inflācija pakāpeniski palielināsies un to sekmēs pašreizējās monetārās politikas nostāja, ekonomikas ekspansijas turpināšanās, algu pieaugums un ekonomiskā atslābuma izzušana; |
| --- | --- |

J.

tā kā ECB prognozē, ka vidējā termiņā inflācija pakāpeniski palielināsies un to sekmēs pašreizējās monetārās politikas nostāja, ekonomikas ekspansijas turpināšanās, algu pieaugums un ekonomiskā atslābuma izzušana;

| K. | tā kā eurozonas bankas ir straujāk samazinājušas ieņēmumus nenesošu kredītu (INK) īpatsvaru, kas ir sarucis no 8 % no kredītu kopējā apjoma 2014. gadā līdz 4,9 % 2017. gada ceturtajā ceturksnī; tā kā INK kopējais apjoms visā ES joprojām ir 950 miljardi EUR; jā kā INK ir jāpārdod, (daļēji) jānoraksta vai pienācīgi jānodrošina, lai garantētu finanšu stabilitāti un izvairītos no negatīvām sekām norēķinu kontu turētājiem, noguldītājiem un investoriem; tā kā INK īpatsvara ziņā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības; tā kā INK īpatsvars astoņās dalībvalstīs joprojām krietni pārsniedz 10 %, turklāt divās no tām tas ir lielāks par 40 %; |
| --- | --- |

K.

tā kā eurozonas bankas ir straujāk samazinājušas ieņēmumus nenesošu kredītu (INK) īpatsvaru, kas ir sarucis no 8 % no kredītu kopējā apjoma 2014. gadā līdz 4,9 % 2017. gada ceturtajā ceturksnī; tā kā INK kopējais apjoms visā ES joprojām ir 950 miljardi EUR; jā kā INK ir jāpārdod, (daļēji) jānoraksta vai pienācīgi jānodrošina, lai garantētu finanšu stabilitāti un izvairītos no negatīvām sekām norēķinu kontu turētājiem, noguldītājiem un investoriem; tā kā INK īpatsvara ziņā starp dalībvalstīm pastāv ievērojamas atšķirības; tā kā INK īpatsvars astoņās dalībvalstīs joprojām krietni pārsniedz 10 %, turklāt divās no tām tas ir lielāks par 40 %;

| L. | tā kā ir vajadzīgs uzlabots INK sekundārais tirgus ar mērķi palielināt tirgus likviditāti Eiropas līmenī un izvairīties no iespējamas tirgus nepārredzamības; tā kā no finanšu iestādēm, kas darbojas otrreizējā tirgū, ir jāprasa, lai tās ņemtu vērā patērētāju intereses un ievērotu visas attiecīgās valsts un ES patērētāju aizsardzības prasības; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir vajadzīgs uzlabots INK sekundārais tirgus ar mērķi palielināt tirgus likviditāti Eiropas līmenī un izvairīties no iespējamas tirgus nepārredzamības; tā kā no finanšu iestādēm, kas darbojas otrreizējā tirgū, ir jāprasa, lai tās ņemtu vērā patērētāju intereses un ievērotu visas attiecīgās valsts un ES patērētāju aizsardzības prasības;

| M. | tā kā ECB Padome 2017. gada oktobra sanāksmē nolēma līdz 2018. gada septembrim turpināt mēneša neto iegādes saskaņā ar aktīvu iegādes programmu (AIP) 30 miljardu EUR apmērā; tā kā 2018. gada jūnija sanāksmē tā nolēma līdz 2018. gada beigām pagarināt mēneša iegādes par samazinātu summu 15 miljardu EUR apmērā un pēc tam tās pilnīgi izbeigt, pamatojoties uz ienākošajiem datiem, kas apstiprina tās vidēja termiņa inflācijas prognozi, šo lēmumu apstiprinot 2018. gada septembra sanāksmē; |
| --- | --- |

M.

tā kā ECB Padome 2017. gada oktobra sanāksmē nolēma līdz 2018. gada septembrim turpināt mēneša neto iegādes saskaņā ar aktīvu iegādes programmu (AIP) 30 miljardu EUR apmērā; tā kā 2018. gada jūnija sanāksmē tā nolēma līdz 2018. gada beigām pagarināt mēneša iegādes par samazinātu summu 15 miljardu EUR apmērā un pēc tam tās pilnīgi izbeigt, pamatojoties uz ienākošajiem datiem, kas apstiprina tās vidēja termiņa inflācijas prognozi, šo lēmumu apstiprinot 2018. gada septembra sanāksmē;

| N. | tā kā ECB Padome ir apstiprinājusi cerības galveno refinansēšanas operāciju procentu likmi, aizdevumu uz nakti procentu likmi un noguldījumu iespējas procentu likmi saglabāt attiecīgi 0,00 %, 0,25 % un 0,40 % līmenī vismaz līdz 2019. gada vasaras beigām un katrā ziņā līdz laikam, kad būs vērojama inflācijas rādītāja noturīga tuvināšanās ECB vidēja termiņa mērķim; |
| --- | --- |

N.

tā kā ECB Padome ir apstiprinājusi cerības galveno refinansēšanas operāciju procentu likmi, aizdevumu uz nakti procentu likmi un noguldījumu iespējas procentu likmi saglabāt attiecīgi 0,00 %, 0,25 % un 0,40 % līmenī vismaz līdz 2019. gada vasaras beigām un katrā ziņā līdz laikam, kad būs vērojama inflācijas rādītāja noturīga tuvināšanās ECB vidēja termiņa mērķim;

| O. | tā kā pēdējā ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju (ITRM) īstenošanas kārta 2017. gadā uzrādīja banku pieprasījuma pieaugumu eurozonā; tā kā ITRM mērķis ir stimulēt banku aizdevumus reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējā ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju (ITRM) īstenošanas kārta 2017. gadā uzrādīja banku pieprasījuma pieaugumu eurozonā; tā kā ITRM mērķis ir stimulēt banku aizdevumus reālajai ekonomikai;

| P. | tā kā 2017. gada beigās Eurosistēmas bilance bija sasniegusi vēsturiski lielāko apjomu (vairāk nekā 4,5 triljonus EUR), salīdzinājumā ar 2016. gada beigām pieaugot par 0,8 triljoniem EUR un veidoja 41 % no eurozonas kopējā IKP; tā kā līdz ar obligāciju pirkšanas programmu ECB savai bilancei ir piesaistījusi nopietnu risku; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2017. gada beigās Eurosistēmas bilance bija sasniegusi vēsturiski lielāko apjomu (vairāk nekā 4,5 triljonus EUR), salīdzinājumā ar 2016. gada beigām pieaugot par 0,8 triljoniem EUR un veidoja 41 % no eurozonas kopējā IKP; tā kā līdz ar obligāciju pirkšanas programmu ECB savai bilancei ir piesaistījusi nopietnu risku;

| Q. | tā kā 2017. gadā apgrozībā esošo euro banknošu skaits un vērtība pieauga par attiecīgi aptuveni 5,9 % un 4,0 %, savukārt euro monētu skaits un vērtība pieauga par attiecīgi 4,2 % un 4,0 %; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2017. gadā apgrozībā esošo euro banknošu skaits un vērtība pieauga par attiecīgi aptuveni 5,9 % un 4,0 %, savukārt euro monētu skaits un vērtība pieauga par attiecīgi 4,2 % un 4,0 %;

| R. | tā kā 2017. gadā ECB tīrā peļņa bija 1,275 miljardi EUR salīdzinājumā ar 1,193 miljardiem EUR 2016. gadā; tā kā šo pieaugumu var galvenokārt saistīt ar neto procentu ienākumu palielinājumu; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2017. gadā ECB tīrā peļņa bija 1,275 miljardi EUR salīdzinājumā ar 1,193 miljardiem EUR 2016. gadā; tā kā šo pieaugumu var galvenokārt saistīt ar neto procentu ienākumu palielinājumu;

| S. | tā kā ECB Valdes locekļi ir nemitīgi uzsvēruši, ka saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu ir svarīgi eurozonā īstenot strukturālas reformas, kas palielina produktivitāti, kā arī izaugsmi veicinošu fiskālo politiku; |
| --- | --- |

S.

tā kā ECB Valdes locekļi ir nemitīgi uzsvēruši, ka saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu ir svarīgi eurozonā īstenot strukturālas reformas, kas palielina produktivitāti, kā arī izaugsmi veicinošu fiskālo politiku;

| T. | tā kā saskaņā ar LESD 123. pantu un ECBS/ECB Statūtu 21. pantu valdību monetāra finansēšana ir aizliegta; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar LESD 123. pantu un ECBS/ECB Statūtu 21. pantu valdību monetāra finansēšana ir aizliegta;

| U. | tā kā ECB, pildot savu uzraudzības funkciju, līdz šim ne vienmēr ir pietiekami ņēmusi vērā proporcionalitātes principu, |
| --- | --- |

U.

tā kā ECB, pildot savu uzraudzības funkciju, līdz šim ne vienmēr ir pietiekami ņēmusi vērā proporcionalitātes principu,

Vispārīgs pārskats

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka iedzīvotāju atbalsts euro 2017. gadā pieauga par astoņiem procentpunktiem salīdzinājumā ar 2016. gadu un gandrīz divas trešdaļas (64 %) respondentu uzskata, ka vienotā valūta nāk par labu viņu valstīm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka euro ir galvenokārt politisks, nevis ekonomisks projekts; uzsver, ka vienotās valūtas ieviešana ir neatgriezeniska; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš uzmanību uz to, ka ikvienai dalībvalstij, izņemot Apvienoto Karalisti un Dāniju, ir pienākums ieviest vienoto valūtu, tiklīdz tā atbilst Māstrihtas konverģences kritērijiem; uzskata, ka dalība banku savienībā ir jāuzskata par vienu no galvenajiem kritērijiem valstīm, kuras vēlas pievienoties eurozonai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Līgumos paredzētajai ECB neatkarībai ir izšķiroša nozīme, lai tā varētu īstenot savas pilnvaras attiecībā uz cenu stabilitātes nodrošināšanu un visu iestādi aizsargātu no politiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ECB ir atbildīga par visas eurozonas monetāro politiku; atgādina, ka saskaņā ar ECB noteikumiem Valdes locekļi nepārstāv attiecīgo dalībvalsti, viņiem nav veto tiesību un neviena iestāde, valdība vai cita struktūra nedrīkst viņiem dot norādījumus, tādējādi ļaujot ECB rīkoties izlēmīgi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka monetārā politika ir palīdzējusi saglabāt vienoto valūtu un ekonomiskās un monetārās savienības stabilitāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti norāda, ka ECB neatkarība dod Valdes locekļiem brīvību, atbildīgi un pamatojoties uz pienācīgu pārskatatbildību, lemt par dalību forumos, arī tajos, kas nav pieejami plašākai sabiedrībai, ja viņi uzskata, ka tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu pēc iespējas labāku ECB monetārās politikas īstenošanu; ņem vērā Ombuda 2018. gada 5. jūlija atzinumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ECB koncentrēties uz savu galveno mērķi uzturēt cenu stabilitāti; atgādina, ka saskaņā ar ECB Statūtu 2. pantu, LESD 127. pantu un noteikumiem, kas sīkāk izklāstīti LESD 282. pantā, ECB ir pienākums, neietekmējot galveno cenu stabilitātes mērķi, atbalstīt “vispārējo ekonomikas politiku Savienībā”, lai palīdzētu sasniegt Savienības mērķus, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka ES ekonomikas pieaugums 2017. gadā bija straujākais pēdējo desmit gadu laikā un visas dalībvalstis pieredzēja tautsaimniecības izaugsmi; norāda, ka bezdarbs Eiropas Savienībā ir zemākajā līmenī kopš 2008. gada, lai gan tas joprojām smagi skar jauniešus; atzinīgi vērtē ECB lomu strukturālajās reformās, kas veiktas dažās dalībvalstīs, lai pašreizējās ekonomikas atlabšanas kontekstā panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; atgādina, cik svarīgi ir novērtēt šo reformu ekonomiskās un sociālās sekas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tomēr brīdina par nenoteiktības rašanos, kas cita starpā izriet no tādiem faktoriem kā protekcionisma palielināšanās draudi, Brexit sarunas, iespējamie aktīvu “burbuļi”, krīze jaunietekmes tirgos, līdz šim nebijis privātā un valsts sektora parāda līmenis, vispārējs svārstīgums finanšu tirgos, kas īpaši saistīts ar politiskajiem riskiem dažās dalībvalstīs, kuri nelabvēlīgi ietekmē eurozonas izaugsmes perspektīvas, pieaugošais populisms, izolacionisms un etnocentrisms visā politiskajā spektrā, pret globalizāciju vērstā negatīvā reakcija un pieaugošās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz Eiropas integrācijas nākotni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | brīdina, ka saskaņā ar Starptautisko norēķinu bankas (BIS) 2018. gada ekonomikas pārskatu ir pazīmes par finanšu nelīdzsvarotības pieaugumu, jo īpaši valstīs, kuras lielākoties bija pasargātas no globālās finanšu krīzes, jo atšķirībā no valstīm, kas atradās krīzes epicentrā, tajās nenotika privātā sektora aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana; norāda, ka nelīdzsvarotība izpaužas kā privātā sektora kredītu būtisks pieaugums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šajā saistībā uzsver, ka ir ļoti svarīgi saglabāt labvēlīgu vidi publiskiem un privātiem ieguldījumiem, kas joprojām atpaliek no pirmskrīzes līmeņa; mudina ECB saskaņā ar tās pilnvarām veikt pasākumus, lai palīdzētu īstenot šo mērķi; tomēr atgādina, ka kredītu virzīta ekspansija var būt par iemeslu reāli pieejamo resursu nepareizai sadalei; |
| --- | --- |

12.

Strukturālās reformas

| 13. | uzskata, ka, lai panāktu ilgtspējīgu ekonomikas atlabšanu, ar monetāro politiku vien nepietiek; atgādina par monetārās politikas pretciklisko ietekmi pēckrīzes atlabšanas procesā, bet uzskata, ka monetārās politikas strukturālais ieguldījums ilgtspējīgā izaugsmē ir ierobežots; tāpēc mudina politikas veidotājus ilgākā termiņā saglabāt pašreizējo ekonomisko augšupeju, saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP), tostarp tajā paredzētajiem elastīguma noteikumiem, īstenojot dažādas sociāli līdzsvarotas, vērienīgas un izaugsmi un produktivitāti veicinošas strukturālās reformas un fiskālo politiku; piekrīt Eiropas Fiskālās padomes priekšsēdētājam, kurš, 2018. gada 5. novembrī uzrunājot Ekonomikas un monetāro komiteju, norādīja, ka “noteikumu elastīgumam ir jābūt atkarīgam no mūsu ekonomiskās situācijas”, kā arī viedoklim, kas pausts 2018. gada jūnija ziņojumā, proti, “lai nodrošinātu pakta ticamību, tajā paredzētie elastīguma noteikumi būtu jāpiemēro simetriski, nevis tikai tad, kad ekonomika brūk vai ir vāja”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka, lai monetārā politika būtu pilnībā efektīva, ar attiecīgu fiskālo un ekonomikas politiku un produktivitāti veicinošām reformām ir jānovērš pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība; uzsver, ka ar ECB monetāro politiku nevar aizstāt ilgtspējīgas strukturālās reformas, kas ir dalībvalstu atbildība; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ar bažām norāda, ka ES daļa globālajās ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsmās kopš krīzes ir būtiski samazinājusies; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņem vērā ECB atzinumu, kurā tā prasa izveidot Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS) kā banku savienības trešo pīlāru; uzsver noguldījumu apdrošināšanas būtisko nozīmi uzticības veicināšanā un visu banku savienībā veikto noguldījumu drošības garantēšanā; uzsver, ka ENAS varētu palīdzēt vēl vairāk veicināt un garantēt finanšu stabilitāti; atzīst, ka riska dalīšanai vajadzētu būt cieši saistītai ar riska samazināšanu; |
| --- | --- |

16.

Aktīvu iegādes programma

| 17. | uzsver, ka ECB nestandarta monetārās politikas pasākumi ir palīdzējuši novērst deflācijas risku, kas 2016. gada sākumā joprojām pastāvēja, un sākt atjaunot privātā sektora kreditēšanu, kuras gada pieaugums 2018. gada vidū bija aptuveni 3 %, salīdzinot ar 0 % 2015. gadā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | piekrīt ECB, ka, lai sasniegtu inflācijas mērķi, būs vajadzīga ilgtspējīga un atbalstoša fiskālā politika, kā arī reformas, kas veicina konkurētspēju, produktivitāti, izaugsmi un produktivitātes pieaugumam atbilstošu algu pieaugumu; tāpēc aicina dalībvalstis divkāršot centienus saskaņā ar “pozitīvās mijiedarbības trīsstūra” principu, kas paredz palielināt ieguldījumus, veikt izaugsmi veicinošas un sociāli līdzsvarotas strukturālās reformas un nodrošināt atbildīgu fiskālo politiku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par strauji augošajām nekustamā īpašuma cenām dažās dalībvalstīs; tāpēc aicina ievērot modrību attiecībā uz nekustamā īpašuma “burbuļu” atkārtotas veidošanās un mājsaimniecību un privātā sektora pārmērīgu parādsaistību risku dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda uz ESRK priekšsēdētāja Mario Draghi komentāriem (3) par to, ka galvenais cēlonis neaizsargātībai, kas rada ES nekustamā īpašuma tirgu pārkaršanu, ir starptautisko ieguldītāju peļņas meklējumi (lielākoties pārrobežu finansēšanas jomā, kur darbojas iestādes, kas nav bankas) un ka politikas veidotājiem būtu jāpēta, vai vajadzētu ieviest jaunus makroprudenciālos instrumentus, kuri būtu domāti nebanku iestādēm, jo īpaši saistībā ar to komerciālo nekustamo īpašumu riska darījumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | neskarot ECB neatkarību, piekrīt tās lēmumam ilgtspējīgā veidā izbeigt AIP, pamatojoties uz ienākošajiem datiem, kas apstiprina tās vidēja termiņa inflācijas prognozi, un uzskata, ka šis instruments būtu jāizmanto tikai uz laiku, jo tas rada jaunus finanšu stabilitātes riskus un mazina stimulus konsolidēt publiskās finanses un īstenot strukturālās reformas; atzīst, ka atkarībai no monetārās politikas atbalsta pēckrīzes atlabšanas procesā ir bijušas arī neparedzētas sekas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | īpaši uzsver, ka ilgstošiem nestandarta politikas pasākumiem var būt negatīva ietekme uz sadali; tāpēc aicina ECB nākamā gada pārskatā iekļaut visaptverošu un detalizētu analīzi par tās veikto monetārās politikas pasākumu blakusietekmi, tostarp iespējamajiem riskiem apdrošināšanas un pensiju nozarei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka publiskā sektora iegādes programma (PSIP) ar 1,9 triljonu EUR lieliem turējumiem 2017. gada beigās veidoja lielāko AIP daļu; uzsver, ka publiskā sektora iegādēs ir svarīgi ievērot viena emitenta limitu 33 % apmērā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka no visām privātā sektora iegādes programmām būtiskāko AIP daļu 2017. gadā veidoja uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma (USAIP) ar neto iegādēm 82 miljardu EUR apmērā; atzinīgi vērtē to, ka ECB kopš 2017. gada publicē visu USAIP turējumu pilnu sarakstu, tostarp emitentu nosaukumus, kā arī apkopotus datus par turējumiem sadalījumā pa valstīm, riskiem, reitingiem un nozarēm; aicina ECB piemērot līdzīgu pārredzamības politiku attiecībā uz visām aktīvu iegādes programmām, tostarp ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu (ANVIP) un trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu (NOIP3), papildus turpmākiem pasākumiem, lai atklātu darbības procedūras, kas tiek izmantotas, izvēloties vērtspapīrus, kurus iegādājas nacionālās centrālās bankas (NCB); uzsver, ka USAIP nekādā ziņā nedrīkst radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka ECB ir ES iestāde un tāpēc tai ir saistošs Parīzes nolīgums; aicina ECB, pilnībā ievērojot savas pilnvaras, neatkarību un riska pārvaldības sistēmu, savā politikā integrēt apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un ekonomiskos, sociālos un pārvaldības principus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē pārredzamību, ko nodrošina ECB, izmantojot perspektīvas norādes; atzīst ECB lēmumu saglabāt zemas procentu likmes, ņemot vērā pašreizējo nenoteiktību globālajā vidē; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka, lai izvairītos no tirgus traucējumiem, būtiska nozīme būs ārkārtas monetārās politikas pasākumu pareizai secībai un pakāpeniskai izbeigšanai; atgādina, ka ir iespējams palielināt likmes, vienlaikus saglabājot stabilu bilances apjomu attiecībā uz Eurosistēmu, ja ekonomiskie apstākļi to atļauj; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver komunikācijas un perspektīvu norāžu nozīmi monetārās politikas sekmīgai normalizācijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ņem vērā monetārās politikas normalizācijas atšķirīgo ietekmi uz dalībvalstīm atkarībā no to parāda līmeņa un parāda atmaksas profila; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver to regulatīvo un strukturālo pārmaiņu apmēru, kuras notikušas kopš pēdējās ekonomikas krīzes, un to nozīmi daudzās jomās, kas saistītas ar monetāro politiku; uzsver pētniecības un izstrādes nozīmi, lai labāk izprastu jauno vidi, kas izriet no pēdējo desmitgažu norisēm, un to ietekmi uz monetārās politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ņem vērā ietekmi, ko rada noguldījumu iespējas negatīvā likme, kura bankām noteikta kopš 2014. gada jūnija; uzskata, ka, turpinot šo pasākumu, tas varētu ietekmēt banku sektora pelnītspēju un ka tas būtu pakāpeniski jāizbeidz, normalizējot monetāro politiku saskaņā ar pašreizējo ekonomikas atlabšanas procesu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apzinās, ka var tikt turpinātas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRM), kas bankām nodrošina vidēja termiņa finansējumu ar pievilcīgiem nosacījumiem, ja vien finansējums tiek faktiski izmantots, lai piešķirtu jaunus kredītus reālajai ekonomikai; ņem vērā eurozonas banku pieaugošo pieprasījumu, kas 2017. gadā tika atspoguļots pēdējās ITRM un varētu būt saistīts ar sagaidāmo noguldījumu likmju kāpumu un lēti gūstamas peļņas iespēju; aicina ECB cieši uzraudzīt šīs situācijas attīstību, lai nodrošinātu, ka ITRM tiek faktiski izmantotas ar mērķi stimulēt banku aizdevumus reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ņem vērā TARGET2 atlikumu palielināšanos, kas liecina par pastāvīgu kapitāla aizplūdi no eurozonas perifērijas; norāda, ka, pēc ECB domām, izmaiņas TARGET atlikumos galvenokārt atspoguļo likviditātes plūsmas, kas rodas saistībā ar AIP, un neliecina par jaunu spriedzi finanšu tirgos; aicina ECB noskaidrot pamatā esošos faktorus un iespējamos riskus, kas saistīti ar nelīdzsvarotību, ko tas varētu radīt; |
| --- | --- |

33.

Citi aspekti

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts nolīgums par ārkārtas likviditātes palīdzību (ĀLP), kurā precizēts pienākumu, izmaksu un risku sadalījums; norāda, ka šis nolīgums jāpārskata, vēlākais, 2019. gadā; uzskata, ka par ĀLP piešķiršanu būtu jālemj ES līmenī; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ECB atklāt visas peļņas summas, ko ar nolīgumu par neto finanšu aktīviem un ar vērtspapīru tirgu programmu (VTP) no 2010. gada līdz tās pilnīgai izbeigšanai guvusi Eurosistēma, norādot konkrētu sadalījumu pa dalībvalstīm, kurās veiktas VTP iegādes (Grieķija, Īrija, Portugāle, Spānija un Itālija); |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē ECBS/ECB Statūtu 22. panta grozījumu, kura mērķis ir nodrošināt skaidru juridisko pamatu, lai Eurosistēma varētu darboties kā emisijas centrālā banka centrālajiem darījumu partneriem (CCP), tādējādi piešķirot ECB kompetenci regulēt tīrvērtes sistēmu, tostarp CCP, darbību, lai efektīvi novērstu riskus, ko šīs sistēmas rada maksājumu sistēmu vienmērīgai darbībai un vienotās monetārās politikas īstenošanai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ECB ievērot Transparency International sniegtos ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz tās lomu trijotnē; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ECB turpināt centienus, lai nodrošinātu, ka bankas ir labi sagatavotas visām iespējamajām ārkārtas situācijām, kas saistītas ar Brexit; turklāt aicina ECB veikt visus vajadzīgos sagatavošanās darbus, lai nodrošinātu ES finanšu tirgu stabilitāti, tostarp gadījumā, ja notiek Brexit bez vienošanās; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka eurozonas dalībvalstīm saistībā ar Brexit ir jāīsteno kopīga regulatīvā stratēģija finanšu nozarē, nevis jāiesaistās neveselīgā lejupejošā konkurencē; |
| --- | --- |

39.

| 40. | piekrīt, ka labi funkcionējošs, daudzveidīgs un integrēts kapitāla tirgus veicina vienotās monetārās politikas īstenošanu; mudina paātrināt kapitāla tirgu savienības projekta īstenošanu, lai padziļinātu finanšu integrāciju ar mērķi palīdzēt veidot noturību pret satricinājumiem un efektīvāk īstenot monetāro politiku monetārajā savienībā, veicinot privātā sektora riska dalīšanu banku savienībā un Eiropas Savienībā kopumā; norāda, ka USAIP varētu būt palīdzējusi atvieglot uzņēmumu finansēšanas nosacījumus, jo īpaši nefinanšu sektorā (t. i., nefinanšu sabiedrībām); |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka dziļāki un labāk savienoti Eiropas kapitāla tirgi, kas veidosies, virzoties uz ES kapitāla tirgu savienību (KTS) un pakāpeniski pabeidzot banku savienības izveidi, palielinās eurozonas finanšu tirgu dziļumu un likviditāti, vienlaikus veicinot euro starptautisko pozīciju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina ECB turpināt pievērst uzmanību MVU piekļuvei kredītiem, sevišķi ņemot vērā MVU finanšu situācijas lēno uzlabošanos, kā norādīts 2018. gada jūnija apsekojumā par uzņēmumu piekļuvi finansējumam; uzsver, ka ilgāka termiņa perspektīvā pilnībā funkcionējoša KTS var nodrošināt alternatīvu finansējumu MVU, papildinot to, ko nodrošina banku sektors; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka ātrākais veids, kā panākt labi funkcionējošu KTS, ir apzināt valstu noteikumus, kas labi funkcionējošiem kapitāla tirgiem neļauj gūt plašāku ietekmi visā ES, un samazināt jaunu noteikumu slogu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina ECB pastiprināt uzraudzību attiecībā uz sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas attīstību un finanšu tehnoloģijas paaugstināto kiberdrošības risku; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka ECB piekrīt, ka ir svarīgi izpētīt centrālās bankas digitālās valūtas (vai digitālās bāzes naudas) emisijas nozīmi un ietekmi uz plašu sabiedrību; mudina ECB veikt un publicēt šādu pētījumu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver IT drošības nozīmi finanšu sektoram un maksājumu sistēmai; aicina ECB arī turpmāk šim jautājumam pievērst lielu uzmanību, uzsvērt tā nozīmi starptautiskos forumos un turpināt sadarbību ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | piekrīt ECB, ka fiziskā nauda ir svarīga kā likumīgs maksāšanas līdzeklis, ņemot vērā, ka euro ir vienīgais likumīgais maksāšanas līdzeklis eurozonā, un atgādina visām eurozonas dalībvalstīm, ka euro monētu un banknošu pieņemšanai mazumtirdzniecības darījumos jābūt obligātai, neskarot šo dalībvalstu tiesības noteikt maksimālās robežvērtības skaidras naudas darījumiem, lai cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un terorisma un organizētās noziedzības finansēšanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | piekrīt nostājai, ko pauduši Valdes locekļi, par to, cik svarīgi ir izveidot īstenas Eiropas maksājumu sistēmas, kas ir pasargātas no ārējiem, piemēram, politiskiem, traucējumiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vērš uzmanību uz Komisijas priekšsēdētāja J. C. Juncker 2018. gada runā par stāvokli Savienībā izteikto aicinājumu ņemt vērā euro starptautisko nozīmi un to, ka euro ir pilnībā jāpilda sava loma starptautiskajā arēnā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, cik svarīgi, lai ECB būtu atbildīga Parlamenta priekšā; šajā saistībā atzinīgi vērtē pastāvīgo dialogu starp ECB un Parlamentu, kā arī ECB priekšsēdētāja un, attiecīgā gadījumā, citu Valdes locekļu regulāro piedalīšanos Ekonomikas un monetārās komitejas sanāksmēs un plenārsēdēs; mudina ECB šo dialogu turpināt; uzsver, ka ECB ir uzlabojusi saziņu; uzskata, ka ECB būtu jāturpina centieni, lai savus lēmumus darītu pieejamus un saprotamus visiem iedzīvotājiem, kā arī pasākumi, lai uzturētu cenu stabilitāti eurozonā un tādējādi saglabātu vienotās valūtas pirktspēju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē ECB līdzšinējos centienus uzlabot pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību Eiropas iedzīvotāju un Eiropas Parlamenta priekšā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Ekonomikas un monetāro komiteju rīkoties, lai uzlabotu monetārā dialoga izveidi ar ECB priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž gandarījumu par uzlabotajām, pa iedaļām izklāstītajām un būtiskajām atsauksmēm, ko ECB sniedza attiecībā uz Parlamenta ieguldījumu ECB 2016. gada pārskatā; aicina ECB turpināt ievērot pārskatatbildības principu un katru gadu publicēt rakstiskas atsauksmes attiecībā uz Parlamenta rezolūciju par ECB gada pārskatu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atgādina, ka nākamajos mēnešos ECB Padomē notiks svarīgas pārmaiņas, jo beigsies vairāku Valdes locekļu, tostarp priekšsēdētāja, amata pilnvaru termiņš; uzskata, ka šīs pārmaiņas būtu jāsagatavo rūpīgi un pilnīgi pārredzami, kopā ar Parlamentu un saskaņā ar Līgumiem; mudina Padomi sagatavot līdzsvarotu sarakstu, kurā attiecībā uz visām gaidāmajām vakancēm būtu iekļauti vismaz trīs kandidāti, tādējādi ļaujot Parlamentam uzņemties nozīmīgāku konsultatīvo lomu amatpersonu iecelšanas procesā; atkārtoti pauž nostāju, ka gan Valdes, gan visas ECB personālsastāvā ir jāuzlabo dzimumu līdzsvars; uzsver, ka Valdes locekļi ir jāizraugās, tikai pamatojoties uz atzītu reputāciju un profesionālo pieredzi monetāros vai banku jautājumos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | piekrīt priekšsēdētājam Mario Draghi, kurš 2018. gada 13. septembra runā apgalvoja, ka, ņemot vērā pēdējos mēnešos sniegtos pārāk daudzos pretrunīgos paziņojumus, kuriem nesekoja rīcība, Itālijā pieauga valsts obligāciju ienesīguma likmes un palielinājās likmju starpība, negatīvi ietekmējot uzņēmumus un mājsaimniecības; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0025.

(2)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

(3)  ESRK uzklausīšanā 2018. gada 9. jūlijā Ekonomikas un monetārajā komitejā.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/82

---

P8_TA(2019)0030

Banku savienība: 2018. gada ziņojums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par banku savienības 2018. gada ziņojumu (2018/2100(INI))

(2020/C 411/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par banku savienību — 2017. gada ziņojums (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 1. marta rezolūciju par banku savienību — 2017. gada ziņojums (1),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) pārskatu par paveikto saistībā ar Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūciju par banku savienību — 2017. gada ziņojums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) pārskatu par paveikto saistībā ar Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūciju par banku savienību — 2017. gada ziņojums,

| — | ņemot vērā paziņojumu, par kuru vienojās Eurozonas samita 2018. gada 29. jūnija sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, par kuru vienojās Eurozonas samita 2018. gada 29. jūnija sanāksmē,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 16. janvāra īpašo ziņojumu par Eiropas Centrālās bankas darbības efektivitāti, īstenojot banku krīzes vadību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 16. janvāra īpašo ziņojumu par Eiropas Centrālās bankas darbības efektivitāti, īstenojot banku krīzes vadību (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 24. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ar valsts obligācijām nodrošinātiem vērtspapīriem (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 24. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ar valsts obligācijām nodrošinātiem vērtspapīriem (COM(2018)0339),

| — | ņemot vērā ECB 2018. gada 23. februāra lēmumu, ka “ABLV Bank” un “ABLV Bank Luxembourg” kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas saskaņā ar Vienotā noregulējuma mehānisma regulu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2018. gada 23. februāra lēmumu, ka “ABLV Bank” un “ABLV Bank Luxembourg” kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas saskaņā ar Vienotā noregulējuma mehānisma regulu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Banku iestādes (EBI) 2018. gada 31. janvārī uzsākto 2018. gada ES mēroga spriedzes testu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Banku iestādes (EBI) 2018. gada 31. janvārī uzsākto 2018. gada ES mēroga spriedzes testu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (5),

| — | ņemot vērā EVTI gada statistikas pārskatu par ES atvasināto finanšu instrumentu tirgu, kas publiskots 2018. gada 18. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EVTI gada statistikas pārskatu par ES atvasināto finanšu instrumentu tirgu, kas publiskots 2018. gada 18. oktobrī,

| — | ņemot vērā ECB 2018. gada 15. marta paziņojumu par uzraudzības gaidām attiecībā uz jauniem ieņēmumus nenesošiem kredītiem (INK) (6) un 2018. gada 11. jūlija paziņojumu par turpmāko rīcību saistībā ar uzraudzības pieeju INK atlikumam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2018. gada 15. marta paziņojumu par uzraudzības gaidām attiecībā uz jauniem ieņēmumus nenesošiem kredītiem (INK) (6) un 2018. gada 11. jūlija paziņojumu par turpmāko rīcību saistībā ar uzraudzības pieeju INK atlikumam (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) 2018. gada septembra ziņojumu par makroprudenciālu pieeju ienākumus nenesošiem kredītiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) 2018. gada septembra ziņojumu par makroprudenciālu pieeju ienākumus nenesošiem kredītiem,

| — | ņemot vērā ESRK 2018. gada septembra ziņojumu “EU Shadow Banking Monitor No3” (trešais ziņojums par ES ēnu banku darbības uzraudzību), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESRK 2018. gada septembra ziņojumu “EU Shadow Banking Monitor No3” (trešais ziņojums par ES ēnu banku darbības uzraudzību),

| — | ņemot vērā paziņojumu par ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētāja amata vakanci no 2019. gada 1. janvāra (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu par ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētāja amata vakanci no 2019. gada 1. janvāra (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 11. oktobra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 izveidoto vienoto uzraudzības mehānismu (COM(2017)0591), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 11. oktobra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 izveidoto vienoto uzraudzības mehānismu (COM(2017)0591),

| — | ņemot vērā priekšlikumus grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (CRR) (COM(2016)0850) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (CRD IV) (COM(2016)0854), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumus grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (CRR) (COM(2016)0850) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (CRD IV) (COM(2016)0854),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas 2017. gada 8. novembra atzinumu par grozījumiem kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla prasību Savienības regulējumā (CON/2017/46), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas 2017. gada 8. novembra atzinumu par grozījumiem kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību kapitāla prasību Savienības regulējumā (CON/2017/46),

| — | ņemot vērā ESRK 2017. gada jūlija ziņojumu par SFPS Nr. 9 ietekmi uz finanšu stabilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESRK 2017. gada jūlija ziņojumu par SFPS Nr. 9 ietekmi uz finanšu stabilitāti,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 11. jūlija secinājumus par rīcības plānu, kā risināt ienākumus nenesošu aizdevumu problēmu Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 11. jūlija secinājumus par rīcības plānu, kā risināt ienākumus nenesošu aizdevumu problēmu Eiropā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0419/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0419/2018),

| A. | tā kā sistēmiski nozīmīgu finanšu iestāžu uzraudzības uzticēšana ECB ir izrādījusies sekmīga; |
| --- | --- |

A.

tā kā sistēmiski nozīmīgu finanšu iestāžu uzraudzības uzticēšana ECB ir izrādījusies sekmīga;

| B. | tā kā prudenciālu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību nedrīkst uzskatīt par atsevišķiem pasākumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā prudenciālu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzību nedrīkst uzskatīt par atsevišķiem pasākumiem;

| C. | tā kā EBI loma ir ievērojami jāpastiprina, lai efektīvi īstenotu un uzraudzītu pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā EBI loma ir ievērojami jāpastiprina, lai efektīvi īstenotu un uzraudzītu pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai;

| D. | tā kā ir svarīgi precizēt valsts atbalsta piemērošanu noguldījumu garantiju sistēmu darbībā (9), |
| --- | --- |

D.

tā kā ir svarīgi precizēt valsts atbalsta piemērošanu noguldījumu garantiju sistēmu darbībā (9),

| E. | tā kā atsevišķu dalībvalstu banku sistēmās joprojām ir uzkrāts satraucoši augsts INK un 2. un 3. līmeņa riska darījumu apjoms; |
| --- | --- |

E.

tā kā atsevišķu dalībvalstu banku sistēmās joprojām ir uzkrāts satraucoši augsts INK un 2. un 3. līmeņa riska darījumu apjoms;

| F. | tā kā INK apjoms un īpatsvars dažādās dalībvalstīs ļoti atšķiras; |
| --- | --- |

F.

tā kā INK apjoms un īpatsvars dažādās dalībvalstīs ļoti atšķiras;

| G. | tā kā banku savienībai var pievienoties arī dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro; tā kā neviena dalībvalsts līdz šim nav nolēmusi pievienoties, balstoties uz šo pamatojumu; tā kā vairākas dalībvalstis apspriež iespēju pievienoties banku savienībai; tā kā dažādas finanšu iestādes uzskata dalību banku savienībā par priekšrocību, |
| --- | --- |

G.

tā kā banku savienībai var pievienoties arī dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro; tā kā neviena dalībvalsts līdz šim nav nolēmusi pievienoties, balstoties uz šo pamatojumu; tā kā vairākas dalībvalstis apspriež iespēju pievienoties banku savienībai; tā kā dažādas finanšu iestādes uzskata dalību banku savienībā par priekšrocību,

| 1. | atzinīgi vērtē banku savienības sasniegumus un rezultātus, palīdzot veicināt patiesi vienotu tirgu, vienlīdzīgus konkurences apstākļus, finanšu stabilitāti un lielāku paredzamību tirgus dalībniekiem; uzsver, ka ir svarīgi uzņemties saistības attiecībā uz banku savienības izveides pabeigšanu un ka ir jānodrošina atvērtība un vienlīdzīga attieksme pret visām dalībvalstīm, kuras piedalās banku savienībā; atgādina, ka ir jāturpina banku savienības, tostarp Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas un vienotā noregulējuma fonda kopīgā fiskālā atbalsta, izveide, kā arī jāveic riska samazināšanas pasākumi, tādējādi vēl vairāk palielinot finanšu stabilitāti un izaugsmes iespējas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi apņemties pabeigt kapitāla tirgu savienības izveidi, kas palīdzēs izveidot patiesi vienotu kapitāla tirgu ES, novirzīt aizņēmumus uz reālo ekonomiku, vēl vairāk veicināt privātā riska dalīšanu, samazināt vajadzību pēc publiskas riska dalīšanas, sekmēt pārrobežu ieguldījumus un papildināt finansējuma plūsmu caur bankām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka banku savienība ir atvērta visām dalībvalstīm, kas vēlas tai pievienoties; atzinīgi vērtē visus pasākumus, ko veic dalībvalstis, kas nav eurozonas dalībnieces, lai pievienotos banku savienībai, jo tas palīdz saskaņot banku savienību ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka papildus finanšu stabilitātes nodrošināšanai vienam no banku savienības mērķiem cita starpā vajadzētu būt ES ilgtspējīgu banku modeļu daudzveidības saglabāšanai, paturot prātā proporcionalitātes principu, un izvairīties no Eiropas banku sistēmas virzīšanas uz vienotu modeli vai neproporcionāli sodot mazākas bankas, jo šāda daudzveidība ļauj nodrošināt iedzīvotāju un viņu projektu vajadzību īstenošanu, kā arī darbojas kā diversifikācijas instruments, kas ir svarīgs iespējamu satricinājumu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka starptautisko iestāžu priekšlikumi Eiropas tiesību aktos būtu jāpārņem tā, lai pienācīgi ņemtu vērā Eiropas banku nozares īpašās iezīmes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka jo īpaši Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) standarti nebūtu bez izmaiņām jāievieš Eiropas tiesību aktos, pienācīgi neņemot vērā Eiropas banku sistēmas īpašās iezīmes un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka pareizai banku savienības darbībai ir nepieciešams saskaņots un precīzs noteikumu kopums, vienlaikus paturot prātā proporcionalitātes nozīmi; aicina Komisiju banku savienības regulējumā attiecīgā gadījumā priekšroku dot tiesību aktiem regulas, nevis direktīvas formātā un noteikt to par prioritāti, lai pilnībā nodrošinātu, ka visi attiecīgie tiesību akti tiek pilnībā un pareizi īstenoti visās dalībvalstīs; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas uzraudzības iestādēm identificēt un novērst šķēršļus iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka uzraudzības un noregulējuma iestāžu lēmumiem ir jābūt saskaņotiem un pārredzamiem un tie ir pienācīgi jāizskaidro un jāpublisko; mudina uzraudzības un noregulējuma iestādes būt pēc iespējas stingrākām, piemērojot noteikumus, kas tām ļauj atteikt piekļuvi dokumentiem; |
| --- | --- |

8.

Uzraudzība

| 9. | ņem vērā ECB nesenos, 2018. gadā veiktos to banku novērtējumus, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas; uzsver, ka ir jāuzlabo Eiropas banku uzraudzības reaģēšanas ātrums; pauž nopietnas bažas par to, ka daži no minētajiem gadījumiem izgaismoja jautājumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumu izpildi banku savienībā; uzsver, ka šajā jomā ir steidzami vajadzīga vienota ES pieeja ar skaidri piešķirtām pilnvarām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu stiprināt EBI pilnvaras nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņem vērā EBI veiktā ES mēroga spriedzes testa rezultātus; atzinīgi novērtē otrā un trešā līmeņa instrumentu iekļaušanu 2018. gada spriedzes testos; uzskata, ka spriedzes testi būtu jāinterpretē saistībā ar citām patlaban veiktām uzraudzības pārraudzības darbībām; aicina vienoto uzraudzības mehānismu (VUM), VUM, EBI un ESRK izmantot saskaņotas metodes spriedzes testu izstrādē, lai šajā procedūrā nodrošinātu augstu pārredzamības līmeni un izvairītos no iespējamiem kropļojumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka pastāv ar valsts parādu saistīti riski; ņem vērā Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) pašreizējo darbu attiecībā uz valsts parāda risku; pauž bažas arī par to, ka dažas finanšu iestādes ir pārmērīgi investējušas savas valsts parāda vērtspapīros; uzsver, ka ES tiesiskajam regulējumam par prudenciālu pieeju valsts parādam būtu jāatbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu stiprināt EBI lomu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju finanšu nozarē; aicina abus likumdevējus pieņemt priekšlikumu bez nepamatotas kavēšanās un mudina valsts uzraudzības iestādes īstenot pastiprinātu sadarbību un informācijas apmaiņu, balstoties uz kopējiem standartiem ES un piemērojot ES līmeņa koordinēšanu un atbalstu gadījumos, kad valstu iestādes ir pārslogotas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | joprojām pauž bažas par nesen konstatētajiem gadījumiem, ka Eiropas bankās notiek nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumi draud novest ES ekonomiku finanšu un politiskās nestabilitātes apstākļos; norāda, ka par vairākiem no šiem gadījumiem ir ziņojušas valstis, kas nav ES jurisdikcijā; aicina izveidot vienotu pieeju prudenciālai uzraudzībai un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzībai; turklāt norāda, ka jautājumi, kas saistīti ar tiesību aktu īstenošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā, ir atklāti arī ārpus banku savienības un ka pievienošanās tai varētu dot labumu dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, risinot šos jautājumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka finanšu tirgi ir savstarpēji cieši saistīti; uzsver, ka ir svarīgi, lai banku uzraudzības iestādes būtu sagatavotas visiem iespējamiem Brexit sarunu starp ES-27 un Apvienoto Karalisti rezultātiem, paturot prātā, ka ar to vien nepietiek, jo ir vajadzīga arī pašu privātā sektora dalībnieku sagatavotība; aicina Komisiju un uzraudzības iestādes veikt visaptverošu Brexit ietekmes analīzi; aicina ES-27 valstis pastiprināt kopējo regulējumu un kopējo uzraudzību, vienlaikus palielinot ES-27 kapitāla tirgu dziļumu un tvērumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina visus sarunu vedējus strādāt pie tā, lai pieņemtu līdzsvarotu un ilgtspējīgu tiesību aktu kopumu, ar kuru risks banku sistēmā tiktu samazināts pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gadā; jo īpaši mudina Padomi labticīgi apspriesties, pienācīgi ņemot vērā banku modeļu daudzveidību ES, proporcionalitātes principu un Eiropas Parlamenta pieņemto līdzsvaroto dokumentu kopumu; aicina Komisiju efektīvi risināt problēmu “pārāk liels, lai bankrotētu”, kā arī riskus, kas saistīti ar dažādiem ES banku modeļiem, ņemot vērā to lielumu attiecīgajos tirgos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņem vērā pašlaik notiekošās sarunas par INK dokumentu paketi; norāda uz ECB papildinājumu par INK un EBI darbu pie pamatnostādnēm par ienākumus nenesošu un pārskatītu riska darījumu pārvaldību; atzinīgi vērtē INK apjoma samazināšanos pēdējos gados; atkārtoti pauž bažas par to, ka INK un 2. un 3. līmeņa instrumentu kopējais apjoms un īpatsvars dažās dalībvalstīs joprojām ievērojami pārsniedz vidējo līmeni; uzsver, ka INK radītais risks finanšu stabilitātei joprojām ir ievērojams, taču tas ir zemāks nekā dažus gadus atpakaļ; piekrīt Komisijai, ka galvenā atbildība par INK samazināšanu ir dalībvalstīm, jo īpaši pieņemot efektīvus maksātnespējas tiesību aktus, un pašām bankām, tomēr uzsver ES ieinteresētību samazināt INK īpatsvaru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž bažas par to, ka banku iestādes plaši izmanto iekšējos modeļus; aicina VUM un EBI turpināt darbu pie iekšējo modeļu izmantošanas piemērotības, lai nodrošinātu to uzticamību un panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās iestādēs; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ņem vērā pašlaik notiekošās sarunas par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu (EFUS); uzskata, ka vienotajam tirgum ir vajadzīgas atbilstīgas uzraudzības pilnvaras ES līmenī; uzsver, ka EFUS pamatuzdevums ir nodrošināt efektīvu uzraudzību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par finanšu tehnoloģijām (FinTech); atzīst finanšu tehnoloģiju lielo potenciālu un vajadzību veicināt inovāciju; tomēr norāda, ka ir vajadzīgs skaidrs regulējums un atbilstīga uzraudzība, kas aizsargā patērētājus un nodrošina finanšu stabilitāti, kā arī līdzvērtīgus konkurences apstākļus finanšu tirgus dalībniekiem; uzskata, ka FinTech, kas veic tāda paša veida darbības kā citi finanšu sistēmas dalībnieki, būtu jāpiemēro tādi paši darbības noteikumi; uzsver, ka ir pastāvīgi jāuzlabo ES finanšu sektora kibernoturība; |
| --- | --- |

19.

| 20. | joprojām pauž bažas par nebanku kreditēšanas apmēru ES; atgādina, ka 2017. gada beigās minētā darbība veidoja aptuveni 40 % no ES finanšu sistēmas; iedrošina ES, valstu un pasaules līmeņa iestādes turpināt šo darbību izraisīto risku aktīvu uzraudzību un pēc iespējas ātri tos novērst, lai nodrošinātu godīgu konkurenci, pārredzamību un finanšu stabilitāti; aicina Komisiju steidzami konstatēt atlikušos trūkumus, kas joprojām pastāv spēkā esošajās regulās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina sākotnējās debates par ECB kā monetārās un uzraudzības iestādes lomu; uzskata, ka kopumā ECB ir izdevies nodalīt abas šīs funkcijas; tomēr uzskata, ka ir vajadzīgas turpmākas debates, lai izvairītos no interešu konflikta, ko var radīt šie abi uzdevumi; uzsver, ka ir svarīga sadarbība starp EBI kā regulatīvo iestādi un VUM kā uzraudzības iestādi banku savienībā, vienlaikus ņemot vērā pienākumu sadalījumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka turpmāka prakses saskaņošana attiecībā uz novērtējumu, vai banka kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, kā arī skaidrāks uzraudzības pilnvaru un agrīnas iejaukšanās pilnvaru nošķīrums varētu palīdzēt kompetentajām iestādēm uzlabot krīzes pārvarēšanas efektivitāti pirms noregulējuma; |
| --- | --- |

22.

Noregulējums

| 23. | norāda uz Eurozonas samita 2018. gada 29. jūnija sanāksmē panākto vienošanos par to, ka Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM) nodrošinās vienotu atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam (VNF) un ka ESM tiks pārveidots tā, lai spētu sniegt efektīvu stabilitātes atbalstu, pamatojoties uz stingriem nosacījumiem, ar ko nodrošina atbildību un pārskatatbildību un liek ievērot principu par izvairīšanos no morāla kaitējuma, kā arī principu, ka nodokļu maksātāji nav atbildīgi par banku riskiem; atgādina Parlamenta nostāju par to, ka šis mehānisms būtu pilnībā jāiekļauj Savienības iestāžu sistēmā, un uzsver, ka ir jāīsteno pienācīga demokrātiskā kontrole; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka parasta maksātnespējas procedūra ir procedūra, ko piemēro, ja tiek uzskatīts, ka noregulējuma darbība nav sabiedrības interesēs; apzinās, ka atšķirības maksātnespējas tiesību aktos atspoguļo nostiprinājušās valstu procedūras; uzskata, ka būtu jāturpina maksātnespējas tiesību aktu saskaņošana visā Savienībā, lai nodrošinātu kopīgus noteikumus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām bankām, investoriem un kreditoriem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārtoti apstiprina savu nostāju, ka ir jāprecizē noteikumi par piesardzīgu rekapitalizāciju; norāda, ka piesardzīga rekapitalizācija var būt krīzes pārvarēšanas instruments, taču uzskata, ka tās izmantošana ir stingri jāierobežo, attiecinot to tikai uz ārkārtas gadījumiem, ja banka ievēro saskaņotos minimālos regulējumā paredzētos kapitāla līmeņus un tādēļ ir maksātspējīga un ja tiek nodrošināta atbilstība ES valsts atbalsta noteikumiem; atgādina, ka ES noregulējuma režīma mērķis ir nodrošināt, lai nodokļu maksātāji tiktu aizsargāti, banku pārvaldības nepilnību izmaksas segtu tās akcionāri un kreditori un tiktu saglabāta finanšu sistēmas stabilitāte kopumā; uzsver, ka noteikumi par kredītiestāžu noregulējumu ir jāpiemēro vēl labāk; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju novērtēt kredītiestāžu atveseļošanu un noregulējumu, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem; aicina Komisiju pārbaudīt regulējumu, pamatojoties uz Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu (BRRD); aicina Komisiju ierosināt valsts atbalsta noteikumu pārredzamu piemērošanu attiecībā uz BRRD; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver likviditātes pieejamības nozīmi bankām, kam piemēro noregulējuma procedūru, šīs procedūras laikā un uzreiz pēc tam; ar interesi seko līdzi notiekošajām debatēm par iespējamo instrumentu likviditātes nodrošināšanai noregulējuma laikā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju regulāri izvērtēt, vai banku nozare kopš krīzes sākuma nav saņēmusi netiešas subsīdijas un valsts atbalstu, tostarp netradicionāla likviditātes atbalsta veidā, un publicēt ziņojumu par to; uzsver, ka valsts atbalstam var būt kropļojoša ietekme uz iekšējā tirgus darbību; atgādina par stingrām prasībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanai un atkārtoti aicina Komisiju katru gadu pārbaudīt, vai šīs prasības joprojām tiek ievērotas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Revīzijas palātas secinājumu, kas iekļauts tās ziņojumā par ECB krīzes pārvaldības darbības efektivitāti, proti, ka ECB organizatoriskā struktūra un tās resursi, kas paredzēti atveseļošanas plānu novērtēšanai un banku uzraudzībai krīzes apstākļos, ir apmierinoši, lai gan Revīzijas palāta vienlaikus arī norādīja, ka joprojām nav atrisinātas problēmas saistībā ar informācijas apmaiņu un koordinācijas efektivitāti; atgādina — lai netraucēti īstenotu noregulēšanas pasākumus, būtiska nozīme ir sadarbībai un informācijas apmaiņai starp iestādēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē pārskatīto ECB un Vienotās noregulējuma valdes (VNV) saprašanās memorandu; uzsver, ka racionalizēta un dažos gadījumos automatizēta informācijas apmaiņa palielina efektivitāti un palīdz nodrošināt to, ka bankām piemērotais informācijas sniegšanas pienākums ir minimāls; |
| --- | --- |

30.

Noguldījumu apdrošināšana

| 31. | pieņem zināšanai Eurozonas samita 2018. gada 29. jūnija sanāksmē panākto vienošanos par Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS), kā arī Komisijas 2017. gada 11. oktobra paziņojumu par ENAS; uzsver, ka ENAS izveides procesam būtu jāturpinās nolūkā pabeigt banku savienības izveidi; atzīst ieguvumus, ko sniedz riska dalīšana un turpmāka riska mazināšana; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Banku iestādei, Eiropas Centrālajai bankai, Vienotā noregulējuma valdei, dalībvalstu parlamentiem un kompetentajām iestādēm, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0058.

(2)  “Īpašais ziņojums Nr. 02/2018: Eiropas Centrālās bankas darbības efektivitāte, īstenojot banku krīzes vadību”, Eiropas Revīzijas palāta, 2018. gada 16. janvāris, https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=44556

(3)  Paziņojums presei “ECB konstatē, ka “ABLV bank” kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga”, Eiropas Centrālā banka, 2018. gada 24. februāris, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180224.en.html

(4)  Paziņojums presei “EBA launches 2018 EU-wide stress test exercise” (EBI sāk 2018. gada ES mēroga spriedzes testu), Eiropas Banku iestāde, 2018. gada 31. janvāris, http://www.eba.europa.eu/-/eba-launches-2018-eu-wide-stress-test-exercise

(5)  OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.

(6)  Paziņojums presei “ECB izklāsta uzraudzības gaidas attiecībā uz jauniem INK”, Eiropas Centrālā banka, 2018. gada 15. marts, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180315.en.html

(7)  Paziņojums presei “ECB paziņo par turpmāko rīcību saistībā ar uzraudzības pieeju INK atlikumam”, Eiropas Centrālā banka, 2018. gada 11. jūlijs, https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180711.en.html

(8)  OV C 248 A, 16.7.2018., 1. lpp.

(9)  Prasība, kas celta 2016. gada 4. martā – Itālija/Komisija (OV C 145, 25.4.2016., 34. lpp.).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/88

---

P8_TA(2019)0031

ES un Kolumbijas un Peru Tirdzniecības nolīguma īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru īstenošanu (2018/2010(INI))

(2020/C 411/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā 2012. gadā Eiropas Parlamenta un Kolumbijas un Peru valdību saskaņoto ceļvedi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gadā Eiropas Parlamenta un Kolumbijas un Peru valdību saskaņoto ceļvedi,

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par ES tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par ES tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru (2),

| — | ņemot vērā tā rezolūciju par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā rezolūciju par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (4),

| — | ņemot vērā tirdzniecības statistiku un datus, ko cita starpā sniedza Eurostat (5), Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) 2018. gada globālo tiesību indekss (6) un Kolumbijas Nacionālās arodbiedrības skolas (ENS) ziņojumi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tirdzniecības statistiku un datus, ko cita starpā sniedza Eurostat (5), Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) 2018. gada globālo tiesību indekss (6) un Kolumbijas Nacionālās arodbiedrības skolas (ENS) ziņojumi (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0446/2018),

| A. | tā kā ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru (turpmāk “Nolīgums”) ir uz noteikumiem balstītas attiecības, kuras sakņojas kopīgās vērtībās un cilvēktiesību un darba tiesību, vides un ilgtspējīgas attīstības starptautiskos standartos un kuras var radīt ievērojamu pozitīvu ietekmi uz nolīguma pušu sociāli ekonomisko attīstību, ekonomisko integrāciju, ilgtspējīgu attīstību, cilvēktiesībām, turpmāku sadarbību reģionālos un pasaules līmeņa problēmjautājumos, kā arī tuvināt valstis un tās iedzīvotājus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES tirdzniecības nolīgums ar Kolumbiju un Peru (turpmāk “Nolīgums”) ir uz noteikumiem balstītas attiecības, kuras sakņojas kopīgās vērtībās un cilvēktiesību un darba tiesību, vides un ilgtspējīgas attīstības starptautiskos standartos un kuras var radīt ievērojamu pozitīvu ietekmi uz nolīguma pušu sociāli ekonomisko attīstību, ekonomisko integrāciju, ilgtspējīgu attīstību, cilvēktiesībām, turpmāku sadarbību reģionālos un pasaules līmeņa problēmjautājumos, kā arī tuvināt valstis un tās iedzīvotājus;

| B. | tā kā Peru ir viena no ātrāk augošajām un atvērtākajām ekonomikām reģionā, tirdzniecībai veidojot 44 % no tās IKP; tā kā Kolumbija ir trešā lielākā ekonomika Latīņamerikā, kuras ekonomiskā izaugsme 2019.–2020. gadā saskaņā ar prognozēm paātrināsies; |
| --- | --- |

B.

tā kā Peru ir viena no ātrāk augošajām un atvērtākajām ekonomikām reģionā, tirdzniecībai veidojot 44 % no tās IKP; tā kā Kolumbija ir trešā lielākā ekonomika Latīņamerikā, kuras ekonomiskā izaugsme 2019.–2020. gadā saskaņā ar prognozēm paātrināsies;

| C. | tā kā tirdzniecības nolīgumu īstenošana, kas ietver to ietekmi sociālajā un vides jomā, ir viens no galvenajiem aspektiem Eiropas Parlamenta uzraudzībā, |
| --- | --- |

C.

tā kā tirdzniecības nolīgumu īstenošana, kas ietver to ietekmi sociālajā un vides jomā, ir viens no galvenajiem aspektiem Eiropas Parlamenta uzraudzībā,

| D. | tā kā Nolīgums ir jānovērtē, ņemot vērā smago ekonomikas un humanitāro krīzi Venecuēlā, kas izraisa plaša mēroga migrāciju uz Kolumbiju un Peru; tā kā abas minētās valstis ir uzņēmušas lielu skaitu Venecuēlas migrantu, |
| --- | --- |

D.

tā kā Nolīgums ir jānovērtē, ņemot vērā smago ekonomikas un humanitāro krīzi Venecuēlā, kas izraisa plaša mēroga migrāciju uz Kolumbiju un Peru; tā kā abas minētās valstis ir uzņēmušas lielu skaitu Venecuēlas migrantu,

| 1. | uzsver, ka Nolīguma stratēģiskās vērtības skar ne tikai tirdzniecības jomu, jo tas nodrošina stabilu pamatu padziļinātām attiecībām ar ilgtermiņa iesaisti cilvēktiesību, sociālo tiesību, pirmiedzīvotāju tautu un lauksaimnieku, kā arī vides tiesību ievērošanas jomā un veicina stratēģiskas partnerības izveidi starp ES un Latīņameriku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, cik svarīgi ir stiprināt sadarbību, lai saglabātu un stiprinātu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu kā būtisku pīlāru ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai un tādas ekonomikas pārvaldības garantēšanai, kuras pamatā ir noteikumi un taisnīgāka, iekļaujošāka un ilgtspējīgāka tirdzniecība; jo īpaši atgādina par savu atbalstu PTO, uzsverot tās lomu ekonomikas stabilitātes radīšanā un izaugsmes un attīstības atbalstīšanā, un aicina puses izmantot nolīgumā sekmēto dialogu, lai apzinātu un izstrādātu kopīgas stratēģijas PTO nepieciešamajai modernizācijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Nolīgums sniedz iespēju stiprināt ne tikai starpreģionālo, bet arī reģionu iekšējo sadarbību un tirdzniecību starp Kolumbiju, Peru un Ekvadoru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Ekvadoras pievienošanos Nolīgumam kā papildu elementu, kas palīdz stiprināt reģionālo integrāciju, un uzsver visu pušu konstruktīvo lomu, lai nodrošinātu šā procesa panākumus; atgādina, ka Nolīgumam joprojām iespējams pievienoties; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri atbalsta Kolumbijas miera nolīgumu un atgādina Nolīguma potenciālos ieguvumus un nepieciešamību izmantot to vislabākajā veidā, lai palīdzētu īstenot miera nolīgumu, tostarp integrētu zemes reformu un samierināšanās procesu Kolumbijā; uzskata, ka Nolīgums sniedz nozīmīgas iespējas izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp risinot konkrētas problēmas, piemēram, ekonomikas dažādošanu, produktīvu attīstību un zemes izmantošanas plānošanas īstenošanu, jo īpaši nabadzīgākajos reģionos, kurus nopietni skāris ieilgušais iekšējais konflikts; uzstāj, ka jāatbalsta Kolumbijas miera līgums, izmantojot visu nolīguma potenciālu, un uzskata, ka tas drīzumā sniegs “miera dividendes” ekonomiskās un sociālās attīstības veidā saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; atgādina, ka miera ilgtspējas veidošanai no jauna, īpaši lauku apvidos, svarīgs ir arī pastāvīgs un strukturēts atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un dialogs ar to; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Nolīgums atver tirgus cita starpā precēm, pakalpojumiem, valsts iepirkumam un investīcijām, kas, balstoties uz ilgtspējīgas attīstības principiem, var radīt oficiālas un kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un uzlabot darba apstākļus un dzīves standartus, liberalizējot un paplašinot tirdzniecību un ieguldījumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai, ka kopš Nolīguma stāšanās spēkā ir samazinājusies tirdzniecība starp ES, Kolumbiju un Peru; tomēr uzskata, ka nolīgums daļēji ir kompensējis negatīvas tendences attiecībā uz starptautiskās tirdzniecības plūsmām, patēriņa preču cenu samazināšanos un ekonomisko lejupslīdi Latīņamerikā, un tam nenoliedzami ir bijusi stabilizējoša ietekme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka ES ieguldījumi Kolumbijā un Peru ir palielinājušies, un norāda, ka ES ir lielākais ārvalstu ieguldītājs abās valstīs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Nolīgums cita starpā palīdz pakalpojumu nozares uzņēmumiem, veicinot labu regulatīvo praksi, uzlabojot iekšzemes regulējumu un pārredzamību un uzlabojot juridisko noteiktību, un ka tas var kalpot par inkubatoru digitālās uzņēmējdarbības veicināšanai reģionā, veicinot nabadzības samazināšanu un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atbalsta īpašas darba grupas izveidi, kā minēts Nolīguma 109. pantā, nolūkā apspriest regulatīvus problēmjautājumus saistībā ar pakalpojumu tirdzniecību un elektronisko komerciju, lai nodrošinātu, ka digitālajā ekosistēmā tiek veicināta līdzsvarota un taisnīga konkurences vide; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pieņem zināšanai, ka Komisija uzskata, ka nolīgums ir palīdzējis modernizēt un dažādot eksportu no Kolumbijas un Peru un ka tam ir bijusi pozitīva ietekme uz Kolumbijas un Peru MVU, taču konstatē, ka skaitļi, kas attiecas uz apjomiem un darbvietu radīšanu, ir ļoti zemi, un atgādina, ka līdzīgi panākumi gūti iepriekšējos laikposmos; aicina Komisiju turpmākajā analīzē iekļaut vietējo nozaru un ekonomikas dažādošanas stāvokli; norāda, ka šim Nolīgumam ir potenciāls dot lielāku ieguldījumu Kolumbijas un Peru jaunuzņēmumu attīstībā, jo īpaši attiecībā uz reģiona uzņēmējdarbības kopienām pilsētu centros, piemēram, Bogotā, Medeljinā un Limā; tomēr uzsver, ka jādara vairāk, lai dažādotu eksportu, papildu tradicionālajiem minerālu, naftas un lauksaimniecības produktiem, kas veido 70 % no eksporta apjoma, iekļaujot arī apstrādātas preces un produktus ar lielāku pievienoto vērtību nolūkā atbalstīt ekonomikas attīstību un darbvietu radīšanu, pilnībā ievērojot vides standartus un cilvēktiesīb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka kopš Nolīguma pagaidu stāšanās spēkā 1 155 Kolumbijas uzņēmumi, no kuriem 328 ir MVU, un 2 328 jauni Peru uzņēmumi, no kuriem 90 % ir MVU, ir sākuši eksportēt uz ES; aicina puses arī turpmāk atbalstīt MVU internacionalizācijas procesu un savstarpēju piekļuvi tirgum un sniegt regulārus un precīzus datus par darbību nozarēs un MVU darbību konsolidācijas pakāpi šajā ziņā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina abas puses paātrināt Nolīguma īstenošanas tempu, kā arī vairot izpratni par to; uzskata, ka daudzi ES, Kolumbijas un Peru MVU neapzinās iespējas, ko paver šis Nolīgums; tādēļ aicina puses izpētīt, cik lielā mērā jo īpaši MVU izmanto preferences, un īstenot efektīvus pasākumus, lai labāk informētu par Nolīguma radītajām iespējām, tostarp izveidojot kontaktpunktus un izstrādājot īpašu MVU paredzētu tīmekļa vietni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka kopš Nolīguma provizoriskās piemērošanas sākuma ES lauksaimniecības produktu eksports uz abām valstīm ir ievērojami palielinājies, taču prasa Komisijai cieši uzraudzīt situāciju un informēt Eiropas Parlamentu par Nolīguma ietekmi uz pārtikas ražošanu vietējam tirgum; atgādina, ka ir svarīgi padarīt tirdzniecību iekļaujošāku un atvieglot maza mēroga lauksaimnieku pienācīgu integrāciju vērtības ķēdēs Kolumbijā un Peru un pašlaik arī Ekvadorā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ir noteiktas drošības klauzulas jutīgām lauksaimniecības nozarēm un ka šajā sakarībā Komisijai būtu jādara pieejama gan Eiropas Parlamentam, gan attiecīgajām rūpniecības nozarēm plašāka un regulārāka informācija par tirgus tendencēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka puses ir guvušas panākumus, novēršot tirdzniecības ierobežojumus un īstenojot lielāko daļu Nolīguma jomu, jo īpaši attiecībā uz sanitārajiem un fitosanitārajiem jautājumiem, izcelsmes noteikumiem un tehniskajiem tirdzniecības šķēršļiem; tomēr atgādina, ka antidempinga lietās nevajadzētu pārkāpt PTO Antidempinga nolīguma pamatnoteikumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka cita starpā ir nepieciešama turpmāka virzība šādos jautājumos:






  a) | sertifikācijas prasības attiecībā uz gaļas un piena produktiem, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

sertifikācijas prasības attiecībā uz gaļas un piena produktiem,

| b) | viltošana, pirātisms, ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) nosaukumu piesavināšanās un vēl nepabeigtā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija, |
| --- | --- |

b)

viltošana, pirātisms, ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) nosaukumu piesavināšanās un vēl nepabeigtā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija,

| c) | importētajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem piemēroti diskriminējoši nodokļi, |
| --- | --- |

c)

importētajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem piemēroti diskriminējoši nodokļi,

| d) | saistību efektīva īstenošana sociālajā un vides jomā, |
| --- | --- |

d)

saistību efektīva īstenošana sociālajā un vides jomā,

| e) | pārredzamības trūkums administratīvajās procedūrās; |
| --- | --- |

e)

pārredzamības trūkums administratīvajās procedūrās;

| 18. | uzskata, ka pusēm jāizmanto Nolīguma pārskatīšanas klauzula, lai cita starpā iekļautu:






  a) | visaptverošu sadaļu par mikrouzņēmumiem un MVU, kas nodrošina ievērojamu progresu attiecībā uz tirdzniecības atvieglošanu, tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu un nevajadzīgu administratīvo slogu; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

visaptverošu sadaļu par mikrouzņēmumiem un MVU, kas nodrošina ievērojamu progresu attiecībā uz tirdzniecības atvieglošanu, tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu un nevajadzīgu administratīvo slogu;

| b) | dzimumu līdztiesībai veltītu sadaļu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā noteikto ES pienākumu veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ES, Peru un Kolumbija ir parakstījušas Kopīgo deklarāciju par tirdzniecību un sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu; |
| --- | --- |

b)

dzimumu līdztiesībai veltītu sadaļu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā noteikto ES pienākumu veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ES, Peru un Kolumbija ir parakstījušas Kopīgo deklarāciju par tirdzniecību un sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu;

| c) | sadaļu attiecībā uz cīņu pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

c)

sadaļu attiecībā uz cīņu pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| d) | piemērotu strīdu izšķiršanas mehānismu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļai, starp dažādām izpildes metodēm iekļaujot iespēju apsvērt sankciju noteikšanu, kas būtu atturošs pasākums, kurš izmantojams kā galējs līdzeklis nopietnu un pastāvīgu pārkāpumu gadījumā, ļaujot attiecīgi piedalīties sociālajiem partneriem un organizētai un reprezentatīvai pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

d)

piemērotu strīdu izšķiršanas mehānismu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļai, starp dažādām izpildes metodēm iekļaujot iespēju apsvērt sankciju noteikšanu, kas būtu atturošs pasākums, kurš izmantojams kā galējs līdzeklis nopietnu un pastāvīgu pārkāpumu gadījumā, ļaujot attiecīgi piedalīties sociālajiem partneriem un organizētai un reprezentatīvai pilsoniskajai sabiedrībai;

| e) | īpašus ar tirdzniecību saistītus noteikumus līdzdalībai starptautiskajos instrumentos, lai veicinātu daudzpusēju vides nolīgumu, jo īpaši Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām, īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

īpašus ar tirdzniecību saistītus noteikumus līdzdalībai starptautiskajos instrumentos, lai veicinātu daudzpusēju vides nolīgumu, jo īpaši Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām, īstenošanu;

| 19. | uzskata, ka korupcija ir viens no svarīgākajiem ar tirdzniecību nesaistītajiem šķēršļiem, kas apgrūtina uzņēmējdarbības vidi un palielina darbības grūtības, ar ko saskaras uzņēmumi; aicina Komisiju izmantot šo Nolīgumu, lai uzraudzītu partnervalstu iekšējās reformas saistībā ar tiesiskumu un labu pārvaldību un izveidotu efektīvus korupcijas apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē abu valstu iestāžu sadarbībā apliecināto pozitīvo attieksmi strauji rast risinājumu atlikušajiem tirdzniecības ierobežojumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka abas valstis ir paudušas īpašas bažas par savām spējām nodrošināt atbilstību konkrētiem ES tirgū obligātiem pārtikas nekaitīguma standartiem, jo īpaši attiecībā uz jaunākajiem ES tiesību aktu priekšlikumiem par kadmija līmeni kakao, endokrīnajiem disruptoriem, jauniem pārtikas produktiem un palmu eļļu, kas var radīt sociālo ietekmi uz dažām šo valstu neaizsargātākajām teritorijām, kurās parasti ir koncentrēta šādu produktu ražošana; aicina puses stiprināt un iespējami labāk izmantot finanšu un tehnisko sadarbību un pastiprināt agrīnās brīdināšanas mehānismus, pārredzamību un informācijas apmaiņu par iekšējiem tiesību aktiem un procedūrām, lai ļautu pusēm prognozēt mainīgos modeļus un pielāgoties tiem, un arī ievērot juridiskās prasības; prasa Komisijai apsvērt palīdzības un atbalsta pasākumus, lai palīdzētu vietējiem ražotājiem ievērot ES sanitārās prasības saskaņā ar piesardzības principu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver tā 2012. gada 13. jūnija rezolūcijā par ES tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru pausto nepieciešamību efektīvi un ar konkrētu rīcības plānu īstenot ar cilvēktiesību, vides un darba tiesību ceļvedi saistītos īpašos noteikumus; jo īpaši atgādina par pušu apņemšanos īstenot standartus saistībā ar biedrošanās brīvību, tiesībām vest darba koplīguma slēgšanas sarunas, stingrām un efektīvām darba inspekcijām, tādas vardarbības apkarošanu, kas vērsta pret sociālajiem un etniskajiem vadītājiem, vides aizsardzību, izmantojot atbilstīgus novēršanas, kontroles un īstenošanas mehānismus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Kolumbijas centienus cīņā pret nesodāmību noziedzīgu nodarījumu lietās, tostarp uzlabojot izmeklēšanu, taču uzstāj, ka jāveic papildu pasākumi, lai veiktu efektīvākus pasākumus ar mērķi izskaust vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem, vides aktīvistiem, arodbiedrību pārstāvjiem, etniskajiem un kopienu līderiem un izbeigt pastāvīgos pret sievietēm vērstos smagos noziegumus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ņem vērā Kolumbijas un Peru valdību centienus nodrošināt lauku iedzīvotājiem alternatīvas kokas audzēšanai, jo to apstrādā noziedzīgas organizācijas; aicina Komisiju sadarboties ar abām valstīm, lai rastu risinājumus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pieņem zināšanai, ka 2017. gadā noslēgtais nolīgums starp Kolumbijas valdību un publiskā sektora arodbiedrībām radīja uzlabojumus vairāk nekā miljonam darba ņēmēju; uzsver īpaši zemo dalības līmeni arodbiedrībās un vienpusēji noteiktu algu un pabalstu shēmu (“pactos colectivos”) lielāku izmantošanu salīdzinājumā ar darba koplīgumu slēgšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē ESAO Arodbiedrību padomdevējas komitejas viedokli, ka Kolumbijā ir palielinājies inspektoru skaits; uzsver, ka efektīvu darba inspekciju nodrošināšanai ir nepieciešami lielāki resursi; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) atbalstīt Kolumbiju tās centienos stiprināt darba inspekcijas, kas ir milzīgs uzdevums, kas tomēr ir jāīsteno Kolumbijas valdībai, ņemot vērā to, ka ilgā bruņotā konflikta laikā valsts ir zaudējusi kontroli pār valsts daļām, un sagaida, ka tiek veiktas papildu un efektīvas pārbaudes, jo īpaši lauku apvidos; prasa Komisijai sniegt sīku informāciju par inspektoru un inspekciju skaitu, kā arī konstatētajām nelikumībām; atgādina ESAO Arodbiedrību padomdevējas komitejas ieteikumus, ka darba inspektoru skaits joprojām ir jāpalielina, lai sasniegtu starptautiskos standartus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Peru centienus un apņemšanos pastiprināt tās saistību izpildi saskaņā ar Nolīguma tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu, taču uzstāj, ka jāveic papildu pasākumi, lai novērstu vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem, sociālajiem un etnisko kopienu līderiem un jo īpaši pret sievietēm; atzinīgi vērtē jaunākos Peru veiktos pasākumus darba inspekciju uzlabošanai un mudina valsti turpināt centienu pastiprināšanu, ievērojot SDO ieteikumus; atzinīgi vērtē arī to, ka Peru 2018. gadā pārņēma SDO Administratīvās padomes prezidentūru, kas vēl vairāk stiprina Peru apņemšanos rādīt labu piemēru darba tiesību ievērošanā; tāpat uzsver to, ka 2018. gada 6. augustā Peru ratificēja pamatnolīgumu ar SDO par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanu 2018.–2021. gadā; tomēr uzsver, ka nav efektīvi īstenotas SDO konvencijas Nr. 87 un Nr. 98, un pauž bažas par nesenajām izmaiņām tiesību aktos, kuru dēļ varētu tikt vājināta vides aizsardzība; aicina Komisiju pienācīgi informēt Eiropas Parlamentu par to, kā tā neatkarīgā veidā apstrādās Peru organizētās pilsoniskās sabiedrības iesniegto oficiālo sūdzību par atbilstību darba un vides standartiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka ES, Kolumbijas un Peru pilsoniskās sabiedrības pārstāvju dialogs par Nolīguma TIA noteikumiem ir noderīgs veids, kā apzināt neatrisinātās problēmas un mudināt valdības turpināt virzību, lai panāktu atbilstību svarīgiem starptautiskajiem sociālajiem, darba un vides standartiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tādēļ uzsver, ka pārredzami un iekļaujoši apspriešanās mehānismi ir svarīgs instruments, lai nodrošinātu, ka visas puses ievēro atzītus darba un vides aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka Nolīguma TIA sadaļā ir paredzēts, ka katra puse izveido vietējās konsultantu grupas vai komitejas attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar darbu, vidi un ilgtspējīgu attīstību, iekļaujot tajās neatkarīgas pilsonisko sabiedrību pārstāvošās organizācijas ar līdzsvarotu ekonomikas, sociālo lietu un vides ieinteresēto personu pārstāvību; atzinīgi vērtē no valdības neatkarīgas apspriežu grupas izveidi Kolumbijā; uzskata, ka Peru būtu jāseko Kolumbijas piemēram, lai nodrošinātu lielāku neatkarību un pārredzamību; atzinīgi vērtē ES un Andu valstu vietējo konsultantu grupu pārstāvju lēmumu organizēt kopīgas ikgadējas sanāksmes, kas ļaus uzlabot informācijas un paraugprakses apmaiņu, kā arī kopīgu ieteikumu sagatavošanu, kas jāiesniedz pusēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju palielināt centienus pilnībā īstenot 15 punktu plānu saistošo TIA sadaļu lielākas efektivitātes panākšanai un atgādina, ka ir jāturpina tās dialogs ar dažādajiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp Parlamentu, lai izstrādātu un nodrošinātu cilvēktiesību, darba un vides aizsardzības saistību efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka izmaiņas tiesību aktos, kuru rezultātā varētu pazemināties vides aizsardzības līmenis nolūkā veicināt ārvalstu tiešos ieguldījumus, neatbilst Nolīgumam; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ar bažām norāda uz neoficiālajā ekonomikā iesaistīto darba ņēmēju būtisko daļu gan Peru, gan Kolumbijā, īpaši sieviešu vidū; uzsver, ka jāizstrādā efektīva politika šīs daļas mazināšanai, un uzskata, ka Nolīgums šajā ziņā varētu būt noderīgs, cita starpā sekmējot oficiālu darbvietu radīšanu, piemēram, ar spēcīgākiem pasākumiem, lai atvieglotu MVU saimnieciskās darbības; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka būtu jāievēro Nolīgumam pievienotajā banānu stabilizācijas mehānismā noteiktās robežvērtības, kas ir piemērojamas līdz 2020. gadam, un uzsver, ka ir jāturpina uzraudzīt banānu importu pēc mehānisma darbības termiņa beigām, un ka pusēm par to arī turpmāk ir jāsniedz statistika; pauž bažas par to, ka Peru ir pārsniegusi Nolīguma banānu stabilizācijas mehānismā noteikto robežvērtību, un prasa veikt analīzi par tā ietekmi uz tirgiem Eiropas Savienībā; atgādina, ka Komisija ir apņēmusies vēlākais līdz 2019. gada 1. janvārim izvērtēt ES banānu ražotāju situāciju un, ja tā konstatēs, ka ir ievērojami pasliktinājies tirgus stāvoklis vai ES banānu ražotāju situācija, ar nolīguma pušu piekrišanu var paredzēt mehānisma darbības termiņa pagarināšanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē Kolumbijas pievienošanos ESAO 2018. gada 30. maijā, paužot gandarījumu par svarīgajām reformām, ko valsts ir uzņēmusies, piemēram, reformēt tiesu sistēmu, uzlabot valsts uzņēmumu pārvaldību un īstenot ESAO Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskajos biznesa darījumos; atgādina, ka saskaņā ar ESAO padomes lēmumu pēc pievienošanās Kolumbijai jāsniedz progresa ziņojumi ESAO struktūrām, piemēram, Tirdzniecības komitejas oficiālajā atzinumā uzskaitīto ieteikumu turpmāko pasākumu novērtējums; mudina Peru turpināt reformas saskaņā ar valsts programmas nolīgumu ar ESAO; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka saistībā ar PTO ir svarīgi vēl vairāk stiprināt starptautisko sadarbību plurilaterālā, daudzpusējā un reģionālā kontekstā, piemēram, saistībā ar sarunām par vides preču nolīgumu (EGA) un pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA); |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst svarīgo darbu, ko paveikuši valstu parlamenti Nolīguma ratificēšanas procesā un aicina to turpināt; aicina dalībvalstis, kas vēl to nav izdarījušas, sākt izskatīt Ekvadoras pievienošanās Nolīgumam ratificēšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, EĀDD, Komisijai, Kolumbijas un Peru valdībām un ESAO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/march/tradoc_147704.pdf

(2)  OV C 332 E, 15.11.2013., 52. lpp.

(3)  OV C 366, 27.10.2017., 144. lpp.

(4)  OV C 369, 11.10.2018., 132. lpp.

(5)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/statistics/

(6)  “2018 ITUC globālo tiesību indekss – pasaules sliktākās valstis darba ņēmējiem”, Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija, 2018. g., https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2018

(7)  http://www.ens.org.co/lee-y-aprende/lee-y-descarga-nuestras-publicaciones/informes-sislab/

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/94

---

P8_TA(2019)0032

Pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā 2017. gadā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2017. gadā (2018/2103(INI))

(2020/C 411/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tās stāšanos spēkā Eiropas Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tās stāšanos spēkā Eiropas Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par ES Pamattiesību hartas piemērošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par ES Pamattiesību hartas piemērošanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” (COM(2011)0308),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas otro apsekojumu (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas otro apsekojumu (EU-MIDIS II),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. augusta paziņojumu “ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām vidusposma pārskats” (COM(2017)0458), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 30. augusta paziņojumu “ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām vidusposma pārskats” (COM(2017)0458),

| — | ņemot vērā atsauces, kas iekļautas iepriekšējos ziņojumos par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atsauces, kas iekļautas iepriekšējos ziņojumos par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Parlamenta un citu Eiropas un starptautisko iestāžu un aģentūru agrāk pieņemtās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta un citu Eiropas un starptautisko iestāžu un aģentūru agrāk pieņemtās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā valsts, Eiropas un starptautiskā līmeņa NVO ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā valsts, Eiropas un starptautiskā līmeņa NVO ziņojumus,

| — | ņemot vērā darbu, ko veikusi Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), Eiropas Padome un Venēcijas komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veikusi Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), Eiropas Padome un Venēcijas komisija,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2017. gada pamattiesību ziņojumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2017. gada pamattiesību ziņojumu (6),

| — | ņemot vērā FRA ziņojumu “Antisemītisms: Eiropas Savienībā pieejamo 2006.–2016. gada datu pārskats”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA ziņojumu “Antisemītisms: Eiropas Savienībā pieejamo 2006.–2016. gada datu pārskats”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) un Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru,

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 25. oktobra rezolūciju par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 25. oktobra rezolūciju par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par antisemītisma apkarošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par antisemītisma apkarošanu (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par stāvokli Vidusjūras reģionā un vajadzību pēc ES holistiskas pieejas migrācijas jomā (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un nediskriminēšanu ES dalībvalstīs (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un nediskriminēšanu ES dalībvalstīs (11),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas paveikto darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Lūgumrakstu komitejas paveikto darbu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0466/2018),

| A. | tā kā tiesiskuma ievērošana ir pamattiesību aizsardzības priekšnoteikums un tā kā dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par visu personu cilvēktiesību ievērošanu, kas darāms, ratificējot un īstenojot starptautiskos cilvēktiesību nolīgumus un konvencijas; tā kā tiesiskums, demokrātija un pamattiesības ir nemitīgi jāstiprina; tā kā jebkurš mēģinājums šos principus pārkāpt kaitē ne tikai attiecīgajai dalībvalstij, bet arī Savienībai kopumā; tā kā korupcija nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības un rada kaitējumu visām dalībvalstīm un ES kopumā; tā kā pretkorupcijas tiesiskā regulējuma īstenošana dalībvalstīs joprojām ir nevienlīdzīga; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesiskuma ievērošana ir pamattiesību aizsardzības priekšnoteikums un tā kā dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par visu personu cilvēktiesību ievērošanu, kas darāms, ratificējot un īstenojot starptautiskos cilvēktiesību nolīgumus un konvencijas; tā kā tiesiskums, demokrātija un pamattiesības ir nemitīgi jāstiprina; tā kā jebkurš mēģinājums šos principus pārkāpt kaitē ne tikai attiecīgajai dalībvalstij, bet arī Savienībai kopumā; tā kā korupcija nopietni apdraud demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības un rada kaitējumu visām dalībvalstīm un ES kopumā; tā kā pretkorupcijas tiesiskā regulējuma īstenošana dalībvalstīs joprojām ir nevienlīdzīga;

| B. | tā kā Parlaments rezolūcijās un ziņojumos daudzkārt ir prasījis dalībvalstīm ieviest piemērotu politiku, lai nodrošinātu sociālo, politisko un ekonomisko tiesību ievērošanu attiecībā pret personām ar invaliditāti, veciem cilvēkiem un neaizsargātākajām personām; tā kā pastāv cieša saikne starp minoritāšu tiesībām un tiesiskuma principu; tā kā LES 2. pantā ir skaidri minētas pie minoritātēm piederošu personu tiesības un tā kā pret šīm tiesībām ir jāattiecas tāpat kā pret citām tiesībām, kas nostiprinātas Līgumos; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments rezolūcijās un ziņojumos daudzkārt ir prasījis dalībvalstīm ieviest piemērotu politiku, lai nodrošinātu sociālo, politisko un ekonomisko tiesību ievērošanu attiecībā pret personām ar invaliditāti, veciem cilvēkiem un neaizsargātākajām personām; tā kā pastāv cieša saikne starp minoritāšu tiesībām un tiesiskuma principu; tā kā LES 2. pantā ir skaidri minētas pie minoritātēm piederošu personu tiesības un tā kā pret šīm tiesībām ir jāattiecas tāpat kā pret citām tiesībām, kas nostiprinātas Līgumos;

| C. | tā kā 2017. gadā turpinājās migrantu un patvēruma meklētāju pieplūdums Eiropā, taču robežas un ostas ir arvien slēgtākas; tā kā šā fakta dēļ nepieciešama īstena ES solidaritāte, lai ieviestu pienācīgas uzņemšanas struktūras personām, kam ir vislielākās vajadzības un kas ir vismazāk aizsargātas; tā kā daudzi migranti un patvēruma meklētāji, kuri meklē patvērumu Eiropā, riskē ar dzīvību, paļaujoties uz cilvēku kontrabandistiem un noziedzniekiem, un nav aizsargāti pret pārkāpumiem, kas apdraud viņu tiesības, tostarp pret vardarbību, ļaunprātīgu izturēšanos un ekspluatāciju; tā kā sievietes un bērnus vairāk apdraud cilvēku tirdzniecība un seksuāla izmantošana no cilvēku kontrabandistu puses un tā kā šā iemesla dēļ ir jāizstrādā un jāpastiprina bērnu aizsardzības sistēmas, lai nepieļautu vardarbību pret bērniem, ļaunprātīgu un nevērīgu izturēšanos pret bērniem un bērnu ekspluatāciju un reaģētu uz šiem pārkāpumiem saskaņā Valletas rīcības plānā noteiktajām saistībām, kā arī Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūciju par bērnu migrantu aizsardzību (12); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2017. gadā turpinājās migrantu un patvēruma meklētāju pieplūdums Eiropā, taču robežas un ostas ir arvien slēgtākas; tā kā šā fakta dēļ nepieciešama īstena ES solidaritāte, lai ieviestu pienācīgas uzņemšanas struktūras personām, kam ir vislielākās vajadzības un kas ir vismazāk aizsargātas; tā kā daudzi migranti un patvēruma meklētāji, kuri meklē patvērumu Eiropā, riskē ar dzīvību, paļaujoties uz cilvēku kontrabandistiem un noziedzniekiem, un nav aizsargāti pret pārkāpumiem, kas apdraud viņu tiesības, tostarp pret vardarbību, ļaunprātīgu izturēšanos un ekspluatāciju; tā kā sievietes un bērnus vairāk apdraud cilvēku tirdzniecība un seksuāla izmantošana no cilvēku kontrabandistu puses un tā kā šā iemesla dēļ ir jāizstrādā un jāpastiprina bērnu aizsardzības sistēmas, lai nepieļautu vardarbību pret bērniem, ļaunprātīgu un nevērīgu izturēšanos pret bērniem un bērnu ekspluatāciju un reaģētu uz šiem pārkāpumiem saskaņā Valletas rīcības plānā noteiktajām saistībām, kā arī Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūciju par bērnu migrantu aizsardzību (12);

| D. | tā kā ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību terorisma apkarošanā ziņojumā pausts, ka valstīm ir pienākums aizsargāt iedzīvotājus pret terorisma aktiem, taču drošības pasākumi, tostarp terorisma apkarošanas pasākumi, jāīsteno, ievērojot tiesiskuma principu un pamattiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību terorisma apkarošanā ziņojumā pausts, ka valstīm ir pienākums aizsargāt iedzīvotājus pret terorisma aktiem, taču drošības pasākumi, tostarp terorisma apkarošanas pasākumi, jāīsteno, ievērojot tiesiskuma principu un pamattiesības;

| E. | tā kā FRA 2014. gada martā publicētajā ziņojumā “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums” ir secināts, ka viena trešdaļa sieviešu Eiropā vismaz vienu reizi savas dzīves pieaugušajā posmā ir piedzīvojušas fizisku vai seksuālu vardarbību, 20 % sieviešu ir piedzīvojušas uzmākšanos tiešsaistē, katra divdesmitā sieviete ir izvarota un vairāk nekā viena desmitdaļa sieviešu ir piedzīvojušas seksuālu vardarbību ar spēka izmantošanu, kā arī uzsvērts, ka vardarbība pret sievietēm ir jāapkaro visās ES dalībvalstīs — arī tajās, kas vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), — ņemot vērā šīs problēmas apmēru, vardarbības smagās sekas un ietekmi uz sieviešu dzīvi, kā arī sabiedrību kopumā; tā kā sievietes ar invaliditāti biežāk nekā sievietes bez invaliditātes cieš no vardarbības ģimenē un seksuāliem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā FRA 2014. gada martā publicētajā ziņojumā “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums” ir secināts, ka viena trešdaļa sieviešu Eiropā vismaz vienu reizi savas dzīves pieaugušajā posmā ir piedzīvojušas fizisku vai seksuālu vardarbību, 20 % sieviešu ir piedzīvojušas uzmākšanos tiešsaistē, katra divdesmitā sieviete ir izvarota un vairāk nekā viena desmitdaļa sieviešu ir piedzīvojušas seksuālu vardarbību ar spēka izmantošanu, kā arī uzsvērts, ka vardarbība pret sievietēm ir jāapkaro visās ES dalībvalstīs — arī tajās, kas vēl nav ratificējušas Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), — ņemot vērā šīs problēmas apmēru, vardarbības smagās sekas un ietekmi uz sieviešu dzīvi, kā arī sabiedrību kopumā; tā kā sievietes ar invaliditāti biežāk nekā sievietes bez invaliditātes cieš no vardarbības ģimenē un seksuāliem uzbrukumiem;

| F. | tā kā ES sievietes un meitenes saskaras ar strukturālu dzimumu nelīdztiesību, kas izpaužas dažādos veidos un vidēs, tostarp kā dzimumdiskriminācija, seksuāla uzmākšanās, dzimumbalstīta vardarbība un mizoginiska naida runa, un kas būtiski ierobežo viņu iespējas izmantot savas tiesības un vienlīdzīgi līdzdarboties sabiedrībā; tā kā 2017. gadā #MeToo kustība vērsa uzmanību uz to, ar cik plašu un intensīvu seksuālo uzmākšanos un seksuālo un dzimumbalstītu vardarbību saskaras sievietes; tā kā #MeToo kustība deva nelielu pozitīvu stimulu dzimumu līdztiesībai, bet seksuālas uzmākšanās un seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības gadījumi joprojām ir bieži sastopami; tā kā pēdējos gados ziņojumos ir ticis norādīts uz pieaugošu pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību ES; tā kā sievietes Savienībā nav līdztiesīgas saistībā ar tiesībām uz abortu, jo dalībvalstīs ir atšķirīgi politikas virzieni un tiesību akti; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES sievietes un meitenes saskaras ar strukturālu dzimumu nelīdztiesību, kas izpaužas dažādos veidos un vidēs, tostarp kā dzimumdiskriminācija, seksuāla uzmākšanās, dzimumbalstīta vardarbība un mizoginiska naida runa, un kas būtiski ierobežo viņu iespējas izmantot savas tiesības un vienlīdzīgi līdzdarboties sabiedrībā; tā kā 2017. gadā #MeToo kustība vērsa uzmanību uz to, ar cik plašu un intensīvu seksuālo uzmākšanos un seksuālo un dzimumbalstītu vardarbību saskaras sievietes; tā kā #MeToo kustība deva nelielu pozitīvu stimulu dzimumu līdztiesībai, bet seksuālas uzmākšanās un seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības gadījumi joprojām ir bieži sastopami; tā kā pēdējos gados ziņojumos ir ticis norādīts uz pieaugošu pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību ES; tā kā sievietes Savienībā nav līdztiesīgas saistībā ar tiesībām uz abortu, jo dalībvalstīs ir atšķirīgi politikas virzieni un tiesību akti;

| G. | tā kā demokrātiskās sabiedrībās runas un pulcēšanās brīvība ir viens no rīkiem, kas dod iespēju piedalīties sabiedriskajās diskusijās un panākt sociālas pārmaiņas; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība ir izšķirīgi svarīgi vārda brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; tā kā gan valstiski, gan nevalstiski dalībnieki pret žurnālistiem un citiem plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem Eiropas Savienībā ir vērsuši vairākus uzbrukumus, draudus, spiedienu un pat slepkavības; tā kā Maltā tika noslepkavota žurnāliste Daphne Caruana Galizia, kura specializējās tādu skandālu izmeklēšanā, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanas nodokļu jomā, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, un kura bija vairākkārt ziņojusi par draudu gadījumiem, un tā kā ir jāveic neatkarīga izmeklēšana, lai pilnībā varētu identificēt un saukt pie atbildības vainīgās personas; tā kā preses, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiski svarīga nozīme demokrātijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā demokrātiskās sabiedrībās runas un pulcēšanās brīvība ir viens no rīkiem, kas dod iespēju piedalīties sabiedriskajās diskusijās un panākt sociālas pārmaiņas; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība ir izšķirīgi svarīgi vārda brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; tā kā gan valstiski, gan nevalstiski dalībnieki pret žurnālistiem un citiem plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem Eiropas Savienībā ir vērsuši vairākus uzbrukumus, draudus, spiedienu un pat slepkavības; tā kā Maltā tika noslepkavota žurnāliste Daphne Caruana Galizia, kura specializējās tādu skandālu izmeklēšanā, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanas nodokļu jomā, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, un kura bija vairākkārt ziņojusi par draudu gadījumiem, un tā kā ir jāveic neatkarīga izmeklēšana, lai pilnībā varētu identificēt un saukt pie atbildības vainīgās personas; tā kā preses, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiski svarīga nozīme demokrātijā;

| H. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, invaliditātes, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, reliģijas vai pārliecības un valodas dēļ, kā arī diskriminācija piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, vecuma vai sociālās orientācijas dēļ; tā kā domas, apziņas un reliģijas brīvību nodrošina Pamattiesību hartas 10. pants un Eiropas Pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 9. pants, un tai būtu jāpiešķir īpaša aizsardzība Eiropas Savienības vērtību ievērošanas kontekstā; tā kā noturīgi rasistiski un ksenofobiski uzskati dalībvalstīs arvien biežāk tiek uzskatīti par normu un šādus uzskatus pauž viedokļu veidotāji un politiķi visā ES, līdzveidodami tādu sociālo klimatu, kurā zeļ rasisms, diskriminācija un naida noziegumi; tā kā šādi uzskati ir pretrunā Eiropas kopīgajām vērtībām, kurām ir pievienojušās visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, invaliditātes, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, reliģijas vai pārliecības un valodas dēļ, kā arī diskriminācija piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, vecuma vai sociālās orientācijas dēļ; tā kā domas, apziņas un reliģijas brīvību nodrošina Pamattiesību hartas 10. pants un Eiropas Pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 9. pants, un tai būtu jāpiešķir īpaša aizsardzība Eiropas Savienības vērtību ievērošanas kontekstā; tā kā noturīgi rasistiski un ksenofobiski uzskati dalībvalstīs arvien biežāk tiek uzskatīti par normu un šādus uzskatus pauž viedokļu veidotāji un politiķi visā ES, līdzveidodami tādu sociālo klimatu, kurā zeļ rasisms, diskriminācija un naida noziegumi; tā kā šādi uzskati ir pretrunā Eiropas kopīgajām vērtībām, kurām ir pievienojušās visas dalībvalstis;

| I. | tā kā migranti, viņu pēcteči un sociāli kulturālo minoritāšu grupām piederīgās personas joprojām cieš no plaša mēroga diskriminācijas visā Eiropas Savienībā un visās dzīves jomās; tā kā FRA pētījumos uzsvērts, ka cietušie, kam nav atbilstīga uzturēšanās statusa, atturas ziņot par ļaunprātīgu rīcību valsts iestādēm un ka imigranta statuss palielina noziedzīgas viktimizācijas risku; tā kā, neskatoties uz daudzkārtējiem Komisijai adresētiem aicinājumiem, veiktās darbības nav pietiekamas, lai nodrošinātu minoritāšu efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā migranti, viņu pēcteči un sociāli kulturālo minoritāšu grupām piederīgās personas joprojām cieš no plaša mēroga diskriminācijas visā Eiropas Savienībā un visās dzīves jomās; tā kā FRA pētījumos uzsvērts, ka cietušie, kam nav atbilstīga uzturēšanās statusa, atturas ziņot par ļaunprātīgu rīcību valsts iestādēm un ka imigranta statuss palielina noziedzīgas viktimizācijas risku; tā kā, neskatoties uz daudzkārtējiem Komisijai adresētiem aicinājumiem, veiktās darbības nav pietiekamas, lai nodrošinātu minoritāšu efektīvu aizsardzību;

| J. | tā kā FRA ir kļuvusi par izcilības centru attiecībā uz pamattiesību informācijas sniegšanu ES iestādēm un dalībvalstīm, |
| --- | --- |

J.

tā kā FRA ir kļuvusi par izcilības centru attiecībā uz pamattiesību informācijas sniegšanu ES iestādēm un dalībvalstīm,

Tiesiskums, demokrātija un pamattiesības

| 1. | apstiprina, ka ikvienā sabiedrībā patiesi funkcionējoša tiesiskuma priekšnoteikums ir varas dalīšana un tiesu neatkarība; atgādina, ka tas ir paredzēts 1948. gada Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un ES Pamattiesību hartas 47. pantā, un it īpaši tādos principos kā vienlīdzība likuma priekšā, nevainīguma prezumpcija un tiesības uz taisnīgu un atklātu lietas izskatīšanu kompetentā, neatkarīgā un objektīvā, tiesību aktos noteiktā tiesā; atgādina, ka šīs pamatvērtības kalpoja par pamatu ievadpantiem Eiropas Līgumos, kuriem visas dalībvalstis ir brīvprātīgi piekritušas un kurus tās ir apņēmušās ievērot; uzstāj, ka ne ar valstu suverenitāti, ne subsidiaritāti nevar pamatot kādas dalībvalsts sistēmisku atteikšanos ievērot Eiropas Savienības pamattiesības un Līgumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka tiesiskums ir visu LES 2. pantā minēto vērtību aizsardzības daļa un priekšnoteikums; aicina visus attiecīgos ES un valsts līmeņa dalībniekus, tostarp valdības, parlamentus un tiesu iestādes, intensīvāk strādāt pie tiesiskuma ievērošanas un stiprināšanas; atgādina, ka šiem dalībniekiem ir pienākums izskatīt ar tiesiskumu saistītas bažas un ka tiem ir svarīga loma tiesiskuma erozijas novēršanā, ar tiesiskumu saprotot nevis pieņemto likumu beznosacījuma piemērošanu, bet gan to, ka mēs demokrātiski pieņemam likuma varu, stingri ievērojot starptautiskās konvencijas un jo īpaši tiesības demokrātiski iebilst un minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stingri nosoda dažu dalībvalstu valdību centienus vājināt varas dalīšanu un tiesu iestāžu neatkarību; pauž bažas, ka, neņemot vērā tādu tiesību aktu pieņemšanu lielākajā daļā dalībvalstu, kas nodrošina tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti saskaņā ar Eiropas Padomes standartiem, tās joprojām sastopas ar problēmām šo standartu piemērošanā, neaizsargājot valsts tiesu iestādes pret politisko ietekmi un veicinot sabiedrībā uztveri par politiskās varas iejaukšanos tiesu procesos un par atsevišķu tiesnešu ieinteresētību; atgādina, ka saskaņā ar LES 17. panta 1. punktu Komisijai kā Līgumu sargātājai ir tiesības un pilnvaras gādāt par Līgumu piemērošanu un par to, lai iestāžu pieņemtie pasākumi atbilstu Līgumiem, tostarp tiesības un pilnvaras nodrošināt, lai visas dalībvalstis ievērotu tiesiskuma principus un citas LES 2. pantā minētās vērtības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņem vērā Komisijas un Padomes centienus nodrošināt, ka visas dalībvalstis pilnībā ievēro tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu, taču arī norāda, ka saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu ierosinātajām procedūrām ir ierobežota ietekme; uzskata, ka ES jābūt iespējai uzsākt pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm, kuras vairs neievēro LES 2. pantā paredzētās vērtības un ka būtu jāizmanto LES 7. pants, ja visi citi līdzekļi nav devuši rezultātu; uzskata, ka ES neefektivitāte smagu un pastāvīgu LES 2. pantā minēto vērtību pārkāpumu izbeigšanā vairākās dalībvalstīs vājina uzticību starp dalībvalstīm, kā arī ticamību ES; turklāt uzsver, ka pastāvīgā nesodāmība par šādiem pārkāpumiem ir iedrošinājusi citas dalībvalstis rīkoties tāpat; aicina Padomi izvērtēt visus Komisijas un Parlamenta priekšlikumus saistībā ar pārkāpumu procedūrām un iespējamajām sankcijām un attiecīgi rīkoties; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par nepieciešamību veikt objektīvu un regulāru tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību situācijas novērtējumu visās dalībvalstīs; uzsver, ka šāda novērtējuma pamatā jābūt objektīviem kritērijiem; šajā saistībā atgādina, ka arī Padomei ir būtiski svarīga nozīme tiesiskuma un citu LES 2. pantā minēto vērtību saglabāšanā, un atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu centienus panākt, lai Padomē tiktu veikts periodisks novērtējums par tiesiskuma situāciju katrā dalībvalstī; aicina Padomi nekavējoties rīkoties nolūkā sasniegt šo mērķi; atgādina arī par Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (13); vēlreiz aicina Komisiju uz LESD 295. panta pamata iesniegt priekšlikumu par Savienības demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību pakta (ES DTP pakts) noslēgšanu tāda iestāžu nolīguma veidā, ar ko paredz pasākumus, kuri atvieglotu sadarbību starp Savienības iestādēm un dalībvalstīm saskaņā ar LES 7. pantu; uzskata, ka tas būtu taisnīgs, līdzsvarots, regulārs un preventīvs mehānisms LES 2. pantā norādīto vērtību pārkāpumu novēršanai, kas darbotos līdzīgi Eiropas pusgadam ekonomikas politikas jomā; atgādina par tiesiskuma un pamattiesību nesaraujamo saikni un nepieciešamību stiprināt visu Eiropas iedzīvotāju informētību par ES kopējām vērtībām un Hartu; uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas Parlaments nosūtītu ad hoc delegācijas uz dalībvalstīm gadījumos, kuros pastāv nepārprotami pierādījumi tam, ka ir pārkāpti demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību principi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | piekrīt, ka tiesiskuma novērtējums vienmēr būtu jāveic uz konkrētu, objektīvu un salīdzināmu datu un analīzes pamata; atgādina, ka pamattiesības būtu jāiekļauj kā daļa novērtējumā, ko veic attiecībā uz visiem tiesību aktu priekšlikumiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē FRA jauno Eiropas Savienības pamattiesību informācijas sistēmu (EFRIS), kura apkopos visu pastāvošo ar pamattiesībām saistīto informāciju, kas iegūta dažādo ANO, Eiropas Padomes un ES līmeņa mehānismu ietvaros; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka viena no Eiropas Savienības galvenajām prioritātēm joprojām ir valstu tiesu sistēmu kvalitātes, neatkarības un efektivitātes uzlabošana, it īpaši attiecībā uz tiesnešiem, prokuroriem un advokātiem; uzsver, ka dalībvalstu tiesību un tiesu sistēmās steidzami ir jāievieš dzimumsensitīva perspektīva, tostarp visu tiesu iestāžu darbinieku apmācības programmās jāizstrādā un jāinstitucionalizē dzimumaspekti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka korupcija ir ne tikai būtisks sistēmisks šķērslis demokrātisko vērtību īstenošanai un tiesiskuma ievērošanai, bet var arī izraisīt daudzus pamattiesību pārkāpumus, un tāpēc ir nopietns drauds vienlīdzīgai attieksmei pret visiem iedzīvotājiem; pauž bažas par tiesību aktu iniciatīvām, kas ir ierosinātas dažās dalībvalstīs un ar kurām var tikt panākta korupcijas novēršanas stiprināšanai iepriekš īstenoto reformu atcelšana; šajā sakarībā aicina visas dalībvalstis un ES iestādes stingri cīnīties pret sistēmisku korupciju un izstrādāt efektīvus instrumentus korupcijas novēršanai, apkarošanai un sankciju piemērošanai, un krāpšanas apkarošanai, kā arī regulāri pārbaudīt publiskā finansējuma izmantošanu; šajā nolūkā aicina dalībvalstis un ES iestādes sekmēt ātru Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidi; aicina dalībvalstis, kuras vēl nav paziņojušas par nodomu pievienoties EPPO, to izdarīt; pauž nožēlu par Komisijas lēmumu ik pēc diviem gadiem nepublicēt ziņojumu par korupciju ES un mudina Komisiju turpināt tās pretkorupcijas ziņojumu publicēšanu; uzsver, ka pretkorupcijas faktu lapu izstrāde Eiropas pusgada ietvaros nav pietiekami efektīvs pasākums, lai korupcijas apkarošana nepārprotami būtu iekļauta darba kārtībā; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā “Korupcijas apkarošana ES” pausto, ka tā centīsies panākt apstiprināšanu dalībai GRECO — Eiropas Padomes izveidotajā korupcijas apkarošanas tīklā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, cik būtiska nozīme ir pārvietošanās un uzturēšanās brīvībai kā vienai no pamattiesībām, ko garantē ES; uzsver, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības tieši ietekmē miljoniem Eiropas iedzīvotāju dzīvi, it īpaši ES valstspiederīgos, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, un Apvienotās Karalistes iedzīvotājus, kuri dzīvo ES 27 dalībvalstīs, un uzsver, ka cilvēku pamattiesību aizsardzībai vajadzētu būt tikpat svarīgai kā citiem aspektiem; aicina pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības aizsargāt to ES pilsoņu un viņu ģimeņu pamattiesības, kuri Savienībā pārvietojās, izmantojot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka nekādi pasākumi pret organizēto noziedzību vai terorismu nedrīkst apdraudēt demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības Eiropas Savienībā; ar satraukumu konstatē, ka valsts iestādes arvien vairāk izmanto ar tiesiskuma principiem nesaderīgus administratīvos pasākumus un ka šajā jomā īstenotā politika tiek paplašināta līdz augošam noziegumu un nodarījumu skaitam, īpaši saistībā ar pasākumiem, kas veikti ārkārtas situācijas vārdā; prasa dalībvalstīm nodrošināt, ka visi ārkārtas tiesību akti atbilst mērķa, proporcionalitātes un nepieciešamības principam un ka šajā saistībā veiktie pasākumi ir skaidri ierobežoti laikā un tiek demokrātiski un regulāri kontrolēti; noraida imigrācijas un terorisma jēdziena jaukšanu un pretterorisma pasākumu izmantošanu, lai kontrolētu konkrētas migrācijas kustības; |
| --- | --- |

10.

Migrācija

| 11. | nosoda ļaunprātīgu izmantošanu un cilvēktiesību pārkāpumus, no kuriem cietuši migranti un bēgļi, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi teritorijai, uzņemšanas apstākļiem, patvēruma procedūrām, imigrantu aizturēšanu un neaizsargātu personu un bērnu aizsardzību, un uzsver, cik svarīgi ir, lai dalībvalstis ievērotu un pilnībā transponētu Savienības pieņemto kopējo pasākumu kopumu patvēruma jomā; norāda, ka bērni veido gandrīz trešo daļu no patvēruma meklētājiem un ir īpaši neaizsargāti; aicina ES un dalībvalstis pastiprināt savus centienus, lai novērstu nepavadītu nepilngadīgo pazušanu; atgādina, ka tiesības uz patvērumu ir skaidri aizsargātas saskaņā ar Hartas 18. pantu; ar bažām norāda uz to, ka Dublinas procedūrās paredzētās paātrinātās procedūras un drošo valstu saraksts, kā arī deportēšanas procedūra, palielina risku patvērumu meklējošām LGBTI personām, pirms tām tiek dota iespēja pamatot savu patvēruma pieteikumu ārvalstīs vai citās dalībvalstīs, tikt deportētām uz valstīm, kur tām draud vajāšana viņu seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes, dzimuma pašizpausmes vai seksuālo iezīmju dēļ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis pieprasīt, lai to iestādes novērtētu, vai izvirzītos likumīgos mērķus varētu sasniegt, neizmantojot tādus piespiedu līdzekļus kā brīvības atņemšana, un gadījumus, kad brīvības atņemšanu piemēro patvēruma meklētājiem, bēgļiem un migrantiem, pilnībā pamatot ar faktiem un juridiskiem apsvērumiem; atgādina, ka visas dalībvalstis ir parakstījušas Ženēvas Konvencijas un tādēļ tām ir pienākums nodrošināt visu šajās konvencijās paredzēto noteikumu ievērošanu neatkarīgi no situācijas; uzsver divkāršo diskrimināciju, ar ko migrantu sievietes saskaras gan kā migrantes, gan kā sievietes, un īpašos apstākļus, kuros viņas var nonākt sava migrācijas ceļa laikā, tostarp aizturēšanas vai uzņemšanas centros, jo īpaši uzmākšanos un apdraudējumus viņu drošībai un fiziskajai integritātei, kā arī privātajai dzīvei, un vajadzību pēc piekļuves sieviešu higiēnas precēm un reproduktīvajai aprūpei; prasa ieviest un nostiprināt sieviešu aizsardzības sistēmas, lai saskaņā ar Valletas rīcības plāna saistībām novērstu un apkarotu vardarbību, seksuālu izmantošanu, nevērīgu izturēšanos un ekspluatāciju, no kuras viņas cieš; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka ANO Bērnu fonds ir vairākkārt atgādinājis, ka aizturēšana nekādā gadījumā nevar būt bērna interesēs un ka būtu jāizstrādā alternatīvas aizturēšanai neatkarīgi no tā, vai attiecīgos bērnus pavada vai nepavada ģimene; prasa izstrādāt un ieviest īpašas procedūras, lai nodrošinātu visu bērnu aizsardzību saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām; uzsver arī to, ka ģimenes locekļu nošķiršana, pat aizturēšanas gadījumā, rada lielāku risku sievietēm un bērniem; uzsver arī, ka ir svarīgi visos ar bērniem saistītos aspektos ņemt vērā bērna interešu principu, kā arī ir svarīgi praksē īstenot tiesības tikt uzklausītam; atgādina, ka ES Pamattiesību hartas 14. pants un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par bērna tiesībām 28. pants katram bērnam, arī pavadītiem un nepavadītiem bērniem migrantiem un bērniem bēgļiem, neatkarīgi no viņu statusa garantē tiesības uz izglītību bez nošķiršanas un segregācijas; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bērniem migrantiem un bērniem bēgļiem uzreiz pēc viņu ierašanās tiek piešķirta piekļuve oficiālai un arī neoficiālai izglītībai; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bērniem migrantiem un bērniem bēgļiem tiek sniegta lietderīga palīdzība individuālu vajadzību novērtējumā balstīta valodiskā, sociālā un psiholoģiskā atbalsta veidā; pauž bažas par to patvēruma meklētāju īpašajām vajadzībām un neaizsargātību, kuri ir no atstumtām sabiedrības grupām, un aicina dalībvalstis nodrošināt to īpašo drošības un veselības aprūpes vajadzību ievērošanu un juridiskā statusa atzīšanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka solidaritātei jābūt principam, uz ko balstīta Savienības darbība migrācijas jomā, un nosoda tās dalībvalstis, kuras rīkojas, pārkāpjot minēto principu; aicina Padomi nekavējoties panākt virzību Dublinas Regulas reformēšanas procesā, ko tā patlaban bloķē, tādējādi kavējot pareizu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas darbību; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāapvieno ar aizsardzību saistītas shēmas, piemēram, pārmitināšana un humanitārā uzņemšana, lai personas, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, varētu nokļūt ES, lai lūgtu patvērumu; aicina dalībvalstis atvieglot humanitāro vīzu piešķiršanu un veicināt parasto mobilitātes shēmu īstenošanu, lai it īpaši personas, kam vajadzīga aizsardzība, nokļūšanai ES vairāk izmantotu likumīgus un drošus ceļus, un nodrošināt šīm personām piekļuvi pakalpojumiem un pamattiesībām neatkarīgi no viņu statusa; uzsver, ka dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par ES migrācijas politikas eksternalizāciju, it īpaši par sadarbību ar trešām valstīm, kurās saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos ziņojumu plaši izplatīti nopietni cilvēktiesību pārkāpumi un cilvēku ļaunprātīga izmantošana; uzskata, ka Savienībai būtu jāuzņemas vadošā loma pārmitināšanas centienos pasaules līmenī; atgādina, ka dalībvalstij, rīkojoties ES tiesību jomā, vienmēr ir jāievēro Pamattiesību hartā paredzētās tiesības un principi; aicina ES dalībvalstis patiešām nodrošināt patvēruma tiesības un no dalībvalstīm, kurās ierodas visvairāk bēgļu, pieņemt bēgļus pārcelšanai; turklāt aicina dalībvalstis ievērot neizraidīšanas principu un savās patvēruma un robežu procedūrās ieviest pienācīgas procesuālās garantijas; stingri nosoda to, ka dažas dalībvalstis neievēro ES tiesību aktus patvēruma un atgriešanas jomā un pārkāpj migrantu un patvēruma meklētāju tiesības, piemēram, nenodrošinot viņiem efektīvu piekļuvi patvēruma procedūrām, nesniedzot skaidru informāciju par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem pēc lēmuma par atgriešanu pieņemšanas, un tādējādi tās migrantiem un patvēruma meklētājiem liedz piekļuvi pārtikai vai automātiski un sistemātiski piemēro tiem aizturēšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst darbu, ko Vidusjūras reģionā veic dažādas NVO, glābdamas dzīvību un sniegdamas humāno palīdzību tiem, kam tā nepieciešama; atgādina, ka glābšana jūrā ir juridisks pienākums saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, jo īpaši ANO Jūras tiesību konvencijas (ko ratificējusi ES, kā arī visas tās dalībvalstis) 98. pantu, kas liek sniegt palīdzību jebkurai personai, kura nonākusi bīstamā situācijā jūrā; atgādina par 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (14); aicina dalībvalstis atbalstīt NVO, nevis kavēt to darbu, un aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un nodrošināt meklēšanas un glābšanas operācijas; prasa ES un dalībvalstīm piešķirt pietiekamus līdzekļus meklēšanas un glābšanas darbībām Eiropas mēroga humānās darbības kontekstā; aicina dalībvalstis transponēt Veicināšanas direktīvā paredzēto humānās palīdzības izņēmumu, lai mazinātu Veicinātāju paketes neplānoto ietekmi uz iedzīvotājiem un organizācijām, kas sniedz humāno palīdzību migrantiem, un uz uzņēmējas sabiedrības sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka visu migrantu neaizsargātības aspektu un īpašo vajadzību ņemšanai vērā jābūt būtiskai integrācijas procesa daļai; atgādina, ka migrantu vajadzību novērtējums būtu jāveic regulāri un tik ilgi, cik vien nepieciešams, jo viņu apstākļi un vajadzības var mainīties un būtiski atšķirties atkarībā no viņu izcelsmes valsts; uzsver, ka ģimenes locekļu atkalapvienošanās ir iedarbīgs līdzeklis, kā iespēcināt migrantus un ļaut viņiem justies gataviem sākt dzīvot un integrēties jaunajā uzņēmējā sabiedrībā; norāda, ka ar uzņemšanas politiku vien nepietiek un ka izaicinājums, kas jārisina ES, ir īstenot efektīvu integrācijas politiku; šajā saistībā aicina pastiprināt integrācijas paraugprakses apmaiņu dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ņem vērā vairāku jaunu lielapjoma informācijas sistēmu izveidi, kā arī mērķi uzlabot to sadarbspēju, vienlaikus saglabājot nepieciešamos aizsardzības pasākumus, tostarp attiecībā uz datu aizsardzību un privātumu; aicina dalībvalstis ieviest īpašas garantijas, kas gādātu, ka lielapjoma IT sistēmu sadarbspēja tiek veicināta, nodrošinot visu iedzīvotāju pamattiesību ievērošanu un pievēršot īpašu vērību bērniem un neaizsargātām personām, piemēram, starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējiem un saņēmējiem, kā arī profilēšanai; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sadarbspēja tiek īstenota, arī lai pildītu bērnu aizsardzības uzdevumus, piemēram, identificētu pazudušus bērnus un palīdzētu ģimenei atkalapvienoties; |
| --- | --- |

17.

Sieviešu tiesības

| 18. | ar bažām atzīmē, ka FRA 2017. gada publikācija “Izaicinājumi sieviešu cilvēktiesībām Eiropas Savienībā” apstiprina, ka ES sievietes un meitenes saskaras ar noturīgu dzimumdiskrimināciju, seksistisku naida runu un dzimumbalstītu vardarbību, kas būtiski ierobežo viņu iespējas izmantot savas tiesības un vienlīdzīgi līdzdarboties sabiedrībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ar bažām norāda, ka Eiropas Invaliditātes foruma ziņojumā “Ending forced sterilisation of women and girls with disabilities” (Sieviešu un meiteņu ar invaliditāti piespiedu sterilizācijas izbeigšana) ir secināts, ka sievietes ar invaliditāti joprojām cieš no patvaļīgiem lēmumiem par sterilizāciju, viņām par to nezinot, tam nepiekrītot vai to neatļaujot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | šajā sakarā aicina ES dalībvalstis nolūkā pastiprināt centienus sargāt sieviešu un meiteņu cieņu un tiesības izskatīt intervences iespējas sešās galvenajās jomās, kuras ierosinātas FRA ziņojumā, un tās ir: iespēcināt līdztiesības struktūras, lai tās varētu risināt visus problēmjautājumus, kas ietekmē sieviešu tiesības, — no dzimumu līdztiesības līdz vardarbībai pret sievietēm; uzlabot drošību tiešsaistē; iedarbīgāk veicināt dzimumu līdztiesību izglītībā un mūžizglītībā; sperot drosmīgu soli pozitīvās rīcības virzienā, ieviest dzimumu kvotas; izmantojot Eiropas pusgadu, integrēt dzimumu līdztiesības aspektu ekonomikas politikas koordinācijā visā ES; uzlabot datu vākšanu un zināšanu izplatīšanu attiecībā uz visu veidu diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | stingri nosoda visu veidu vardarbību pret sievietēm un tādēļ aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu, lai atbalstītu dalībvalstis visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm un dzimumbalstītas vardarbības novēršanā un izskaušanā; aicina Padomi izmantot pārejas klauzulu, pieņemot vienprātīgu lēmumu, ar ko noteiktu, ka vardarbība pret sievietēm un meitenēm (un citu veidu dzimumbalstīta vardarbība) ir noziegumu joma, kā minēts LESD 83. panta 1. punktā; atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada 13. jūnijā ES pievienojās Stambulas konvencijai — lai gan tikai attiecībā uz divām jomām —, jo tā ir pirmais vispārējais juridiski saistošais instruments vardarbības pret sievietēm un ar dzimumbalstītas vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, novēršanai un apkarošanai starptautiskā līmenī; pauž nožēlu par to, ka līdz šim tikai 20 dalībvalsts ir ratificējušas konvenciju; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs apspriedes par Stambulas konvencijas ratificēšanu papildina maldinoša jēdzienu “dzimumbalstīta vardarbība” un “dzimums” definīciju interpretēšana; aicina pārējās dalībvalstis un Padomi bez kavēšanās pabeigt ES pievienošanos konvencijai un vienoties par attiecīgu rīcības kodeksu, kas nodrošinās šīs konvencijas īstenošanu ES; mudina Komisiju un dalībvalstis visos iespējamos veidos atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru uzdevums ir sniegt palīdzību cietušajiem no dzimumbalstītas vardarbības, tostarp regulāri nodrošinot finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka seksisms un dzimuma stereotipi ir izraisījuši dominēšanu pār sievietēm un viņu diskriminēšanu un ka tam ir smaga ietekme uz sieviešu pamattiesībām visās dzīves jomās; atgādina, ka sievietes bieži cieš no daudzkārtējas diskriminācijas, kas cita starpā saistīta ar viņu piederību etniskai minoritātei, seksuālo orientāciju, invaliditāti vai migranta statusu; uzsver, ka ir vajadzīga izglītība visos līmeņos un vecumos par sieviešu un vīriešu līdztiesību, par dzimumu lomām bez stereotipiem un par personas integritāti, lai varētu iedarbīgi risināt visu veidu diskrimināciju; aicina dalībvalstis attiecīgi pievērsties šim jautājumam skolu programmās; pauž nožēlu par to, ka sievietes joprojām cieš no nevienlīdzības darbā, piemēram, viņas mazāk iesaistās nodarbinātībā, saskaras ar darba samaksas atšķirībām, lielāku nepilnas darba dienas īpatsvaru, sliktākiem pensijas nosacījumiem, kā arī karjeras segregāciju un nepietiekamu tās attīstības līmeni; aicina dalībvalstis novērst būtiskākos strukturālos šķēršļus sieviešu ekonomiskajai spēcināšanai un nepietiekamai sieviešu pārstāvībai darba tirgū, lēmumu pieņemšanā un politikā, ko rada daudzkārtēja un intersekcionāla nevienlīdzība, stereotipi un diskriminācija privātajā un publiskajā jomā; aicina dalībvalstis ierosināt pasākumus, lai iedarbīgi novērstu seksuālu uzmākšanos un vardarbību sabiedriskās vietās, darbvietā, bezsaistē un tiešsaistē, un nodrošināt pietiekamu patvēruma vietu skaitu un mērķtiecīgus un integrētus atbalsta pakalpojumus personām, kas cietušas no dzimumbalstītas vardarbības, tostarp atbalstu saistībā ar gūto traumu un psihologa konsultācijas; aicina dalībvalstis savstarpēji apmainīties ar paraugpraksi un nodrošināt regulāru apmācību policijas un tiesu iestāžu darbiniekiem par jauniem pret sievietēm vērstas vardarbības veidiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalsta demonstrācijas, kas 2017. gadā norisinājās vairākās dalībvalstīs pēc regresa saistībā ar seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām un seksuālas uzmākšanās gadījumu plašo atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos; stingri uzsver, ka seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu, tostarp drošu un likumīgu abortu, liegšana ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids; atgādina, ka sievietēm un meitenēm ir pašām jākontrolē jautājumi saistībā ar viņu ķermeni un seksualitāti; mudina ES dalībvalstis iedarbīgi rīkoties, lai tiktu ievērotas un aizsargātas sieviešu seksuālās un reproduktīvās tiesības, arī pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, tostarp tiesības uz fizisko integritāti, uz veselību, tiesības netikt pakļautai spīdzināšanai un nežēlīgai attieksmei, tiesības uz privātumu, līdztiesību un nediskriminēšanu; šajā sakarā uzsver, ka personām ar invaliditāti tieši tāpat kā visiem citiem ir tiesības izmantot visas savas pamattiesības; aicina dalībvalstis nodrošināt sievietēm vispusīgu izglītošanu par seksualitāti, brīvu piekļuvi ģimenes plānošanai un visiem reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumiem, tostarp mūsdienīgām kontracepcijas metodēm un drošiem un likumīgiem abortiem; norāda, ka ar to būtu jāsaprot arī tādu likumu, politikas un prakses likvidēšana, kas ir pretrunā šīm tiesībām, kā arī pastāvošās aizsardzības vājināšanās nepieļaušana; uzsver Savienības nozīmi informētības un paraugprakses veicināšanā šajā jomā; |
| --- | --- |

23.

Mediju brīvība, vārda brīvība un pulcēšanās brīvība

| 24. | atgādina, ka Pamattiesību hartas 11. pants paredz, ka ikvienam ir tiesības uz uzskatu brīvību bez iejaukšanās, tiesības uz vārda brīvību un tiesības meklēt, saņemt un sniegt informāciju un idejas, izmantojot jebkādus medijus un neatkarīgi no robežām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka publiskas apspriedes un debates ir ļoti svarīgas demokrātiskas sabiedrības funkcionēšanai, un šajā sakarā mudina ES un dalībvalstis darīt vairāk, lai saglabātu un sargātu runas un pulcēšanās brīvību kā pamattiesības un demokrātisko procesu pamatprincipus; atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2017. gada ziņojumu par demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma stāvokli miermīlīgas protestēšanas iespējas ir ierobežotas, ja publiskām sanākšanām piemēro nepamatotus ierobežojumus; šajā sakarā asi nosoda aizvien lielākos pulcēšanās brīvības ierobežojumus, ko iestādes dažos gadījumos piemērojušas, piemēram, izmantojot nesamērīgu spēku pret mierīgiem protestētājiem; atgādina, ka, pildot savus pienākumus, tiesībaizsardzības ierēdņiem ir jāievēro un jāaizsargā cilvēka cieņa un jāuztur visu personu cilvēktiesības; uzsver, ka policijas spēki galvenokārt kalpo cilvēku drošībai un aizsardzībai un ka ikvienas dalībvalsts attiecīgajām iestādēm ir objektīvi un izsmeļoši jāizmeklē visi gadījumi, kad tiesībaizsardzības ierēdņi ir pārmērīgi un nepamatoti izmantojuši spēku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis veikt pienācīgus pasākumus, lai aizsargātu un veicinātu plurālistiskus, neatkarīgus un brīvus plašsaziņas līdzekļus; stingri nosoda pasākumus dažās dalībvalstīs, lai plašsaziņas līdzekļu izdevumus koncentrētu valdībai draudzīgu uzņēmēju rokās un ļaunprātīgi izmantotu sabiedriskos plašsaziņas līdzekļus vienpusēju valdības vēstījumu izplatīšanai; norāda, ka plašsaziņas līdzekļu uzdevums ir mudināt kritisko domāšanu, un tādēļ tie ir demokrātijas pīlārs; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par to, ka ES dalībvalstīs pastāv vien daži īpaši valsts līmeņa tiesiskie regulējumi vai politikas satvari, kas aizsargā žurnālistus un plašsaziņas līdzekļu darbiniekus pret vardarbību, draudiem un iebiedēšanu; atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Padomes sniegto informāciju pret žurnālistiem vērstas vardarbības un noziegumu sekas var būt pārmērīgas pašcenzūras veicināšana, kas negatīvi ietekmē vārda brīvību un apdraud iedzīvotāju tiesības uz informāciju un līdzdalību; pauž dziļas bažas par žurnālistu slepkavībām dalībvalstīs; mudina valstu tiesībaizsardzības iestādes īstenot visus pasākumus, lai novērstu šādu vardarbību, pastiprināt sadarbību ar Eiropolu un paātrināt žurnālistu nāves gadījumu izmeklēšanu Eiropas Savienībā; pauž bažas arī par daudzu žurnālistu un plašsaziņas līdzekļu darbinieku nedrošajiem darba apstākļiem un to, cik lielā mērā viņiem nākas pieredzēt fizisko un psiholoģisko vardarbību, kas mazina viņu spēju strādāt un līdz ar to negatīvi ietekmē kvalitatīvu žurnālistiku un žurnālistiskās daudzveidības izpausmi; uzsver ES līmeņa projektu, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumenta un plašsaziņas līdzekļu brīvības apzināšanas instrumenta, nozīmi, kas uzrauga plašsaziņas līdzekļu plurālisma riskus Eiropā, apzina plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumus, apdraudējumus un pārkāpumus, īsteno informētības vairošanas kampaņas un sniedz atbalstu apdraudētiem žurnālistiem un pārrobežu pētnieciskajai žurnālistikai; uzsver, ka finansējums šādiem un līdzīgiem jautājumiem būtu jāparedz jaunajā DFS; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver trauksmes cēlēju nozīmīgo lomu sabiedrības interešu aizsardzībā un sabiedriskās pārskatatbildības un integritātes kultūras veicināšanu gan publiskajās, gan privātajās iestādēs; uzsver, ka trauksmes celšana ir būtisks pētnieciskās žurnālistikas un preses brīvības elements; nosoda draudus, atriebību un notiesāšanas gadījumus, ar ko joprojām saskaras trauksmes cēlēji ES; šajā sakarā atgādina par 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, kas, atklājot uzņēmumu un publisko iestāžu konfidenciālu informāciju, darbojas sabiedrības interesēs (15); norāda, ka saskaņā ar Komisijas 2018. gada 23. aprīļa paziņojumu par trauksmes cēlēju aizsardzības stiprināšanu ES līmenī (16) tikai desmit dalībvalstis ir pieņēmušas vispusīgus tiesību aktus, lai aizsargātu trauksmes cēlējus; atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada 23. aprīļa priekšlikumu horizontālai direktīvai par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (17), un uzsver, ka ir svarīga likumdevēju ātra turpmākā rīcība, lai priekšlikumu varētu pieņemt pirms šā sasaukuma beigām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada 26. aprīļa paziņojumu “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” (18) un tajā ietvertās darbības, kuru mērķis ir radīt pārredzamāku, uzticamāku un pārskatatbildīgāku tiešsaistes ekosistēmu, uzlabot vēlēšanu procesu drošību un noturīgumu, sekmēt izglītību un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, palielināt atbalstu kvalitatīvai žurnālistikai un stiprināt Savienības stratēģiskās saziņas spējas; pauž bažas par potenciālo apdraudējumu, ko viltus ziņu jēdziens varētu radīt runas un vārda brīvībai un plašsaziņas līdzekļu neatkarībai, tomēr uzsver negatīvo ietekmi, kāda viltus ziņu izplatībai varētu būt uz politisko diskusiju kvalitāti un iedzīvotāju labi informētu līdzdalību demokrātiskajā sabiedrībā; uzskata, ka veidot savu viedokli galvenokārt ļauj izglītības attīstība un apmācība kritiskajā domāšanā; uzsver, ka politiskos profilus, dezinformāciju un informācijas manipulēšanu var izmantot politiskās partijas un privātas vai publiskas struktūras ES un ārpus tās un ka šāda rīcība var apdraudēt ES demokrātiskās vērtības, kā to parādīja Facebook un Cambridge Analytica skandāls; aicina Komisiju īstenot darbības, lai novērstu šādu praksi un nodrošinātu datu aizsardzību, pārredzamību un kiberdrošību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas par šķēršļiem, ar kuriem saskaras cilvēktiesību aizstāvji, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas pamattiesību un demokrātijas jomā, ietverot biedrošanās un runas brīvības nopietnus ierobežojumus attiecībā uz šīm organizācijām un iedzīvotājiem un finansējuma ierobežojumus; atzīst, ka šīs organizācijas pilda svarīgu lomu, palīdzēdamas pamattiesības un vērtības darīt pieejamas ikvienam, un uzsver, ka tām vajadzētu varēt veikt savu darbu drošā vidē un ar labu atbalstu; pauž bažas par pilsoniskās sabiedrības telpas sarukšanu dažās dalībvalstīs; aicina ES un dalībvalstis proaktīvi vērsties pret pilsoniskās sabiedrības telpas sarukšanas pamatcēloņiem un sargāt pamattiesības; atkārtoti norāda, ka ir vajadzīgs atbilstīgs ES finansējums, kā noteikts Eiropas Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa rezolūcijā par Eiropas vērtību instrumenta (EVI) izveidi (19), lai sniegtu atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir iesaistītas pamattiesību veicināšanā Eiropas Savienībā, kā arī lai novērstu šāda finansējuma neatbilstīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

Rasisms, ksenofobija, diskriminācija, naida runa un citi neiecietības veidi

| 31. | norāda, ka ES un tās dalībvalstīm būtu iedarbīgi jāvēršas pret diskriminējošiem un vardarbīgiem gadījumiem, kas vērsti pret bērnu migrantu un bērnu bēgļu, romu bērnu un minoritātēm piederīgu bērnu skološanu, gan izmantojot tiesisku reakciju, gan veicinot savstarpēju izpratni un sociālo kohēziju; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai standarta skolu programmās būtu iedarbīgi pasākumi, kuri sniedz garantijas cieņai pret daudzveidību, starpkultūru izpratnei un cilvēktiesībām un veicina to ievērošanu; šajā nolūkā aicina ES dalībvalstis veicināt iekļaujošu izglītību skolās, sākot no agrīna vecuma; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka vardarbība un noziegumi, kuru pamatā ir rasisms, ksenofobija vai reliģiskā neiecietība, vai aizspriedumi pret personas invaliditāti, seksuālo orientāciju vai dzimtisko identitāti, ir naida noziegumu piemēri; nosoda Eiropas Savienībā ik dienas notiekošos visu veidu naida noziegumu un naida runas gadījumus, kas dažās dalībvalstīs jau ir kļuvuši par ikdienišķu parādību; īpaši stingri nosoda galēji labējo kustību spēka pieaugumu un pauž bažas par naida runas banalizēšanu, ko veic vairākas politiskās personas; aicina ievērot nulles tolerances pieeju visu veidu diskriminācijai; aicina Padomi nekavējoties atsākt un pabeigt sarunas attiecībā uz Vienlīdzīgas attieksmes direktīvu; atgādina, ka Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmums 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, kurš dalībvalstīm bija jāīsteno līdz 2010. gada 28. novembrim, nodrošina tiesisko pamatu soda sankciju piemērošanai juridiskām personām, kas publiski pauž aicinājumu uz vardarbību vai naidu pret minoritāšu grupām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka dalībvalstīm, kuras sistemātiski reģistrē, vāc un ik gadu publisko neapkopotus datus par visu veidu diskrimināciju un naida noziegumiem, tas būtu jādara tikai un vienīgi, lai atklātu cēloņus un cīnītos pret diskrimināciju, un ka šādiem datiem jābūt pilnībā anonīmiem, lai novērstu jebkādu profilēšanu vai tā dēvēto etnisko statistiku, dodot iespēju dalībvalstīm kopā ar citām svarīgām ieinteresētajām personām izstrādāt iedarbīgus un pierādījumos balstītus juridiskos un politiskos atbildes pasākumus; atgādina, ka visi dati būtu jāvāc saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu un ES datu aizsardzības tiesību aktiem; atzinīgi vērtē pamatprincipu apkopojumu attiecībā uz naida noziegumu izmeklēšanu tiesībaizsardzības un krimināltiesiskajās iestādēs, kā arī attiecībā uz naida noziegumos cietušo piekļuvi tiesu iestādēm, viņu aizsardzību un atbalstīšanu, ko ir izstrādājusi ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanā; atkārtoti norāda, ka iedraudzināšana, iebiedēšana tiešsaistē un pornogrāfisku materiālu izplatīšana tiešsaistē atriebības nolūkos ir jauni noziegumu tiešsaistē veidi un tiem var būt ļoti nopietna ietekme, jo īpaši jauniešu un bērnu vidū; šajā saistībā atgādina par medijpratības un informācijpratības nepieciešamību, it īpaši bērniem, lai nodrošinātu atbildīgu interneta izmantošanu; pauž bažas par to, ka cietušie neziņo par naida noziegumiem, jo trūkst piemērotu aizsardzības līdzekļu un atbildīgās iestādes dalībvalstīs pienācīgi neizmeklē naida noziegumus un netiesā par tiem; tādēļ uzsver nepieciešamību iedrošināt cietušos ziņot par naida noziegumu vai diskriminācijas gadījumiem un sniegt viņiem pienācīgu aizsardzību un atbalstu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis arī turpmāk censties panākt, ka praksē tiek pildīta Padomes Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (Rasu līdztiesības direktīva) (20), un nodrošināt Pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju efektīvu izpildi, lai vērstos pret romu noturīgo diskrimināciju, antisemītismu, islamofobiju, afrofobiju un antičigānismu; norāda, ka dalībvalstīm būtu jāierosina vai jāpārskata un, ja vajadzīgs, jāgroza savas valsts integrācijas stratēģijas, lai nodrošinātu, ka integrācijas procesā aktīvi var iesaistīties visi cilvēki, veicinot un aizsargājot viņu pamattiesības; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž bažas, ka 2017. gadā nav panākti ievērojami uzlabojumi romu integrācijas valsts stratēģijās izvirzīto mērķu sasniegšanā; norāda, ka ESI fondu līdzekļi nav piesaistīti romu integrācijas valsts stratēģijām un bieži vien romiem nenodrošina nekādus ieguvumus; nosoda diskriminācijas, segregācijas, naida runas, naida motivētu noziegumu un sociālās atstumtības gadījumus, ar kuriem saskaras romi; nosoda romu pastāvīgo diskrimināciju tādās jomās kā mājokļu pieejamība (it īpaši piespiedu izlikšana no mājokļiem), kā arī veselības aprūpes, izglītības, darba tirgus un tiesiskuma pieejamība un vienlīdzības likuma priekšā; brīdina, ka īpaši neaizsargāti ir romu bērni un sievietes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž nožēlu par to, ka 2017. gadā LGBTI joprojām cieta no iebiedēšanas, seksuālas uzmākšanās un vardarbības un saskārās ar daudzkārtēju diskrimināciju, tostarp izglītības, veselības, mājokļu pieejamības un nodarbinātības jomā; pauž bažas par to, ka turpinās LGBTI personu dzimumbalstīta stigmatizēšana, vardarbība un diskriminācija, un par nepietiekamām zināšanām un tiesībaizsardzības iestāžu iejaukšanos, jo īpaši attiecībā uz transpersonām un atstumtām LGBTI personām, un mudina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus un politiku homofobijas un transfobijas apkarošanai; stingri nosoda LGBTI personu pārveidošanas terapiju veicināšanu un īstenošanu praksē un aicina dalībvalstīs kriminalizēt šādu praksi; stingri nosoda arī transpersonu un interseksuāļu identitātes patoloģizāciju; atgādina, ka ar dzimumidentitāti, dzimumizpausmi, dzimuma raksturojumu vai seksuālo orientāciju saistītas vardarbības novēršana pret personu ir ES dzimumbalstītas vardarbības novēršanas kompetences jomā; aicina Komisiju tajā integrēt dzimumidentitātes perspektīvu; mudina visas dalībvalstis pieņemt līdzīgus pasākumus, ar kuriem īsteno un aizstāv tiesības uz dzimumidentitāti, dzimumizpausmi, fizisko integritāti un pašnoteikšanos; aicina dalībvalstis atjaunot kriminālkodeksu atbilstīgi Rasu līdztiesības direktīvai; uzskata, ka seksuālā orientācija un invaliditāte būtu jāiekļauj jebkurā pret diskrimināciju aizsargājamo iezīmju katalogā; atzinīgi vērtē dažu to pasākumu īstenošanu, kas ir ietverti Komisijas pasākumu sarakstā LGBTI līdztiesības sekmēšanai (2014.–2019. gads); aicina Eiropas Komisiju saglabāt vērienīgu daudzgadu plānu šajā jomā un to īstenot ciešā sadarbībā ar šajā jomā iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver nepieciešamību cīnīties pret jebkuru reliģisko minoritāšu diskrimināciju; pauž bažas par antisemītisma un islamofobijas pieaugumu; uzsver, ka naida runa un naida noziegumi ir jāapkaro, lai cīnītos pret rasistu un ksenofobu skaita pieaugumu un radikalizāciju; atgādina, ka rasisms un ksenofobija ir noziegumi, nevis uzskati; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) ir juridiski saistošs starptautisks līgums, kuru ES ir parakstījusi un ratificējusi un kura pašreiz tiek īstenota, ieviešot Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020), lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas šādās jomās: piekļūstamība, līdzdalība, vienlīdzība, nodarbinātība, izglītība un apmācība, sociālā aizsardzība, veselība un ES ārējā darbība; uzsver, ka Komisija savā 2017. gada februārī publicētajā ziņojumā par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanu norādīja, ka, neraugoties uz šajā jomā gūtajiem sasniegumiem, jo īpaši saistībā ar 2015. gadā ierosināto Eiropas Pieejamības aktu, personas ar invaliditāti joprojām ir nelabvēlīgā situācijā un tiek diskriminētas nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļaušanas jomā; šajā sakarībā uzsver, ka minētās stratēģijas mērķi joprojām ir spēkā, ka laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam ir jāīsteno īpaši pasākumi un ka Eiropas Parlamenta 2017. gada 30. novembra rezolūcijā par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanu (21) ir ietverti šādi ieteikumi: obligātas prasības attiecībā uz piekļūstamību publiskajā telpā, minimālais personu ar invaliditāti nodarbinātības īpatsvars, iekļaujošas izglītības, tostarp piekļuves tādām iniciatīvām kā programma “Erasmus+”, garantēšana un īpašas uzmanības pievēršana sievietēm un bērniem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina visas dalībvalstis izstrādāt valsts plānu visu veidu vardarbības pret bērniem apkarošanai; atgādina par aicinājumu Komisijai no jauna paust apņemšanos izstrādāt jaunu ES programmu par bērna tiesībām, kā arī jaunu stratēģiju par bērna tiesībām un bērna tiesības integrēt ES politikas jomās, tiesību aktos un finanšu lēmumos, kā arī ņemt tās vērā, plānojot un īstenojot reģionālo un kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par to, ka novecojošā Eiropas sabiedrībā vecāka gadagājuma cilvēki ir pakļauti multiplai un krusteniskai diskriminācijai; aicina visu līmeņu valdības labāk integrēt šo dimensiju, izstrādājot un īstenojot savas rīcībpolitikas, tostarp Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka digitālās pasaules straujā attīstība liek nodrošināt spēcīgāku aizsardzību personas datiem un privātumam; uzskata — lai gan internets, sociālie un citi plašsaziņas līdzekļi ir lieliski saziņas rīki, jo īpaši kā informācijas avots sabiedrībai, vienlaikus tie ir arī tehnoloģiski rīki, kas ļauj kontrolēt pilsonisko sabiedrību, apdraudēt neaizsargātus iedzīvotājus, jo īpaši bērnus un sievietes, jo īpaši izsekošanas, uzmākšanās un seksuālu vai kailfoto publicēšanas bez piekrišanas gadījumos; prasa dalībvalstīm efektīvi nodrošināt tiesības saņemt un izplatīt informāciju saskaņā ar Hartas 11. pantu, izmantojot līdzsvarotu pieeju, reglamentējot tiešsaistes saturu; ņem vērā Komisijas priekšlikumu regulai ar mērķi novērst teroristiska satura izplatīšanu tiešsaistē un aicina Padomi un Parlamentu strādāt pie teksta, lai nodrošinātu iespēju tiesā pārskatīt lēmumus par satura dzēšanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

41.

FRA loma un pilnvaras

| 42. | atzinīgi vērtē pozitīvos konstatējumus, kas ietverti FRA otrajā neatkarīgajā ārējā izvērtējumā par 2013.–2017. gadu (2017. gada oktobris), un attiecīgos FRA valdes ieteikumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē operatīvo darbu, ko Pamattiesību aģentūra veic dažādās jomās, piemēram, migrācijas karstajos punktos Grieķijā un Itālijā, izpratnes veicināšanas pasākumus un apmācību cilvēktiesību jomā; aicina paplašināt aģentūras vispārējos iestādes statūtos noteiktos uzdevumus, iekļaujot arī operatīvo uzdevumu sniegt tehnisko palīdzību, apmācību un spēju pilnveidošanu pamattiesību jomā ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī dalībvalstīm ES tiesību ieviešanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ņem vērā dažādos Pamattiesību aģentūras sniegtos atzinumus un īpaši mudina dalībvalstis ņemt vērā un īstenot Aģentūras ieteikumus, lai efektīvi nodrošinātu pamattiesību ievērošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vēlreiz aicina FRA pilnvaras saskaņot ar Lisabonas līgumu, tostarp skaidri noteikt, ka izveides regula aptver policijas un tiesu iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē FRA atzinumus par ES tiesību aktu projektiem un piekrīt FRA valdes ieteikumam: “ja ES likumdevējs darbojas ar likumdošanas procedūrām, kuras raisa pamattiesību jautājumus, aģentūrai vajadzētu varēt sniegt palīdzību un piedāvāt savas īpašās zināšanas, ja un kad vajadzīgs, nevis tikai pēc oficiāla pieprasījuma” un, “lai likumdošanas procesā pilnīgi izmantotu aģentūras īpašās zināšanas, izveides regulai vajadzētu ļaut aģentūrai pēc savas iniciatīvas sniegt nesaistošus atzinumus par ES tiesību aktu projektiem”; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka ES iestādēm būtu jāuzlabo konsultēšanas pakalpojumi, ietekmes novērtējumi un tiesiskā kontrole, tostarp aicinot šīs konsultācijas sniegt neatkarīgām ekspertu struktūrām, piemēram, FRA, ikreiz, kad likumdošanas procedūra varētu veicināt vai nelabvēlīgi ietekmēt pamattiesības; šajā sakarībā uzskata, ka FRA varētu sniegt regulārākas konsultācijas par iestāžu nolīguma par labāku tiesību aktu pieņemšanu pārstrādāto redakciju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | iesaka ES likumdevējiem lūgt FRA neatkarīgu un ārēju cilvēktiesību konsultāciju ikreiz, kad likumdošanas procedūra raisa būtiskas bažas par pamattiesībām; prasa Komisijai gādāt par to, lai Aģentūras rīcībā būtu vajadzīgie mehānismi, kas tai ļautu pilnībā veikt savu uzdevumu; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

(2)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(3)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(4)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(5)  Eiropas Komisija, Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/1_en_act_part1_v4_2.pdf.

(6)  Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), 2017. gada pamattiesību ziņojums, http://fra.europa.eu/en/publication/2017/fundamental-rights-report-2017.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0095.

(8)  OV C 346, 27.9.2018., 171. lpp.

(9)  OV C 307, 30.8.2018., 183. lpp.

(10)  OV C 58, 15.2.2018., 9. lpp.

(11)  OV C 463, 21.12.2018., 21. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0201.

(13)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0314.

(15)  OV C 346, 27.9.2018., 143. lpp.

(16)  COM(2018)0214.

(17)  COM(2018)0218.

(18)  COM(2018)0236.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0184.

(20)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(21)  OV C 356, 4.10.2018., 110. lpp.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 17. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/107 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/107

---

P8_TA(2019)0033

Azerbaidžāna, it īpaši Mehmana Huseinova lieta

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Azerbaidžānu, jo īpaši Mehman Huseynov lietu (2019/2511(RSP))

(2020/C 411/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Azerbaidžānā, jo īpaši 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Azerbaidžānas žurnālista Afgan Mukhtarli lietu (1), 2015. gada 10. septembra rezolūciju par Azerbaidžānu (2) un 2014. gada 18. septembra rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu Azerbaidžānā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Azerbaidžānā, jo īpaši 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Azerbaidžānas žurnālista Afgan Mukhtarli lietu (1), 2015. gada 10. septembra rezolūciju par Azerbaidžānu (2) un 2014. gada 18. septembra rezolūciju par cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu Azerbaidžānā (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 4. jūlija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) attiecībā uz sarunām par ES un Azerbaidžānas visaptverošo nolīgumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2018. gada 4. jūlija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) attiecībā uz sarunām par ES un Azerbaidžānas visaptverošo nolīgumu (4),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku, jo īpaši 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra augstākā līmeņa sanāksmei (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku, jo īpaši 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra augstākā līmeņa sanāksmei (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par korupciju un cilvēktiesībām trešās valstīs (6),

| — | ņemot vērā ES un Azerbaidžānas parlamentārās sadarbības komitejas 15. sanāksmi, kura notika 2018. gada 7.–8. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Azerbaidžānas parlamentārās sadarbības komitejas 15. sanāksmi, kura notika 2018. gada 7.–8. maijā,

| — | ņemot vērā 1996. gada ES un Azerbaidžānas Partnerības un sadarbības nolīgumu un Padomes 2016. gada 14. novembrī pieņemtās pilnvaras Komisijai un PV/AP panākt visaptverošu nolīgumu ar Azerbaidžānu un 2017. gada 7. februārī sākt sarunas par iepriekšminēto nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada ES un Azerbaidžānas Partnerības un sadarbības nolīgumu un Padomes 2016. gada 14. novembrī pieņemtās pilnvaras Komisijai un PV/AP panākt visaptverošu nolīgumu ar Azerbaidžānu un 2017. gada 7. februārī sākt sarunas par iepriekšminēto nolīgumu,

| — | ņemot vērā PV/AP 2017. gada 7. marta paziņojumu par Mehman Huseynov notiesāšanu Azerbaidžānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2017. gada 7. marta paziņojumu par Mehman Huseynov notiesāšanu Azerbaidžānā,

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē;

| — | ņemot vērā darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos aktuālāko ziņojumu par tās braucienu uz Azerbaidžānu, uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos aktuālāko ziņojumu par tās braucienu uz Azerbaidžānu, uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Mehman Huseynov, emuāru autors, kas raksta par pretkorupcijas jautājumiem, un Reportieru brīvības un drošības institūta (IRFS) direktors, pašlaik izcieš divus gadus ilgu cietumsodu pēc viņa notiesāšanas 2017. gada 3. martā par publiski paustajām sūdzībām saistībā viņa pieredzi par policijas slikto izturēšanos un tās īstenoto spīdzināšanu, kā arī par valdības amatpersonu kritizēšanu, atklājot šo amatpersonu neizskaidrojamo bagātību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Mehman Huseynov, emuāru autors, kas raksta par pretkorupcijas jautājumiem, un Reportieru brīvības un drošības institūta (IRFS) direktors, pašlaik izcieš divus gadus ilgu cietumsodu pēc viņa notiesāšanas 2017. gada 3. martā par publiski paustajām sūdzībām saistībā viņa pieredzi par policijas slikto izturēšanos un tās īstenoto spīdzināšanu, kā arī par valdības amatpersonu kritizēšanu, atklājot šo amatpersonu neizskaidrojamo bagātību;

| B. | tā kā M. Huseynov, kuru ir paredzēts atbrīvot 2019. gada martā, var piespriest papildu cietumsodu no 5 līdz 7 gadiem, saistībā ar apsūdzību saskaņā ar 317. panta 2. punktu par “vardarbības piemērošanu, kas nav bīstama kriminālsodu izpildes iestāžu vai izmeklēšanas izolatoru darbinieku dzīvībai vai veselībai”; |
| --- | --- |

B.

tā kā M. Huseynov, kuru ir paredzēts atbrīvot 2019. gada martā, var piespriest papildu cietumsodu no 5 līdz 7 gadiem, saistībā ar apsūdzību saskaņā ar 317. panta 2. punktu par “vardarbības piemērošanu, kas nav bīstama kriminālsodu izpildes iestāžu vai izmeklēšanas izolatoru darbinieku dzīvībai vai veselībai”;

| C. | tā kā pret M. Huseynov izvirza aizdomas par uzbrukumu cietuma apsargam, lai izvairītos no kārtējās pārbaudes 2018. gada 26. decembrī; tā kā pēc iespējamā uzbrukuma viņš tika ievietots izolatorā bez tiesībām tikties ar savu advokātu; tā kā M. Huseynov 28. decembrī uzsāka bada streiku, lai protestētu pret šiem mēģinājumiem pagarināt viņam piespriesto sodu un pret iespējamām jaunām apsūdzībām; tā kā 30. decembrī emuāru autora veselības stāvoklis pasliktinājās un viņš zaudēja samaņu; tā kā pēc viņa radinieku neatlaidīga pieprasījuma viņš pārtrauca sauso bada streiku un sāka uzņemt organismā šķidrumu; tā kā 2019. gada 11. janvārī ES delegācija Azerbaidžānā varēja viņu apmeklēt un tika apstiprināts, ka viņš saņem medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā pret M. Huseynov izvirza aizdomas par uzbrukumu cietuma apsargam, lai izvairītos no kārtējās pārbaudes 2018. gada 26. decembrī; tā kā pēc iespējamā uzbrukuma viņš tika ievietots izolatorā bez tiesībām tikties ar savu advokātu; tā kā M. Huseynov 28. decembrī uzsāka bada streiku, lai protestētu pret šiem mēģinājumiem pagarināt viņam piespriesto sodu un pret iespējamām jaunām apsūdzībām; tā kā 30. decembrī emuāru autora veselības stāvoklis pasliktinājās un viņš zaudēja samaņu; tā kā pēc viņa radinieku neatlaidīga pieprasījuma viņš pārtrauca sauso bada streiku un sāka uzņemt organismā šķidrumu; tā kā 2019. gada 11. janvārī ES delegācija Azerbaidžānā varēja viņu apmeklēt un tika apstiprināts, ka viņš saņem medicīnisko palīdzību;

| D. | tā kā tas nav vainīgais gadījums ar piemēriem, kad iestādes cenšas panākt jaunas apsūdzības pret politiskajiem ieslodzītajiem, kuru pašreizējie cietumsodi drīz tuvojas beigām; tā kā saskaņā ar Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu šis ir piektais šāds gadījums iepriekšējo mēnešu laikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā tas nav vainīgais gadījums ar piemēriem, kad iestādes cenšas panākt jaunas apsūdzības pret politiskajiem ieslodzītajiem, kuru pašreizējie cietumsodi drīz tuvojas beigām; tā kā saskaņā ar Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības forumu šis ir piektais šāds gadījums iepriekšējo mēnešu laikā;

| E. | tā kā 2019. gada 4. janvārī Baku Nizami rajona tiesa nolēma uzlikt administratīvo sodu tiem, kuri piedalījās protestos pret jaunas krimināllietas ierosināšanu pret M. Huseynov, proti, Mete Turksoy, Afghan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sakhavat Nabiyev, Ismayil Islamoghlu, Goshgar Ahmadov,Yashar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elchin Rahimzade, Orkhan Mammadov, Bakhtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva un Parvin Abishova; tā kā visi apsūdzētie tika atzīti par vainīgiem saskaņā ar administratīvo pārkāpumu kodeksa 513. panta 2. punktu (noteikumu par manifestāciju organizēšanu, piketiem un demonstrācijām pārkāpums); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2019. gada 4. janvārī Baku Nizami rajona tiesa nolēma uzlikt administratīvo sodu tiem, kuri piedalījās protestos pret jaunas krimināllietas ierosināšanu pret M. Huseynov, proti, Mete Turksoy, Afghan Sadigov, Nurlan Gahramanli, Elimkhan Aghayev, Sakhavat Nabiyev, Ismayil Islamoghlu, Goshgar Ahmadov,Yashar Khaspoladov, Farid Abdinov, Elchin Rahimzade, Orkhan Mammadov, Bakhtiyar Mammadli, Fatima Movlamli, Matanat Mahmurzayeva un Parvin Abishova; tā kā visi apsūdzētie tika atzīti par vainīgiem saskaņā ar administratīvo pārkāpumu kodeksa 513. panta 2. punktu (noteikumu par manifestāciju organizēšanu, piketiem un demonstrācijām pārkāpums);

| F. | tā kā nav nekādu apliecinājumu tam, ka plašsaziņas līdzekļu vide un vārda brīvība Azerbaidžānā būtu uzlabojusies; tā kā Azerbaidžāna organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētajā pasaules preses brīvības indeksā 180 valstu vidū ieņem 163. vietu; tā kā Azerbaidžānā pašlaik 10 žurnālisti izcieš cietumsodus; |
| --- | --- |

F.

tā kā nav nekādu apliecinājumu tam, ka plašsaziņas līdzekļu vide un vārda brīvība Azerbaidžānā būtu uzlabojusies; tā kā Azerbaidžāna organizācijas “Reportieri bez robežām” publicētajā pasaules preses brīvības indeksā 180 valstu vidū ieņem 163. vietu; tā kā Azerbaidžānā pašlaik 10 žurnālisti izcieš cietumsodus;

| G. | tā kā vairāku neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnes un portāli joprojām ir bloķēti un ir nepieejami iekšzemē, citu starpā Azadlieq Radio (Radio Brīvā Eiropa/Radio Azerbaidžānas brīvības dienests) un tā starptautiskais dienests, Radio Brīvā Eiropa Radio Brīvība, laikraksts Azadliq (nesaistīti ar Azadliq Radio), Meydan TV un Azerbaijan Saadi (Azerbaidžānas stunda); tā kā 2017. gada beigās un 2018. gada sākumā Azerbaidžānas pilsoņi tika aptaujāti, lai izvietotu kritiskus komentārus Facebook vietnē, vai vienkārši pievienotu atbalsta zīmi sociālo plašsaziņas līdzekļu statusam, vai uzklikšķinātu uz “dalību” politiskās manifestācijās; |
| --- | --- |

G.

tā kā vairāku neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu tīmekļa vietnes un portāli joprojām ir bloķēti un ir nepieejami iekšzemē, citu starpā Azadlieq Radio (Radio Brīvā Eiropa/Radio Azerbaidžānas brīvības dienests) un tā starptautiskais dienests, Radio Brīvā Eiropa Radio Brīvība, laikraksts Azadliq (nesaistīti ar Azadliq Radio), Meydan TV un Azerbaijan Saadi (Azerbaidžānas stunda); tā kā 2017. gada beigās un 2018. gada sākumā Azerbaidžānas pilsoņi tika aptaujāti, lai izvietotu kritiskus komentārus Facebook vietnē, vai vienkārši pievienotu atbalsta zīmi sociālo plašsaziņas līdzekļu statusam, vai uzklikšķinātu uz “dalību” politiskās manifestācijās;

| H. | tā kā 2018. gada decembrī Baku Ekonomikas un administratīvā tiesa nolēma, ka pētnieciskajai žurnālistei Khadija Ismayilova ir nosakāms naudas sods vairāk nekā 23 000 EUR apmērā uz aizdomu pamata par ienākumu nodokļa nemaksāšanu lietā saistībā ar Radio Brīvā Eiropa, kurā viņa strādāja par redaktori un nekad nav ieņēmusi juridiskā pārstāvja amatu; tā kā viņas advokāts Yalchin Imanov ir viena no tām personām, kas ir izslēgtas no Azerbaidžānas advokātu asociācijas; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2019. gada 10. janvārī sprieda par K. Ismyilova sūdzību pret Azerbaidžānas valdību saistībā ar video par viņas personīgo dzīvi izplatīšanu, konstatējot, ka viņas tiesības ir pārkāptas saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu (personīgās un ģimenes dzīves neaizskaramība) un 10. pantu (vārda brīvība); |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gada decembrī Baku Ekonomikas un administratīvā tiesa nolēma, ka pētnieciskajai žurnālistei Khadija Ismayilova ir nosakāms naudas sods vairāk nekā 23 000 EUR apmērā uz aizdomu pamata par ienākumu nodokļa nemaksāšanu lietā saistībā ar Radio Brīvā Eiropa, kurā viņa strādāja par redaktori un nekad nav ieņēmusi juridiskā pārstāvja amatu; tā kā viņas advokāts Yalchin Imanov ir viena no tām personām, kas ir izslēgtas no Azerbaidžānas advokātu asociācijas; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2019. gada 10. janvārī sprieda par K. Ismyilova sūdzību pret Azerbaidžānas valdību saistībā ar video par viņas personīgo dzīvi izplatīšanu, konstatējot, ka viņas tiesības ir pārkāptas saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu (personīgās un ģimenes dzīves neaizskaramība) un 10. pantu (vārda brīvība);

| I. | tā kā grozījumi, kas 2017. gadā ieviesti Civilprocesā un Administratīvo procesa kodeksā, kā arī Likumā par advokatūru, aizliedz praktizējošiem advokātiem, kuri nav Advokātu asociācijas biedri, piedalīties tiesā un pārstāvēt savus klientus; tā kā šis jaunais noteikums ir vērsts pret daudziem juristiem, kuri pārstāv opozīcijas locekļus un cilvēktiesību aktīvistus un kuri ir izslēgti no advokatūras, vai pret kuriem ir noteikti disciplināri pasākumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā grozījumi, kas 2017. gadā ieviesti Civilprocesā un Administratīvo procesa kodeksā, kā arī Likumā par advokatūru, aizliedz praktizējošiem advokātiem, kuri nav Advokātu asociācijas biedri, piedalīties tiesā un pārstāvēt savus klientus; tā kā šis jaunais noteikums ir vērsts pret daudziem juristiem, kuri pārstāv opozīcijas locekļus un cilvēktiesību aktīvistus un kuri ir izslēgti no advokatūras, vai pret kuriem ir noteikti disciplināri pasākumi;

| J. | tā kā Azerbaidžāna ir Eiropas Padomes dalībvalsts un tādēļ ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu; tā kā divi Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra referenti Azerbaidžānas jautājumos ir pauduši dziļas bažas par jaunajām apsūdzībām, kas izvirzītas pret M. Huseynov; tā kā tādas pašas bažas ir paudis EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā Azerbaidžāna ir Eiropas Padomes dalībvalsts un tādēļ ir apņēmusies ievērot demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu; tā kā divi Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra referenti Azerbaidžānas jautājumos ir pauduši dziļas bažas par jaunajām apsūdzībām, kas izvirzītas pret M. Huseynov; tā kā tādas pašas bažas ir paudis EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos;

| K. | tā kā 2018. gada 11. jūlijā ES un Azerbaidžāna pabeidza partnerības prioritāšu izstrādi, nosakot kopīgas politikas prioritātes, lai virzītu un uzlabotu ES un Azerbaidžānas partnerību turpmākajos gados, |
| --- | --- |

K.

tā kā 2018. gada 11. jūlijā ES un Azerbaidžāna pabeidza partnerības prioritāšu izstrādi, nosakot kopīgas politikas prioritātes, lai virzītu un uzlabotu ES un Azerbaidžānas partnerību turpmākajos gados,

| 1. | aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Mehman Huseynov un mudina Azerbaidžānas iestādes atsaukt visas pret viņu izvirzītās apsūdzības; pauž bažas par viņa veselību, kuras aizsardzībai varas iestādēm jānodrošina visa nepieciešamā profesionālā medicīniskā palīdzība, turklāt jāatļauj regulāri viņa ģimenes locekļu apmeklējumi un priviliģēta juridiskā palīdzība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina izbeigt Azerbaidžānas represijas pret citādi domājošiem un aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot no ieslodzījuma visus politieslodzītos, tostarp žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un citus pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, tostarp, bet ne tikai Afgan Mukhtarli, Ilkin Rauamzadeh, Rashad Ramazanov, Seymur Hazi, Giyas Ibrahimynov, Mehman Huseynov, Bayram Mammadov, Araz Guliyev, Tofig Hasanli, Ilgiz Qahramanov un Afgan Sadygov, un prasa atsaukt visas pret viņiem izvirzītās apsūdzības un pilnībā atjaunot viņu politiskās un pilsoniskās tiesības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Azerbaidžānā dažu iepriekšējo gadu laikā no apcietinājuma ir atbrīvoti vairāki augsta līmeņa cilvēktiesību aizstāvji, žurnālisti, opozīcijas locekļi un aktīvisti; aicina Azerbaidžānas varas iestādes nodrošināt to personu brīvu pārvietošanos, pret kuriem ir vērsti ierobežojumi, tostarp Ilgar Mammadov, Intigam Alyiev, Khadija Ismaileva un citiem žurnālistiem, un ļaut viņiem brīvi strādāt; pauž bažas par jaunajām kriminālajām apsūdzībām, kas izvirzītas pret K. Ismayilova, un aicina tās atsaukt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina Azerbaidžānai par tās saistībām, kas izriet no Eiropas Cilvēktiesību konvencijas, un aicina Azerbaidžānas varas iestādes pilnībā ievērot un izpildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Azerbaidžānas valdību pilnībā sadarboties ar Eiropas Padomes Venēcijas komisiju un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāru un īstenot to ieteikumus un ANO īpašās procedūras attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī nodrošināt, ka neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības grupas un aktīvisti var brīvi un bez ierobežojumiem darboties, tostarp grozot tiesību aktus, kas ievērojami ierobežo pilsoniskās sabiedrības finansējumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Azerbaidžānu pilnībā garantēt preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību gan ar tiesību aktiem, gan praksē, kā arī gan tiešsaistē, gan bezsaistē, lai garantētu vārda brīvību atbilstoši starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Azerbaidžānas varas iestādes nodrošināt Advokātu asociācijas faktisku neatkarību no izpildvaras; uzstāj, ka neatkarīgi praktizējošiem juristiem tiek atļauts turpināt praktizēt un pārstāvēt savus klientus uz notariāli apstiprinātu pilnvaru pamata, un aicina izbeigt advokātu, kas pārstāv opozīcijas un cilvēktiesību aktīvistus, patvaļīgo izslēgšanu no advokatūras; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par apgalvojumiem attiecībā uz vairākiem PACE locekļiem un par iespējamiem mēģinājumiem ietekmēt Eiropas lēmumu pieņēmējus, izmantojot nelikumīgus līdzekļus, kuru mērķis ir likt šķēršļus kritikai par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Azerbaidžānā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž bažas par LGBTI personu situāciju Azerbaidžānā un aicina Azerbaidžānas valdību pārtraukt traucēt to cilvēktiesību aizstāvju darbībām, kuri veicina un aizsargā LGBTI personu tiesības, un izbeigt iebiedēt viņus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, cik svarīgs ir jaunais nolīgums starp ES un Azerbaidžānu; uzsver, ka jaunā nolīguma pamatā ir jābūt demokrātiskām reformām, tiesiskumam, labai pārvaldībai, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai; uzsver, ka Parlaments cieši uzraudzīs situāciju visā sarunu gaitā par jaunu nolīgumu, pirms tiek lemts par piekrišanas sniegšanu nolīgumam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Padomi, Komisiju un PV/AP nodrošināt, ka M. Huseynov un visu citu politieslodzīto atbrīvošana Azerbaidžānā joprojām saglabājas kā ES un Azerbaidžānas divpusējo attiecību prioritāte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina ES un dalībvalstu delegācijas Azerbaidžānā palielināt centienus, lai atbalstītu politiskos ieslodzītos, reportierus un emuāru autorus, korupcijas apkarošanas aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus un pilsoniskās sabiedrības locekļus, kā arī palīdzētu viņiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai, Azerbaidžānas Republikas valsts prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei un EDSO. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV C 331, 18.9.2018., 105. lpp.

(2)  OV C 316, 22.9.2017., 207. lpp.

(3)  OV C 234, 28.6.2016., 2. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0294.

(5)  OV C 356, 4.10.2018., 130. lpp.

(6)  OV C 337, 20.9.2018., 82. lpp.

(7)  2017. gada 2. augusta ziņojums Nr. A/HRC/36/37/Add.1.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/110 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/110

---

P8_TA(2019)0034

Sudāna

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Sudānu (2019/2512(RSP))

(2020/C 411/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu, jo īpaši tās, kas pieņemtas 2018. gada 31. maijā (1), 2018. gada 15. martā (2), 2017. gada 16. novembrī (3) un 2016. gada 6. oktobrī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu, jo īpaši tās, kas pieņemtas 2018. gada 31. maijā (1), 2018. gada 15. martā (2), 2017. gada 16. novembrī (3) un 2016. gada 6. oktobrī (4),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram Sudāna ir pievienojusies kopš 1986. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram Sudāna ir pievienojusies kopš 1986. gada,

| — | ņemot vērā 2007. gada Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanu cilvēktiesību aizstāvim Saliham Mahmudam Osmanam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada Saharova balvas par domas brīvību piešķiršanu cilvēktiesību aizstāvim Saliham Mahmudam Osmanam,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra secinājumus par Sudānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra secinājumus par Sudānu,

| — | ņemot vērā trijotnes (ASV, Norvēģijas un Apvienotās Karalistes) un Kanādas 2019. gada 8. janvāra paziņojumu par reakciju uz nepārtrauktajiem protestiem Sudānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trijotnes (ASV, Norvēģijas un Apvienotās Karalistes) un Kanādas 2019. gada 8. janvāra paziņojumu par reakciju uz nepārtrauktajiem protestiem Sudānā,

| — | ņemot vērā runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 24. decembra un 2019. gada 11. janvāra paziņojumus par ilgstošajiem protestiem Sudānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 24. decembra un 2019. gada 11. janvāra paziņojumus par ilgstošajiem protestiem Sudānā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Sudānas 2005. gada konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sudānas 2005. gada konstitūciju,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, ko Sudānas valdība parakstīja 2005. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu, ko Sudānas valdība parakstīja 2005. gadā,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2018. gada 11. decembrī sarīkotos interaktīvos dialogus par cilvēktiesību stāvokli Sudānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2018. gada 11. decembrī sarīkotos interaktīvos dialogus par cilvēktiesību stāvokli Sudānā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā decembra vidū, reaģējot uz pieaugošo inflāciju, Sudānas valdība paziņoja par subsīdiju izbeigšanu pamatprecēm; tā kā inflācija šajā valstī, proti, aptuveni 122 %, ir otrā lielākā pasaulē (5); |
| --- | --- |

A.

tā kā decembra vidū, reaģējot uz pieaugošo inflāciju, Sudānas valdība paziņoja par subsīdiju izbeigšanu pamatprecēm; tā kā inflācija šajā valstī, proti, aptuveni 122 %, ir otrā lielākā pasaulē (5);

| B. | tā kā kopš 2018. gada 19. decembra visā Sudānā ielās notiek demonstrācijas, kurās sapulcējušies cilvēki protestē pret cenu pieaugumu, samazinātajām subsīdijām attiecībā uz pamatprecēm un degvielas trūkumu; tā kā šie protesti no pilsētām un ciematiem ir sasnieguši galvaspilsētu Hartūmu; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2018. gada 19. decembra visā Sudānā ielās notiek demonstrācijas, kurās sapulcējušies cilvēki protestē pret cenu pieaugumu, samazinātajām subsīdijām attiecībā uz pamatprecēm un degvielas trūkumu; tā kā šie protesti no pilsētām un ciematiem ir sasnieguši galvaspilsētu Hartūmu;

| C. | tā kā demonstrācijas vērsās plašumā un ielās izgāja vēl desmitiem tūkstoši cilvēku, kas parādīja plašu Sudānas sabiedrības aprindu nepatiku pret valsts autoritāro režīmu un kurās sapulcējušies cilvēki prasīja valsts prezidentam Omāram al Baširam, kurš pie varas ir 29 gadus, atkāpties no amata; |
| --- | --- |

C.

tā kā demonstrācijas vērsās plašumā un ielās izgāja vēl desmitiem tūkstoši cilvēku, kas parādīja plašu Sudānas sabiedrības aprindu nepatiku pret valsts autoritāro režīmu un kurās sapulcējušies cilvēki prasīja valsts prezidentam Omāram al Baširam, kurš pie varas ir 29 gadus, atkāpties no amata;

| D. | tā kā, paužot solidaritāti ar protestētājiem, savu dalību valdībā ir atsaukušas 22 politiskās partijas; tā kā protestus atbalsta daži prezidenta bijušie sabiedrotie un viņa valdošās partijas locekļi, kuri tiek uzskatīti par nopietnu apgrūtinājumu prezidentam al Baširam, kurš vēlas grozīt Konstitūcijas 57. pantu, lai iegūtu pilnvaras uz mūžu; |
| --- | --- |

D.

tā kā, paužot solidaritāti ar protestētājiem, savu dalību valdībā ir atsaukušas 22 politiskās partijas; tā kā protestus atbalsta daži prezidenta bijušie sabiedrotie un viņa valdošās partijas locekļi, kuri tiek uzskatīti par nopietnu apgrūtinājumu prezidentam al Baširam, kurš vēlas grozīt Konstitūcijas 57. pantu, lai iegūtu pilnvaras uz mūžu;

| E. | tā kā 2019. gada 1. janvārī 22 opozīcijas partijas un politiskās grupas pieprasīja prezidentam al Baširam nodot varu “suverēnai padomei” un pagaidu valdībai, kas paredzētu “piemērotu” datumu demokrātiskām vēlēšanām; tā kā nākamās prezidenta vēlēšanas Sudānā ir paredzētas 2020. gadā, tā kā saskaņā ar Sudānas konstitūciju pašreizējais prezidents Omārs al Baširs pēc pašreizējā pilnvaru termiņa beigām prezidenta vēlēšanām vairs kandidēt nevarēs; tā kā daži Sudānas likumdevēji ir paziņojuši par vēlēšanos grozīt konstitūciju, palielinot prezidenta pilnvaru termiņu skaitu, kas ļautu prezidentam al Baširam kandidēt 2020. gada prezidenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2019. gada 1. janvārī 22 opozīcijas partijas un politiskās grupas pieprasīja prezidentam al Baširam nodot varu “suverēnai padomei” un pagaidu valdībai, kas paredzētu “piemērotu” datumu demokrātiskām vēlēšanām; tā kā nākamās prezidenta vēlēšanas Sudānā ir paredzētas 2020. gadā, tā kā saskaņā ar Sudānas konstitūciju pašreizējais prezidents Omārs al Baširs pēc pašreizējā pilnvaru termiņa beigām prezidenta vēlēšanām vairs kandidēt nevarēs; tā kā daži Sudānas likumdevēji ir paziņojuši par vēlēšanos grozīt konstitūciju, palielinot prezidenta pilnvaru termiņu skaitu, kas ļautu prezidentam al Baširam kandidēt 2020. gada prezidenta vēlēšanās;

| F. | tā kā Sudānas iestādes ir nosūtījušas valsts drošības spēkus, policiju un paramilitāras organizācijas, kas izmantoja pārmērīgu spēku, lai izklīdinātu neapbruņotos protestētājus, sitot viņus ar stekiem un šaujot ar kaujas munīciju, gumijas lodēm un asaru gāzi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Sudānas iestādes ir nosūtījušas valsts drošības spēkus, policiju un paramilitāras organizācijas, kas izmantoja pārmērīgu spēku, lai izklīdinātu neapbruņotos protestētājus, sitot viņus ar stekiem un šaujot ar kaujas munīciju, gumijas lodēm un asaru gāzi;

| G. | tā kā prezidents al Baširs ir vienīgais amatā esošais valsts vadītājs, kam inkriminē noziegumus pret cilvēci, kara noziegumus un genocīdu, kas pastrādāts viņa sarīkotās etniskās tīrīšanas laikā Dārfūrā, par ko Starptautiskā Krimināltiesa ir izdevusi divus apcietināšanas orderus (2009. gada 4. martā un 2010. gada 12. jūlijā); tā kā, lai gan Sudāna nav Romas statūtu dalībvalsts, ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1593 (2005) ir prasīts, lai tā sadarbotos ar Starptautisko Krimināltiesu; tā kā, neraugoties uz izdoto apcietināšanas orderi, prezidents al Baširs nesodīti turpināja savus noziegumus, paplašinot bombardēšanu un uzbrukumus civiliedzīvotājiem arī ārpus Dārfūras — Sudānas Zilās Nīlas pavalstī un Dienvidkordofānas pavalstī; |
| --- | --- |

G.

tā kā prezidents al Baširs ir vienīgais amatā esošais valsts vadītājs, kam inkriminē noziegumus pret cilvēci, kara noziegumus un genocīdu, kas pastrādāts viņa sarīkotās etniskās tīrīšanas laikā Dārfūrā, par ko Starptautiskā Krimināltiesa ir izdevusi divus apcietināšanas orderus (2009. gada 4. martā un 2010. gada 12. jūlijā); tā kā, lai gan Sudāna nav Romas statūtu dalībvalsts, ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1593 (2005) ir prasīts, lai tā sadarbotos ar Starptautisko Krimināltiesu; tā kā, neraugoties uz izdoto apcietināšanas orderi, prezidents al Baširs nesodīti turpināja savus noziegumus, paplašinot bombardēšanu un uzbrukumus civiliedzīvotājiem arī ārpus Dārfūras — Sudānas Zilās Nīlas pavalstī un Dienvidkordofānas pavalstī;

| H. | tā kā pēc starptautisko cilvēktiesību organizāciju rīcībā esošās informācijas līdz 2019. gada 1. janvārim bojā gājušo skaits ir sasniedzis 45, savukārt Sudānas valdība ziņo tikai par 24 nāves gadījumiem; tā kā 2019. gada 9. janvārī pret valdību vērsto demonstrāciju laikā Sudānā tika nogalināti vēl trīs protestētāji; tā kā tajā pašā dienā Hartumā notika pirmais prezidenta al Bašira atbalsta mītiņš; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc starptautisko cilvēktiesību organizāciju rīcībā esošās informācijas līdz 2019. gada 1. janvārim bojā gājušo skaits ir sasniedzis 45, savukārt Sudānas valdība ziņo tikai par 24 nāves gadījumiem; tā kā 2019. gada 9. janvārī pret valdību vērsto demonstrāciju laikā Sudānā tika nogalināti vēl trīs protestētāji; tā kā tajā pašā dienā Hartumā notika pirmais prezidenta al Bašira atbalsta mītiņš;

| I. | tā kā saskaņā ar Sudānas valdības sniegto informāciju trīs nedēļas ilgušo protestu laikā Sudānas policija ir apcietinājusi 816 cilvēkus, bet saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības sniegto informāciju faktiskais apcietināto skaits ir daudz lielāks; tā kā pēc pievienošanās protestētājiem tika arestēti vairāki Hartūmas Universitātes pasniedzēji; tā kā vairāki opozīcijas līderi, žurnālisti, cilvēktiesību aizstāvji, universitāšu profesori un studenti, tostarp cilvēki ar smagām traumām, joprojām ir apcietinājumā, kur viņus nevar apmeklēt ne ģimenes locekļi, ne advokāti vai ārsti; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Sudānas valdības sniegto informāciju trīs nedēļas ilgušo protestu laikā Sudānas policija ir apcietinājusi 816 cilvēkus, bet saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības sniegto informāciju faktiskais apcietināto skaits ir daudz lielāks; tā kā pēc pievienošanās protestētājiem tika arestēti vairāki Hartūmas Universitātes pasniedzēji; tā kā vairāki opozīcijas līderi, žurnālisti, cilvēktiesību aizstāvji, universitāšu profesori un studenti, tostarp cilvēki ar smagām traumām, joprojām ir apcietinājumā, kur viņus nevar apmeklēt ne ģimenes locekļi, ne advokāti vai ārsti;

| J. | tā kā 2019. gada 8. janvārī savā advokātu birojā tika arestēts Sudānas cilvēktiesību advokāts un 2007. gada Saharova balvas laureāts Salihs Mahmuds Osmans; tā kā iestādes ir apstiprinājušas, ka viņš atrodas apcietinājumā, bet nav atklājušas, kur viņš tiek turēts; tā kā S. Osmana ģimene ir īpaši noraizējusies par viņa turēšanu apcietinājumā, jo viņam ir hipertensija un diabēts, tāpēc viņam ir vajadzīga ārsta uzraudzība; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2019. gada 8. janvārī savā advokātu birojā tika arestēts Sudānas cilvēktiesību advokāts un 2007. gada Saharova balvas laureāts Salihs Mahmuds Osmans; tā kā iestādes ir apstiprinājušas, ka viņš atrodas apcietinājumā, bet nav atklājušas, kur viņš tiek turēts; tā kā S. Osmana ģimene ir īpaši noraizējusies par viņa turēšanu apcietinājumā, jo viņam ir hipertensija un diabēts, tāpēc viņam ir vajadzīga ārsta uzraudzība;

| K. | tā kā nesenajos plaša mēroga arestos aizturēti ir tikuši arī daudzi cilvēktiesību aizstāvji un vairāki opozīcijas dalībnieki; |
| --- | --- |

K.

tā kā nesenajos plaša mēroga arestos aizturēti ir tikuši arī daudzi cilvēktiesību aizstāvji un vairāki opozīcijas dalībnieki;

| L. | tā kā 2019. gada 8. janvārī bijušais prezidenta vietnieks Ali Osmans Taha brīdināja valdības pretiniekus, ka valsti aizstāvēs “kaujinieku brigādes”; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2019. gada 8. janvārī bijušais prezidenta vietnieks Ali Osmans Taha brīdināja valdības pretiniekus, ka valsti aizstāvēs “kaujinieku brigādes”;

| M. | tā kā brīvi, neatkarīgi un objektīvi plašsaziņas līdzekļi ir viens no pamatelementiem demokrātiskā sabiedrībā, tā kā valdība ir bloķējusi piekļuvi sociālo plašsaziņas līdzekļu vietnēm, un vairāki laikraksti ir atteikušies publicēt kārtējo sava izdevuma metienu pēc tam, kad Sudānas Nacionālais izlūkošanas un drošības dienests (NISS) noteica ierobežojumus ar protestiem saistītas informācijas publiskošanai; tā kā plašā mērogā izmantojot virtuālos privātos tīklus (VPN), cilvēkiem izdodas apmainīties ar necenzētiem attēliem un videomateriāliem, kur redzami ievainoti vai nogalināti protestētāji; tā kā Sudāna ierindojas 174. vietā no 180 valstīm organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada preses brīvības indeksā; tā kā 2019. gada 13. janvārī, Sudānas Speciālistu asociācija, kas cita starpā ietver ārstus, profesorus un inženierus, publiskoja aicinājumu protestēt galvaspilsētā Hartūmā un citās pilsētās, piemēram, Madani (austrumos), Kosti (dienvidos) un Dongolā (ziemeļos), atzīmējot “nedēļu kopš sacelšanās sākuma”; tā kā pirmo reizi ir pausts arī aicinājums protestēt Njalā un al Fašerā, Dārfūras konflikta reģionā; |
| --- | --- |

M.

tā kā brīvi, neatkarīgi un objektīvi plašsaziņas līdzekļi ir viens no pamatelementiem demokrātiskā sabiedrībā, tā kā valdība ir bloķējusi piekļuvi sociālo plašsaziņas līdzekļu vietnēm, un vairāki laikraksti ir atteikušies publicēt kārtējo sava izdevuma metienu pēc tam, kad Sudānas Nacionālais izlūkošanas un drošības dienests (NISS) noteica ierobežojumus ar protestiem saistītas informācijas publiskošanai; tā kā plašā mērogā izmantojot virtuālos privātos tīklus (VPN), cilvēkiem izdodas apmainīties ar necenzētiem attēliem un videomateriāliem, kur redzami ievainoti vai nogalināti protestētāji; tā kā Sudāna ierindojas 174. vietā no 180 valstīm organizācijas “Reportieri bez robežām” 2018. gada preses brīvības indeksā; tā kā 2019. gada 13. janvārī, Sudānas Speciālistu asociācija, kas cita starpā ietver ārstus, profesorus un inženierus, publiskoja aicinājumu protestēt galvaspilsētā Hartūmā un citās pilsētās, piemēram, Madani (austrumos), Kosti (dienvidos) un Dongolā (ziemeļos), atzīmējot “nedēļu kopš sacelšanās sākuma”; tā kā pirmo reizi ir pausts arī aicinājums protestēt Njalā un al Fašerā, Dārfūras konflikta reģionā;

| N. | tā kā pēc cilvēktiesību aizstāvju sniegtās informācijas, jo īpaši Dārfūras reģiona iedzīvotāji tiek vajāti un arestēti visā valstī pat tad, ja viņi nav piedalījušies demonstrācijās; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēc cilvēktiesību aizstāvju sniegtās informācijas, jo īpaši Dārfūras reģiona iedzīvotāji tiek vajāti un arestēti visā valstī pat tad, ja viņi nav piedalījušies demonstrācijās;

| O. | tā kā Sudāna vēl nav ratificējusi citus būtiskākos vispārējos cilvēktiesību līgumus, tostarp Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību un Konvenciju par diskriminācijas pret sievietēm izskaušanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Sudāna vēl nav ratificējusi citus būtiskākos vispārējos cilvēktiesību līgumus, tostarp Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību un Konvenciju par diskriminācijas pret sievietēm izskaušanu;

| P. | tā kā ASV, Norvēģijas un Apvienotās Karalistes trijotne, ko atbalsta Kanāda, ir publiski paudusi nosodījumu par demonstrāciju brutālo apspiešanu Sudānā; |
| --- | --- |

P.

tā kā ASV, Norvēģijas un Apvienotās Karalistes trijotne, ko atbalsta Kanāda, ir publiski paudusi nosodījumu par demonstrāciju brutālo apspiešanu Sudānā;

| Q. | tā kā ES uztur augsta līmeņa kontaktus ar Sudānas valdību, tostarp nosūtot komisārus vizītēs uz Sudānu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES uztur augsta līmeņa kontaktus ar Sudānas valdību, tostarp nosūtot komisārus vizītēs uz Sudānu;

| R. | tā kā organizācijas “Open Doors International” 2018. gada ziņojumā Sudāna ierindojās 4. vietā starp valstīm, kurās visvairāk tiek vajāta kristietība; tā kā citu reliģisko minoritāšu vai neticīgo situācija ir tikpat sarežģīta, |
| --- | --- |

R.

tā kā organizācijas “Open Doors International” 2018. gada ziņojumā Sudāna ierindojās 4. vietā starp valstīm, kurās visvairāk tiek vajāta kristietība; tā kā citu reliģisko minoritāšu vai neticīgo situācija ir tikpat sarežģīta,

| 1. | stingri nosoda Sudānas Nacionālās izlūkošanas un drošības dienesta (NISS) pārmērīgo spēka lietošanu pašlaik notiekošo iedzīvotāju protestu laikā un to, ka Sudānas iestādes turpina represijas, kas joprojām tiek vērstas pret aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī advokātiem, skolotājiem, studentiem un ārstiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Sudānas valdību apturēt nāvējoša spēka izmantošanu, miermīlīgu protestētāju patvaļīgu apcietināšanu un aizturēšanu un novērst turpmāku asinsizliešanu un spīdzināšanu; uzsver, ka visām tiesībaizsardzības un drošības struktūrām būtu jārīkojas tās tiešā kontrolē un saskaņā ar Sudānas konstitucionālajām un starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izsaka līdzjūtību visiem, kuri cietuši vardarbībā, kas aizsākās ar plašajiem protestiem, un cietušo ģimenēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Saharova balvas laureātu Salihu Mahmudu Osmanu, un mudina Sudānas iestādes viņam nekavējoties garantēt medicīnisko aprūpi un netraucētu piekļuvi viņa advokātam un ģimenei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa Sudānas valdībai ievērot iedzīvotāju tiesības paust savas bažas un ļaut visiem cilvēktiesību aizstāvjiem Sudānā veikt savu likumīgo darbu cilvēktiesību aizsardzības jomā bez ierobežojumiem un represijām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž īpašas bažas par to, kāds varētu būt to 32 Dārfūras izcelsmes augstskolas studentu liktenis, kurus 2018. gada 23. decembrī apcietināja Sudānas varas iestādes, kuri tika izrādīti plašsaziņas līdzekļiem, un kuriem, kā tiek ziņots, tiek inkriminētas Izraēlā izietas mācības un notiekošo protestu sarīkošana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa Sudānas valdībai nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, žurnālistus, politiskās opozīcijas līderus un citus protestētājus, kas pašlaik atrodas apcietinājumā bez apsūdzības izvirzīšanas vai tiesvedības uzsākšanas, un nodrošināt, lai personām, pret kurām notiek tiesvedība, būtu pilnībā pieejama juridiskā palīdzība; aicina Sudānas valdību darīt zināmu savu atrašanās vietu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Sudānas valdību nekavējoties izmeklēt visus apgalvojumus par policijas un NISS aizturēto personu spīdzināšanu, sliktu izturēšanos, patvaļīgu aizturēšanu un pārmērīgu spēka lietošanu, tostarp par to, ka tiek liegta nepieciešamā medicīniskā aprūpe, un nodrošināt, ka vainīgie par savu rīcību atbild taisnīgas tiesas priekšā, lai publiskotu rezultātus un vainīgie tiktu saukti pie atbildības saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka brīvi, neatkarīgi un objektīvi plašsaziņas līdzekļi ir viens no pamatelementiem demokrātiskā sabiedrībā, kurā būtiska loma ir atklātām debatēm; prasa ES pastiprināt centienus, lai veicinātu vārda brīvību, izmantojot ārpolitiku un tās instrumentus, arī Sudānā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina nekavējoties izbeigt ierobežojumus, kas noteikti attiecībā uz piekļuvi internetam, un vārda brīvības ierobežošanu, cenzējot avīzes, un mudina Sudānu veikt reformas, lai garantētu vārda brīvību saskaņā ar tās pienākumiem, kas noteikti Sudānas konstitūcijā un starptautiskajās saistībās, tostarp Kotonū nolīgumā, kas pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par valsts atbalstīto kristiešu, citu reliģiju un neticīgo vajāšanu, kā arī baznīcu slēgšanu un nojaukšanu; atkārtoti apstiprina, ka reliģijas, uzskatu un ticības brīvība ir universālas cilvēktiesības, kas jāizsargā visur un visiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, cik svarīgi ir ievērot vēlēšanu kalendāru, taču ar bažām norāda, ka ir sākts Sudānas konstitūcijas grozīšanas process, lai Omārs al Baširs vēlreiz varētu kandidēt uz prezidenta amatu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti apstiprina savu prasību Sudānas prezidentam Omāram al Baširam ievērot starptautiskās tiesības atbilstoši Sudānas parakstītajām konvencijām un līgumiem; pauž atbalstu SKT, kas viņam izvirza apsūdzības par kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un genocīdu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina par komisāra H. Stiljanida 2018. gada 31. maija paziņojumu Eiropas Parlamentā, kurā viņš norādīja, ka ES turpinās izmantot dažādos tās rīcībā esošos līdzekļus, lai veicinātu un aizsargātu meiteņu un sieviešu cilvēktiesības Sudānā, tostarp uzlabojot sieviešu un meiteņu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un veselības aprūpes pakalpojumiem, palielinot informētību par meiteņu un sieviešu tiesībām kopienās, jo īpaši nolūkā samazināt kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina priekšsēdētāja vietnieci/ Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un dalībvalstis nodrošināt, ka “migrācijas pārvaldība” un pretterorisma pasākumi nekaitē cilvēktiesību atbalstam; pauž bažas par to, ka pie varas esošais režīms izmanto Sudānas sadarbību migrācijas jomā ar Eiropas Savienību un atsevišķām dalībvalstīm kā aizbildinājumu un līdzekli savas varas un cilvēku apspiešanas pastiprināšanai, piemēram, pastiprinot uzraudzības spējas, tostarp pie robežām, un iegūstot aprīkojumu, piemēram, biometriskās iekārtas; tāpēc aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt pilnīgu pārredzamību saistībā ar projektiem drošības jomā Sudānā, tostarp attiecībā uz visām plānotajām darbībām un ES un dalībvalstu finansējuma saņēmējiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti aicina visā ES aizliegt veikt drošības aprīkojuma, ko var izmantot iekšējām represijām, eksportu, tirdzniecību, uzlabošanu un tehnisko apkopi, tostarp interneta izlūkošanas tehnoloģiju eksportu uz valstīm ar negatīvi vērtētu vēsturi cilvēktiesību ievērošanas ziņā, piemēram, uz Sudānu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ņem vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas paziņojumus sakarā ar pašlaik notiekošajiem protestiem; aicina PV/AP publiski nosodīt satraucošo situāciju Sudānā un izmantot visus viņas rīcībā esošos ietekmes līdzekļus, lai piespiestu Sudānas iestādes pārtraukt notiekošo vardarbību un represijas, masveida arestus un slepkavības, un mudināt iestādes ievērot savas starptautiskajās normās un tiesību aktos paredzētās saistības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver ES iesaistīšanos humānās palīdzības sniegšanā un pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstīšanā Sudānā un mudina ES un tās dalībvalstis turpināt centienus šajās jomās; mudina Komisiju Eiropas Attīstības fonda ietvaros vēl vairāk stiprināt finansiālo atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām Sudānā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0233.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0080.

(3)  OV C 356, 4.10.2018., 50. lpp.

(4)  OV C 215, 19.6.2018., 33. lpp.

(5)  Profesora Steve H. Hanke (Johns Hopkins University) aprēķini, https://allafrica.com/stories/201807230267.html

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/114

---

P8_TA(2019)0036

2017. gada ziņojums par Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību kontroli

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par EIB finansiālo darbību kontroli (2018/2151(INI))

(2020/C 411/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2017. gada darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2017. gada darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā EIB 2017. gada finanšu pārskatu un 2017. gada statistikas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2017. gada finanšu pārskatu un 2017. gada statistikas ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2017. gada ziņojumu par ilgtspējību, 2017. gada ziņojumu par 3 pīlāru izvērtējumu ES iekšienē veiktajām EIB operācijām un 2017. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas ārpus ES gūtajiem rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada ziņojumu par ilgtspējību, 2017. gada ziņojumu par 3 pīlāru izvērtējumu ES iekšienē veiktajām EIB operācijām un 2017. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas ārpus ES gūtajiem rezultātiem,

| — | ņemot vērā Revīzijas komitejas gada ziņojumus par 2017. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas komitejas gada ziņojumus par 2017. gadu,

| — | ņemot vērā ziņojumu par EIB pārredzamības politikas īstenošanu 2017. gadā un 2017. gada korporatīvās pārvaldības ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par EIB pārredzamības politikas īstenošanu 2017. gadā un 2017. gada korporatīvās pārvaldības ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda lēmumu lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda lēmumu lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem (1),

| — | ņemot vērā sūdzību izskatīšanas mehānisma pārskatīšanu, kas izrietēja no Eiropas Ombuda lēmuma lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sūdzību izskatīšanas mehānisma pārskatīšanu, kas izrietēja no Eiropas Ombuda lēmuma lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem,

| — | ņemot vērā EIB galvenā atbilstības nodrošināšanas inspektora biroja 2017. gada darbības pārskatu un EIB grupas 2017. gada krāpšanas apkarošanas darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB galvenā atbilstības nodrošināšanas inspektora biroja 2017. gada darbības pārskatu un EIB grupas 2017. gada krāpšanas apkarošanas darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā EIB grupas darbības plānu 2017.–2019. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas darbības plānu 2017.–2019. gadam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, LESD 5. protokolu par EIB statūtiem un LESD 28. protokolu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, LESD 5. protokolu par EIB statūtiem un LESD 28. protokolu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas reglamentu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par 2015. gada ziņojumu par EIB finansiālās darbības kontroli — 2015. gada pārskats (2), 2018. gada 3. maija rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par EIB finansiālās darbības kontroli — 2016. gada pārskats (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par 2015. gada ziņojumu par EIB finansiālās darbības kontroli — 2015. gada pārskats (2), 2018. gada 3. maija rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par EIB finansiālās darbības kontroli — 2016. gada pārskats (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES par EIB ārējo darbību mandātu 2007.–2013. gadam (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 466/2014/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES par EIB ārējo darbību mandātu 2007.–2013. gadam (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 466/2014/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (6),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 14. septembra darba dokumentu par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 un SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 14. septembra darba dokumentu par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 un SWD(2016)0298),

| — | ņemot vērā Ernst & Young2016. gada 8. novembrī veikto ad hoc revīziju par Regulas (ES) 2015/1017 (“ESIF regula”) piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ernst & Young2016. gada 8. novembrī veikto ad hoc revīziju par Regulas (ES) 2015/1017 (“ESIF regula”) piemērošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. maija ziņojumu par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda galvojumu fonda pārvaldību 2017. gadā (COM(2018)0345 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 28. maija ziņojumu par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda galvojumu fonda pārvaldību 2017. gadā (COM(2018)0345 final),

| — | ņemot vērā EIB 2018. gada jūnijā sagatavoto operāciju novērtējuma ziņojumu par ESIF novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2018. gada jūnijā sagatavoto operāciju novērtējuma ziņojumu par ESIF novērtējumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 29. jūnija ziņojumu “Visaptverošs ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) ES galvojuma izmantošanu un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojuma fonda darbību” (COM(2018)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 29. jūnija ziņojumu “Visaptverošs ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) ES galvojuma izmantošanu un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojuma fonda darbību” (COM(2018)0497),

| — | ņemot vērā 2016. gada septembra trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada septembra trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada februāra informatīvo apskatu “ES finanšu nākotne: vajadzība pārskatīt ES budžeta darbību” un 2018. gada jūlija informatīvo apskatu “Komisijas priekšlikums par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada februāra informatīvo apskatu “ES finanšu nākotne: vajadzība pārskatīt ES budžeta darbību” un 2018. gada jūlija informatīvo apskatu “Komisijas priekšlikums par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0479/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0479/2018),

| A. | tā kā EIB galvenais uzdevums ir veicināt dalībvalstu integrāciju, līdzsvarotu attīstību un ekonomisko un sociālo kohēziju, piesaistot ievērojamus līdzekļus kapitāla tirgos un ar izdevīgiem noteikumiem izsniedzot šos līdzekļus aizdevumos projektiem, kas veicina ES politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā EIB galvenais uzdevums ir veicināt dalībvalstu integrāciju, līdzsvarotu attīstību un ekonomisko un sociālo kohēziju, piesaistot ievērojamus līdzekļus kapitāla tirgos un ar izdevīgiem noteikumiem izsniedzot šos līdzekļus aizdevumos projektiem, kas veicina ES politikas mērķu sasniegšanu;

| B. | tā kā EIB ir ļoti svarīga nozīme Savienības līmeņa ekonomikas atveseļošanas centienu atbalstīšanā ar tās diviem secīgajiem kapitāla palielinājumiem un vadošo lomu Investīciju plāna Eiropai īstenošanā, veicot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) pārvaldību; |
| --- | --- |

B.

tā kā EIB ir ļoti svarīga nozīme Savienības līmeņa ekonomikas atveseļošanas centienu atbalstīšanā ar tās diviem secīgajiem kapitāla palielinājumiem un vadošo lomu Investīciju plāna Eiropai īstenošanā, veicot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) pārvaldību;

| C. | tā kā EIB būtu jāveicina integrējoša izaugsme, ilgtspējīga un kvalitatīva nodarbinātība un nevienlīdzības mazināšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā EIB būtu jāveicina integrējoša izaugsme, ilgtspējīga un kvalitatīva nodarbinātība un nevienlīdzības mazināšana;

| D. | tā kā regulārai un rūpīgai vajadzību novērtēšanai dažādās nozarēs ir būtiska nozīme, lai atklātu investīciju trūkumu un šķēršļus dažādos reģionos, kā arī lai apzinātu iespēju kopumu ar izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciālu, vēl vairāk veicinātu 2015. gada Parīzes nolīgumā izvirzītos mērķus un atbilstoši kalibrētu tirgus nepilnību veidu un apjomu atkarībā no pašreizējās ārējās ietekmes, nozaru un teritoriālās attīstības vajadzībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā regulārai un rūpīgai vajadzību novērtēšanai dažādās nozarēs ir būtiska nozīme, lai atklātu investīciju trūkumu un šķēršļus dažādos reģionos, kā arī lai apzinātu iespēju kopumu ar izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciālu, vēl vairāk veicinātu 2015. gada Parīzes nolīgumā izvirzītos mērķus un atbilstoši kalibrētu tirgus nepilnību veidu un apjomu atkarībā no pašreizējās ārējās ietekmes, nozaru un teritoriālās attīstības vajadzībām;

| E. | tā kā EIB ir būtiska nozīme publisko līdzekļu piesaistē, lai nodrošinātu Savienības spēju reaģēt uz jaunām ekonomikas un vides attīstības tendencēm un riskiem, kā arī ģeopolitisku nenoteiktību un tām pielāgoties, vienlaikus uzlabojot un stiprinot EIB grupas īstenoto riska pārraudzību un prudenciālu pārvaldību; |
| --- | --- |

E.

tā kā EIB ir būtiska nozīme publisko līdzekļu piesaistē, lai nodrošinātu Savienības spēju reaģēt uz jaunām ekonomikas un vides attīstības tendencēm un riskiem, kā arī ģeopolitisku nenoteiktību un tām pielāgoties, vienlaikus uzlabojot un stiprinot EIB grupas īstenoto riska pārraudzību un prudenciālu pārvaldību;

| F. | tā kā saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) izveidi EIB grupas darījumdarbības veidu, apjomu, riska profilu un sarežģītību pēdējos gados ir skārušas ievērojamas pārmaiņas, proti, pieaudzis ar ES ESIF galvojumu nodrošinātu mazāka apjoma operāciju skaits, kā arī būtiski palielinājies Eiropas Komisijas vārdā pārvaldīto mandātu un sniegto konsultāciju pakalpojumu apjoms; |
| --- | --- |

F.

tā kā saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) izveidi EIB grupas darījumdarbības veidu, apjomu, riska profilu un sarežģītību pēdējos gados ir skārušas ievērojamas pārmaiņas, proti, pieaudzis ar ES ESIF galvojumu nodrošinātu mazāka apjoma operāciju skaits, kā arī būtiski palielinājies Eiropas Komisijas vārdā pārvaldīto mandātu un sniegto konsultāciju pakalpojumu apjoms;

| G. | tā kā Brexit ietekmēs EIB kapitāla bāzi, pietiekamību un turpmākās aizdošanas spējas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Brexit ietekmēs EIB kapitāla bāzi, pietiekamību un turpmākās aizdošanas spējas;

| H. | tā kā EIB būtu jānodrošina pievienotā vērtība, nodrošinot augstākā līmeņa integritāti un labu pārvaldību, un jo īpaši ņemot vērā Ombuda secinājumus lēmumā, kas pieņemts lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem (7), kā arī nodrošinot augstākā līmeņa pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī atbilstību piemērojamajai banku paraugpraksei; |
| --- | --- |

H.

tā kā EIB būtu jānodrošina pievienotā vērtība, nodrošinot augstākā līmeņa integritāti un labu pārvaldību, un jo īpaši ņemot vērā Ombuda secinājumus lēmumā, kas pieņemts lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem (7), kā arī nodrošinot augstākā līmeņa pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī atbilstību piemērojamajai banku paraugpraksei;

| I. | tā kā visu veidu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma finansēšanas un kaitējošas nodokļu prakses apkarošanai būtu jāpaliek EIB nemainīgai prioritātei; |
| --- | --- |

I.

tā kā visu veidu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma finansēšanas un kaitējošas nodokļu prakses apkarošanai būtu jāpaliek EIB nemainīgai prioritātei;

| J. | tā kā 2017. gada 31. decembrī Eiropas Investīciju fonda (EIF) akcionāri bija EIB (58,5 %), Savienība, ko pārstāvēja Eiropas Komisija (29,7 %), un 32 finanšu iestādes (11,8 %); tā kā lielāko daļu EIF operāciju pašreiz finansē saskaņā ar īpašiem mandātu nolīgumiem ar trešām personām, |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada 31. decembrī Eiropas Investīciju fonda (EIF) akcionāri bija EIB (58,5 %), Savienība, ko pārstāvēja Eiropas Komisija (29,7 %), un 32 finanšu iestādes (11,8 %); tā kā lielāko daļu EIF operāciju pašreiz finansē saskaņā ar īpašiem mandātu nolīgumiem ar trešām personām,

EIB loma stratēģisku publisko investīciju ar pievienoto vērtību nodrošināšanā

| 1. | norāda, ka publiskās investīcijas joprojām ir vajadzīgas, lai neaizsargātākajās dalībvalstīs un kohēzijas valstīs novērstu investīciju trūkumu dažādās nozarēs, kur investīcijas joprojām nesasniedz pirmskrīzes līmeni, turpinātu atgūties no krīzes ietekmes un veicinātu ilgtermiņa un ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un kohēziju Savienībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka EIB kopējais parakstītais kapitāls ir 243 miljardi EUR; norāda, ka EIB akcionāri ir visas dalībvalstis, turklāt papildus iemaksātajam kapitālam dalībvalstis ir uzņēmušās pēc pieprasījuma nodrošināt arī papildu kapitālu; norāda, ka četri lielākie akcionāri ir Vācija, Francija, Itālija un Apvienotā Karaliste un katras valsts daļa ir 39,14 miljardi EUR jeb 16,11 % no kopējās summas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka saskaņā ar tās darbības stratēģiju EIB mērķis ir atbalstīt Eiropas stratēģiskos mērķus, piemēram, atjaunot ES konkurētspēju, ilgtermiņa ekonomikas izaugsmi un darbvietu izveidi, veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) piekļuvi finansējumam, aizsargāt vidi un veicināt enerģētikas pārkārtošanu, finansējot projektus, kuru mērķis ir pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt šo pārmaiņu ietekmi, risināt ES jaunākās paaudzes nodarbinātības krīzi, atbalstīt infrastruktūras projektus un sniegt ieguldījumu migrācijas cēloņu mazināšanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka EIB ir būtiska finansiāla loma, kas var ievērojami palīdzēt mazināt nevienlīdzību Savienībā, un aicina EIB mērķorientēt investīcijas, kas palīdz sasniegt 2015. gada Parīzes nolīgumā izvirzītos mērķus, kā arī veicina konkurētspēju un iespēju vienlīdzību un atbalsta kohēzijas politiku mazāk attīstītos reģionos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina EIB turpināt novērst pastāvīgo investīciju trūkumu un vērojamās strukturālās tirgus nepilnības, izstrādājot holistiskus vidēja termiņa un ilgtermiņa izdevumu plānus, atvieglojot līdzfinansēšanu valsts līmenī un izstrādājot investīciju plānus arī attiecībā uz tiem Savienības reģioniem un apgabaliem, kuros ir zems ienākumu līmenis un lielāki šķēršļi investīcijām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka EIB prioritātēm 2017.–2019. gada rīcības plānā vajadzētu būt vērstām uz stratēģijas gudrai un ilgtspējīgai izaugsmei “Eiropa 2020” mērķu efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver to, ka EIB aizdevumu piešķiršanas nosacījumiem būtu jāsekmē ES perifēro reģionu attīstība, veicinot izaugsmi un nodarbinātību; aicina EIB būtiski nostiprināt pasākumus tehniskās palīdzības un finanšu konsultāciju sniegšanai vietējām un reģionālām iestādēm pirms projektu apstiprināšanas, lai uzlabotu pieejamību un nodrošinātu visu dalībvalstu iesaisti, jo īpaši to dalībvalstu, kurās ir zemāks apstiprināto projektu rādītājs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina EIB veidot ilgtspējīgas kreditēšanas un līdzekļu piesaistīšanas iespējas un labvēlīgu investīciju vidi, kas atspoguļotu Savienības saistības un politikas mērķus, lai sekmētu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un inovāciju Savienībā, kā arī stiprinātu EIB investīciju sociālo un vidisko dimensiju, novēršot investīciju trūkumu sociālajā jomā un attiecībā uz infrastruktūru drošību; attiecībā uz liela mēroga infrastruktūras projektiem aicina EIB ņemt vērā visus būtiskos riskus saistībā ar ietekmi uz vidi un finansēt tikai tos projektus, kas ir apliecinājuši reālu pievienoto vērtību gan vietējiem iedzīvotājiem, gan no vidiskā, sociālā un ekonomiskā aspekta; uzsver, ka ir svarīgi šajā saistībā stingri uzraudzīt iespējamos korupcijas un krāpšanas riskus, kā arī veikt finansējamo projektu rūpīgus ex-ante un ex-post novērtējumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | lai arī EIB instrumentu pamatā ir pieprasījums, mudina EIB pastāvīgi informēt ieinteresētās personas par finansiālajām iespējām un vajadzības gadījumā sniegt atbilstošus konsultāciju pakalpojumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka saistībā ar notiekošajām sarunām par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ir jāizstrādā sīki noteikumi par visām Apvienotās Karalistes saistībām pret EIB, lai nodrošinātu, ka netiek ietekmēta EIB spēja sasniegt savus mērķus; |
| --- | --- |

10.

Investīciju veicināšana galvenajās stratēģiskajās jomās

| 11. | norāda, ka saskaņā ar EIB 2017. gada finanšu pārskatu bankas parakstīto aizdevumu apjoms 2017. gadā sasniedza 69,9 miljardus EUR (62,6 miljardus EUR ES un 7,3 miljardus EUR ārpus ES), nokrītoties zem 70 miljardiem EUR, kas ir zemākā summa salīdzinājumā ar pēdējiem pieciem gadiem (2013.–2016. gadu), tomēr paliekot EIB darbības plānā paredzētā 10 % elastīguma robežās; turklāt norāda uz kopējā aizdevumu portfeļa stabilitāti un kvalitāti ar līdzīgu 0,3 % samazinātas vērtības aizdevuma līgumu īpatsvaru salīdzinājumā ar 2016. gadu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka Eiropas Savienība sniedz garantiju Eiropas Investīciju bankai un tā ir ierasta prakse attiecībā uz finanšu iestādēm, ko dalībvalstis izraudzījušās, lai palīdzētu sasniegt sabiedriskos mērķus; tomēr norāda, ka šādā situācijā ir vajadzīga visatbildīgākā kreditēšanas politika, lai līdzekļi tiktu lietderīgi izmantoti visas Savienības un tās dalībvalstu labā, un sabiedrības interesēs; aicina EIB, kas strādā saskaņā ar attīstības mandātu, nodrošināt vides un sociālās politikas mērķu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu labāku ievērošanu, tostarp līdzfinansētos projektos vai saistībā ar iemaksām investīciju fondos un privātā kapitāla fondos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti pauž bažas par to, ka puse dalībvalstu ir saņēmušas 80 %, bet pārējās 14 dalībvalstis ir saņēmušas tikai 10 % no EIB kopējām investīcijām ES teritorijā; turklāt atkārtoti norāda, ka trīs dalībvalstis individuāli ir saņēmušas attiecīgi 16 %, 15 % un 11 % no minētajām investīcijām; prasa banku pārskatos sniegtajā sadalījumā iekļaut informāciju par tās investīcijām reģionos ar zemiem un reģionos ar augstiem ienākumiem saskaņā ar bankas investīciju apsekojumu (EIBIS) un ņemot vērā iespējamo ietekmi uz investīciju trūkuma un šķēršļu pārvarēšanu mazāk labvēlīgos ES reģionos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina EIB vēlreiz pārbaudīt savas aplēses par investīcijām uz vienu iedzīvotāju un attiecīgi dalībvalstu sarindojumu, jo šķiet, ka jaunāki dati liecina, ka sarindojums būtībā atbilst dalībvalstu secībai pēc to saņemtajām absolūtajām summām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | turklāt norāda, ka saskaņā ar EIF 2017. gada pārskatu EIF 2017. gadā ir parakstījis darījumus 9,3 miljardu EUR apmērā salīdzinājumā ar 9,45 miljardiem EUR 2016. gadā, piesaistot finansējumu 35,4 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu Eiropas MVU un uzņēmumus ar vidēji lielu kapitālu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņem vērā, ka EIB grupas 2017. gadā nodrošinātais finansējums, lai atbalstītu bankas sabiedriskās politikas mērķus, ES teritorijā un ārpus tās sasniedza attiecīgi i) 13,8 miljardus EUR inovācijai un prasmēm, ii) 18 miljardus EUR infrastruktūrai, iii) 16,7 miljardus EUR projektiem, kas saistīti ar vidi, un iv) 29,6 miljardus EUR MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; uzsver — tā kā investīcijas, kuras investē MVU, jaunuzņēmumos, pētniecībā, inovācijā, digitālajā ekonomikā un energoefektivitātē, būtiski ietekmē gan vietējo, gan valsts ekonomiku, tās ir īpaši svarīgs faktors, kas virza ekonomikas atveseļošanos ES un veicina kvalitatīvu darbvietu izveidi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka Savienībā EIB aizdevumu apjoms horizontālajam ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķim 2017. gadā bija 18,24 miljardi EUR un banka sasniedza 29,6 % no 30 % šim mērķim paredzētajām investīcijām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka EIB ir apņēmusies 25 % no tās kopējā finansējuma sniegt ar klimata pārmaiņām saistītiem projektiem un līdz 2020. gadam šo daļu palielināt līdz 35 %; norāda, ka šī tendence būtu jāvērtē pozitīvi, ņemot vērā to, ka atbalstītajiem projektiem vajadzētu būt efektīviem ne tikai cīņā pret klimata pārmaiņām, bet arī finanšu aspektā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ņem vērā, ka Savienībā 16,58 miljardi EUR bija paredzēti horizontālajam klimata politikas mērķim, ar ko EIB sekmēja investīciju saskaņošanu ar 2015. gada Parīzes nolīguma un globālas ilgtspējīgas attīstības mērķiem; mudina EIB saglabāt vērienīgu nostāju šajā jomā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē EIB apņemšanos līdz 2020. gadam saskaņot tās darbības ar 2015. gada Parīzes nolīgumu; ņemot vērā neseno IPPC ziņojumu, aicina EIB pārskatīt tās klimata stratēģiju, lai to pielāgotu 1,5 oC globālās sasilšanas trajektorijai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina EIB stiprināt tās klātbūtni un darbības Rietumbalkānu valstīs, jo tās ir stratēģiski svarīgas ES, tāpēc kreditēšanas un investīciju pasākumu veicināšanai šajā reģionā ir būtiska nozīme; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ņem vērā to, ka pašreiz tiek pārskatīti EIB kritēriji aizdevumiem enerģētikas jomā; sagaida, ka šo pārskatu saskaņos ar 2015. gada Parīzes nolīgumu; atkārtoti aicina EIB noteikt, ka aizdevumi prioritāri tiks izsniegti energoefektīviem, maza mēroga decentralizētiem atjaunojamiem energoresursiem, kā arī nākt klajā ar vērienīgu plānu tam, kā apturēt ar fosilo kurināmo saistītu projektu finansēšanu; aicina EIB censties kļūt par galveno klimata pasākumu īstenotāju un palielināt investīcijas atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā, kā arī izvirzīt šo mērķi par prioritāti, pārskatot kritērijus aizdevumiem enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šajā kontekstā atzinīgi vērtē EIB nozīmi klimata obligāciju emitēšanā (4,29 miljardu EUR vērtībā salīdzinājumā ar 3,8 miljardiem EUR 2016. gadā), kas atspoguļo bankas iesaisti klimata politikas jomā, lai palielinātu investīcijas energoefektivitātes un maza mēroga atjaunojamo energoresursu projektos ar pastiprinātu vietēju un reģionālu ietekmi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka EIB būtu jāturpina stiprināt savu uzdevumu, palīdzot panākt ilgtspējīgu attīstību, un ka darbībām klimata jomā vajadzētu būt galvenokārt vērstām uz ekoloģiski tīru transportu un enerģijas ražošanu, enerģijas patēriņa (apkurei, transportēšanai un ražošanai) samazināšanu, ekoloģiski tīru rūpniecisko ražošanu un ilgtspējīgu lauksaimniecību, ūdens attīrīšanu un apgādi, kā arī pārkārtošanu vides jomā kopumā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka MVU ir Eiropas ekonomikas stūrakmens, un tāpēc aicina EIB labot situāciju, ka tiem trūkst piekļuves kredītiem, uzlabojot pašreizējās programmas, piemēram, Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu, kā arī piešķirot tiem vairāk līdzekļu; aicina noteikt proaktīvākas MVU un mikrouzņēmumu politikas prasības starpniecības bankām, kas izsniedz EIB finansējumu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka EIB, sniedzot atbalstu ES uzņēmumiem ārvalstīs, būtu pienācīgi jāņem vērā ES tirdzniecības stratēģija, arī pašreizējie un turpmākie brīvās tirdzniecības, pakalpojumu un investīciju nolīgumi; norāda, ka šajā saistībā EIB būtu īpaši jāņem vērā Eiropas MVU internacionalizācijas prasības; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka daļa EIB kopējo aizdošanas darbību ir paredzētas operācijām ārpus Savienības; norāda, ka EIB ārējās aizdošanas darbībām un ES ārējo investīciju plānam ir jābūt cieši koordinētiem un savstarpēji papildinošiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē EIB centienus veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu un risināt ar migrāciju saistībās globālās problēmas; tostarp atzinīgi vērtē ilgtspējības obligāciju ieviešanu ar mērķi finansēt Apvienoto Nāciju Organizācijas 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

28.

EIB finanšu operāciju izpilde

| 29. | ar gandarījumu norāda uz Revīzijas komitejas secinājumu, ka EIB Direktoru padomes apstiprinātie finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par bankas finansiālo stāvokli 2017. gada 31. decembrī, kā arī par tās darbības rezultātiem un naudas plūsmām 2017. gadā saskaņā ar attiecīgo uzskaites kārtību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tomēr atkārto savu prasību attiecībā uz EIB gada pārskatu un prasa EIB sniegt vispusīgāku, sīkāk izstrādātu un saskaņotāku gada darbības pārskatu, kā arī būtiski uzlabot informācijas izklāstu, iekļaujot sīki izklāstītu un uzticamu attiecīgajā gadā apstiprināto, parakstīto un izmaksāto investīciju un iesaistīto finansēšanas avotu (pašu resursi, ESIF, ES centralizēti pārvaldītas programmas utt.) sadalījumu, kā arī informāciju par saņēmējiem (dalībvalstis, publiskais vai privātais sektors, starpnieki vai tiešie saņēmēji), atbalstītajām nozarēm un ex post novērtējumu rezultātiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ņem vērā bankas parakstīto jauno īpašo darbību apjomu, kuras atbilst projektiem ar augstāku riska profilu un 2017. gadā sasniedza 18,0 miljardus EUR (salīdzinājumā ar 13,1 miljardu EUR 2016. gadā), ietverot 2,7 miljardus EUR, par kuriem EIB pati uzņēmās risku, un 15,3 miljardus EUR, uz kuriem attiecās portfeļa kredītriska mazināšana; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ņem vērā paziņotos rezultātus par 26 projektiem, kuri 2017. gadā pabeigti ārpus ES un kuru novērtējums, izmantojot rezultātu novērtēšanas sistēmu (REM) ārējām intervencēm, ļauj spriest ne tikai par paredzamajiem, bet arī par sasniegtajiem rezultātiem; tomēr norāda, ka attiecībā uz darbībām ES teritorijā ir sniegta informācija tikai par 2017. gadā parakstīto jauno operāciju potenciālo ietekmi un paredzamajiem rezultātiem, pamatojoties uz triju pīlāru novērtēšanas (3PA) rīku; atkārtoti aicina banku sniegt informāciju par ES teritorijā pabeigto projektu sasniegtajiem rezultātiem un vajadzības gadījumā šim mērķim pielāgot 3PA; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka ir jāpadziļina EIB papildināmības līmeņa pārbaudes kritēriji, lai labāk virzītu tās finansējumu, novērstu dubultu mērķu noteikšanu un meklētu visas potenciālās sinerģijas, kur vien iespējams; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina EIB veicināt bankā izpildes kultūru, pakāpeniski to uzlabojot, jo īpaši lai sašaurinātu transversālos izpildes rādītājus par EIB pamatdarbību ietekmi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina EIB regulāri sniegt apliecinājumus par iznākumu, tiešo rezultātu un rezultātu ilgtspēju, izmantojot atbilstošus un atjauninātus rādītājus; uzskata, ka rādītāju piemērotības un atbilstības uzlabošanai rezultātu pārskatā ir svarīga nozīme, ne tikai lai radītu priekšstatu par rezultātu un ietekmes apjomu, bet arī lai atrastu arvien efektīvākus intervences veidus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ir jāapsver ne tikai faktiskais investīciju līmenis, bet jāstrādā arī pie ilglaicīguma, t. i., projekta spējas pēc tā pabeigšanas ilgtermiņā saglabāt ieguvumus vidiskā, finansiālā, ekonomiskā vai sociālā izteiksmē (tieši vai netieši); |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē to, ka EIB pieņēma 2017. gada decembrī apstiprināto izslēgšanas politiku, un aicina stingri izmantot šo instrumentu, lai EIB finansējumu liegtu klientiem, kuri ir iesaistīti krāpšanā vai korumpētas prakses īstenošanā; |
| --- | --- |

37.

ESIF attīstība

| 38. | ņem vērā, ka EIB grupa (EIB un EIF) 2017. gada beigās bija parakstījusi 606 operācijas saskaņā ar ESIF, kuru kopējais finansējums bija 37,4 miljardi EUR, un ka ir paredzams, ka šīs operācijas mobilizēs investīcijas 207,3 miljardu EUR apmērā visās 28 dalībvalstīs un saistībā ar visiem ESIF regulā minētajiem mērķiem ar šādu sadalījumu galvenajām nozarēm: 30 % MVU, 24 % pētniecībai, attīstībai un inovācijai, 21 % enerģētikas nozarei, 10 % digitālajai jomai, 8 % transportam, 4 % sociālajai infrastruktūrai un 4 % videi un resursu efektīvai izmantošanai; mudina EIB samazināt investīcijas oglekļietilpīgās nozarēs un projektos, bet palielināt investīciju daļu vides un resursefektivitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka infrastruktūras un inovācijas klasē EIB 2017. gada 31. decembrī bija parakstījusi 278 operācijas ar kopējo finansējumu 27,4 miljardi EUR un ir paredzams, ka tās 27 dalībvalstīs mobilizēs investīcijas 131,4 miljardu EUR apmērā, bet MVU klasē EIF ar 305 finanšu starpniekiem bija parakstījis operācijas ar kopējo EIF finansējumu gandrīz 10 miljardi EUR un ir paredzams, ka tās visās 28 ES dalībvalstīs mobilizēs investīcijas 76 miljardu EUR apmērā; konstatē, ka līdz 2017. gada beigām kopumā 135 785 uzņēmumi jau bija saņēmuši ESIF atbalstīto finansējumu MVU klasē un bija izveidots vai atbalstīts pusotrs miljons darbvietu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkārtoti norāda, ka ESIF faktiski mobilizētās investīcijas var izmērīt tikai investīciju laikposma beigās, vienlaikus ņemot vērā, ka ESIF apstiprināto un parakstīto 606 darījumu aplēstais globālais multiplikatora efekts 2017. gada beigās ir 13,53x, t. i., nedaudz zemāks par sākotnējo pieņēmumu un mērķi 15x, kas tika noteikts ESIF darbības sākumā; norāda, ka informācija par to, kā tika aprēķināti standarta multiplikatori, pašreiz tiek izplatīta EIB dienestiem, un iesaka visu šo informāciju apkopot atsevišķā dokumentā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konstatē, ka nav iesniegts neviens garantijas pieprasījums Savienības budžetam neizpildītu operāciju dēļ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka indikatīvie ģeogrāfiskās koncentrācijas limiti, ko noteikusi ESIF Valde, paredzot, ka investīciju laikposma beigās investīciju daļa infrastruktūras un inovācijas klasē (parakstīto operāciju ziņā) jebkurās trijās dalībvalstīs kopā nedrīkst pārsniegt 45 % no ESIF kopējā portfeļa, nav ievēroti, ņemot vērā, ka līdz 2017. gada 31. decembrim aptuveni 47 % no parakstītā apjoma bija trijās dalībvalstīs ar lielāko parakstīto apjomu (Francijā, Itālijā un Spānijā); norāda, ka joprojām ir iespējami uzlabojumi, lai paplašinātu ESIF līdzekļu teritoriālo sadali, vienlaikus plašāk izplatot arī tā investīciju iespējas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ņem vērā ESIF novērtējumu un secinājumus, ka ESIF un ar ESIF nesaistītajām īpašo darbību operācijām ir līdzīgs riska profils, kā arī to, ka ESIF, ESI fondu un EISI dotāciju kombinācija joprojām ir ierobežota un vienlaikus pastāv risks, ka ESIF varētu izstumt ESI fondu finanšu instrumentus; paredz, ka ESIF 2.0 īstenošanā tiks novērsti ESIF novērtējumā apzinātie trūkumi un riski; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē uzlaboto pārredzamību, ko nodrošina ESIF Investīciju komitejas lēmumu un Valdes pieņemto dokumentu publicēšana kopā ar sanāksmju protokoliem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina uzlabot sinerģiju starp ESIF un valsts attīstību veicinošām bankām, jo pastāvīga sadarbība ar šīm bankām varētu palielināt ESIF efektivitāti; |
| --- | --- |

45.

Cilvēktiesības

| 46. | aicina EIB izstrādāt Cilvēktiesību stratēģiju un palielināt tās īstenoto uzticamības pārbaudi projektu līmenī, lai noteiktu ar cilvēktiesībām saistītus riskus un novērstu tos visās darbībās un tās projektu paredzētajā darbības ilgumā; tāpat aicina EIB izveidot efektīvu mehānismu, kas cilvēktiesību aizstāvjiem ļautu droši brīdināt banku par vides pasliktināšanos vai konflikta un represiju riskiem; |
| --- | --- |

46.

EIB korporatīvās pārvaldības un darbību pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošana

| 47. | pieņem zināšanai Revīzijas komitejas gada ziņojumā Valdei par 2017. finanšu gadu izklāstītos apsvērumus:






  a) | par to, cik svarīgi ir nodrošināt EIB ilgtermiņa finansiālo spēku un stabilitāti un saglabāt AAA reitingu nenoteiktajos ģeopolitisko, ekonomikas politikas, regulatīvo un makroekonomisko norišu apstākļos; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

par to, cik svarīgi ir nodrošināt EIB ilgtermiņa finansiālo spēku un stabilitāti un saglabāt AAA reitingu nenoteiktajos ģeopolitisko, ekonomikas politikas, regulatīvo un makroekonomisko norišu apstākļos;

| b) | par vajadzību pārskatīt un uzlabot EIB grupas iekšējās kontroles un riska pārvaldības vidi, ņemot vērā EIB grupas darbību mainīgo apjomu un pieaugošo sarežģītību; |
| --- | --- |

b)

par vajadzību pārskatīt un uzlabot EIB grupas iekšējās kontroles un riska pārvaldības vidi, ņemot vērā EIB grupas darbību mainīgo apjomu un pieaugošo sarežģītību;

| c) | par vajadzību panākt banku darbības paraugprakses pilnīgu ieviešanu — arī jomās, kurās joprojām nav izdevies novērst atbilstības nepilnības; |
| --- | --- |

c)

par vajadzību panākt banku darbības paraugprakses pilnīgu ieviešanu — arī jomās, kurās joprojām nav izdevies novērst atbilstības nepilnības;

| d) | par vajadzību veikt visaptverošu pārskatu un pēc tā pabeigšanas uzlabot EIB kredītu apstiprināšanas un ar to saistīto lēmumu pieņemšanas procesu, jo šķiet, ka aizdevumu novērtēšanas un apstiprināšanas process un attiecīgā kontroles vide nespēj apmierināt pašreizējās darījumdarbības vajadzības, un tas liecina par spiedienu uz pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

par vajadzību veikt visaptverošu pārskatu un pēc tā pabeigšanas uzlabot EIB kredītu apstiprināšanas un ar to saistīto lēmumu pieņemšanas procesu, jo šķiet, ka aizdevumu novērtēšanas un apstiprināšanas process un attiecīgā kontroles vide nespēj apmierināt pašreizējās darījumdarbības vajadzības, un tas liecina par spiedienu uz pakalpojumiem;

| 48. | stingri atbalsta Revīzijas komitejas pausto nožēlu par to, ka EIB vēl nav panākusi progresu, lai novērstu trīs gadus pēc kārtas (2015., 2016. un 2017. gadā) paustās bažas par dažu Vadības komitejas locekļu pildīto pienākumu apvienošanu; pilnīgi piekrīt un pauž atbalstu Revīzijas komitejas ieteikumam, ka visiem EIB Vadības komitejas locekļiem būtu jāspēj rīkoties objektīvi, kritiski un neatkarīgi un būtu jāatceļ neordināra pienākumu apvienošana, piemēram, atbildība gan par aizsardzības pirmās, gan otrās līnijas darbību uzraudzību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | šajā saistībā prasa EIB nopietni ņemt vērā šo ieteikumu un nodrošināt skaidru pienākumu sadalījumu Vadības komitejas līmenī; atzinīgi vērtē uzsākto reformu EIB pārvaldības struktūras maiņai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina EIB novērst pašreizējās nepilnības piemērojamā banku paraugprakses satvara ieviešanā un sagaida, ka šis satvars 2008. gadā kļūs spējīgs darboties pilnībā, jo tā īstenošana tiek uzskatīta par priekšnoteikumu, lai saglabātu EIB finansiālo spēku un stabilitāti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž bažas par Revīzijas komitejas secinājumu, ka to EIB darbību un spēju straujā paplašināšanās, kas saistītas ar ESIF īstenošanu, mandātu pārvaldību trešo personu vārdā un konsultāciju pakalpojumu sniegšanu, ne vienmēr ir saskaņota ar attiecīgiem darījumdarbības struktūras un procesu pielāgojumiem; norāda, ka Revīzijas komiteja 2017. gadā ir paturējusi spēkā piecus ar iekšējo kontroli un riska vidi saistītus 2015. un 2016. gada ieteikumus; aicina EIB prioritārā kārtā īstenot šos ieteikumus un nodrošināt, lai iekšējie procesi, kiberdrošība un riska pārvaldība atbilstu jaunajām un pieaugošajām prasībām un izaicinājumiem, ar ko saskaras EIB grupa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka EIB būtu jāpalielina sava pārredzamība ne tikai attiecībā uz Eiropas Parlamentu, bet arī dalībvalstu iestādēm; uzskata — ir tikai pareizi, ka demokrātiskie pārstāvji saņem vairāk informācijas par EIB darbībām; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka ir iespējams uzlabot pārredzamību gan pārvaldības struktūru, gan darbības līmenī; atkārtoti norāda, ka ir sistemātiski jāatklāj informācija par 3PA un REM lapām; tāpat aicina atklāt nekonfidenciālo informāciju, kas sniegta Vadības komitejas un Valdes sanāksmju protokolos; ar gandarījumu norāda, ka EIB 2017. gadā ir sākusi publicēt EIB Direktoru padomes protokolus, direktora deklarāciju par interešu konfliktu un konkrētu informāciju par projektiem, proti, ietekmes uz vidi novērtējumus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkārtoti norāda, ka pārredzamība, stingra uzticamības pārbaude un kontrole attiecībā uz ES politikas nostādņu īstenošanu ne tikai stiprina EIB vispārējo korporatīvo pārskatatbildību un atbildību un, pamatojoties uz rūpīgu uzticamības pārbaudi un principu “pazīsti savu klientu”, sniedz skaidru priekšstatu par to, kas ir finanšu starpnieki un galīgie saņēmēji, bet arī palīdz uzlabot finansēto projektu vispārējo efektivitāti un ilgtspēju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkārtoti aicina EIB publicēt plašāku informāciju par projektiem, kuri īstenoti, iesaistot starpniekus, kā arī iekļaujot informāciju par galīgajiem projektiem, kas varētu ļaut novērtēt tās investīciju ekonomisko un sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka pārvaldības procesā būtu vairāk jāņem vērā dialoga vai apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām rezultāti vai vietējo un reģionālo dalībnieku īpašās intereses vai bažas, lai nodrošinātu informētāku un pamatotāku demokrātisku lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž bažas par Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumā izklāstītajiem secinājumiem, kas liecina, ka attiecībā uz Eiropas Investīciju fondu ir atklātas būtiskas nepilnības: Revīzijas palāta norāda uz normatīvu neprecizitāti, proti, dalībvalstu revīzijas iestādēm ir pienākums revidēt MVU iniciatīvas, lai gan saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem tām nav tiesību veikt pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | Revīzijas palāta pārbaudīja 30 investīcijas un secināja, ka finanšu starpnieki piešķīra aizdevumus pieciem saņēmējiem, neapstiprinot to MVU statusu; Eiropas Revīzijas palāta uzskatīja, ka minētie projekti nav atbalsttiesīgi, savukārt vēl četrus citus aizdevumus labuma guvēji daļēji vai pilnībā saņēma par neattiecināmām darbībām; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palātas atklātās problēmas teorētiski tika atrisinātas, grozot Finanšu regulu; aicina EIB savā nākamajā gada ziņojumā iekļaut ar normatīvajām nepilnībām saistītos jautājumus un nodrošināt, ka grozītā Finanšu regula dod dalībvalstu revīzijas iestādēm iespēju veikt revīzijas pat galasaņēmēju līmenī; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē to, ka Direktoru padome 2017. gada janvārī ir pieņēmusi pagaidu pieeju saistībā ar EIB politiku attiecībā uz vāji regulētām un nepārredzamām jurisdikcijām un jurisdikcijām, kas nesadarbojas (NCJ), un sagaida, ka šī politika tiks pārskatīta, lai ar to un pārskatīto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas (AML/CFT) sistēmu uzlabotu ar ārējiem aizdevumiem saistītās EIB veiktās uzticamības pārbaudes nodokļu jomā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina EIB veikt pienācīgas uzticamības pārbaudes arī saistībā ar korporatīvo un profesionālo godprātību, lai apzinātu visu savu klientu un operāciju patiesos faktiskos īpašniekus, kā arī uzņēmumus — faktiskos investīciju saņēmējus gadījumos, kad ir iesaistītas EIB investīcijas kapitāla fondos; aicina EIB tās tīmekļa vietnē atklāt datus par savu klientu faktiskajiem īpašniekiem, lai tādējādi vairotu savu darbību pamanāmību un palīdzētu novērst korupcijas un interešu konfliktu gadījumus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina EIB saskaņā ar Padomes 2018. gada 25. maija secinājumiem “ES standarta noteikums par labu pārvaldību nodokļu jomā nolīgumos ar trešām valstīm” stiprināt saikni starp EIB finansējumu un labu pārvaldību nodokļu jomā; uzskata, ka EIB arī turpmāk būtu jāsniedz ieguldījums paraugprakses izstrādē taisnīgas nodokļu politikas jomā, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; aicina EIB pieņemt atbildīgu nodokļu politiku, kas nodrošina, ka EIB nefinansē klientus, kuri ir iesaistīti nodokļu apiešanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas shēmās vai darbojas, izmantojot nodokļu oāzes; aicina EIB tās līgumos ar visiem izvēlētajiem finanšu starpniekiem iekļaut standarta noteikumus un klauzulas par labu pārvaldību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka pārskatītajā EIB ārējo aizdevumu mandātā ir skaidri noteikts, ka ES melnais saraksts ir bankai saistošs un ka ar EIB operācijām neatbalsta projektus, kas veicina nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorisma finansēšanu, nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka 2017. gada beigās EIB izmeklēšanā bija 136 krāpšanas gadījumi un ka trīs galvenie apsūdzību veidi bija krāpšana — 53,7 %, korupcija — 25,5 % un aizliegtas vienošanās — 10,7 %; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka EIB līdzekļus ir izmantojuši emisiju skandālā iesaistīti uzņēmumi, īpaši Volkswagen, un ka līdz ar to šie līdzekļi var būt izmantoti neētiskas un nelikumīgas darbības finansēšanai; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka jaunu pieņemamu sūdzību skaits ir palielinājies no 84 sūdzībām 2016. gadā līdz jaunam visu laiku augstākajam līmenim, proti, 102 sūdzībām 2017. gadā, un ka 2017. gadā ir izskatītas 173 sūdzības; ņem vērā, ka no 2017. gadā saņemtajām sūdzībām 38 sūdzības attiecas tikai uz diviem EIB investīciju projektiem: Adrijas jūras cauruļvadu un Mombasas ostas pievedceļu Kenijā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ņem vērā to, ka tiek pārskatīta EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma politika un iekļauti Eiropas Ombuda sniegtie administratīvas kļūmes noteikšanas piemēri, kas ietver sliktas vai nesekmīgas pārvaldības veidus, piemēram, administratīvus pārkāpumus, nelikumīgu diskrimināciju, nepamatotu atteikumu sniegt informāciju, varas ļaunprātīgu izmantošanu un lieku kavēšanos, tomēr pauž arī bažas attiecībā uz pārējiem pārskatīšanas rezultāta aspektiem; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pauž nožēlu, ka EIB nav ņēmusi vērā bažas, ko attiecībā uz EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma pārskatīšanu Parlaments paudis 2018. gada 3. maija rezolūcijas par 2016. gada ziņojumu par EIB finansiālās darbības kontroli 86. punktā; pauž dziļas bažas par to, ka apstiprinātais pārskatītais sūdzību izskatīšanas mehānisms nopietni apdraud tā neatkarību, kā arī tajā veikto izmeklēšanu un secinājumu pārredzamību; aicina EIB nodrošināt, ka EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma vadītājs spēj neatkarīgi no citiem EIB dienestiem pieņemt visus lēmumus attiecībā uz sūdzības pieņemamību un attiecināmību, kā arī nodrošināt, ka sūdzību izskatīšanas mehānisma vadītāja darbā pieņemšanas procedūras tiek padarītas pārredzamākas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pieņem zināšanai Ombuda 2018. gada 23. maija lēmumu lietā 1316/2016/TN par EIB pārredzamības politikas iespējamiem trūkumiem un aicina banku īstenot Ombuda ierosinātos uzlabojumus, proti, atteikties no prezumpcijas par nepubliskošanu, kas attiecas uz pārbaužu, izmeklēšanas un revīziju laikā savāktiem un sagatavotiem dokumentiem, un pārstrādāt attiecīgos bankas pārredzamības politikas noteikumus par starpniecības aizdevumiem un informācijas pieprasījumu apstrādes termiņiem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atgādina, ka jāparedz stingrāki noteikumi par interešu konfliktiem un jānosaka skaidri, stingri un pārredzami kritēriji, lai aizdevumu piešķiršanas mehānismā novērstu jebkāda veida ietekmi vai objektivitātes trūkumu; atkārtoti norāda, ka EIB pēc iespējas ātri ir jāpārskata tās rīcības kodekss, lai nodrošinātu, ka tās priekšsēdētāja vietnieki nav atbildīgi par operācijām savās piederības dalībvalstīs, jo tas apdraud iestādes neatkarību; aicina EIB ņem vērā Ombuda ieteikumus un pārskatīt savu rīcības kodeksu, lai labāk novērstu interešu konfliktus tās pārvaldības struktūrās un potenciālas “virpuļdurvju efekta” situācijas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | sagaida, ka EIB trauksmes cēlēju aizsardzības politika, kura pašreiz tiek pārskatīta, būs vērienīga un nodrošinās augstus standartus; mudina EIB minētajā pārskatā iekļaut gan iekšējos, gan ārējos trauksmes cēlējus, kā arī noteikt skaidras un precīzas procedūras, laika grafiku un norādes, lai nodrošinātu, ka trauksmes cēlējiem tiek sniegtas labākās norādes, un lai aizsargātu viņus pret jebkādiem iespējamiem pretpasākumiem; |
| --- | --- |

71.

Eiropas Parlamenta pārbaude

| 72. | piekrīt Eiropas Revīzijas palātas nostājai, ka Palātai ir jāpiešķir pilnvaras revidēt visas EIB darbības, tostarp tās, kurās EIB savām darbībām izmanto trešo valstu budžeta līdzekļus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Budžeta kontroles komiteju rīkot ikgadēju darbsemināru/uzklausīšanu par pasākumiem un EIB darbību kontroli, kas tādējādi sniegtu Parlamentam būtisku papildu informāciju, lai tas varētu rūpīgi pārbaudīt EIB un tās darbības; |
| --- | --- |

73.

Saistībā ar Parlamenta ieteikumiem veiktie pasākumi

| 74. | atkārtoti aicina EIB ziņot par to, kā tiek pildīti Parlamenta ikgadējās rezolūcijās sniegtie iepriekšējie ieteikumi, jo īpaši attiecībā uz:






  a) | aizdošanas darbību ietekmi un sasniegtajiem rezultātiem; |
| --- | --- | --- |

74.

a)

aizdošanas darbību ietekmi un sasniegtajiem rezultātiem;

| b) | interešu konfliktu novēršanu, jo īpaši ESIF Investīciju komitejas un EIB Direktoru valdes locekļu interešu konfliktu novēršanu, un stingrāku noteikumu par interešu konfliktiem iekļaušanu attiecīgajos rīcības kodeksos, jo īpaši Vadības komitejas kodeksā un Direktoru valdes rīcības kodeksā; |
| --- | --- |

b)

interešu konfliktu novēršanu, jo īpaši ESIF Investīciju komitejas un EIB Direktoru valdes locekļu interešu konfliktu novēršanu, un stingrāku noteikumu par interešu konfliktiem iekļaušanu attiecīgajos rīcības kodeksos, jo īpaši Vadības komitejas kodeksā un Direktoru valdes rīcības kodeksā;

| c) | pārredzamību un informācijas publiskošanu par līgumu un apakšlīgumu slēgšanas sistēmu attiecībā uz starpniekiem un galasaņēmējiem, lai novērstu nodokļu apiešanu, krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

c)

pārredzamību un informācijas publiskošanu par līgumu un apakšlīgumu slēgšanas sistēmu attiecībā uz starpniekiem un galasaņēmējiem, lai novērstu nodokļu apiešanu, krāpšanu un korupciju;

o

o o

| 75. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

(2)  OV C 298, 23.8.2018., 80. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0198.

(4)  OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp.

(5)  OV L 135, 8.5.2014., 1. lpp.

(6)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/125 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/125

---

P8_TA(2019)0037

Bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūcijas prasības

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūcijas prasībām (2017/2023(INI))

(2020/C 411/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1954. gada Hāgas konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā un tās 1999. gada marta otro protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1954. gada Hāgas konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā un tās 1999. gada marta otro protokolu,

| — | ņemot vērā 1995. gada 14. decembra rezolūciju par ebreju kopienām (1) nolaupītā īpašuma atgriešanu un 1998. gada 16. jūlija rezolūciju par holokausta upuriem (2) piederošā īpašuma restitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 14. decembra rezolūciju par ebreju kopienām (1) nolaupītā īpašuma atgriešanu un 1998. gada 16. jūlija rezolūciju par holokausta upuriem (2) piederošā īpašuma restitūciju,

| — | ņemot vērā 2016. gada decembrī pieņemto pasākumu kopumu, lai stiprinātu ES spēju cīnīties pret terorisma un organizētās noziedzības finansēšanu un sekmētu 2016. gada 2. februāra rīcības plānā pret teroristu finansēšanu (COM(2016)0050) un Komisijas 2017. gada 13. jūlija priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375) paredzēto saistību izpildi; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada decembrī pieņemto pasākumu kopumu, lai stiprinātu ES spēju cīnīties pret terorisma un organizētās noziedzības finansēšanu un sekmētu 2016. gada 2. februāra rīcības plānā pret teroristu finansēšanu (COM(2016)0050) un Komisijas 2017. gada 13. jūlija priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375) paredzēto saistību izpildi;

| — | ņemot vērā 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju par ISIS/Da'esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju par ISIS/Da'esh veikto kultūras pieminekļu iznīcināšanu (3),

| — | ņemot vērā UNIDROIT1995. gada 24. jūnija Konvenciju par zagtiem vai nelegāli izvestiem kultūras priekšmetiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNIDROIT1995. gada 24. jūnija Konvenciju par zagtiem vai nelegāli izvestiem kultūras priekšmetiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/60/ES par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/60/ES par no dalībvalsts teritorijas nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 1. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 1. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 116/2009 par kultūras priekšmetu izvešanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulas (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (6) un jo īpaši tās 4. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulas (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (6) un jo īpaši tās 4. pantu,

| — | ņemot vērā 2003. gada 17. decembra rezolūciju par tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu preču brīvu apriti iekšējā tirgū, kuru īpašumtiesības varētu apstrīdēt (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 17. decembra rezolūciju par tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu preču brīvu apriti iekšējā tirgū, kuru īpašumtiesības varētu apstrīdēt (7),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gada pētījumu “Cross-border restitution claims of art looted in armed conflicts and wars and alternatives to court litigation” (“Bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu pārrobežu restitūcija un alternatīvas tiesvedībai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta 2016. gada pētījumu “Cross-border restitution claims of art looted in armed conflicts and wars and alternatives to court litigation” (“Bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu pārrobežu restitūcija un alternatīvas tiesvedībai”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (8),

| — | ņemot vērā UNESCO1970. gada 14. novembra Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO1970. gada 14. novembra Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 4. oktobra Rezolūciju Nr. 14232/12 par neoficiāla tiesībaizsardzības iestāžu un zinātības tīkla izveidi kultūras preču jomā (EU CULTNET), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 4. oktobra Rezolūciju Nr. 14232/12 par neoficiāla tiesībaizsardzības iestāžu un zinātības tīkla izveidi kultūras preču jomā (EU CULTNET),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0465/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0465/2018),

| A. | tā kā saskaņā ar Interpola sniegto informāciju mākslas darbu melnais tirgus kļūst tikpat ienesīgs kā narkotiku, ieroču un viltotu preču tirgus; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Interpola sniegto informāciju mākslas darbu melnais tirgus kļūst tikpat ienesīgs kā narkotiku, ieroču un viltotu preču tirgus;

| B. | tā kā kopumā pasaulē senlietu tirdzniecības jomā no 80 līdz 90 % preču ir nelikumīga izcelsme, kā teikts Komisijas priekšlikuma regulai par kultūras priekšmetu importu ietekmes novērtējumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopumā pasaulē senlietu tirdzniecības jomā no 80 līdz 90 % preču ir nelikumīga izcelsme, kā teikts Komisijas priekšlikuma regulai par kultūras priekšmetu importu ietekmes novērtējumā;

| C. | tā kā kultūras mantojums ir viens no civilizācijas pamatelementiem, ņemot vērā, piemēram, tā simbolisko vērtību un cilvēces kultūras atmiņu, kas vieno cilvēkus; tā kā iepriekšējos gados karojošās puses un teroristu grupējumi visā pasaulē ir pastrādājuši virkni noziegumu pret pasaules kultūras mantojumu un tā kā vērtīgi mākslas darbi, skulptūras un arheoloģiski artefakti tiek pārdoti un importēti ES no dažām trešām valstīm, iegūto peļņu, iespējams, izmantojot teroristu darbības finansēšanai; tā kā ir svarīgi stingri apņemties vērsties pret tādu kultūras priekšmetu kā bruņotu konfliktu un kara laikā Lībijā, Sīrijā un Irākā nolaupītu mākslas darbu nelikumīgu tirdzniecību; tā kā kultūras priekšmetiem ir liela kultūras, mākslinieciska, vēsturiska un zinātniska nozīme un tie jāaizsargā pret nelikumīgu piesavināšanos un nolaupīšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kultūras mantojums ir viens no civilizācijas pamatelementiem, ņemot vērā, piemēram, tā simbolisko vērtību un cilvēces kultūras atmiņu, kas vieno cilvēkus; tā kā iepriekšējos gados karojošās puses un teroristu grupējumi visā pasaulē ir pastrādājuši virkni noziegumu pret pasaules kultūras mantojumu un tā kā vērtīgi mākslas darbi, skulptūras un arheoloģiski artefakti tiek pārdoti un importēti ES no dažām trešām valstīm, iegūto peļņu, iespējams, izmantojot teroristu darbības finansēšanai; tā kā ir svarīgi stingri apņemties vērsties pret tādu kultūras priekšmetu kā bruņotu konfliktu un kara laikā Lībijā, Sīrijā un Irākā nolaupītu mākslas darbu nelikumīgu tirdzniecību; tā kā kultūras priekšmetiem ir liela kultūras, mākslinieciska, vēsturiska un zinātniska nozīme un tie jāaizsargā pret nelikumīgu piesavināšanos un nolaupīšanu;

| D. | tā kā tūlīt pēc Otrā pasaules kara beigām bija mēģinājumi atrast un atdot atpakaļ nolaupīto īpašumu tā izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā tūlīt pēc Otrā pasaules kara beigām bija mēģinājumi atrast un atdot atpakaļ nolaupīto īpašumu tā izcelsmes valstīm;

| E. | tā kā, ņemot vērā ES apņemšanos nodrošināt taisnīgus procesus un kompensācijas cietušajiem, kā arī UNESCO konstitūciju un konvencijas par mantojuma aizsardzību, ir jānodrošina nelikumīgi tirgotu un/vai izrakumos atrastu vai iegūtu priekšmetu restitūcija; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā ES apņemšanos nodrošināt taisnīgus procesus un kompensācijas cietušajiem, kā arī UNESCO konstitūciju un konvencijas par mantojuma aizsardzību, ir jānodrošina nelikumīgi tirgotu un/vai izrakumos atrastu vai iegūtu priekšmetu restitūcija;

| F. | tā kā Vašingtonas konferences dokumentā “Principi attiecībā uz nacistu konfiscētajiem mākslas darbiem”, Viļņas forumā un Terezinas deklarācijā par holokausta laikmeta aktīviem un saistītiem jautājumiem ir uzsvērts, ka ir svarīgi nodrošināt restitūciju fizisku personu nekustamajam īpašumam; tā kā to mākslas darbu aplēstais skaits, kas tikuši restituēti kopš Vašingtonas konferences ir no 1000 līdz 2000 (9); tā kā saraksts par nesenajos gados restituētajiem mākslas darbiem nav pilnīgs; |
| --- | --- |

F.

tā kā Vašingtonas konferences dokumentā “Principi attiecībā uz nacistu konfiscētajiem mākslas darbiem”, Viļņas forumā un Terezinas deklarācijā par holokausta laikmeta aktīviem un saistītiem jautājumiem ir uzsvērts, ka ir svarīgi nodrošināt restitūciju fizisku personu nekustamajam īpašumam; tā kā to mākslas darbu aplēstais skaits, kas tikuši restituēti kopš Vašingtonas konferences ir no 1000 līdz 2000 (9); tā kā saraksts par nesenajos gados restituētajiem mākslas darbiem nav pilnīgs;

| G. | tā kā ir mākslas darbi, kuri vēl aizvien nav atrasti un kuri jāatgriež to likumīgajiem īpašniekiem vai viņu mantiniekiem; tā kā 1998. gada Vašingtonas konferencē Jonathan Petropoulos paziņoja par to, ka ir aprēķināts, ka visā Eiropā tikuši nozagti aptuveni 650 000 mākslas darbi, un Ronald Lauder paziņoja, ka joprojām nav atrasti 11 000 mākslas darbi, kuru vērtība attiecīgajā laikā (1998. gadā) bija no 10 līdz 30 miljardiem USD; tā kā Prasību konferences un WJRO parasti atbild, ka precīzi aprēķini nav pieejami: ir tikuši nozagti aptuveni 650 000 mākslas darbu, no kuriem 100 000 joprojām nav atrasti; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir mākslas darbi, kuri vēl aizvien nav atrasti un kuri jāatgriež to likumīgajiem īpašniekiem vai viņu mantiniekiem; tā kā 1998. gada Vašingtonas konferencē Jonathan Petropoulos paziņoja par to, ka ir aprēķināts, ka visā Eiropā tikuši nozagti aptuveni 650 000 mākslas darbi, un Ronald Lauder paziņoja, ka joprojām nav atrasti 11 000 mākslas darbi, kuru vērtība attiecīgajā laikā (1998. gadā) bija no 10 līdz 30 miljardiem USD; tā kā Prasību konferences un WJRO parasti atbild, ka precīzi aprēķini nav pieejami: ir tikuši nozagti aptuveni 650 000 mākslas darbu, no kuriem 100 000 joprojām nav atrasti;

| H. | tā kā lietu dalībnieki joprojām saskaras ar juridiskām problēmām, jo, no vienas puses, bieži vien viņu prasības ir ļoti specifiskas, bet, no otras puses, pēckara restitūcijas likumi ir zaudējuši spēku, konvencionālās normas nepiemēro ar atpakaļejošu spēku, nav jēdziena “nolaupīti mākslas darbi” definīcijas, ir noteikumi par prasību noilgumu vai noteikumi par iegūšanu ar noilgumu un labticīgu iegūšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā lietu dalībnieki joprojām saskaras ar juridiskām problēmām, jo, no vienas puses, bieži vien viņu prasības ir ļoti specifiskas, bet, no otras puses, pēckara restitūcijas likumi ir zaudējuši spēku, konvencionālās normas nepiemēro ar atpakaļejošu spēku, nav jēdziena “nolaupīti mākslas darbi” definīcijas, ir noteikumi par prasību noilgumu vai noteikumi par iegūšanu ar noilgumu un labticīgu iegūšanu;

| I. | tā kā prasības par nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūciju tiek risinātas, piemērojot galvenokārt starptautiskās publiskās tiesības; tā kā šie noteikumi jāpapildina ar stingrākiem privāto starptautisko tiesību noteikumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā prasības par nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūciju tiek risinātas, piemērojot galvenokārt starptautiskās publiskās tiesības; tā kā šie noteikumi jāpapildina ar stingrākiem privāto starptautisko tiesību noteikumiem;

| J. | tā kā nepietiekami attīstīta privāto tiesību dimensija gan starptautiskā, gan Eiropas līmenī rada juridisku nenoteiktību nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūcijas gadījumos ne tikai attiecībā uz pabeigtiem darījumiem saistībā ar nacistu nolaupītiem mākslas darbiem, bet arī attiecībā uz šādiem gadījumiem nākotnē; |
| --- | --- |

J.

tā kā nepietiekami attīstīta privāto tiesību dimensija gan starptautiskā, gan Eiropas līmenī rada juridisku nenoteiktību nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūcijas gadījumos ne tikai attiecībā uz pabeigtiem darījumiem saistībā ar nacistu nolaupītiem mākslas darbiem, bet arī attiecībā uz šādiem gadījumiem nākotnē;

| K. | tā kā ES ir spēkā tiesību akti, kuri skaidri un visaptveroši reglamentē bruņotu konfliktu laikā fizisku personu nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūcijas prasības; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES ir spēkā tiesību akti, kuri skaidri un visaptveroši reglamentē bruņotu konfliktu laikā fizisku personu nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūcijas prasības;

| L. | tā kā UNESCO sadarbībā ar lielākajiem izsoļu namiem, muzejiem un atzītiem kolekcionāriem Eiropā veic padziļinātu izpēti par šādu mākslas darbu izcelsmi, lai varētu tos atdot īpašniekiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā UNESCO sadarbībā ar lielākajiem izsoļu namiem, muzejiem un atzītiem kolekcionāriem Eiropā veic padziļinātu izpēti par šādu mākslas darbu izcelsmi, lai varētu tos atdot īpašniekiem;

| M. | tā kā nolūkā papildināt Interpola datubāzi par nozagto īpašumu Starptautiskā Muzeju padome (ICOM) publicē “sarkanos sarakstus” ar to priekšmetu kategorijām, kuru gadījumā pastāv nelikumīgas tirdzniecības risks, |
| --- | --- |

M.

tā kā nolūkā papildināt Interpola datubāzi par nozagto īpašumu Starptautiskā Muzeju padome (ICOM) publicē “sarkanos sarakstus” ar to priekšmetu kategorijām, kuru gadījumā pastāv nelikumīgas tirdzniecības risks,

| 1. | pauž nožēlu par to, ka līdz šim rezolūcijai par tiesisko regulējumu attiecībā uz tādu preču brīvu apriti iekšējā tirgū, kuru īpašumtiesības varētu apstrīdēt, praktiski nav sekojuši nekādi turpmāki pasākumi, kuros Parlaments aicinātu Komisiju veikt pētījumu par vairākiem aspektiem, kas saistīti ar civiltiesību un procesuālo tiesību noteikumiem, izcelsmes izpēti, kataloģizēšanas sistēmām, alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem un pārrobežu koordinējošas administratīvas iestādes izveides nozīmi; uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 2. punkts varētu būt juridiskais pamats pilnvaru piešķiršanai Savienībai šajā jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka mākslas darbu un citu kultūras priekšmetu nolaupīšana bruņotu konfliktu un karadarbības laikā, kā arī miera laikos, ir nozīmīga kopīga problēma, kas jārisina gan ar profilaksi, gan nolaupītā kultūras īpašuma restitūciju, lai aizsargātu un nodrošinātu sabiedrību, kopienu, grupu un personu kultūras mantojuma un identitātes integritāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka ES līmenī nav veltīta pietiekama uzmanība, inter alia, bruņotu konfliktu laikā nolaupītu, nozagtu vai nelikumīgi iegūtu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūcijai, jo īpaši privāttiesību, starptautisko privāttiesību un civilprocesa jomā; aicina Komisiju aizsargāt, atbalstīt un veicināt pārrobežu restitūcijas prasības attiecībā uz tiem kultūras aktīviem, kas tikuši pārvietoti un nelikumīgi piesavināti valsts sankcionētos laupīšanas vai zagšanas aktos bruņotu konfliktu laikā; aicina Komisiju un dalībvalstis izdot ieteikumus un pamatnostādnes, lai palielinātu informētību par nepieciešamību atbalstīt dalībvalstu valsts iestādes restitūcijas prasību jautājumā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka tādas iestādes kā UNESCO un Interpols prasa pastiprināt kultūras mantojuma aizsardzību un nodrošināt valstīm iespējas pieņemt pasākumus, lai atvieglotu restitūciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka nav ticamas statistikas par precīzu kultūras īpašuma izlaupīšanas un nelikumīgas tirdzniecības apmēru; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot ticamu statistiku šajā jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par to, ka lielākā daļa pašreizējo politisko un likumdošanas iniciatīvu pievēršas tikai publiskajām un administratīvajām tiesībām un/vai krimināltiesībām; uzsver, ka, lai izveidotu visaptverošu regulējuma sistēmu, vairāk ir jāņem vērā privāttiesības; aicina kompetentās iestādes pieņemt visus nepieciešamos pasākumus un iniciatīvas, lai to sasniegtu šo mērķi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ir jāturpina izmeklēšana, lai iegūtu informāciju par kultūras īpašuma nelikumīgās tirdzniecības “tumšo zonu” un iegūtu sīkākas ziņas par tās apmēru, struktūru un lielumu, izmantojot, piemēram, pašreiz Vācijā īstenoto projektu ILLICID; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis ir atzinušas —šīs unikālās problēmas, kas saistītas ar bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu, nozagtu vai nelikumīgi iegūtu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūcijas prasībām, ir jārisina, lai panāktu tādus juridiskus risinājumus, kas garantē īpašumtiesības tām privātpersonām, valsts un pašveldību iestādēm un reliģiskajām asociācijām, kuru mākslas darbi bruņotu konfliktu vai kara laikā tika nelikumīgi atsavināti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka nolūkā nosodīt šādu nelikumīgu praksi ir svarīgi palielināt kopējo informētību, un atgādina, ka katrs īpašniekam atņemts priekšmets ir uzskatāms par uz visiem laikiem zudušu vēsturisku un zinātnisku vērtību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka visefektīvākais veids, kā cīnīties pret kultūras preču nelikumīgu tirdzniecību un mākslas tirgus nelikumīgu attīstību un kā atbalstīt restitūciju, ir sekmēt godīgas prakses attīstību mākslas darbu tirdzniecībā un restitūcijā, raugoties no transnacionālas un globālas perspektīvas un gādājot par to, lai šai praksei būtu gan paredzētā preventīvā ietekme, gan piespiedu vai sodīšanas ietekme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka, lai nodrošinātu tādu noteikumu kopumu, kas var efektīvi novērst mākslas darbu un kultūras priekšmetu nolaupīšanu un kontrabandu, un lai panāktu pilnīgi pārredzamu, atbildīgu un ētisku globālo mākslas tirgu, Komisijai būtu jācenšas sadarboties ar trešām valstīm, lai izveidotu auglīgu partnerību, šim nolūkam ņemot vērā principus, kas noteikti UNIDROIT 1995. gada Konvencijā par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ES likumdošanas darbības, ietverot starptautisko privāttiesību dimensiju, būtu piemērotas tikai turpmākiem darījumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir pienācis laiks pārtraukt gadiem ieilgušos sarežģījumus un atšķirības, ja mērķis ir izveidot atbildīgu un ētisku Eiropas mākslas tirgu; šajā saistībā aicina Komisiju identificēt civiltiesību jomas pasākumus, kas palīdzētu pārvarēt komplicētās problēmas, ar ko saskaras privātpersonas, kas vēlas panākt tām piederošu mākslas darbu restitūciju; vienlaikus aicina Komisiju izstrādāt jaunu debašu sistēmu, lai identificētu labāko praksi un risinājumus, kurus varētu izmantot gan pašlaik, gan nākotnē; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu regulai par kultūras priekšmetu importu, kā arī 2018. gada 25. oktobrī Parlamenta pieņemtā priekšlikuma grozījumus (10); ņemot vērā mākslas tirgus globālo mērogu un to, cik liels skaits priekšmetu atrodas privātīpašumā, atkārtoti norāda uz nepieciešamību turpināt darbu attiecībā uz bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūciju; uzsver, ka izcelsmes izpēte un sadarbība Eiropas līmenī ir izrādījušās noderīgas nolaupīto priekšmetu identifikācijai un pēc tam ļauj veikt to restitūciju, un dažos gadījumos palīdz novērst teroristu grupu vai karadarbības finansēšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu, ka sakarā ar noteikumu neesamību vai to atšķirībām dalībvalstu starpā attiecībā uz izcelsmes izpēti un pienācīgu pārbaudi daudzas pārrobežu restitūcijas prasības nevar izpildīt efektīvā un saskaņotā veidā un tā rezultātā var tikt veicināta laupīšana un nelikumīga tirdzniecība un stimulēta kontrabanda; norāda, ka piemērojamie tiesību akti kopīgu standartu neesamības rezultātā bieži vien ir neskaidri visām ieinteresētajām personām, tostarp muzejiem, mākslas priekšmetu tirgotājiem, kolekcionāriem, tūristiem un ceļotājiem; tādēļ aicina Komisiju saskaņot noteikumus par izcelsmes izpēti un iekļaut dažus UNIDROIT 1995. gada Konvencijas par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem pamatprincipus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešams aktīvi veicināt kvalitatīvas un neatkarīgas izcelsmes izpētes sistemātisku izmantošanu nolaupītu mākslas darbu identificēšanai, lai atvieglotu to atdošanu likumīgajiem īpašniekiem, panāktu pilnīgi pārredzamu, atbildīgu un ētisku mākslas tirgu un efektīvi novērstu un aizkavētu mākslas un kultūras priekšmetu izlaupīšanu bruņotos konfliktos un karadarbībā un to nelikumīgu tirdzniecību; norāda uz iespējām, ko šajā virzienā paver Eiropas finanšu instrumenti; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt īpašas apmācības programmas izcelsmes izpētes jomā Savienības un valsts līmenī, jo īpaši, lai ļautu tiem, kuri ir iesaistīti cīņā pret nelikumīgu tirdzniecību ar kultūras priekšmetiem, attīstīt un uzlabot zināšanas, tostarp ar pārrobežu projektu palīdzību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka izcelsmes izpēte ir cieši saistīta ar pienācīgas uzticamības pārbaudes pienākumu, iegādājoties mākslas darbus, un tas rada nopietnas bažas visām mākslas tirgū iesaistītajām personām, jo zagtu mākslas darbu apzināta vai neapzināta iegādāšanās ir sodāma saskaņā ar noteiktiem valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka uzmanība nepārprotami būtu jāvelta visaptveroša kultūras priekšmetu saraksta izveidei, kurā tiktu uzskaitīti visi nacistu un viņu sabiedroto nozagtie ebrejiem piederējušie kultūras priekšmeti, sākot no to nolaupīšanas līdz mūsdienām; mudina Komisiju atbalstīt kataloģizācijas sistēmu, kuru varētu izmantot arī sabiedriskas struktūras un privātas mākslas kolekcijas un kurā tiktu apkopoti dati par situāciju attiecībā uz nolaupītiem, nozagtiem vai nelikumīgi iegūtiem kultūras priekšmetiem un norādīts precīzs spēkā esošo prasību statuss; mudina Komisiju atbalstīt digitalizācijas projektus, kas ļautu izveidot digitālas datubāzes vai savienot jau esošas datubāzes, lai atvieglotu apmaiņu ar šādiem datiem un izcelsmes izpētes rezultātiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka, lai nodrošinātu pareizu izcelsmes izpēti, ir jāizveido dokumentāru pierādījumu vai darījumu reģistrs, kas būtu pēc iespējas sīki detalizēts; aicina Komisiju aktīvi atbalstīt kopēju pamatnostādņu izstrādi par šādiem reģistriem un pieņemt attiecīgus pasākumus, lai mudinātu dalībvalstis ieviest vispārēju pienākumu profesionāliem mākslas tirgus speciālistiem uzturēt šādu darījumu reģistru un plašākā ziņā — ievērot UNIDROIT 1995. gada Konvenciju par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju mudināt un finansiāli atbalstīt izcelsmes izpētes darbības visā Savienībā; ierosina Komisijai organizēt diskusiju forumu, lai apmainītos ar paraugpraksi un rastu labākos šā brīža un nākotnes risinājumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju apsvērt īpaša strīdu risināšanas mehānisma, piemēram, šķīrējtiesas un mediācijas hibrīdas formas, izveidi, kuru varētu izmantot nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu restitūcijas prasību gadījumos, lai pārvarētu esošos juridiskos šķēršļus; uzsver skaidru standartu un pārredzamu un objektīvu procedūru nozīmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka noilguma dēļ restitūcijas prasību iesniedzējiem bieži rodas sarežģījumi; aicina Komisiju izvērtēt šo jautājumu un panākt pareizo līdzsvaru attiecībā uz noilguma periodu, ko piemēro nolaupīto mākslas darbu, tostarp nacistu nolaupīto mākslas darbu, restitūcijas prasībām, turklāt būtu jāņem vērā gan laupīšanā un zādzībās cietušo personu, gan tirgus interešu aizsardzība; uzskata, ka par paraugu būtu jāņem ASV Holokausta laikā ekspropriēto mākslas darbu atgūšanas akts; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju apsvērt tādu likumdošanas darbību īstenošanu, kuras, pamatojoties uz starptautisko privāttiesību instrumentiem, stiprinātu tiesisko sistēmu attiecībā uz bruņotu konfliktu un kara laikā nolaupītu mākslas darbu un kultūras priekšmetu pārrobežu restitūciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina ES kompetentās iestādes mudināt dalībvalstis apmainīties ar informāciju par pašreizējo praksi attiecībā uz kultūras priekšmetu izcelsmes pārbaudi un pastiprināt sadarbību, lai saskaņotu kontroles pasākumus un administratīvās procedūras, kuru mērķis ir noteikt kultūras priekšmetu izcelsmi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda uz to, ka dalībvalstu līmenī nav pietiekamas sadarbības attiecībā uz jēdziena “pienācīga rūpība” interpretāciju; aicina Komisiju precizēt jēdzienu “pienācīga rūpība” saistībā ar labticību; norāda, ka, piemēram, Šveices Federālā likuma par kultūras īpašuma starptautisku nodošanu 16. pantā tirgotājiem un izsoļu rīkotājiem ir noteikts aizliegums veikt darījumus ar mākslas darbiem, ja viņiem ir aizdomas par priekšmeta izcelsmi; norāda, ka saskaņā ar šo likumu pierādīšanas pienākums tiek daļēji uzlikts pārdevējam; taču mākslas darbu īpašnieki nevar paļauties uz labticības principu, ja viņi nespēj pierādīt, ka mākslas darba iegādes laikā viņi tam ir pievērsuši pienācīgu uzmanību; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir panākt, ka mākslas tirgus un arī potenciālie artefaktu pircēji apzinās to, cik svarīga ir izcelsmes izpēte, ņemot vērā, ka šādi pētījumi ir saistīti ar pienācīgas pārbaudes pienākumu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Komisiju izstrādāt kopīgus principus par piekļuvi publiskiem vai privātiem arhīviem, kuros ir informācija par īpašuma identifikāciju un atrašanās vietu, veikt esošo kultūras priekšmetu datubāzu rūpīgu kartēšanu un paredzēt tādas centrālas metadatubāzes izveidošanu, kurā tiek ņemta vērā pieejamā informācija, kas tiek regulāri atjaunināta un kam var piekļūt visi attiecīgie dalībnieki; uzskata, ka, pamatojoties uz šīm centrālajām metadatubāzēm, vajadzētu ieviest kopīgu katalogu sistēmu, kurā varētu izmantot standartizētus objektu ID; tādēļ aicina Komisiju sekmēt tādu priekšmetu ID ieviešanu, ko izstrādā un veicina ICOM un citas organizācijas kā tirgus standartu visā iekšējā tirgū; norāda, ka šāda datubāze būtu jāsavieno ar Interpola nozagto mākslas darbu datubāzi un regulāri jāatjaunina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka, lai nodrošinātu rūpīgāku un precīzāku izcelsmes izpēti, ir jāizveido ar kultūras īpašumu saistītu dokumentāru pierādījumu vai darījumu reģistrs, kas būtu lietderīgs papildinājums iepriekš minētajām datubāzēm; aicina Komisiju pieņemt attiecīgus pasākumus, lai mudinātu dalībvalstis ieviest vispārēju pienākumu mākslas tirgus dalībniekiem uzturēt šādu dokumentāru pierādījumu vai darījumu reģistru un plašākā ziņā — ievērot UNIDROIT 1995. gada Konvenciju par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka centrālajai datubāzei būtu jādarbojas, pamatojoties uz kopīgu katalogu sistēmu, kur priekšmeti tiktu identificēti standartizētā veidā (ņemot vērā tādas pazīmes kā materiāli, paņēmieni, mēri, uzraksti, īpašumtiesības, tēma, datums vai periods, u. c.); |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju identificēt kopējus principus par to, kā tiek nodibinātas īpašumtiesības vai īpašumpiederība, un noteikumus par noilgumu un pierādījumu standartiem, kā arī nolaupīšanas un mākslas darba jēdzienus, ņemot vērā spēkā esošos attiecīgos noteikumus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis un kandidātvalstis veikt visus nepieciešamo, lai pieņemtu pasākumus, kas nodrošinātu tādu mehānismu izveidi, kuri palīdz atgriezt šajā rezolūcijā minēto īpašumu, un ņemt vērā, ka noziegumu pret cilvēci laikā nolaupīto, nozagto vai nelikumīgi iegūto mākslas darbu atgriešana likumīgajiem īpašniekiem ir ar vispārējām interesēm saistīts jautājums saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 1. pantu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka, lai nodrošinātu tādu noteikumu kopumu, kas var efektīvi novērst mākslas darbu un kultūras priekšmetu nolaupīšanu un kontrabandu, un lai panāktu pilnīgi pārredzamu, atbildīgu un ētisku globālo mākslas tirgu, Komisijai būtu jācenšas sadarboties ar trešām valstīm un izveidot auglīgu partnerību, kas sekmē šajā rezolūcijā minētā īpašuma atgriešanu, ņemot vērā gan principus, kas noteikti gan UNIDROIT 1995. gada Konvencijā par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem, gan Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 1. protokola 1. pantā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka izglītība veicina cieņu un atzinīgu attieksmi pret mākslas darbiem un citiem kultūras priekšmetiem kā kultūras mantojuma simboliem un ka tādēļ tai ir nozīmīga loma, novēršot un atturot no kultūras priekšmetu nolaupīšanas un nelikumīgas tirdzniecības; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt izglītības un izpratnes veicināšanas pasākumus šajā sakarā, tostarp neformālās un ikdienējās mācībās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un visas attiecīgās kompetentās iestādes pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir panākt, ka gan mākslas tirgus, gan potenciālie artefaktu pircēji apzinās to, cik svarīga ir izcelsmes izpēte, ņemot vērā, ka šādi pētījumi ir saistīti ar pienācīgas pārbaudes pienākumu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka cieša sadarbība starp policiju un muitas iestādēm Eiropas un starptautiskā līmenī ir būtiska, lai apkarotu nelikumīgu tirdzniecību ar kultūras mantojuma priekšmetiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atbalsta ideju par to, ka pārrobežu restitūcijas procedūras attiecībā uz nolaupītiem, nozagtiem vai nelikumīgi iegūtiem mākslas darbiem un kultūras priekšmetiem un aktīva izcelsmes izpētes veicināšana būtu jārisina saistībā ar 2018. gada Eiropas Kultūras mantojuma gada (“EYCH”) iniciatīvu; tādēļ aicina Komisiju un tās izveidoto darba grupu iekļaut šo jautājumu savā darba plānā, kurā sīki izklāstītas darbības 2018. gada EYCH. |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OV C 17, 22.1.1996., 199. lpp.

(2)  OV C 292, 21.9.1998., 166. lpp.

(3)  OV C 346, 21.9.2016., 55. lpp.

(4)  OV L 159, 28.5.2014., 1. lpp.

(5)  OV L 39, 10.2.2009., 1. lpp.

(6)  OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.

(7)  OV C 91 E, 15.4.2004., 500. lpp.

(8)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(9)  Saskaņā ar Prasību konferences un WJRO iniciatīvu saistībā ar nolaupītajiem mākslas darbiem un kultūras īpašumu.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0418.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/131 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/131

---

P8_TA(2019)0042

Maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos īstenošana

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos īstenošanu (2018/2056(INI))

(2020/C 411/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2011/7/ES īstenošanu (COM(2016)0534) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2011/7/ES īstenošanu (COM(2016)0534) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0278),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par vienotā tirgus stratēģiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par vienotā tirgus stratēģiju (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par finansējuma pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansējuma dažādības palielināšanu kapitāla tirgu savienībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par finansējuma pieejamību maziem un vidējiem uzņēmumiem un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) finansējuma dažādības palielināšanu kapitāla tirgu savienībā (3),

| — | ņemot vērā padziļināto analīzi “Direktīva 2011/7/ES par maksājumu kavējumiem komercdarījumos: Eiropas īstenošanas novērtējums”, ko 2018. gada jūlijā publicējis Eiropas Parlamenta Izpētes dienests, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļināto analīzi “Direktīva 2011/7/ES par maksājumu kavējumiem komercdarījumos: Eiropas īstenošanas novērtējums”, ko 2018. gada jūlijā publicējis Eiropas Parlamenta Izpētes dienests,

| — | ņemot vērā Eiropas maksājumu ziņojumus, ko publicējis “Intrum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas maksājumu ziņojumus, ko publicējis “Intrum”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0456/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0456/2018),

| A. | tā kā maksājumi veido uzņēmumu “asinsriti” un maksājumu tūlītēja veikšana dzīvotspējīgā un efektīvā uzņēmējdarbības vidē ļauj uzņēmumiem laikus kārtot parādsaistības un paplašināties, ieguldīt līdzekļus, radīt darbvietas, nodrošināt ekonomikas izaugsmi plašākā mērogā un dot labumu Eiropas ekonomikai kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā maksājumi veido uzņēmumu “asinsriti” un maksājumu tūlītēja veikšana dzīvotspējīgā un efektīvā uzņēmējdarbības vidē ļauj uzņēmumiem laikus kārtot parādsaistības un paplašināties, ieguldīt līdzekļus, radīt darbvietas, nodrošināt ekonomikas izaugsmi plašākā mērogā un dot labumu Eiropas ekonomikai kopumā;

| B. | tā kā lielākā daļa iekšējā tirgū starp uzņēmumiem vai starp uzņēmumiem un publiskām iestādēm piegādāto preču un sniegto pakalpojumu ir balstīti uz atliktajiem maksājumiem, proti, piegādātājs klientam rēķinā norāda apmaksas termiņu saskaņā ar pušu vienošanos, kas ir noteikta piegādātāja rēķinā vai attiecīgajos juridiskajos noteikumos; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākā daļa iekšējā tirgū starp uzņēmumiem vai starp uzņēmumiem un publiskām iestādēm piegādāto preču un sniegto pakalpojumu ir balstīti uz atliktajiem maksājumiem, proti, piegādātājs klientam rēķinā norāda apmaksas termiņu saskaņā ar pušu vienošanos, kas ir noteikta piegādātāja rēķinā vai attiecīgajos juridiskajos noteikumos;

| C. | tā kā maksājumu kavēšana ir pastāvīgi aktuāla kaitējoša prakse, kas nelabvēlīgi ietekmē Eiropas uzņēmumu attīstību, jo īpaši MVU, kuriem maksājumu kavējumu gadījumā nav prognozējamu likviditātes plūsmu; |
| --- | --- |

C.

tā kā maksājumu kavēšana ir pastāvīgi aktuāla kaitējoša prakse, kas nelabvēlīgi ietekmē Eiropas uzņēmumu attīstību, jo īpaši MVU, kuriem maksājumu kavējumu gadījumā nav prognozējamu likviditātes plūsmu;

| D. | tā kā saistību neizpilde īpaši skar mazus un vidējus uzņēmumus, nelabvēlīgi ietekmējot to likviditāti, sarežģījot finanšu pārvaldību un ietekmējot konkurētspēju un rentabilitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā saistību neizpilde īpaši skar mazus un vidējus uzņēmumus, nelabvēlīgi ietekmējot to likviditāti, sarežģījot finanšu pārvaldību un ietekmējot konkurētspēju un rentabilitāti;

| E. | tā kā lielu uzņēmumu rīcībā ir vairāk resursu nekā MVU, lai sevi pasargātu no maksājumu kavējumiem, piemēram, izmantojot priekšapmaksu, kredītspējas pārbaudes, parādu piedziņu, banku garantijas un kredītapdrošināšanu, un tie var būt labākā pozīcijā, lai savu ieguldījumu palielināšanai un saistību īpatsvara apspriešanai izmantotu globāli zemās procentu likmes; |
| --- | --- |

E.

tā kā lielu uzņēmumu rīcībā ir vairāk resursu nekā MVU, lai sevi pasargātu no maksājumu kavējumiem, piemēram, izmantojot priekšapmaksu, kredītspējas pārbaudes, parādu piedziņu, banku garantijas un kredītapdrošināšanu, un tie var būt labākā pozīcijā, lai savu ieguldījumu palielināšanai un saistību īpatsvara apspriešanai izmantotu globāli zemās procentu likmes;

| F. | tā kā saskaņā ar Direktīvu 2011/7/ES (Maksājumu kavējumu direktīva) publiskām iestādēm ir “īpaša atbildība” (4) par tādas uzņēmējdarbības vides veicināšanu, kas būtu labvēlīga savlaicīgiem maksājumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Direktīvu 2011/7/ES (Maksājumu kavējumu direktīva) publiskām iestādēm ir “īpaša atbildība” (4) par tādas uzņēmējdarbības vides veicināšanu, kas būtu labvēlīga savlaicīgiem maksājumiem;

| G. | tā kā Maksājumu kavējumu direktīvā cita starpā ir paredzēti maksājumu termiņi uzņēmumu darījumiem ar uzņēmumiem (B2B) un publisku iestāžu darījumiem ar uzņēmumiem (PA2B), automātiskas tiesības uz nokavējuma procentiem, atgūšanas izmaksu kompensācija vismaz 40 EUR apmērā un likumiskie nokavējuma procenti vismaz 8 % apmērā virs Eiropas Centrālās bankas pamatlikmes; |
| --- | --- |

G.

tā kā Maksājumu kavējumu direktīvā cita starpā ir paredzēti maksājumu termiņi uzņēmumu darījumiem ar uzņēmumiem (B2B) un publisku iestāžu darījumiem ar uzņēmumiem (PA2B), automātiskas tiesības uz nokavējuma procentiem, atgūšanas izmaksu kompensācija vismaz 40 EUR apmērā un likumiskie nokavējuma procenti vismaz 8 % apmērā virs Eiropas Centrālās bankas pamatlikmes;

| H. | tā kā, neraugoties uz to, ka Maksājumu kavējumu direktīvas rezultātā maksājumu termiņu vidējais ilgums ir kopumā samazinājies, seši no desmit uzņēmumiem Eiropas Savienībā B2B darījumos joprojām maksājumus saņem vēlāk, nekā paredzēts līgumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā, neraugoties uz to, ka Maksājumu kavējumu direktīvas rezultātā maksājumu termiņu vidējais ilgums ir kopumā samazinājies, seši no desmit uzņēmumiem Eiropas Savienībā B2B darījumos joprojām maksājumus saņem vēlāk, nekā paredzēts līgumā;

| I. | tā kā starp visu lielumu uzņēmumiem MVU visdrīzāk piekritīs ilgākiem termiņiem vai netaisnīgiem samaksas nosacījumiem vai arī tiem tādi var tikt uzspiesti no lielāku uzņēmumu puses, ņemot vērā nevienādu spēku samēru sarunās un bailes no darījumu attiecību sabojāšanas un turpmāku pasūtījumu zaudēšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā starp visu lielumu uzņēmumiem MVU visdrīzāk piekritīs ilgākiem termiņiem vai netaisnīgiem samaksas nosacījumiem vai arī tiem tādi var tikt uzspiesti no lielāku uzņēmumu puses, ņemot vērā nevienādu spēku samēru sarunās un bailes no darījumu attiecību sabojāšanas un turpmāku pasūtījumu zaudēšanas;

| J. | tā kā saskaņā ar Atradius maksājumu prakses barometru 95 % MVU norāda, ka Eiropā tie maksājumus saņem novēloti, un šis rādītājs ir augstāks nekā lielu uzņēmumu vidū, kas ļauj secināt, ka MVU maksājumus parasti veic ātrāk nekā lieli uzņēmumi, bet saņem vēlāk; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Atradius maksājumu prakses barometru 95 % MVU norāda, ka Eiropā tie maksājumus saņem novēloti, un šis rādītājs ir augstāks nekā lielu uzņēmumu vidū, kas ļauj secināt, ka MVU maksājumus parasti veic ātrāk nekā lieli uzņēmumi, bet saņem vēlāk;

| K. | tā kā maksājumu kavējumi skar visas ekonomikas nozares, jo īpaši tās, kurās attiecīgajā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē dominē MVU (piemēram, būvniecība, komunālie pakalpojumi un transports, profesionālie pakalpojumi, ražošana, pārtika un dzērieni un IT/telesakari); |
| --- | --- |

K.

tā kā maksājumu kavējumi skar visas ekonomikas nozares, jo īpaši tās, kurās attiecīgajā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē dominē MVU (piemēram, būvniecība, komunālie pakalpojumi un transports, profesionālie pakalpojumi, ražošana, pārtika un dzērieni un IT/telesakari);

| L. | tā kā maksājumu kavējumi joprojām ir iemesls katram ceturtajam bankrotam Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

L.

tā kā maksājumu kavējumi joprojām ir iemesls katram ceturtajam bankrotam Eiropas Savienībā;

| M. | tā kā maksājumu kavējumi rada papildu izmaksas uzņēmumiem, jo tiem ir jāiegulda resursi, lai piedzītu samaksu no kavētājiem, vai arī jāmaksā procenti par piešķirto aizdevumu, lai turpinātu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

M.

tā kā maksājumu kavējumi rada papildu izmaksas uzņēmumiem, jo tiem ir jāiegulda resursi, lai piedzītu samaksu no kavētājiem, vai arī jāmaksā procenti par piešķirto aizdevumu, lai turpinātu uzņēmējdarbību;

| N. | tā kā maksājumu kavējumi vai bailes no maksājumu novēlotas saņemšanas joprojām ir viens no galvenajiem šķēršļiem MVU dalībai publiskā iepirkuma līgumos; |
| --- | --- |

N.

tā kā maksājumu kavējumi vai bailes no maksājumu novēlotas saņemšanas joprojām ir viens no galvenajiem šķēršļiem MVU dalībai publiskā iepirkuma līgumos;

| O. | tā kā, samazinot maksājumu kavējumus par vienu dienu, finanšu izmaksās varētu ietaupīt 158 miljonus EUR un papildu naudas plūsma varētu nodrošināt 6,5 miljonus papildu darbvietu Eiropā; |
| --- | --- |

O.

tā kā, samazinot maksājumu kavējumus par vienu dienu, finanšu izmaksās varētu ietaupīt 158 miljonus EUR un papildu naudas plūsma varētu nodrošināt 6,5 miljonus papildu darbvietu Eiropā;

| P. | tā kā Komisija ir uzsākusi pārkāpuma procedūras pret četrām dalībvalstīm (Grieķiju, Slovākiju, Spāniju un Itāliju) par Maksājumu kavējumu direktīvas neatbilstīgu piemērošanu un pret Itāliju ir vērsusies Tiesā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija ir uzsākusi pārkāpuma procedūras pret četrām dalībvalstīm (Grieķiju, Slovākiju, Spāniju un Itāliju) par Maksājumu kavējumu direktīvas neatbilstīgu piemērošanu un pret Itāliju ir vērsusies Tiesā;

| Q. | tā kā dažas dalībvalstis ir uzsākušas iniciatīvas, lai izplatītu maksājumu tūlītējas veikšanas kultūru, izmantojot maksājumu tūlītējas veikšanas kodeksus, brīvprātīgu iesaisti nozaru līmenī vai spēcīgāku sinerģiju ar publiskā iepirkuma noteikumiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dažas dalībvalstis ir uzsākušas iniciatīvas, lai izplatītu maksājumu tūlītējas veikšanas kultūru, izmantojot maksājumu tūlītējas veikšanas kodeksus, brīvprātīgu iesaisti nozaru līmenī vai spēcīgāku sinerģiju ar publiskā iepirkuma noteikumiem;

| R. | tā kā 2016. gadā publicētajā Komisijas ziņojumā par Maksājumu kavējumu direktīvas īstenošanu ir secināts, ka tas, ka uzņēmumi ir informēti par direktīvā paredzētajām tiesībām, tomēr nenozīmē, ka tie šīs tiesības izmanto, un ka tādas vienotas pārraudzības sistēmas trūkums, ar kuru uzrauga vidējos maksājumu termiņus, neskaidrība par dažiem direktīvas pamatjēdzieniem un tirgū pastāvošā nelīdzsvarotība starp lielākiem un mazākiem uzņēmumiem, šķiet, ir galvenie faktori, kas kavē direktīvas efektīvu piemērošanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2016. gadā publicētajā Komisijas ziņojumā par Maksājumu kavējumu direktīvas īstenošanu ir secināts, ka tas, ka uzņēmumi ir informēti par direktīvā paredzētajām tiesībām, tomēr nenozīmē, ka tie šīs tiesības izmanto, un ka tādas vienotas pārraudzības sistēmas trūkums, ar kuru uzrauga vidējos maksājumu termiņus, neskaidrība par dažiem direktīvas pamatjēdzieniem un tirgū pastāvošā nelīdzsvarotība starp lielākiem un mazākiem uzņēmumiem, šķiet, ir galvenie faktori, kas kavē direktīvas efektīvu piemērošanu;

| S. | tā kā maksājumu kavējumi ir daudzšķautņaina un sarežģīta problēma, ko izraisa horizontāli virzītājspēki, kas ir kopīgi visām nozarēm un darījumu veidiem (tādiem kā naudas plūsmas problēmas, nevienādi spēku un lieluma samēri starp uzņēmumiem, piegādes ķēdes struktūra, administratīvā neefektivitāte, slikta kredītresursu pieejamība, zināšanu trūkums par rēķinu un kredītu pārvaldību), un ārējo faktoru (proti, ekonomiskās situācijas un valsts uzņēmējdarbības kultūras) ietekme, nav iespējams izcelt vienu risinājumu, kas ļautu novērst visas problēmas; |
| --- | --- |

S.

tā kā maksājumu kavējumi ir daudzšķautņaina un sarežģīta problēma, ko izraisa horizontāli virzītājspēki, kas ir kopīgi visām nozarēm un darījumu veidiem (tādiem kā naudas plūsmas problēmas, nevienādi spēku un lieluma samēri starp uzņēmumiem, piegādes ķēdes struktūra, administratīvā neefektivitāte, slikta kredītresursu pieejamība, zināšanu trūkums par rēķinu un kredītu pārvaldību), un ārējo faktoru (proti, ekonomiskās situācijas un valsts uzņēmējdarbības kultūras) ietekme, nav iespējams izcelt vienu risinājumu, kas ļautu novērst visas problēmas;

| T. | tā kā priekšlikums direktīvai par netaisnīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē (COM(2018)0173) ietver noteikumus attiecībā uz kavētiem maksājumiem par ātrbojīgiem produktiem un to, ka dalībvalsts izraugās izpildiestādi, kas uzrauga noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā priekšlikums direktīvai par netaisnīgu tirdzniecības praksi starpuzņēmumu attiecībās pārtikas piegādes ķēdē (COM(2018)0173) ietver noteikumus attiecībā uz kavētiem maksājumiem par ātrbojīgiem produktiem un to, ka dalībvalsts izraugās izpildiestādi, kas uzrauga noteikumu ievērošanu;

| U. | tā kā problēmas, kas noved pie maksājumu kavējumiem, ir jārisina, apvienojot juridiskus un brīvprātīgus pasākumus, īstenojot mērķtiecīgas intervences, kurās iesaistīta Komisija, dalībvalstis un uzņēmumu apvienības; tā kā šāds apvienojums ietvertu preventīvus pasākumus, kas vērsti uz problēmām pirms darījuma veikšanas, un korektīvus risinājumus, kas vērsti uz problēmām pēc darījuma pabeigšanas; tā kā jebkādas regulatīvas vai brīvprātīgas intervences gadījumā būtu jāņem vērā attiecīgās ekonomikas nozares specifika; |
| --- | --- |

U.

tā kā problēmas, kas noved pie maksājumu kavējumiem, ir jārisina, apvienojot juridiskus un brīvprātīgus pasākumus, īstenojot mērķtiecīgas intervences, kurās iesaistīta Komisija, dalībvalstis un uzņēmumu apvienības; tā kā šāds apvienojums ietvertu preventīvus pasākumus, kas vērsti uz problēmām pirms darījuma veikšanas, un korektīvus risinājumus, kas vērsti uz problēmām pēc darījuma pabeigšanas; tā kā jebkādas regulatīvas vai brīvprātīgas intervences gadījumā būtu jāņem vērā attiecīgās ekonomikas nozares specifika;

Maksājumu prakses uzlabošana Eiropas Savienībā, apvienojot juridiskus un brīvprātīgus pasākumus

| 1. | uzskata, ka gan Maksājumu kavējumu direktīva, gan valstu tiesību akti par maksājumu kavējumiem būtu jāpiemēro labāk, ātrāk un efektīvāk, ievērojot maksimālos laika ierobežojumus, kas noteikti rēķinu apmaksai, un veicot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot noteikumus par samaksas termiņiem un atturēt no negodīgas prakses; norāda, ka šos pasākumus var klasificēt pēc to būtības (juridiski vai brīvprātīgi), tvēruma (horizontāli vai uz konkrētu nozari attiecināmi) un mērķa (preventīvi, korektīvi vai vērsti uz uzņēmējdarbības kultūras mainīšanu); uzskata, ka vienlaikus dažās dalībvalstīs spēkā esošie tiesību akti un ar pārkāpumiem saistītie pasākumi ir sākuši mainīt valsts pārvaldes kultūru visā ES, proti, maksājumu kavējumi ir kopumā samazinājušies; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka maksājumu kavējumu problēmas risināšanai universālas pieejas nav, jo dažās B2B nozarēs garāki samaksas termiņi, kas jebkurā gadījumā atbilst Direktīvā 2011/7/ES izklāstītajiem noteikumiem, dažos gadījumos var būt atbilstoši uzņēmumu vajadzībām, ņemot vērā katras nozares specifiku; tomēr uzsver, ka būtu jāievieš 30 dienu samaksas termiņš un ka Direktīvā 2011/7/ES atļautie samaksas termiņi, kas pārsniedz 60 dienas, ir nepilnība likumdošanā, kas ļauj vienoties par ilgstošiem termiņiem, kuru dēļ pašiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU, var rasties zaudējumi, lai gan tiek ievērota līgumslēgšanas brīvība starp tirgū esošajiem uzņēmumiem; uzsver, cik svarīgi ir vienmēr nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dominējošā stāvoklī esošiem uzņēmumiem un maziem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2.

Preventīvi pasākumi

| 3. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānosaka stingrāki maksājumu termiņi; norāda, ka dažas dalībvalstis ir ierobežojušas standarta maksājumu termiņu līdz 30 dienām, savukārt tikai dažas dalībvalstis ir ieviesušas maksimālos maksājumu termiņus, no kuriem puses nevar atkāpties; turklāt norāda, ka nozaru līmenī maksimālo maksājumu termiņu ieviešana ir izplatītāka; uzskata, ka tiesību akti, kuros noteikti stingrāki maksājumu termiņi, palīdzētu zināmā mērā samazināt to garumu un, ja vien tie tiktu īstenoti, radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus lieliem un maziem uzņēmumiem; šajā saistībā norāda, ka ar vienveidīgāku un vienkāršāku noteikumu kopumu varētu precizēt, ko parādnieki un kreditori var gaidīt maksājuma kavējuma gadījumā, tādējādi uzlabojot to saimnieciskās darbības prognozējamību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka uzlabota pārredzamība attiecībā uz maksāšanas vēsturi varētu atturēt no maksājumu kavēšanas; uzskata ka piekļuve šai informācijai var būt stimuls publiskām iestādēm un uzņēmumiem uzlabot savu maksājumu praksi un ievērot savas finansiālās saistības; mudina dalībvalstis apsvērt dažādus iespējamos veidus, kā obligāti publicēt informāciju par maksāšanas vēsturi, tādus kā datubāzes vai reģistri, gan privātajā, gan arī publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot obligātas sistēmas, kas sniedz informāciju par labu maksāšanas vēsturi (“nosaukt vārdā un slavēt” jeb “name and fame”), un veicināt maksājumu tūlītējas veikšanas kultūru darījumu attiecībās, cita starpā ņemot vērā faktu, ka laikus veikta samaksa ir izrādījusies gudra uzņēmējdarbības stratēģija, jo atbildīgi maksātāji var vienoties par labākiem darījumu nosacījumiem un paļauties uz uzticamiem piegādātājiem; aicina Komisiju veikt pētījumu par pašreizējām valstu sistēmām, kas sniedz informāciju par labu maksāšanas vēsturi (“nosaukt vārdā un slavēt”) uzņēmumos un publiskās iestādēs, un izpētīt iespēju noteikt šīm sistēmām kopīgus kritērijus ES līmenī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, cik svarīgi ir uzņēmējus, jo īpaši MVU, vairāk informēt un izglītot par kredītu un rēķinu pārvaldību; atgādina, ka efektīva kredītu pārvaldība saīsina vidējo samaksas saņemšanas periodu un tādējādi saglabā optimālu naudas plūsmu, tā mazinot saistību neizpildes risku un palielinot izaugsmes potenciālu; uzskata, ka apmācība būtu jānodrošina arī valsts pārvaldes iestāžu amatpersonām un ka izglītība un atbalsts varētu arī palielināt varbūtību, ka MVU izmantos Maksājumu kavējumu direktīvā paredzētos līdzekļus; norāda, ka MVU diemžēl bieži vien trūkst spēju ieguldīt apmācībā un ka šobrīd ES vai valstu līmenī nav programmu, kas būtu vērstas uz uzņēmumu zināšanu uzlabošanu kredītu un rēķinu pārvaldības jomā; uzskata, ka vairāk ES līdzekļu varētu būtu jānovirza MVU izglītošanai finanšu jomā, tāpēc mudina dalībvalstu iestādes pastiprināt centienus, lai MVU nodrošinātu papildu apmācību kredītu pārvaldības jomā; turklāt uzskata, ka apmācībā un atbalstā būtu jāiekļauj pamatnostādnes par nokavētu maksājumu atgūšanu pārrobežu darījumos, tāpēc aicina Komisiju šīs pamatnostādnes un citu noderīgu informāciju, piemēram, par tiesībām un instrumentiem, kas juridiskos strīdos ar parādniekiem ir pieejami uzņēmējiem, turpināt integrēt informācijas portālā “Tava Eiropa” un atbalstīt uzņēmējdarbību, izmantojot Eiropas Biznesa atbalsta tīklu; |
| --- | --- |

6.

Korektīvie pasākumi

| 7. | aicina dalībvalstis un uzņēmumu apvienības apsvērt iespēju valsts un reģionālā līmenī izveidot bezmaksas un konfidenciālus mediācijas dienestus (mediācija, samierināšana, arbitrāža un lietu izspriešana), kas pieejami visiem uzņēmumiem kā alternatīva tiesvedībai, lai atrisinātu strīdus par maksājumiem un saglabātu darījumu attiecības, kā arī izglītotu uzņēmumus par to tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem maksājumu kavējumu gadījumā; uzsver, ka šādi mediācijas dienesti būtu īpaši noderīgi MVU, kuriem bieži vien nav pietiekamu finanšu līdzekļu, lai risinātu juridiskus strīdus, un kuri tādēļ atsakās no savām tiesībām; turklāt aicina dalībvalstis pienācīgi apsvērt iespēju nodrošināt publisku finansējumu neatkarīgam ombudam, kas atbild par maksājumu kavējumu un nemaksāšanas strīdu izmeklēšanu, atbalstu maziem uzņēmumiem maksājumu kavējumu un nemaksāšanas strīdu atrisināšanā, konsultāciju sniegšanu par rīcību kavētu maksājumu gadījumā un risinājumu ieteikšanu, jo īpaši MVU; prasa dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt tiesu iestāžu efektīvu pieejamību jautājumos, kas saistīti ar parādu atgūšanu pārrobežu darījumos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis panākt valsts tiesību aktu izpildi un veicināt un uzlabot stingrāku kontroli, piemēram, starp lieliem uzņēmumiem, un iedarbīgu, samērīgu un atturošu administratīvo sodu izmantošanu, tādējādi palīdzot uzlabot maksāšanas vēsturi; apgalvo, ka, tā kā publiskās iestādes ir tās, kuras piemēro administratīvos sodus, tieša intervence no šādu iestāžu puses varētu palīdzēt pārvarēt “baiļu faktoru” un atbrīvot kreditorus no atbildības par pasākumu veikšanu pret parādniekiem, jo iestādes tiešā veidā piemērotu tiesību aktus un pēc saviem ieskatiem vērstos pret uzņēmumiem, kuriem ir slikta maksājumu prakse; uzskata, ka administratīvo sodu apjoms un to kumulatīvais raksturs varētu atturēt uzņēmumus no maksājumu kavēšanas, un uzsver, ka šis režīms būtu jāpiemēro pakāpeniski atkarībā no uzņēmuma atbilstības līmeņa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka, neraugoties uz to, ka Maksājumu kavējumu direktīva tika pieņemta 2011. gada februārī un dažas dalībvalstis nesen ieviesa jaunus uzņēmēju aizsardzības mehānismus, tūkstošiem MVU un jaunuzņēmumu visā Eiropā katru gadu bankrotē, gaidot savu rēķinu apmaksu, tostarp no valsts publisko iestāžu puses; mudina Komisiju un dalībvalstis apsvērt veidus, kā obligātā kārtā nodrošināt pienācīgu kompensāciju, piemēram, ar savstarpējo ieskaitu, un citus atbalsta pasākumus, tādus kā, piemēram, garantiju fondi MVU un faktorings uzņēmumiem, kuriem ir parādā publiskas iestādes, lai tie tāpēc nebūtu spiesti bankrotēt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka uzņēmumu nodokļu un sociālā nodrošinājuma parādi būtu jādzēš no nesamaksātām summām, kas tiem pienākas no publiskā sektora iestādēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina dalībvalstis izveidot garantiju fondus MVU, ar kuriem tiktu garantēti tādu MVU parādi bankām, kuriem pienākas nesamaksātas summas no publiskā sektora iestādēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ar dziļām bažām norāda uz situāciju dažās dalībvalstīs, kur publiskās iestādes ir nopietni aizkavējušas maksājumus par precēm un/vai pakalpojumiem, kurus tām piegādājuši uzņēmumi (visvairāk skartā ir veselības nozare), piegādes līgumos iekļāvušas nenodošanas klauzulas un (izmantojot tiesību aktus) nav ļāvušas piegādātājiem panākt savu prasību izpildi tiesās, kā rezultātā šie uzņēmumi ir nonākuši ļoti lielās finansiālās grūtībās vai pat bankrotējuši; uzskata, ka, lai atbalstītu uzņēmumus, kuru finanšu pārvaldību sarežģī aizkavēti maksājumi no publisko iestāžu puses, dalībvalstīm būtu jāievieš ātrākas un efektīvākas PVN atmaksas un parādu piedziņas procedūras, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka maksājumu tūlītējas veikšanas kodeksi un hartas un uzņēmumu sociālās atbildības pasākumi, kā arī iekšējās revīzijas un izpildes kritēriji var palīdzēt radīt atbildīgu maksājumu veikšanas kultūru un nodrošināt godīgas attiecības un uzticēšanos starp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka daži direktīvas jēdzieni, piemēram, “redzami netaisni” attiecībā uz maksājumu termiņiem līgumiskās vienošanās un komercpraksē, un laiks, kad līgumiskie maksājumu termiņi sākas un beidzas, būtu jāprecizē ar Komisijas norādījumiem; ņem vērā arī Tiesas jauno judikatūru par dažu direktīvas jēdzienu interpretāciju (t. i., “uzņēmums”, “komercdarījums” un “redzami netaisni” lietās C-256/15 un C-555/14); |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir svarīgi neļaut publiskajam sektoram atkāpties no direktīvas noteikumiem par maksājumu termiņiem; tāpēc, ņemot vērā Tiesas neseno judikatūru (lieta C-555/14), aicina dalībvalstis un Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka publiskās iestādes saviem piegādātājiem maksā savlaicīgi un ka kreditori automātiski saņem likumiskos nokavējuma procentus un kompensāciju maksājumu kavējumu gadījumā bez vajadzības ierosināt nokavētu maksājumu procedūru, un aicina Komisiju ierosināt automātisku procentu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ātra maksājumu veikšana ir ārkārtīgi svarīga uzņēmumu, jo īpaši MVU, izdzīvošanai un izaugsmei; norāda, ka finanšu un digitālās tehnoloģijas ir izraisījušas apvērsumu maksājumu līdzekļu un ātruma ziņā; tāpēc sagaida strauju pieaugumu elektronisko rēķinu sagatavošanā un tradicionālo maksājumu veidu pakāpenisku aizstāšanu ar inovatīviem maksājumu veidiem (piemēram, ar piegādes ķēdes finansējumu, faktoringu u. c.), lai kreditors varētu saņemt samaksu reāllaikā, tiklīdz ir izrakstīts rēķins; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar lielu interesi atzīmē dažās dalībvalstīs izveidotās procedūras gadījumiem, kad maksājumus kavē publiskas iestādes, proti, centrālā valdība var izdot brīdinājumu vietējai iestādei, ja tā nav savlaicīgi samaksājusi piegādātājiem, un, ja maksājumu kavējumi turpinās, centrālā valdība piegādātājiem par precēm vai pakalpojumiem var maksāt tiešā veidā, apturot maksājumu piešķīrumus neatbilstīgās vietējās iestādes budžetā; uzskata, ka šādai sistēmai, kurā apvienota uzticama publisko struktūru maksāšanas prakses pārraudzība ar efektīvu eskalācijas plānu un par kuru ir plaši informēts tās iedarbināšanas brīdī, šķiet, ir rezultāti, kas pelnījuši dziļāku analīzi, un tā būtu jānodod dalībvalstīm kā labas prakses piemērs; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ar bažām atzīmē Komisijas ziņojuma secinājumus, kuros konstatēts, ka galvenais iemesls, kāpēc kreditoru uzņēmumi neizmanto Maksājumu kavējumu direktīvā noteiktās tiesības, ir bailes sabojāt labas darījumu attiecības; šajā sakarā uzskata, ka būtu jāveic pasākumi, lai MVU būtu vieglāk īstenot ar Maksājumu kavējumu direktīvu tiem piešķirtās tiesības; šajā kontekstā aicina plašāk izskatīt Maksājumu kavējumu direktīvas 7. panta 5. punktā noteikto iespēju organizācijām, kas oficiāli pārstāv uzņēmumus, iesniegt prasību dalībvalstu tiesās, pamatojoties uz to, ka līguma noteikumi vai prakse ir redzami netaisna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzteic atsevišķas nozares līmeņa iniciatīvas dažās dalībvalstīs, saskaņā ar kurām iesaistītās komercsabiedrības ir izstrādājušas apņemšanos, kurā detalizēti izklāstītas konkrētās darbības, ko tās veiks, lai nodrošinātu, ka mazie piegādātāji par piegādātajiem produktiem vai pakalpojumiem samaksu saņems ātrāk; atzīmē, ka pozitīva “vārdā nosaukšana un uzslavēšana” (“name and fame”) varētu dot gaidītos rezultātus, izmantojot pašregulāciju nozares līmenī, un sniegt būtisku atbalstu MVU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver publiskā iepirkuma nozīmi vienotā tirgus darbības uzlabošanā; aicina apsvērt lielāku sinerģiju starp Maksājumu kavējumu direktīvu un publiskā iepirkuma noteikumiem, jo īpaši iespēju līgumslēdzējām iestādēm rīkoties, lai no turpmākiem iepirkumiem varētu izslēgt darbuzņēmējus, kas nepilda savas saistības, ja galvenais darbuzņēmējs apakšuzņēmējiem nemaksā tad, kad tas ir jādara (Publiskā iepirkuma direktīva) (5), plašāk izmantot Publiskā iepirkuma direktīvas 71. panta 3. punktā izklāstīto iespēju konkrētos apstākļos veikt tiešus maksājumus apakšuzņēmējiem un padarīt maksāšanas vēsturi attiecībā uz apakšuzņēmējiem par vienu no kritērijiem, pēc kura publiskā iepirkuma konkursos vērtēt potenciālo darbuzņēmēju finansiālās spējas; aicina dalībvalstis nodrošināt to maksājumu pārredzamību un izsekojamību, ko publiskās iestādes veic darbuzņēmējiem un apakšuzņēmējiem un ko darbuzņēmējs veic apakšuzņēmējiem vai piegādātājiem; |
| --- | --- |

20.

Secinājumi un ieteikumi

| 21. | mudina dalībvalstis uzņemties pilnu atbildību par valsts pārvaldes iestāžu veiktajiem maksājumiem un uzlabot savus tiesību aktus, lai nodrošinātu Maksājumu kavējumu direktīvas pienācīgu īstenošanu visās tās daļās, tostarp atceļot visus valsts tiesību aktus, noteikumus vai publiskā sektora līgumslēgšanas praksi, kas ir pretrunā direktīvas mērķiem, piemēram, aizliegumus vērsties tiesā par publiskā sektora parādiem vai tos nodot; vienlaikus atgādina, ka Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai censtos panākt spēkā esošo saistību pilnīgu un pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt “izlēmīgu pāreju uz maksājumu tūlītējas veikšanas kultūru” (6), veicot piemērotākos pasākumus, tostarp izdodot pamatnostādnes par labāko praksi un, ja nepieciešams un attiecīgā gadījumā, īstenojot likumdošanas iniciatīvas, ņemot vērā iepriekš minētos priekšlikumus, lai izveidotu uzticamu uzņēmējdarbības vidi uzņēmumiem un punktuālas maksājumu veikšanas kultūru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina dalībvalstis uzlabot maksājumu procedūru efektivitāti, īpaši uzsverot, ka pārbaudes procedūras attiecībā uz rēķiniem vai preču un pakalpojumu atbilstību līguma noteikumiem nebūtu jāizmanto, lai mākslīgi pagarinātu maksājumu termiņus, pārsniedzot direktīvā noteiktos ierobežojumus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina dalībvalstīm un Komisijai, ka maksājumu tūlītēja veikšana ir vispārējs priekšnoteikums dzīvotspējīgai uzņēmējdarbības videi un ka tāpēc tā būtu jāiekļauj visās politikas un likumdošanas iniciatīvās, kas skar uzņēmumus (tādās kā uzņēmumu sociālā atbildība, jaunuzņēmumi un platformu un uzņēmumu attiecības); |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot profesionālas publikācijas, reklāmas kampaņas un jebkurus citus instrumentus, lai veicinātu izpratni par līdzekļiem uzņēmumu savstarpējo maksājumu kavējumu novēršanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju atvieglot un veicināt Eiropas uzņēmēju piekļuvi attiecīgām finansējuma iespējām; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 48, 23.2.2011., 1. lpp.

(2)  OV C 76, 28.2.2018., 112. lpp.

(3)  OV C 204, 13.6.2018., 153. lpp.

(4)  Direktīvas 2011/7/ES 6. apsvērums.

(5)  57. panta 4. punkta g) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvā 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK.

(6)  Direktīvas 2011/7/ES 12. apsvērums.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/137 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/137

---

P8_TA(2019)0043

Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību gada pārskats

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību gada pārskatu (2018/2161(INI))

(2020/C 411/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2017. gada darbības pārskatu “Ietekme nākotnē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2017. gada darbības pārskatu “Ietekme nākotnē”,

| — | ņemot vērā EIB 2017. gada finanšu pārskatu un 2017. gada statistikas pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2017. gada finanšu pārskatu un 2017. gada statistikas pārskatu,

| — | ņemot vērā EIB 2018. gada ziņojumu “EIB operācijas Eiropas Savienībā 2017. gadā: rezultāti un ietekme”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2018. gada ziņojumu “EIB operācijas Eiropas Savienībā 2017. gadā: rezultāti un ietekme”,

| — | ņemot vērā EIB 2018. gada ziņojumu “EIB ārpus Eiropas Savienības – 2017. gads: finansēšana ar globālu ietekmi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2018. gada ziņojumu “EIB ārpus Eiropas Savienības – 2017. gads: finansēšana ar globālu ietekmi”,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2017. gada ziņojumu par ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2017. gada ziņojumu par ilgtspēju,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu un tam pievienoto 5. protokolu par EIB Statūtiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu un tam pievienoto 5. protokolu par EIB Statūtiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā EIB 2010. gada 15. decembrī klajā laisto dokumentu “EIB politika attiecībā uz vāji regulētām un nepārredzamām jurisdikcijām un jurisdikcijām, kas nesadarbojas” un 2014. gada 8. aprīlī klajā laisto pielikumu šim dokumentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2010. gada 15. decembrī klajā laisto dokumentu “EIB politika attiecībā uz vāji regulētām un nepārredzamām jurisdikcijām un jurisdikcijām, kas nesadarbojas” un 2014. gada 8. aprīlī klajā laisto pielikumu šim dokumentam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0415/2018),

| A. | tā kā EIB galvenais mērķis ir nodrošināt ilgtermiņa finansējumu un īpašās zināšanas projektu īstenošanai un piesaistīt papildu ieguldījumus, lai palīdzētu sasniegt ES mērķus; |
| --- | --- |

A.

tā kā EIB galvenais mērķis ir nodrošināt ilgtermiņa finansējumu un īpašās zināšanas projektu īstenošanai un piesaistīt papildu ieguldījumus, lai palīdzētu sasniegt ES mērķus;

| B. | tā kā EIB ir vienīgā banka, kas pieder Eiropas Savienības dalībvalstīm un kas pārstāv to intereses; |
| --- | --- |

B.

tā kā EIB ir vienīgā banka, kas pieder Eiropas Savienības dalībvalstīm un kas pārstāv to intereses;

| C. | tā kā EIB tiek uzskatīta par ES finansiālo izpildvaru un galveno institūciju, kas atbalsta publiskās un privātās investīcijas ES, jo vairāk nekā 90 % no EIB aizdevumiem tiek piešķirti Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā EIB tiek uzskatīta par ES finansiālo izpildvaru un galveno institūciju, kas atbalsta publiskās un privātās investīcijas ES, jo vairāk nekā 90 % no EIB aizdevumiem tiek piešķirti Savienības teritorijā;

| D. | tā kā EIB aizdevumu darbības galvenokārt tiek finansētas ar obligāciju emisiju starptautiskajos kapitāla tirgos; |
| --- | --- |

D.

tā kā EIB aizdevumu darbības galvenokārt tiek finansētas ar obligāciju emisiju starptautiskajos kapitāla tirgos;

| E. | tā kā EIB gada finansēšanas programmas apjoms ir aptuveni 60 miljardi EUR; |
| --- | --- |

E.

tā kā EIB gada finansēšanas programmas apjoms ir aptuveni 60 miljardi EUR;

| F. | tā kā 33 % un 37 % obligāciju, ko EIB emitēja attiecīgi 2017. un 2016. gadā, tika emitētas ASV dolāros; |
| --- | --- |

F.

tā kā 33 % un 37 % obligāciju, ko EIB emitēja attiecīgi 2017. un 2016. gadā, tika emitētas ASV dolāros;

| G. | tā kā EIB obligācijām ir augstākā kredītkvalitāte un trīs galvenās kredītreitingu aģentūras Eiropas Investīciju bankai ir piešķīrušas vērtējumu AAA, jo cita starpā tā pieder dalībvalstīm un veic konservatīvu risku pārvaldību, tāpēc aizdevumu portfelis ir stabils un tikai 0,3 % aizdevumu ir ienākumus nenesoši; |
| --- | --- |

G.

tā kā EIB obligācijām ir augstākā kredītkvalitāte un trīs galvenās kredītreitingu aģentūras Eiropas Investīciju bankai ir piešķīrušas vērtējumu AAA, jo cita starpā tā pieder dalībvalstīm un veic konservatīvu risku pārvaldību, tāpēc aizdevumu portfelis ir stabils un tikai 0,3 % aizdevumu ir ienākumus nenesoši;

| H. | tā kā finanšu instrumenti un budžeta garantijas varētu palielināt ES budžeta ietekmi; |
| --- | --- |

H.

tā kā finanšu instrumenti un budžeta garantijas varētu palielināt ES budžeta ietekmi;

| I. | tā kā EIB ir pašsaprotama ES partnere finanšu instrumentu īstenošanā, cieši sadarbojoties ar valsts, reģionālām vai daudzpusējām finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā EIB ir pašsaprotama ES partnere finanšu instrumentu īstenošanā, cieši sadarbojoties ar valsts, reģionālām vai daudzpusējām finanšu iestādēm;

| J. | tā kā EIB ir svarīga loma arī ārpus ES saistībā ar tās aizdošanas darbībām kā pasaulē lielākajam daudzpusējam aizņēmējam un aizdevējam; |
| --- | --- |

J.

tā kā EIB ir svarīga loma arī ārpus ES saistībā ar tās aizdošanas darbībām kā pasaulē lielākajam daudzpusējam aizņēmējam un aizdevējam;

| K. | tā kā EIB turpina stiprināt Eiropas integrāciju un tās loma kopš finanšu krīzes sākuma 2008. gadā ir izrādījusies vēl svarīgāka; |
| --- | --- |

K.

tā kā EIB turpina stiprināt Eiropas integrāciju un tās loma kopš finanšu krīzes sākuma 2008. gadā ir izrādījusies vēl svarīgāka;

| L. | tā kā EIB korporatīvajā darbības plānā (KDP) laikposmam no 2017. gada līdz 2019. gadam noteiktajās prioritātēs galvenā uzmanība ir veltīta stratēģijas “Eiropa 2020” — stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei — mērķiem enerģijas, transporta un mobilitātes, veselības, lauku infrastruktūras attīstības un lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības atbalsta, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu, vides un inovācijas jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā EIB korporatīvajā darbības plānā (KDP) laikposmam no 2017. gada līdz 2019. gadam noteiktajās prioritātēs galvenā uzmanība ir veltīta stratēģijas “Eiropa 2020” — stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei — mērķiem enerģijas, transporta un mobilitātes, veselības, lauku infrastruktūras attīstības un lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības atbalsta, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un uzņēmumu ar vidēji lielu kapitālu, vides un inovācijas jomā;

| M. | tā kā EIB grupai būtu jāsaglabā augsta kredītvērtība kā būtisks līdzeklis tās darījumdarbības modelī un kvalitatīvs drošu aktīvu portfelis ar stabiliem investīciju projektiem saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un visi finanšu instrumenti tās portfelī, |
| --- | --- |

M.

tā kā EIB grupai būtu jāsaglabā augsta kredītvērtība kā būtisks līdzeklis tās darījumdarbības modelī un kvalitatīvs drošu aktīvu portfelis ar stabiliem investīciju projektiem saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un visi finanšu instrumenti tās portfelī,

EIB sasniegumi pēdējos 60 gados

| 1. | apsveic EIB ar 60 veiksmīgas darbības gadiem, kuru laikā tā ir investējusi 1,1 triljonu EUR un finansējusi 11 800 projektus 160 valstīs kā pasaulē lielākais daudzpusējais aizņēmējs un aizdevējs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka ar 2015. un 2016. gadā apstiprināto EIB grupas aizdevumu palīdzību ES tiks atbalstītas investīcijas 544 miljardu EUR apmērā, nodrošināts 2,3 % papildinājums IKP un līdz 2020. gadam tiks radīti 2,25 miljoni darbvietu; aicina EIB vēl vairāk attīstīt savas darbības, veicinot ilgtermiņa un ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka EIB var veidot tirgus atbilstīgi Eiropas Savienības politikas mērķiem; atzīst EIB spēju veikt pretcikliskus ieguldījumus, risinot jautājumus saistībā ar nepietiekamu attīstību un recesiju, ko izraisījusi finanšu krīze un MVU un inovatīvu projektu autoru grūtības saņemt finansējumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver EIB svarīgo nozīmi, pildot Eiropas Savienības bankas funkcijas, jo EIB ir vienīgā starptautiskā finanšu iestāde, kas pilnīgi pieder ES dalībvalstīm un kuras darbība ir balstīta tikai uz ES politiku un standartiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa stiprināt EIB konsultatīvās darbības un kopā ar Komisiju, dalībvalstīm un valstu oficiālajām attīstību veicinošām finanšu iestādēm novērst sistēmiskos trūkumus, kas noteiktiem reģioniem vai valstīm neļauj pilnvērtīgi izmantot EIB finansiālās darbības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka no uzlabotas finansējuma pieejamības labumu varētu gūt 700 000 MVU, un norāda, ka saskaņā ar EIB Ekonomikas departamenta un Komisijas Kopīgā pētniecības centra aplēsēm ar ESIF darbībām jau ir atbalstīta vairāk nekā 750 000 darbvietu radīšana (sagaidāms, ka līdz 2020. gadam šis skaitlis palielināsies līdz 1,4 miljoniem) un ka Junkera plāns ir nodrošinājis ES IKP pieaugumu par 0,6 % (sagaidāms, ka līdz 2020. gadam tas nodrošinās attiecīgo pieaugumu par 1,3 %); |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka EIB ir īstenojusi ekonomiskās noturības iniciatīvu, kas vērsta uz to, lai palīdzētu Rietumbalkānu valstīm un ES dienvidu kaimiņreģiona valstīm risināt problēmas, kuras radījusi neatbilstīga migrācija un piespiedu pārvietošana; prasa palielināt finansējumu šai iniciatīvai un pastiprināt EIB iesaistīšanos šajos reģionos, lai atbalstītu humanitāros pasākumus, darbvietu radīšanu, ekonomikas izaugsmi un infrastruktūras uzlabojumus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas ārējo investīciju plāna (EEIP) pirmo projektu apstiprināšanu Āfrikā un cer, ka EIB loma šajā ziņā būs vēl spēcīgāka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka 2017. gadā vien tika apstiprināts 901 projekts, kas ir rekordliels skaits, un vairāk nekā 78 miljardi EUR no šiem projektiem piešķirtā finansējuma bija saistīti ar inovāciju, vidi, infrastruktūru un maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver EIB darbības, kas ir vērstas uz ekonomiskās un sociālās kohēzijas atbalstīšanu, pēdējo 10 gadu laikā vairāk nekā 200 miljardu EUR finansējuma piešķirot reģioniem; |
| --- | --- |

9.

Vispārīgas piezīmes

| 10. | atzinīgi vērtē pasākumus, ko EIB ir veikusi, lai labāk izmērītu savu investīciju ietekmi, nevis tikai sniegtu datus par nodrošinātā finansējuma apjomu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka EIB uz krīzi ir reaģējusi, būtiski izvēršot savas darbības; uzskata, ka EIB ir bijusi pozitīva loma investīciju nepietiekamības mazināšanā; tā kā ekonomiskie apstākļi pašlaik normalizējas, mudina EIB īpašu uzmanību pievērst privāto investīciju izstumšanas riskam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka EIB darbības būtiski veicināja ekonomikas atveseļošanos pēc krīzes un uzlaboja investīciju līmeni, kas dažādās dalībvalstīs, reģionos un nozarēs joprojām ir nevienmērīgs; aicina EIB turpināt investēt ES dalībvalstīs, lai veicinātu to ekonomikas atveseļošanos; uzstāj, ka īpašs uzsvars būtu jāliek uz inovācijas un to infrastruktūras nozaru finansēšanu, kurās investīciju nepietiekamība ir īpaši būtiska; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka gandrīz trešdaļa EIB finansējuma ir izteikta dolāros, kas pakļauj banku iespējamām ASV sankcijām; prasa EIB pakāpeniski samazināt finansējuma izteikšanu dolāros; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka Eiropas Revīzijas palāta katru gadu revidē EIB; ņem vērā diskusijas par iespēju ieviest prasību, ka ECB uzrauga EIB aizdevumu darbības; brīdina, ka tas var būtiski ietekmēt EIB būtību, darbību un pārvaldību; |
| --- | --- |

14.

Inovācija un prasmes

| 15. | atzīst, ka EIB prioritāti piešķir inovācijai un prasmēm nolūkā veicināt izaugsmi un nodrošināt Eiropas ilgtermiņa konkurētspēju, par ko liecina tas, ka EIB aizdevumi 2017. gadā sasniedza 13,9 miljardus EUR, tostarp piešķirtus 7,4 miljoniem ātrgaitas digitālo savienojumu un 36,8 miljonu viedo skaitītāju uzstādīšanai; |
| --- | --- |

15.

Vide un ilgtspēja

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka 2017. gadā EIB aizdeva 16,6 miljardus EUR projektiem, kuri atbalsta tās vides politikas mērķus, finansēja projektus tādās jomās kā vides aizsardzība, atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektivitāte, bioloģiskā daudzveidība, tīrs gaiss, tīrs ūdens, ūdens resursu un atkritumu apsaimniekošana un ilgtspējīgs transports, kā arī uzņēmās saistības izsniegt aizdevumus klimata jomā tādā apmērā, kas pārsniedz 25 % no kopējiem aizdevumiem visās tās publiskās politikas jomās, pārsniedzot sākotnējās saistības par 3,2 %; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ES iestādēm būtu jārāda piemērs finansēšanas ilgtspējas nodrošināšanā; atzīst EIB kā pasaulē lielākā zaļo obligāciju emitenta statusu un to, ka šīs klimata obligācijas investoriem piedāvā pārredzamu saikni ar atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes projektiem, kas gūst labumu no EIB zaļo obligāciju emisijas ieņēmumiem, pamatojoties uz EIB ziņošanas sistēmu par projektu nodrošinātajiem ieguvumiem klimata jomā, tostarp tādiem ietekmes rādītājiem kā novērstās siltumnīcefekta gāzu emisijas, absolūto emisiju līmenis, ietaupītais enerģijas patēriņš un uzstādītā papildu ražošanas jauda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | šajā saistībā atzinīgi vērtē ilgtspējas izpratnes obligāciju pirmo emisiju — 500 miljonus EUR, kas tiks atvēlēti ļoti ietekmīgiem projektiem ar mērķi atbalstīt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, vienlaikus ar stingriem pārredzamības un tirgus standartiem nodrošinot sociāli atbildīgu investoru uzticību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka EIB ir sasniegusi savu 25 % mērķi, ko noteikusi ar klimata jomu saistītam finansējumam; ar bažām atzīmē, ka Komisija turpretim 20 % mērķi nav sasniegusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka ir izstrādāta iniciatīva “Energoviedu ēku vieda finansēšana”, kuras mērķis ir nodrošināt investīcijas dzīvojamo māju energoefektivitātes projektos, kas pievilcīgāki privātiem investoriem, garantijai prātīgi izmantojot ES dotācijas; atzinīgi vērtē arī to, ka EIB nesen ir sākusi investēt sociālajos mājokļos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iesaka EIB pieņemt enerģētikas stratēģiju, kas ir pilnīgi saderīga ar Parīzes nolīguma mērķiem, ņemot vērā pētījumu rezultātus un ieteikumus, kas ir iekļauti Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumā par to, kāda ietekme būtu globālās temperatūras pieaugumam par 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un par saistītajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas veidiem, ņemot vērā nepieciešamību stiprināt globālo reakciju uz klimata pārmaiņu radīto apdraudējumu, ilgtspējīgu attīstību un centieniem izskaust nabadzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina EIB turpināt aizdevumu piešķiršanu Eiropas enerģētikas politikas mērķu atbalstam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina EIB turpināt īstenot projektus, kas ir saistīti ar klimata pārmaiņām un vides aizsardzību, ņemot vērā, ka ES ir viena no Parīzes nolīguma parakstītājām, un atgādina par ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt emisijas vismaz par 40 %; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka EIB finansējumam ir liela nozīme atjaunojamās enerģijas kapacitātes palielināšanā un energoefektivitātes uzlabošanā tādās nozarēs kā rūpniecība un transports; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina EIB sadarboties ar maziem tirgus dalībniekiem un kopienu kooperatīviem, lai sāktu apkopot maza mēroga projektus atjaunojamās enerģijas jomā nolūkā padarīt tos atbilstīgus EIB finansējuma saņemšanai; |
| --- | --- |

25.

Infrastruktūra

| 26. | uzsver EIB sniegto atbalstu drošai un efektīvai energoapgādes, transporta un pilsētu teritoriju infrastruktūrai, 2017. gadā parakstot aizdevumus 18 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu savas infrastruktūras politikas mērķi, un aizdevumiem pilsētu attīstībai nodrošinot vairāk nekā 22 miljardus EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina EIB turpināt aizdevumu piešķiršanu Eiropas enerģētikas politikas mērķu atbalstam; |
| --- | --- |

27.

MVU un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu

| 28. | atzinīgi vērtē EIB grupas spēcīgo atbalstu MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu — kopējās investīcijas 29,6 miljardu EUR apmērā, kas labvēlīgi ietekmēja 287 000 uzņēmumus, kuros nodarbināti 3,9 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka saskaņā ar EIB sniegto informāciju lieli uzņēmumi divreiz biežāk nekā MVU ir novatori un ka pastāv par 50 % lielāka iespējamība, ka novatoriskiem jauniem uzņēmumiem ir ierobežotāka pieeja kreditēšanai nekā citiem uzņēmumiem; mudina EIB atbalstīt mazākus uzņēmumus, piešķirot tiem mazākus aizdevumus, lai panāktu lielāku ietekmi uz plašāku Eiropas ekonomikas daļu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ņemot vērā MVU stratēģisko lomu, uzskata, ka bankas stratēģijā attiecībā uz MVU būtu jāparedz EIB administratīvo un konsultatīvo spēju stiprināšana, lai sniegtu informāciju un tehnisko atbalstu MVU saistībā ar projektu izstrādi un pieteikšanos finansējumam; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē EIB Vides un sociālajā rokasgrāmatā izklāstītos desmit standartus, kas kalpo par priekšnoteikumu dalībai EIB aizdošanas operācijās, tostarp tādās jomās kā piesārņojuma novēršana un mazināšana, bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas, ar klimatu saistīti standarti, kultūras mantojums, piespiedu pārvietošana, neaizsargātu grupu tiesības un intereses, nodarbinātības standarti, darba drošība un sabiedrības veselība, drošums un drošība un ieinteresēto personu iesaistīšanās; |
| --- | --- |

31.

Pārskatatbildība, pārredzamība un komunikācija

| 32. | mudina EIB un tās ieinteresētās personas apsvērt reformas, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu EIB pārvaldības demokratizāciju un uzlabotu tās operāciju pārredzamību un ilgtspēju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina EIB pastiprināt komunikācijas centienus; uzskata, ka ir ļoti svarīgi iesaistīt ES iedzīvotājus, lai labāk izskaidrotu savu politikas pasākumu mērķi; šajā saistībā uzskata, ka ir jāapsver iespēja stiprināt EIB finansēšanas spēju, cita starpā tā konkrēti parādot ES ieguldījumu iedzīvotāju ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ar bažām norāda, ka vispārējie administratīvie izdevumi turpina palielināties, ko primāri izraisa ar personālu saistītu izmaksu pieaugums; brīdina par risku, ka EIB kapitāla bāzei arī turpmāk var palielināties izmaksu/ienākumu attiecība; prasa EIB saglabāt izmaksu kontroli un vienkāršu un efektīvu vadības struktūru un nepieļaut virzību uz tādu vadības struktūru, kurā ir liels administratīvo darbinieku skaits; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ņem vērā EIB nesen panāktos pārredzamības uzlabojumus saskaņā ar pārskatīto ESIF regulu, piemēram, publicējot Valdes protokolus un ar ESIF galvojumu atbalstīto projektu rezultātu pārskatu, un neatkarīgās investīciju komitejas lēmumu pamatojumu; saprot, ka banka nevar izpaust sensitīvu komercinformāciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka EIB grupas pārredzamības politika balstās uz informācijas atklāšanas prezumpciju un ka ikviens var piekļūt EIB grupas dokumentiem un informācijai; aicina EIB vēl vairāk uzlabot pārredzamību, piemēram, publicējot detalizētus protokolus un piešķirot piekļuvi informācijai gan iekšēji — Parlamentam un citām iestādēm, gan sabiedrībai, jo īpaši attiecībā uz līgumu slēgšanas un apakšlīgumu slēgšanas sistēmu, iekšējās izmeklēšanas rezultātiem un darbību un programmu atlasi, uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka viena no būtiskajām problēmām, ar ko EIB saskaras, ir pienācīga uzraudzība; uzskata — ņemot vērā bankas lomu un institucionālo sistēmu, ir nepieciešama uzraudzības struktūra; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pieņem zināšanai EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma politikas un procedūru pārskatīšanu; atgādina savu nostāju par EIB sūdzību izskatīšanas mehānismu, kas ir izteikta 2018. gada 3. maija rezolūcijā par 2016. gada ziņojumu par EIB finansiālās darbības kontroli (1); mudina EIB nodrošināt par sūdzību izskatīšanas mehānismu atbildīgā biroja neatkarību un efektivitāti un vēl vairāk samazināt birokrātiju, palielināt savu spēju veikt makroekonomisko analīzi un panākt dzimumu līdzsvarotāku pārstāvību vadošajos amatos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka rezultātu mērījumu lapas investīciju projektiem, uz kuriem attiecas ES garantija, tagad pēc pieprasījuma ir jāiesniedz Parlamentam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ir jānodrošina augsts pārredzamības līmenis attiecībā uz EIB izmantotiem finanšu starpniekiem (it īpaši komercbankām, bet arī mikrofinansēšanas institūcijām un kooperatīviem), lai nodrošinātu, ka ar starpnieku palīdzību izsniegtajiem aizdevumiem tiek piemērotas tādas pašas pārredzamības prasības kā citu veidu aizdevumiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē EIB ekonomiskās noturības iniciatīvu (ENI) kā daļu no ES kopīgās atbildes uz migrācijas un bēgļu krīzi un to, ka šajā iniciatīvā galvenā uzmanība veltīta migrācijas pamatcēloņu novēršanai; uzstāj uz nepieciešamību to cieši koordinēt un papildināt ar ES ārējo investīciju plānu; atzīmē, ka saskaņā ar pašreizējām aplēsēm no 26 ENI projektiem un 2,8 miljardu EUR investīcijām labumu gūs vairāk nekā 1 500 mazāki uzņēmumi un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu un ka līdz ar to šie projekti un investīcijas palīdzēs uzturēt vairāk nekā 100 000 darbvietu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina EIB, balstoties uz ESIF gūto pieredzi, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu maksimālus gaidāmās programmas InvestEU rezultātus, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajai un sociālajai nevienlīdzībai un dalībvalstīm, kas ir cietušas no ekonomikas krīzes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē dienvidu kaimiņreģionam un Rietumbalkānu valstīm paredzētā ENI finansējuma palielinājumu par 6 miljardiem EUR piecu gadu laikposmā, sākot no 2016. gada oktobra, papildus jau ieplānotajiem 7,5 miljardiem EUR, kā arī galvenās uzmanības veltīšanu ilgtspējīgai un ļoti svarīgai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver ekonomikas noturības attīstīšanas nozīmi uzņēmējās un tranzīta valstīs, ko panāk, atbalstot darbvietu radīšanu un vietējiem, kā arī pārvietotajiem iedzīvotājiem nepieciešamās infrastruktūras būvniecību; atzinīgi vērtē to, ka bēgļu kopienas arī var izmantot iespējas palielināt savu pašpaļāvību un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; uzsver, ka investīcijām ekonomikas noturībā būtu jāpalīdz uzlabot reģionu sagatavotību turpmākiem ārējiem satricinājumiem un palielināt stabilitāti nestabilās valstīs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ņem vērā ESIF trešo gadadienu un atzīst tā sasniegumus, paužot atzinību par to, ka kopš tā laika, kad likumdevēji apstiprināja ESIF regulu (Regula (ES) 2015/1017) (2), visā Savienībā ir piesaistīti ieguldījumi 335 miljardu EUR apmērā un atbilstīgi šiem ieguldījumiem apstiprinātas 898 operācijas visās 28 dalībvalstīs, turklāt divas trešdaļas no šā ieguldījumu apjoma piesaistītas no privātiem resursiem, kā arī pauž atzinību par to, ka ir pārsniegts 2015. gadā noteiktais sākotnējais mērķis piesaistīt ieguldījumus 315 miljardu EUR apmērā; vērš uzmanību uz Eiropadomes un Eiropas Parlamenta lēmumu pagarināt ESIF darbības termiņu līdz 2020. gadam un palielināt tā finansēšanas spējas līdz 500 miljardiem EUR; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir jāpaātrina darbs saistībā ar kapitāla tirgu savienības izveidi, tādējādi ļaujot EIB vairāk koncentrēties uz tirgus nepilnību novēršanu un nodrošināt finansējumu ļoti riskantiem projektiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkārtoti atzīst nepieciešamību nodrošināt nepārtrauktību, atbalstot tirgus virzītus mehānismus, piemēram, ESIF, kas veicina ilgtermiņa investīcijas reālajā ekonomikā, mobilizē privātās investīcijas un rada būtisku makroekonomisko ietekmi un darbvietas nozarēs, kas ir svarīgas Savienības nākotnei arī pēc pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina savlaicīgi izveidot turpinājuma iniciatīvu laikposmam pēc 2020. gada, lai nodrošinātu nepieciešamo nepārtrauktību, un tajā būtu jāiekļauj no ESIF gūtā pieredze un jāsaglabā galvenie panākumu faktori; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka EIB grupai ir bijusi būtiska nozīme ESIF panākumos, jo saņēmējiem un starpniekiem tā ir vienīgā sarunu partnere un ekskluzīva īstenošanas partnere; uzskata — lai izvairītos no dublēšanās, visās turpmākajās InvestEU programmās Eiropas Investīciju bankai ir jābūt ES pašsaprotamajai partnerei, kas veic bankas uzdevumus (valsts kase, aktīvu pārvaldība, riska novērtējums) saistībā ar finanšu instrumentu īstenošanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina EIB grupu pastiprināt sadarbību ar valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm un aicina EIB turpināt šādā garā, lai nodrošinātu iesaistošu komunikāciju un turpinātu attīstīt konsultācijas un tehnisko palīdzību nolūkā ilgtermiņā atbalstīt ģeogrāfisku līdzsvaru; atzīmē saistībā ar ESIF projektiem gūto ļoti dažādo pieredzi; atbalsta un veicina turpmāku paraugprakses apmaiņu starp EIB un dalībvalstīm, lai uzlabotu ekonomisko efektivitāti; |
| --- | --- |

50.

Aizdevumi ārpus Eiropas Savienības

| 51. | atzinīgi vērtē EIB svarīgo lomu finansējuma piešķiršanā ārpus ES, veicot ārējo aizdevumu darbības; uzsver to, ka EIB efektīvi pārvalda ārējo aizdevumu mandātu, kā 2018. gada jūnijā tika apliecināts neatkarīgā novērtējumā, atzīstot tā nozīmi un efektivitāti ES finansējuma sniegšanā trešām valstīm par minimālām izmaksām no Savienības budžeta; prasa Eiropas Revīzijas palātai sagatavot īpašu ziņojumu par EIB ārējo aizdevumu darbības rezultātiem un atbilstību ES politikas nostādnēm; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka EIB arī turpmāk būtu jāuzņemas vadošā loma trešām valstīm paredzētu jaunu finansēšanas mehānismu izveidē, vienlaikus nodrošinot, ka šie mehānismi ir tādu vietējo uzņēmēju interesēs, kuri vēlas nodibināt vietējos uzņēmumus — bieži vien mikrouzņēmumus vai mazus uzņēmumus —, tādējādi pirmkārt un galvenokārt sniedzot ieguldījumu vietējā ekonomikā, kam EIB lēmumos par aizdevumiem tiek piešķirta prioritāte; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka EIB būtu jāturpina pašreizējās ārpolitikas darbības, tostarp izmantojot tādus instrumentus kā, piemēram, aizdevumu mandātus attiecībā uz trešām valstīm; atzinīgi vērtē to, kā EIB pārvalda ĀKK investīciju mehānismu, galvenokārt atbalstot projektus, kuri veicina privātā sektora attīstību; šajā saistībā uzsver, ka ir būtiski, lai EIB kā ES galvenā divpusējā finanšu instrumenta loma tiktu skaidri atspoguļota struktūrā, kas attiecas uz finansēšanu ārpus ES laikposmā pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka EIB darbības jāīsteno, nodrošinot pilnīgu atbilstību citām Eiropas Savienības politikas jomām un darbībām saskaņā ar LESD 7. pantu un Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, cik svarīga ir EIB ikgadējā ziņošana par to, kā tās darbībās ārpus Savienības tiek ievērots politikas saskaņotības princips, kas nosaka Savienības ārējo darbību, ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Parīzes klimata nolīgums; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina EIB, ka tai jārīkojas atbilstoši ārējo aizdevumu mandātā paredzētajam uzdevumam veicināt attīstību, lai nodrošinātu, ka investīcijas jaunattīstības valstīs sniedz vietējām nodokļu iestādēm ieņēmumus, kas tām pienākas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ņem vērā to, ka pusē no visām EIB aizdevumu operācijām, kas veiktas saskaņā ar ārējo aizdevumu mandātu, līdzekļus saņem vietējie finanšu starpnieki ar mērķi veicināt mikroaizdevumus, un prasa EIB sniegt pilnīgāku un sistemātiskāku informāciju par tās finanšu starpnieku veiktajiem tālākaizdevumiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atgādina, ka EIB darbībām jāatspoguļo Savienības iekšējā un ārējā politika; uzsver, ka tās kreditēšanas noteikumiem būtu jāveicina attiecīgo politikas mērķu sasniegšana un jo īpaši Savienības perifēro reģionu attīstība, veicinot izaugsmi un nodarbinātību; aicina EIB vēl vairāk pastiprināt tehniskās palīdzības mehānismu un aktīvāk sniegt finanšu konsultācijas vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm posmā pirms projektu apstiprināšanas, lai tādējādi atvieglotu pieejamību un iesaistītu visas dalībvalstis, it īpaši tās, kurās ir viszemākais apstiprināto projektu īpatsvars; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina EIB veikt būtiskas investīcijas austrumu kaimiņreģiona valstīs īstenojamajā pārejā vides jomā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina EIB intensīvāk strādāt pie pasaules mēroga finansēšanas operācijām, cenšoties dažādot savas investīcijas tādās jomās kā energoefektivitāte, atjaunojamo energoresursu enerģija un aprites ekonomika, jo tajās ir vajadzīga vērienīgāka rīcība, kas sniedzas pāri vienas valsts robežām, aptverot reģionus, valsts pārvaldes vienības un mazākus uzņēmumus, un prasa līdzekļus vairs neieguldīt projektos, kas var nopietni apdraudēt vidi un dabas resursus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver EIB finansēšanas darbību nozīmi austrumu kaimiņreģionā; prasa EIB palielināt savu kreditēšanas darbību austrumu kaimiņreģionā, lai atbalstītu investīcijas valstīs, kuras īsteno ar ES noslēgtus asociācijas nolīgumus; |
| --- | --- |

61.

Nodokļu saistību izpilde

| 62. | atzinīgi vērtē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas satvaru, ko EIB pieņēma 2018. gada janvārī, nosakot pamatprincipus, kas EIB grupas darbībās regulē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un saistītos integritātes aspektus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē progresu, ko EIB ir panākusi, pieņemot visaugstākos standartus, lai novērstu krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, kā arī nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu, pilnībā piemērojot ES politikas nostādnes un standartus, piemēram, ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas; šajā sakarā aicina EIB izbeigt sadarbību ar starpniekiem, valstīm un jurisdikcijām, kas ir iekļautas minētajā sarakstā; uzsver — ir absolūti nepieciešams, lai EIB saglabātu nepārtrauktu modrību un pielāgotu savas darbības pastāvīgi mainīgajiem apstākļiem saistībā ar šādu praksi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mudina EIB turpināt veikt pastiprinātas uzticamības pārbaudes attiecībā uz katru darbību, kurai ir konstatēti augstāka riska faktori, piemēram, saistība ar neatbilstīgu jurisdikciju, nodokļu riska rādītāji un operācijas ar sarežģītām vairāku jurisdikciju struktūrām neatkarīgi no tā, vai pastāv saistība ar neatbilstīgu jurisdikciju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt kvalitatīvu informāciju par galīgajiem saņēmējiem un efektīvi novērst darījumus ar finanšu starpniekiem, piemēram, komercbankām un ieguldījumu sabiedrībām, kuriem ir slikta reputācija saistībā ar pārredzamību, krāpšanu, korupciju, organizēto noziedzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē to, ka EIB ņem vērā nodokļu ietekmi valstīs, kurās tā veic investīcijas, un to, kā šīs investīcijas veicina ekonomikas attīstību, darbvietu radīšanu un nevienlīdzības mazināšanu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina EIB pastiprināt komunikācijas centienus; uzskata, ka ir ļoti svarīgi iesaistīt ES iedzīvotājus, lai labāk izskaidrotu savas politikas pasākumu mērķus un tādējādi konkrēti parādītu ES ieguldījumu iedzīvotāju ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

67.

| 68. | sagaida, ka EIB pielāgos savas iekšējās politikas nostādnes, tajās atspoguļojot jaunāko pieņemto tiesisko regulējumu, lai līdz ar cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas cīnītos arī pret nodokļu apiešanu, kā tas izklāstīts Komisijas 2018. gada 21. marta paziņojumā par to, ka ES tiesību aktos, ar ko pārvalda jo īpaši finanšu un investīciju darījumus, noteiktas jaunas prasības pret nodokļu apiešanu (C(2018)1756); |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina EIB sadarboties ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un valsts pārvaldes iestādēm, lai nepieļautu krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

69.

Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES (Brexit)

| 70. | mudina Brexit sarunu vedējus panākt vienošanos par pakāpenisku Apvienotās Karalistes dalības pārtraukšanu EIB portfelī, kuru veido arī Apvienotās Karalistes iemaksa, par Apvienotās Karalistes iemaksātā kapitāla atlīdzināšanu un par EIB un tās aktīvu turpmāku aizsardzību Apvienotajā Karalistē; uzsver, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES nedrīkst ietekmēt EIB piešķirto AAA vērtējumu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa rast taisnīgu risinājumu attiecībā uz EIB darbiniekiem no Apvienotās Karalistes; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē to, ka tiek veidotas reģionālas investīciju platformas, lai novērstu tirgus nepilnības un nodrošinātu konkrētas valstu vajadzības; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vēlreiz uzsver, ka EIB finansējuma ģeogrāfiskajam pārklājumam ir jākļūst vienmērīgākam — 2017. gadā 70 % no EIB finansējuma saņēma sešas dalībvalstis, kaut gan viens no EIB mērķiem ir ekonomiska un sociāla kohēzija Savienībā; tā vietā pieprasa nodrošināt projektu un investīciju dinamisku, taisnīgu un pārredzamu ģeogrāfisko sadalījumu starp dalībvalstīm, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0198.

(2)  OV L 169, 1.7.2015., 1.lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/145 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/145

---

P8_TA(2019)0044

Diferencēta integrācija

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par diferencētu integrāciju (2018/2093(INI))

(2020/C 411/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. marta dokumentu “Baltā grāmata par Eiropas nākotni. Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” (COM(2017)2025) un tam pievienotos pārdomu dokumentus par ES finanšu nākotni, Eiropas aizsardzības nākotni, ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, globalizācijas iespēju izmantošanu un Eiropas sociālo dimensiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 1. marta dokumentu “Baltā grāmata par Eiropas nākotni. Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” (COM(2017)2025) un tam pievienotos pārdomu dokumentus par ES finanšu nākotni, Eiropas aizsardzības nākotni, ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu, globalizācijas iespēju izmantošanu un Eiropas sociālo dimensiju,

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par konstitucionālajām problēmām, kas saistītas ar vairāku līmeņu pārvaldību Eiropas Savienībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par konstitucionālajām problēmām, kas saistītas ar vairāku līmeņu pārvaldību Eiropas Savienībā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0402/2018); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0402/2018);

| A. | tā kā diferencēta integrācija ir jēdziens ar daudzām nozīmēm, kurās ietvertas dažādas parādības, gan no politiskā, gan arī tehniskā viedokļa; |
| --- | --- |

A.

tā kā diferencēta integrācija ir jēdziens ar daudzām nozīmēm, kurās ietvertas dažādas parādības, gan no politiskā, gan arī tehniskā viedokļa;

| B. | tā kā integrācijas procesus Eiropas Savienībā raksturo strauji pieaugošs tādu situāciju skaits un dažādība, kas ietver atšķirīgu integrāciju gan primāro, gan sekundāro tiesību aktu kontekstā; |
| --- | --- |

B.

tā kā integrācijas procesus Eiropas Savienībā raksturo strauji pieaugošs tādu situāciju skaits un dažādība, kas ietver atšķirīgu integrāciju gan primāro, gan sekundāro tiesību aktu kontekstā;

| C. | tā kā atkarībā no nacionālā konteksta ievērojami atšķiras diferencētas integrācijas jēdziena politiskā izpratne; tā kā dažās dalībvalstīs, kuras ilgāku laiku ir bijušas Savienības dalībvalstis, šim jēdzienam ir pozitīva nozīme un tas tiek saistīts ar ideju par “celmlaužu grupas” izveidi, lai panāktu straujāku progresu integrācijas padziļināšanā, savukārt dalībvalstīs, kuras ir nesen pievienojušās Savienībai, šis jēdziens bieži tiek uztverts kā ceļš uz pirmās klases un otrās klases Savienības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā atkarībā no nacionālā konteksta ievērojami atšķiras diferencētas integrācijas jēdziena politiskā izpratne; tā kā dažās dalībvalstīs, kuras ilgāku laiku ir bijušas Savienības dalībvalstis, šim jēdzienam ir pozitīva nozīme un tas tiek saistīts ar ideju par “celmlaužu grupas” izveidi, lai panāktu straujāku progresu integrācijas padziļināšanā, savukārt dalībvalstīs, kuras ir nesen pievienojušās Savienībai, šis jēdziens bieži tiek uztverts kā ceļš uz pirmās klases un otrās klases Savienības dalībvalstīm;

| D. | tā kā diferencēta integrācija attiecas arī uz daudziem dažādiem mehānismiem, kuriem var būt ļoti dažāda ietekme uz Eiropas integrāciju; tā kā ir jāizšķir ar laiku saistīta diferenciācija vai vairāku ātrumu Eiropa, kurai mērķi ir vieni un tie paši, taču to sasniegšanas ātrums ir dažāds, veidu diferenciācija, vai tā dēvētā à la carte Eiropa, kā arī telpiskā diferenciācija, kas bieži tiek dēvēta par mainīgo ģeometriju; |
| --- | --- |

D.

tā kā diferencēta integrācija attiecas arī uz daudziem dažādiem mehānismiem, kuriem var būt ļoti dažāda ietekme uz Eiropas integrāciju; tā kā ir jāizšķir ar laiku saistīta diferenciācija vai vairāku ātrumu Eiropa, kurai mērķi ir vieni un tie paši, taču to sasniegšanas ātrums ir dažāds, veidu diferenciācija, vai tā dēvētā à la carte Eiropa, kā arī telpiskā diferenciācija, kas bieži tiek dēvēta par mainīgo ģeometriju;

| E. | tā kā diferenciācija ir bijusi stabila Eiropas integrācijas iezīme ne tikai ES kompetences jomās, bet arī citur, un tā dažkārt ir ļāvusi vienlaikus padziļināt un paplašināt ES; tā kā līdz ar to nav iespējams stāties pretī diferenciācijai un integrācijai, ne arī uzskatīt diferenciāciju par inovatīvu Savienības nākotnes ceļu; |
| --- | --- |

E.

tā kā diferenciācija ir bijusi stabila Eiropas integrācijas iezīme ne tikai ES kompetences jomās, bet arī citur, un tā dažkārt ir ļāvusi vienlaikus padziļināt un paplašināt ES; tā kā līdz ar to nav iespējams stāties pretī diferenciācijai un integrācijai, ne arī uzskatīt diferenciāciju par inovatīvu Savienības nākotnes ceļu;

| F. | tā kā, ja diferencēta integrācija var būt pragmatisks risinājums, lai veicinātu Eiropas integrāciju, tā būtu jāizmanto ierobežotā apjomā un ar šauri definētām robežām, ņemot vērā risku sadrumstalot Savienību un tās iestāžu sistēmu; tā kā diferencētās integrācijas gala mērķim vajadzētu būt dalībvalstu iekļaušanas, nevis izslēgšanai veicināšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ja diferencēta integrācija var būt pragmatisks risinājums, lai veicinātu Eiropas integrāciju, tā būtu jāizmanto ierobežotā apjomā un ar šauri definētām robežām, ņemot vērā risku sadrumstalot Savienību un tās iestāžu sistēmu; tā kā diferencētās integrācijas gala mērķim vajadzētu būt dalībvalstu iekļaušanas, nevis izslēgšanai veicināšanai;

| G. | tā kā pēc pieredzes var teikt, ja savstarpējā atkarība ir integrācijas faktors, tad politizācija bieži rada tai šķēršļus; tā kā līdz ar to ES politikas jomas, kurām ir raksturīga dziļākā integrācija, piemēram, iekšējā tirgus saskaņošana un regulēšana, visbiežāk ir tās, kuras ir vismazāk politizētas, tomēr šķiet, ka diferencētā integrācija visbiežāk rodas politikas jomās, kurām ir raksturīga augsta politiskā polarizācija, tādās kā monetārā politika, aizsardzība, robežkontrole, pamattiesības vai nodokļu uzlikšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc pieredzes var teikt, ja savstarpējā atkarība ir integrācijas faktors, tad politizācija bieži rada tai šķēršļus; tā kā līdz ar to ES politikas jomas, kurām ir raksturīga dziļākā integrācija, piemēram, iekšējā tirgus saskaņošana un regulēšana, visbiežāk ir tās, kuras ir vismazāk politizētas, tomēr šķiet, ka diferencētā integrācija visbiežāk rodas politikas jomās, kurām ir raksturīga augsta politiskā polarizācija, tādās kā monetārā politika, aizsardzība, robežkontrole, pamattiesības vai nodokļu uzlikšana;

| H. | tā kā politisko saišu izveidošana un dalībvalstu savstarpējā atkarība sniedz izšķirošu ieguldījumu to integrācijā Savienībā, |
| --- | --- |

H.

tā kā politisko saišu izveidošana un dalībvalstu savstarpējā atkarība sniedz izšķirošu ieguldījumu to integrācijā Savienībā,

| I. | tā kā Līgumos dalībvalstīm ir paredzēta iespēja īstenot dažādus integrācijas ceļus, proti, izmantojot ciešāku sadarbību (Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pants) un pastāvīgu strukturētu sadarbību (LES 46. pants), tomēr neparedzot noteikumus par pastāvīgu elastību vai diferencētu integrāciju kā ilgtermiņa mērķi vai Eiropas integrācijas principu; tā kā šiem dažādajiem integrācijas veidiem būtu jāattiecas tikai uz ierobežotu skaitu politikas jomu, tiem vajadzētu būt iekļaujošiem, lai dotu iespēju piedalīties visām dalībvalstīm, un tiem nevajadzētu apdraudēt procesu, kura mērķis ir izveidot aizvien ciešāku Savienību, kā noteikts LES 1. pantā; tā kā tagad ir arī panākta ciešāka sadarbība kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā, veicinot patiesas Eiropas aizsardzības savienības izveidi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Līgumos dalībvalstīm ir paredzēta iespēja īstenot dažādus integrācijas ceļus, proti, izmantojot ciešāku sadarbību (Līguma par Eiropas Savienību (LES) 20. pants) un pastāvīgu strukturētu sadarbību (LES 46. pants), tomēr neparedzot noteikumus par pastāvīgu elastību vai diferencētu integrāciju kā ilgtermiņa mērķi vai Eiropas integrācijas principu; tā kā šiem dažādajiem integrācijas veidiem būtu jāattiecas tikai uz ierobežotu skaitu politikas jomu, tiem vajadzētu būt iekļaujošiem, lai dotu iespēju piedalīties visām dalībvalstīm, un tiem nevajadzētu apdraudēt procesu, kura mērķis ir izveidot aizvien ciešāku Savienību, kā noteikts LES 1. pantā; tā kā tagad ir arī panākta ciešāka sadarbība kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā, veicinot patiesas Eiropas aizsardzības savienības izveidi;

| J. | tā kā, izņemot finanšu darījumu nodokli, visus esošos diferencētas integrācijas gadījumus Padome būtu varējusi pieņemt ar kvalificēta vairākuma balsošanu, ja vienprātības vietā tas būtu bijis paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 329. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

J.

tā kā, izņemot finanšu darījumu nodokli, visus esošos diferencētas integrācijas gadījumus Padome būtu varējusi pieņemt ar kvalificēta vairākuma balsošanu, ja vienprātības vietā tas būtu bijis paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 329. panta 2. punktā;

| K. | tā kā dažiem diferencētās integrācijas veidiem var būt centrtieces ietekme, kas piesaista vēl vairāk dalībvalstu, kuras vēlāk pievienotos šai iniciatīvai; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažiem diferencētās integrācijas veidiem var būt centrtieces ietekme, kas piesaista vēl vairāk dalībvalstu, kuras vēlāk pievienotos šai iniciatīvai;

| L. | tā kā diferenciācijas procesa rezultātā ES tiesiskajā regulējumā ir izveidotas iniciatīvas, kā arī dažas elastīgākas starpvaldību juridiskās vienošanās, kuru rezultātā ir izveidota sarežģīta sistēma, kuru ir grūti saprast iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā diferenciācijas procesa rezultātā ES tiesiskajā regulējumā ir izveidotas iniciatīvas, kā arī dažas elastīgākas starpvaldību juridiskās vienošanās, kuru rezultātā ir izveidota sarežģīta sistēma, kuru ir grūti saprast iedzīvotājiem;

| M. | tā kā dalībvalstis nav vienīgās potenciālās diferencētās integrācijas dalībnieces; tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija regulā (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (4) jau ir atļauta transnacionālā sadarbība, pamatojoties uz kopīgām interesēm, |
| --- | --- |

M.

tā kā dalībvalstis nav vienīgās potenciālās diferencētās integrācijas dalībnieces; tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija regulā (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (4) jau ir atļauta transnacionālā sadarbība, pamatojoties uz kopīgām interesēm,

| 1. | uzskata, ka diskusijām par diferencēto integrāciju nevajadzētu būt par diferenciāciju vai pret to, bet gan par labākajiem veidiem, kā īstenot diferencētu integrāciju — kas jau ir politiskā realitāte — ES iestāžu sistēmā Savienības un tās pilsoņu labākajās interesēs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina par saviem secinājumiem, ka starpvaldību lēmumu veidošanas struktūras un procesi palielina institucionālās atbildības sarežģītību un samazina pārredzamību un demokrātisko pārskatatbildību un ka Savienības darbībai vispiemērotākā ir Kopienas metode; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka diferencētai integrācijai ir jāatspoguļo ideja, ka Eiropa nepiemēro visiem vienādu pieeju un tai ir jāpielāgojas iedzīvotāju vajadzībām un vēlmēm; uzskata, ka dažkārt var būt nepieciešama diferenciācija, lai sāktu jaunus Eiropas projektus un izkļūtu no strupceļa, kas izriet no valsts politiskajiem apstākļiem, kuri nav saistīti ar kopīgo projektu; turklāt uzskata, ka diferenciāciju ir jāizmanto kā konstitucionālu instrumentu, lai nodrošinātu elastīgumu, neapdraudot Savienības vispārējās intereses un tās iedzīvotāju tiesību un iespēju vienlīdzību; atkārto, ka diferenciāciju vajadzētu pieļaut tikai kā pagaidu risinājumu ceļā uz efektīvāku un integrētāku politikas veidošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Eiropadomei ir jāvelta nepieciešamais laiks, lai izveidotu Eiropas programmu, parādot kopīgo pasākumu radītos ieguvumus un mēģinot pārliecināt visas dalībvalstis piedalīties šajos pasākumos; uzsver, ka jebkāda veida diferencēta integrācija, saskaņā ar kuru tiek panākta vienošanās, ir tikai otrais labākais risinājums, nevis stratēģiska prioritāte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti pauž pārliecību, ka saskaņā ar LES 46. un 20. pantu ir jāsaglabā diferencēta integrācija, kas būtu pieejama visām dalībvalstīm un kas arī turpmāk kalpotu par paraugu dziļākai Eiropas integrācijai, kurā neviena no dalībvalstīm joprojām nav izslēgta no ilgtermiņa politikas, un to nevajadzētu uztvert kā līdzekli, lai veicinātu à la carte risinājumus, kas draud vājināt Savienības metodes un ES institucionālo sistēmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina, ka jebkāda veida diferencēšanas iniciatīva, kas izraisa Savienības pirmās un otrās šķiras dalībvalstu izveidi vai šādu uztveri, būtu ievērojama politiska neveiksme, kas negatīvi ietekmētu ES projektu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa, lai katrs nākamais diferencētas integrācijas modelis būtu veidots tā, lai dotu stimulu un pilnībā atbalstītu dalībvalstis to centienos “izvēlēties piedalīšanos” to ekonomiskās attīstības un pārveides darbībās ar mērķi saprātīgā termiņā izpildīt vajadzīgos kritērijus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka, lai apmierinātu vajadzību pēc elastīgiem instrumentiem, ir jāatrisina kāda no pamatproblēmām; tādēļ aicina vēl lielākā mērā pārkārtot Padomes balsošanas procedūru no vienprātības uz kvalificēta vairākuma balsošanu, izmantojot pārejas klauzulu (LES 48. panta 7. punkts); |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka diferencētai integrācijai vienmēr jānotiek saskaņā ar Līguma noteikumiem, jāsaglabā ES iestāžu vienotība un tā nedrīkst radīt paralēlu institucionālu kārtību vai pasākumus, kas ir netieši pretrunā ES tiesību aktu garam un pamatprincipiem, bet tā vietā būtu jāļauj vajadzības gadījumā izveidot īpašas struktūras, neskarot ES iestāžu kompetenci un lomu; norāda, ka elastīgumu un pielāgošanos nacionālām, reģionālām vai vietējām īpatnībām varētu nodrošināt ar noteikumiem sekundārajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka diferencēta integrācija nedrīkstētu radīt sarežģītāku lēmumu pieņemšanas procesu, kas apdraudētu ES iestāžu pārskatatbildību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata Brexit par iespēju atteikties no nepiedalīšanās izvēles (opting out) modeļiem un pāriet uz nediskriminējošiem un atbalstošiem piedalīšanās izvēles (opting in) modeļiem; uzsver, ka progresu virzībā uz “arvien ciešāku savienību” šie piedalīšanās izvēles modeļi neierobežotu līdz “mazākajam kopsaucējam” viena vienīga risinājuma veidā, bet atvēlētu virzībā nepieciešamo elastību, vienlaikus atstājot atvērtas durvis dalībvalstīm, kas gan vēlas, gan spēj izpildīt vajadzīgos kritērijus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa, lai nākamajā Līgumu pārskatīšanā tiktu sakārtots pašreizējais diferencēšanas process, pārtraucot atsevišķu dalībvalstu spēkā esošo praksi par pastāvīgām nepiedalīšanās klauzulām un izņēmumiem no primārajiem ES tiesību aktiem, jo tie rada negatīvu diferenciāciju primārajos ES tiesību aktos, izkropļo ES tiesību aktu viendabību un apdraud ES sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tomēr atzīst, ka jaunajiem locekļiem tikai un vienīgi izņēmuma kārtā, uz laiku un atsevišķos gadījumos varētu būt nepieciešami daži pārejas periodi; uzskata, ka ir jāievieš skaidri un izpildāmi juridiski noteikumi, lai novērstu šādu pārejas periodu izplatīšanos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tādēļ prasa, lai ES dalības priekšnoteikums būtu pilnīga atbilstība ES primārajiem tiesību aktiem visās politikas jomās, savukārt tām valstīm, kas vēlas veidot ciešas attiecības ar ES, taču nevēlas pilnībā ievērot primāros tiesību aktus un kuras vai nu nepievienosies vai nevarēs pievienoties ES, būtu jāpiedāvā noteikta veida partnerība; uzskata, ka šādām attiecībām būtu jāparedz pienākumi, kas atbilst attiecīgajām tiesībām, piemēram, iemaksa ES budžetā, un tās priekšnoteikumam ir jābūt Savienības pamatvērtību, tiesiskuma un saistībā ar dalību iekšējā tirgū — četru brīvību ievērošanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver to, ka ES pamatvērtību ievērošana un sargāšana ir Eiropas Savienības kā uz vērtībām balstītas kopienas pamatakmens un ka šīs vērtības vieno dalībvalstis; tādēļ uzskata, ka diferencēšanu nevajadzētu pieļaut attiecībā uz LES 2. pantā noteikto pamattiesību un vērtību ievērošanu; turklāt uzskata, ka diferenciāciju nedrīkst atļaut politikas jomās, kurās neiesaistītās dalībvalstis varētu radīt negatīvas papildu sekas, piemēram, ekonomisko un sociālo dempingu; prasa, lai Komisija, iesniedzot priekšlikumu par ciešāku sadarbību, rūpīgi izvērtētu iespējamo centrbēdzes ietekmi, tostarp ilgtermiņā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina tā ieteikumu definēt partnerības jēdzienu, lai izveidotu ap ES partneru loku, kuru veidotu valstis, kas nevar pievienoties vai nepievienosies Savienībai, bet tomēr vēlas ciešas attiecības ar ES (5); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ierosina paredzēt īpašu procedūru, kas ļautu pēc noteikta gadu skaita, kad konkrēts dalībvalstu skaits, kas pārstāv kvalificētu balsu vairākumu Padomē, uzsāks ciešāku sadarbību, un pēc Parlamenta piekrišanas saņemšanas ES acquis iekļaut ciešākas sadarbības noteikumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka elastīgumu un diferenciāciju ir jāīsteno vienlaikus ar kopīgo noteikumu stiprināšanu pamatjomās, lai nodrošinātu, ka diferenciācija nerada politisku sadrumstalotību; tādēļ uzskata, ka turpmākajā Eiropas institucionālajā sistēmā būtu neizbēgami jāiekļauj Eiropas pīlāri politikas, ekonomikas, sociālajā un vides tiesību jomā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīst, ka reģionālajai sadarbībai ir svarīga nozīme Eiropas integrācijas stiprināšanā, un uzskata, ka tās turpmākajai attīstībai ir liels potenciāls nostiprināt un padziļināt integrāciju, pielāgojot to vietējām īpatnībām un izmantojot gatavību sadarboties; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ierosina ES tiesību aktos un budžetā izstrādāt instrumentus, lai pārbaudītu pārrobežu iniciatīvas par jautājumiem, kas attiecas uz ES jautājumiem, kuri pārstāv ES mēroga intereses un kuri, iespējams, varētu kļūt par tiesību aktu priekšlikumiem vai ciešākas sadarbības gadījumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(2)  OV C 252, 18.7.2018., 201. lpp.

(3)  OV C 468, 15.12.2016., 176. lpp.

(4)  OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.

(5)  OV C 252, 18.7.2018., 207. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/149

---

P8_TA(2019)0045

Ombuda stratēģiskā izmeklēšana OI/2/2017 par ES Padomes darba sagatavošanas struktūrās notiekošo leģislatīvo diskusiju pārredzamību

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra rezolūcija par Ombuda stratēģisko izmeklēšanu OI/2/2017 par ES Padomes darba sagatavošanas struktūrās notiekošo leģislatīvo diskusiju pārredzamību (2018/2096(INI))

(2020/C 411/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15. panta 3. punktu un tā noteikumus par piekļuvi Savienības iestāžu dokumentiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15. panta 3. punktu un tā noteikumus par piekļuvi Savienības iestāžu dokumentiem,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda statūtu 3. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda statūtu 3. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par publisku piekļuvi dokumentiem (Reglamenta 116. panta 7. punkts) 2014. un 2015. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par publisku piekļuvi dokumentiem (Reglamenta 116. panta 7. punkts) 2014. un 2015. gadā (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu interpretāciju un īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu interpretāciju un īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā 2.6. un 2.7. punktu LIX COSAC paziņojumā, kas pieņemts tās pilnsapulcē 2018. gada 17.–19. jūnijā Sofijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2.6. un 2.7. punktu LIX COSAC paziņojumā, kas pieņemts tās pilnsapulcē 2018. gada 17.–19. jūnijā Sofijā,

| — | ņemot vērā Ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam par stratēģiskās izmeklēšanas lietu Nr. OI/2/2017/TE attiecībā uz Padomes likumdošanas procesa pārredzamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam par stratēģiskās izmeklēšanas lietu Nr. OI/2/2017/TE attiecībā uz Padomes likumdošanas procesa pārredzamību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0420/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0420/2018),

| A. | tā kā LESD 228. pants un Ombuda statūtu 3. pants ļauj ombudei uz sūdzības pamata vai pēc savas iniciatīvas veikt izmeklēšanu, ja viņa to uzskata par pamatotu; |
| --- | --- |

A.

tā kā LESD 228. pants un Ombuda statūtu 3. pants ļauj ombudei uz sūdzības pamata vai pēc savas iniciatīvas veikt izmeklēšanu, ja viņa to uzskata par pamatotu;

| B. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 1. pants un 10. panta 3. punkts nosaka, ka Savienības līmeņa lēmumi jāpieņem pēc iespējas atklāti un pēc iespējas tuvināti pilsoņiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 1. pants un 10. panta 3. punkts nosaka, ka Savienības līmeņa lēmumi jāpieņem pēc iespējas atklāti un pēc iespējas tuvināti pilsoņiem;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments kā iestāde, kas tieši pārstāv pilsoņus, un Eiropas Savienības Padome, kas pārstāv dalībvalstis, ir abas Eiropas likumdevēja daļas, uz kuru divkāršā pamata balstās Eiropas Savienības leģitimitāte; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments kā iestāde, kas tieši pārstāv pilsoņus, un Eiropas Savienības Padome, kas pārstāv dalībvalstis, ir abas Eiropas likumdevēja daļas, uz kuru divkāršā pamata balstās Eiropas Savienības leģitimitāte;

| D. | tā kā Eiropas Parlaments savā likumdošanas procedūrā, arī komiteju posmā, darbojas ļoti pārredzami, dodot iespēju pilsoņiem, medijiem un ieinteresētajām personām skaidri identificēt Parlamentā pastāvošās atšķirīgās nostājas un konkrētu priekšlikumu avotus, kā arī sekot līdzi galīgo lēmumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlaments savā likumdošanas procedūrā, arī komiteju posmā, darbojas ļoti pārredzami, dodot iespēju pilsoņiem, medijiem un ieinteresētajām personām skaidri identificēt Parlamentā pastāvošās atšķirīgās nostājas un konkrētu priekšlikumu avotus, kā arī sekot līdzi galīgo lēmumu pieņemšanai;

| E. | tā kā saskaņā ar LES 16. panta 8. punktu Padomes sanāksmēm, ja tā lemj un balso par leģislatīva akta projektu, jābūt atklātām; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar LES 16. panta 8. punktu Padomes sanāksmēm, ja tā lemj un balso par leģislatīva akta projektu, jābūt atklātām;

| F. | tā kā lielāko daļu lēmumu, ko varētu pieņemt ar kvalificēta vairākuma balsošanu, Padome pieņem konsensa ceļā bez oficiāla balsojuma; |
| --- | --- |

F.

tā kā lielāko daļu lēmumu, ko varētu pieņemt ar kvalificēta vairākuma balsošanu, Padome pieņem konsensa ceļā bez oficiāla balsojuma;

| G. | tā kā ombude ir sākusi izmeklēšanu par likumdošanas diskusiju pārredzamību Padomes darba sagatavošanas struktūrās, 2017. gada 10. martā iesniedzot Padomei 14 jautājumus un sākot sabiedrisko apspriešanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ombude ir sākusi izmeklēšanu par likumdošanas diskusiju pārredzamību Padomes darba sagatavošanas struktūrās, 2017. gada 10. martā iesniedzot Padomei 14 jautājumus un sākot sabiedrisko apspriešanu;

| H. | tā kā pēc minētās izmeklēšanas ombude secināja, ka Padomes pārredzamības trūkums attiecībā uz publisku piekļuvi normatīvajiem dokumentiem un tās pašreizējā prakse lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamības jomā — sevišķi COREPER sagatavošanas posmā un darba grupu līmenī — jāuzskata par administratīvu kļūmi; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc minētās izmeklēšanas ombude secināja, ka Padomes pārredzamības trūkums attiecībā uz publisku piekļuvi normatīvajiem dokumentiem un tās pašreizējā prakse lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamības jomā — sevišķi COREPER sagatavošanas posmā un darba grupu līmenī — jāuzskata par administratīvu kļūmi;

| I. | tā kā 2018. gada 9. februārī ombude Padomei sniedza sešus uzlabojumu ierosinājumus un trīs konkrētus ieteikumus par tās darba sagatavošanas struktūru pārredzamību un aicināja Padomi sniegt atbildi; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gada 9. februārī ombude Padomei sniedza sešus uzlabojumu ierosinājumus un trīs konkrētus ieteikumus par tās darba sagatavošanas struktūru pārredzamību un aicināja Padomi sniegt atbildi;

| J. | tā kā Padome tiesību aktos noteiktajā trīs mēnešu termiņā uz ombudes ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem neatbildēja un likumdošanas pārredzamības nozīmības dēļ ombude nolēma šo termiņu nepagarināt un iesniedza ziņojumu Parlamentam, |
| --- | --- |

J.

tā kā Padome tiesību aktos noteiktajā trīs mēnešu termiņā uz ombudes ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem neatbildēja un likumdošanas pārredzamības nozīmības dēļ ombude nolēma šo termiņu nepagarināt un iesniedza ziņojumu Parlamentam,

| 1. | pauž dziļas bažas par Eiropas Savienībai veltīto vispārējo kritiku, ka tai trūkst demokrātijas; tāpēc uzsver, ka tas, ka viena no trim galvenajām iestādēm pieņem lēmumus, nenodrošinot pārredzamību, kāda piedienas demokrātiskai iestādei, kaitē vērienīgajam Eiropas projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ir stingri pārliecināts, ka bez pilnīgi demokrātiskas un lielā mērā pārredzamas Eiropas līmeņa lēmumu pieņemšanas nav iespējams palielināt pilsoņu uzticēšanos Eiropas projektam un ES iestādēm, īpaši 2019. gada maijā gaidāmo Eiropas vēlēšanu priekšvakarā, un tāpēc ir apņēmies uzlabot visu ES iestāžu demokrātisko pārskatatbildību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tāpat kā ombude uzskata, ka nodrošināt iedzīvotājiem iespēju sekot līdzi likumdošanas procesam, to saprast un tajā piedalīties ir Līgumos paredzēta juridiska prasība un mūsdienīgas demokrātijas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka augsta līmeņa pārredzamība likumdošanas procesā ir vajadzīga, lai iedzīvotāji, mediji un ieinteresētās personas varētu turēt pie vārda ievēlētos pārstāvjus un valdības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka augsta līmeņa pārredzamība sargā pret spekulāciju, viltus ziņu un sazvērestības teoriju izplatīšanos, nodrošinādama faktisku pamatu šādu apgalvojumu publiskai atspēkošanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka Eiropas Parlaments atklāti un pārredzami pārstāv Eiropas pilsoņu intereses, kā apstiprinājusi ombude, un pieņem zināšanai progresu, ko panākusi Komisija, uzlabojot savus pārredzamības standartus; pauž nožēlu par to, ka Padome salīdzināmus standartus vēl neievēro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka darbs, ko veic Padomes darba sagatavošanas struktūras, t. i., pastāvīgo pārstāvju komitejas (COREPER I + II) un vairāk nekā 150 darba grupas, ir neatņemama Padomes lēmumu pieņemšanas procesa daļa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka atšķirībā no Parlamenta komiteju sanāksmēm Padomes darba sagatavošanas struktūru sanāksmes, kā arī vairākums Padomes debašu notiek aiz slēgtām durvīm; uzskata, ka pilsoņiem, medijiem un ieinteresētajām personām ir jānodrošina piekļuve Padomes un tās darba sagatavošanas struktūru sanāksmēm, izmantojot piemērotus līdzekļus, tostarp tiešraides straumēšanu un straumēšanu tīmeklī, un ka būtu jāpublicē šo sanāksmju protokoli, lai abu Eiropas likumdevēja daļu likumdošanas process būtu lielā mērā pārredzams; uzsver, ka saskaņā ar demokrātiskās leģitimitātes principu abiem likumdevējiem jābūt atbildīgiem sabiedrībai par savu rīcību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka lielāko daļu dokumentu par likumdošanas procedūrām Padome nepublicē proaktīvi un tādējādi liedz iedzīvotājiem uzzināt, kuri dokumenti tiešām eksistē, un ierobežo viņu tiesības prasīt publisku piekļuvi dokumentiem; pauž nožēlu par to, ka Padomes sniegtā pieejamā informācija par normatīvajiem dokumentiem ir meklējama reģistrā, kas nav pilnīgs un lietotājdraudzīgs; aicina Padomi savā publiskajā reģistrā uzskaitīt visus dokumentus, kas saistīti ar leģislatīvajām procedūrām, neatkarīgi no to formāta un klasifikācijas; šajā sakarā norāda uz Komisijas, Parlamenta un Padomes centieniem izveidot kopīgu leģislatīvo procedūru datubāzi un uzsver, ka visas trīs iestādes ir atbildīgas par strauju šā darba izpildi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka Padomes prakse ar likumdošanas procedūrām saistītus dokumentus, kas tiek izplatīti tās darba sagatavošanas struktūrām, klasificēt ar norādi “LIMITE” ir pretrunā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru (6) un tiesību aktos noteikto prasību, ka ir vajadzīga pēc iespējas plaša publiska piekļuve leģislatīvajiem dokumentiem; aicina Padomi pilnībā īstenot EST nolēmumus un pielikt punktu aizvien pastāvošajām nesaskanībām un atšķirīgajai praksei; atgādina, ka norādei “LIMITE” nav stingra juridiskā pamata, un uzskata, ka Padomes iekšējās vadlīnijas būtu jāpārskata, lai garantētu, ka ar norādi “LIMITE” dokumentus var atzīmēt tikai pienācīgi pamatotos gadījumos, ievērojot EST judikatūru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka pēc EST sprieduma 2013. gada lietā “Access Info Europe”COREPER nolēma, ka principā dalībvalsts nosaukums dokumentos, kuri saistīti ar notiekošām likumdošanas procedūrām, dokumenta sagatavotājam būtu jāreģistrē “attiecīgos gadījumos”; atzīst par nepieņemamu to, ka nostājas, ko Padomes darba sagatavošanas struktūrās ieņem atsevišķās dalībvalstis, netiek publiskotas un sistemātiski reģistrētas, tādējādi liedzot pilsoņiem, medijiem un ieinteresētajām personām patiešām rūpīgi sekot līdzi ievēlēto valdību rīcībai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka šis informācijas trūkums turklāt ierobežo valstu parlamentu spēju kontrolēt valstu valdību darbu Padomē, lai gan tā ir būtiska valsts parlamentu funkcija ES likumdošanas procedūrā, un ļauj valstu valdību pārstāvjiem valsts līmenī distancēties no Eiropas līmenī pieņemtiem lēmumiem, kurus paši gatavojuši un pieņēmuši; uzskata, ka šī prakse ir pretrunā Līgumu garam un valstu valdību pārstāvji, kas grauj uzticēšanos Eiropas Savienībai, vainojot Briseli par lēmumiem, kuros paši bijuši iesaistīti, rīkojas bezatbildīgi; uzskata, ka dalībvalstu nostāju sistemātiska reģistrēšana Padomes darba sagatavošanas struktūrās būtu stimuls atturēties no šādas prakses, kas nekavējoties jāizbeidz; norāda, ka šī prakse ir izdevīga politiķiem, kas cenšas mazināt ES leģitimitāti sabiedrības acīs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ar demokrātijas principiem nav savienojams tas, ka iestāžu sarunās starp abiem likumdevējiem Padomes darba pārredzamības trūkums noved pie pieejamās informācijas nelīdzsvarotības un līdz ar to strukturālām priekšrocībām Padomei salīdzinājumā ar Eiropas Parlamentu; vēlreiz aicina uzlabot dokumentu un informācijas apmaiņu starp Parlamentu un Padomi un piešķirt Parlamenta pārstāvjiem kā novērotājiem piekļuvi Padomes un tās struktūru sanāksmēm, īpaši attiecībā uz likumdošanas darbu, tādā pašā veidā, kādā Parlaments Padomei piešķir piekļuvi savām sanāksmēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka pēc ombudes veiktās stratēģiskās izmeklēšanas par trialogu pārredzamību nav ievēroti ieteikumi, lielā mērā Padomes nevēlēšanās dēļ; uzskata, ka trialogiem jābūt ļoti pārredzamiem, jo vienošanās par leģislatīvajām procedūrām tagad parasti tiek panāktas tieši trialogos; uzskata, ka šajā sakarā būtu proaktīvi jāpublicē attiecīgie dokumenti, jāizveido starpiestāžu darba grafiks un jānosaka, ka sarunas var sākties tikai pēc publiska pilnvarojuma pieņemšanas saskaņā ar ES likumdošanas procesa atklātības un pārredzamības principiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa, lai Padome kā viena no Eiropas likumdevēja daļām savas darba metodes saskaņo ar Līgumā noteiktajiem parlamentārās demokrātijas un līdzdalības demokrātijas standartiem, kā prasa Līgumi, nevis darbojas kā diplomātisks forums, kas nav tās iecerētā funkcija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka dalībvalstu valdības, sagatavojot vai iepriekšpieņemot visaptverošus un ar ekonomikas un finanšu jomu saistītus lēmumus tādos neoficiālos veidojumos kā Eurogrupa un Eurosamits, liedz pilsoņiem tiesības uz informāciju un apiet pārredzamības standartus, kā arī pienācīgu demokrātisko kontroli; uzstāj, ka Padomes neoficiālajās struktūrās un darba sagatavošanas struktūrās, jo īpaši Eurogrupā, Eurogrupas jautājumu darba grupā, Finanšu pakalpojumu komitejā un Ekonomikas un finanšu komitejā, nekavējoties ir jāpiemēro ES tiesību akti par pārredzamību un piekļuvi dokumentiem; aicina nākamajā Līgumu pārskatīšanā Eurogrupu pilnībā formalizēt, lai garantētu pienācīgu publisku piekļuvi un parlamentāro uzraudzību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vēlreiz aicina pārveidot Padomi par īstu likumdošanas palātu, tādējādi izveidojot patiesu divpalātu likumdošanas sistēmu, kurā ietilpst Padome un Parlaments, Komisijai darbojoties kā izpildiestādei; ierosina iesaistīt pašreiz darbojošos Padomes specializētos likumdošanas sastāvus kā vienotās likumdevējas Padomes darba sagatavošanas struktūras, kuru abu sanāksmes būtu publiskas (līdzīgi tam, kā darbojas Eiropas Parlamenta komitejas), visus galīgos likumdošanas lēmumus pieņemot vienotajā likumdevējā Padomē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka publiska balsošana ir viena no demokrātiskas lēmumu pieņemšanas pamatiezīmēm; mudina Padomi izmantot kvalificēta vairākuma balsošanas iespēju un pēc iespējas atturēties no lēmumu pieņemšanas konsensa ceļā bez oficiāla publiska balsojuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pilnībā atbalsta Eiropas ombudes ieteikumus Padomei un mudina Padomi darīt, mazākais, visu nepieciešamo, lai pēc iespējas ātri īstenotu ombudes ieteikumus, proti:






  a) | sistemātiski reģistrēt dalībvalstu valdību identitāti, kad tās izsaka savu nostāju Padomes darba sagatavošanas struktūrās; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

sistemātiski reģistrēt dalībvalstu valdību identitāti, kad tās izsaka savu nostāju Padomes darba sagatavošanas struktūrās;

| b) | izstrādāt skaidrus un publiski pieejamus kritērijus saskaņā ar ES tiesību aktiem, kā tā piešķir dokumentiem “LIMITE” statusu; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt skaidrus un publiski pieejamus kritērijus saskaņā ar ES tiesību aktiem, kā tā piešķir dokumentiem “LIMITE” statusu;

| c) | savlaicīgi sistemātiski pārskatīt dokumentu “LIMITE” statusu pirms tiesību akta galīgā varianta pieņemšanas, tostarp pirms neformālajām sarunām (trialoga), kuras sākas brīdī, kad Padome ir panākusi savu sākotnējo nostāju attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu; |
| --- | --- |

c)

savlaicīgi sistemātiski pārskatīt dokumentu “LIMITE” statusu pirms tiesību akta galīgā varianta pieņemšanas, tostarp pirms neformālajām sarunām (trialoga), kuras sākas brīdī, kad Padome ir panākusi savu sākotnējo nostāju attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu;

| 20. | uzskata, ka atsaukšanos uz dienesta noslēpumu nevar izmantot par ieganstu sistemātiski liegt dokumentu reģistrēšanu un publiskošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pieņem zināšanai Padomes prezidentvalsts Austrijas paziņojumu Konstitucionālo jautājumu komitejai un Lūgumrakstu komitejai, kur aplūkota Eiropas Parlamenta informēšana par progresu Padomes pārdomu procesā attiecībā uz iespējamiem noteikumu un procedūras uzlabojumiem likumdošanas pārredzamības aspektā un pausta gatavība attiecīgā līmenī sadarboties ar Parlamentu, kopīgi apspriežot tēmas, kam vajadzīga iestāžu darba koordinēšana, un pauž nožēlu par to, ka līdz šim Parlamentam nav iesniegti nekādi dokumenti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Eiropas ombudei, Eiropadomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(2)  OV C 66, 21.2.2018., 23. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 215. lpp.

(4)  OV C 337, 20.9.2018., 120. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0225.

(6)  Attiecībā uz iespējami plašu publisko piekļuvi sk. apvienotās lietas C-39/05 P un C-52/05 P Zviedrija un Turco pret Padomi [2008], ECLI:EU:C:2008:374, 34. punkts, lietu C-280/11 P Padome pret Access Info Europe [2013], ECLI:EU:C:2013:671, 27. punkts, kā arī lietu T-540/15 De Capitani pret Eiropas Parlamentu [2018], ECLI:EU:T:2018:167, 80. punkts.

---

Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/153 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/153

---

P8_TA(2019)0054

2017. gada ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — krāpšanas apkarošanu (2018/2152(INI))

(2020/C 411/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310. panta sesto daļu un 325. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310. panta sesto daļu un 325. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 3. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „29. gada ziņojums “Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (COM(2018)0553) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) un (SWD(2018)0386)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 3. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „29. gada ziņojums “Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (COM(2018)0553) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) un (SWD(2018)0386)),

| — | ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2017. gada ziņojumu (1) un OLAF 2017. gada Uzraudzības komitejas darbības ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2017. gada ziņojumu (1) un OLAF 2017. gada Uzraudzības komitejas darbības ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 22. novembra Atzinumu Nr. 8/2018 par Komisijas 2018. gada 23. maija priekšlikumu grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (OLAF regula) attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un OLAF izmeklēšanas efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 22. novembra Atzinumu Nr. 8/2018 par Komisijas 2018. gada 23. maija priekšlikumu grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (OLAF regula) attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un OLAF izmeklēšanas efektivitāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2017. finanšu gadā ar iestāžu atbildēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2017. finanšu gadā ar iestāžu atbildēm,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un tā Komisijas 2017. gada 2. oktobrī publicēto vidusposma pārskatu (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un tā Komisijas 2017. gada 2. oktobrī publicēto vidusposma pārskatu (COM(2017)0589),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 (3) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (PIF direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 (3) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (PIF direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939 (4) ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939 (4) ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (5) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu,

| — | ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2015. gada ziņojumu “Pētījums par PVN iztrūkuma aprēķinu un analīzi ES dalībvalstīs” un Komisijas 2016. gada 7. aprīļa paziņojumu par rīcības plānu PVN jomā “Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu” (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2015. gada ziņojumu “Pētījums par PVN iztrūkuma aprēķinu un analīzi ES dalībvalstīs” un Komisijas 2016. gada 7. aprīļa paziņojumu par rīcības plānu PVN jomā “Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu” (COM(2016)0148),

| — | ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-105/14 (6) krimināllieta pret Ivo Taricco un citiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-105/14 (6) krimināllieta pret Ivo Taricco un citiem,

| — | ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-42/14 (7) krimināllieta pret M.A.S. un M.B., |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-42/14 (7) krimināllieta pret M.A.S. un M.B.,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par Komisijas paziņojuma “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija” īstenošanu ((COM(2013)0324) 2013. gada 6. jūnijs) (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. maija progresa ziņojumu par Komisijas paziņojuma “Cīņas pastiprināšana pret cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem – visaptveroša ES stratēģija” īstenošanu ((COM(2013)0324) 2013. gada 6. jūnijs) (COM(2017)0235),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana ES” (COM(2011)0308),

| — | ņemot vērā OLAF saskaņoto ziņojumu “Krāpšana publiskajā iepirkumā — trauksmes signālu un labākās prakses apkopojums”, kas tika publicēts 2017. gada 20. decembrī, un OLAF 2017. gada rokasgrāmatu par ziņošanu par pārkāpumiem saistībā ar dalīto pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF saskaņoto ziņojumu “Krāpšana publiskajā iepirkumā — trauksmes signālu un labākās prakses apkopojums”, kas tika publicēts 2017. gada 20. decembrī, un OLAF 2017. gada rokasgrāmatu par ziņošanu par pārkāpumiem saistībā ar dalīto pārvaldību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (9),

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par ES finanšu interešu aizsardzību: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par ES finanšu interešu aizsardzību: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. februāra ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. februāra ES pretkorupcijas ziņojumu (COM(2014)0038),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 19/2017 “Ievešanas procedūras: trūkumi tiesiskajā regulējumā un neefektīva īstenošana ietekmē ES finanšu intereses”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 19/2017 “Ievešanas procedūras: trūkumi tiesiskajā regulējumā un neefektīva īstenošana ietekmē ES finanšu intereses”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu Nr. 9/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu Nr. 9/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES Krāpšanas apkarošanas programmu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Moderns ES budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam” (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Moderns ES budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam” (COM(2018)0321),

| — | ņemot vērā tā 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par muitas krāpšanas apkarošanu un ES pašu resursu aizsardzību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par muitas krāpšanas apkarošanu un ES pašu resursu aizsardzību (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 10. oktobra Īpašo ziņojumu Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 10. oktobra Īpašo ziņojumu Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0003/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0003/2019),

| A. | tā kā de jure dalībvalstīm un Komisijai ir bijusi dalīta atbildība, īstenojot 74 % Savienības 2017. gada budžeta; tā kā tomēr de facto dalībvalstis izmanto šos resursus, un Komisija ir atbildīga par to uzraudzību, izmantojot kontroles mehānismus; |
| --- | --- |

A.

tā kā de jure dalībvalstīm un Komisijai ir bijusi dalīta atbildība, īstenojot 74 % Savienības 2017. gada budžeta; tā kā tomēr de facto dalībvalstis izmanto šos resursus, un Komisija ir atbildīga par to uzraudzību, izmantojot kontroles mehānismus;

| B. | tā kā pareizai publisko līdzekļu izmantošanai un ES finanšu interešu aizsardzībai ir jābūt galvenajiem elementiem ES politikā, kas paredz palielināt pilsoņu uzticību, nodrošinot to, ka viņu līdzekļi tiek izmantoti pienācīgi, efektīvi un lietderīgi; |
| --- | --- |

B.

tā kā pareizai publisko līdzekļu izmantošanai un ES finanšu interešu aizsardzībai ir jābūt galvenajiem elementiem ES politikā, kas paredz palielināt pilsoņu uzticību, nodrošinot to, ka viņu līdzekļi tiek izmantoti pienācīgi, efektīvi un lietderīgi;

| C. | tā kā LESD 310. panta 6. punktā ir noteikts, ka “Savienība un dalībvalstis saskaņā ar 325. pantu novērš krāpšanu un jebkuras citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses”; |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD 310. panta 6. punktā ir noteikts, ka “Savienība un dalībvalstis saskaņā ar 325. pantu novērš krāpšanu un jebkuras citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses”;

| D. | tā kā, lai ar vienkāršošanas procesiem sasniegtu labus rezultātus, lietderības revīzijās ir regulāri jānovērtē ieņēmumi un izdevumi, kā arī rezultāti un ietekme; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai ar vienkāršošanas procesiem sasniegtu labus rezultātus, lietderības revīzijās ir regulāri jānovērtē ieņēmumi un izdevumi, kā arī rezultāti un ietekme;

| E. | tā kā ir pienācīgi jāņem vērā dalībvalstu tiesisko un administratīvo sistēmu daudzveidība, lai varētu novērst pārkāpumus un apkarot krāpšanu; tā kā tādēļ Komisijai būtu jāpalielina centieni, kuru mērķis ir nodrošināt, ka krāpšanas apkarošana notiek efektīvi un sniedz konkrētākus un labākus rezultātus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir pienācīgi jāņem vērā dalībvalstu tiesisko un administratīvo sistēmu daudzveidība, lai varētu novērst pārkāpumus un apkarot krāpšanu; tā kā tādēļ Komisijai būtu jāpalielina centieni, kuru mērķis ir nodrošināt, ka krāpšanas apkarošana notiek efektīvi un sniedz konkrētākus un labākus rezultātus;

| F. | tā kā LESD 325. panta 2. punktā paredzēts, ka, “lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, dalībvalstis veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses”; |
| --- | --- |

F.

tā kā LESD 325. panta 2. punktā paredzēts, ka, “lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, dalībvalstis veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses”;

| G. | tā kā ES ir vispārējas tiesības rīkoties pretkorupcijas politikas jomā LESD noteiktajās robežās; tā kā LESD 67. pantā ir noteikts Savienības pienākums nodrošināt augsta līmeņa drošību, tostarp ar noziedzības novēršanu un apkarošanu un krimināltiesību tuvināšanu; tā kā LESD 83. pantā korupcija ir atzīta par vienu no īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir vispārējas tiesības rīkoties pretkorupcijas politikas jomā LESD noteiktajās robežās; tā kā LESD 67. pantā ir noteikts Savienības pienākums nodrošināt augsta līmeņa drošību, tostarp ar noziedzības novēršanu un apkarošanu un krimināltiesību tuvināšanu; tā kā LESD 83. pantā korupcija ir atzīta par vienu no īpaši smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju;

| H. | tā kā LESD 325. panta 3. punktā ir noteikts, ka “dalībvalstis koordinē rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt pret krāpšanu Savienības finanšu intereses” un ka “tās kopā ar Komisiju izvērš ciešu un regulāru kompetento iestāžu sadarbību”; |
| --- | --- |

H.

tā kā LESD 325. panta 3. punktā ir noteikts, ka “dalībvalstis koordinē rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt pret krāpšanu Savienības finanšu intereses” un ka “tās kopā ar Komisiju izvērš ciešu un regulāru kompetento iestāžu sadarbību”;

| I. | tā kā korupcija dalībvalstīs ir plaši izplatīta un nopietni apdraud Savienības finansiālās intereses, kas savukārt apdraud uzticēšanos valsts pārvaldei; |
| --- | --- |

I.

tā kā korupcija dalībvalstīs ir plaši izplatīta un nopietni apdraud Savienības finansiālās intereses, kas savukārt apdraud uzticēšanos valsts pārvaldei;

| J. | tā kā PVN ir svarīgs valstu budžetu ieņēmumu avots un tā kā PVN pašu resursi 2017. gadā veidoja 12,1 % no ES kopējā budžeta; |
| --- | --- |

J.

tā kā PVN ir svarīgs valstu budžetu ieņēmumu avots un tā kā PVN pašu resursi 2017. gadā veidoja 12,1 % no ES kopējā budžeta;

| K. | tā kā Padomes 2005. gada 14. aprīļa Rezolūcijā 6902/05 par visaptverošu ES politiku korupcijas apkarošanā tika pausts aicinājums Komisijai apsvērt visas dzīvotspējīgas iespējas, piemēram, dalību GRECO vai mehānismu ES instrumentu novērtēšanai un uzraudzībai saistībā ar savstarpējās izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izstrādi; |
| --- | --- |

K.

tā kā Padomes 2005. gada 14. aprīļa Rezolūcijā 6902/05 par visaptverošu ES politiku korupcijas apkarošanā tika pausts aicinājums Komisijai apsvērt visas dzīvotspējīgas iespējas, piemēram, dalību GRECO vai mehānismu ES instrumentu novērtēšanai un uzraudzībai saistībā ar savstarpējās izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izstrādi;

| L. | tā kā sistemātiski un institucionalizēti korupcijas gadījumi dažās dalībvalstīs nopietni kaitē ES finanšu interesēm, vienlaikus arī apdraudot demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības; |
| --- | --- |

L.

tā kā sistemātiski un institucionalizēti korupcijas gadījumi dažās dalībvalstīs nopietni kaitē ES finanšu interesēm, vienlaikus arī apdraudot demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības;

| M. | tā kā 2017. gada decembrī publicētajā Eirobarometra Īpašajā ziņojumā Nr. 470 par korupciju norādīts, ka kopumā uzskati un attieksme pret korupciju salīdzinājumā ar 2013. gadu joprojām ir stabila, un tas liecina, ka nav redzami konkrēti rezultāti attiecībā uz ES iedzīvotāju labāku uzticību iestādēm, |
| --- | --- |

M.

tā kā 2017. gada decembrī publicētajā Eirobarometra Īpašajā ziņojumā Nr. 470 par korupciju norādīts, ka kopumā uzskati un attieksme pret korupciju salīdzinājumā ar 2013. gadu joprojām ir stabila, un tas liecina, ka nav redzami konkrēti rezultāti attiecībā uz ES iedzīvotāju labāku uzticību iestādēm,

Pārkāpumu atklāšana un ziņošana par tiem

| 1. | ar gandarījumu norāda, ka visu paziņoto krāpniecisko un ar krāpšanu nesaistīto pārkāpumu skaits 2017. gadā (15 213 gadījumi) ir samazinājies par 20,8 % salīdzinājumā ar 2016. gadu (19 080 gadījumi) un ka pārkāpumu vērtība ir samazinājusies par 13 % (no 2,97 miljardiem EUR 2016. gadā līdz 2,58 miljardiem EUR 2017. gadā); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ne visi pārkāpumi ir krāpnieciski un ir svarīgi skaidri nošķirt pieļautās kļūdas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā ikgadējo 19,3 % samazinājumu par krāpnieciskiem nosaukto pārkāpumu skaitā, turpinot 2014. gadā novēroto lejupējo tendenci; cer, ka šis samazinājums parāda patiesu krāpšanas samazinājumu, nevis trūkumus tā atklāšanā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka dalībvalstīm ir ieteicams ciešāk sadarboties informācijas apmaiņas jomā, lai uzlabotu datu apkopošanu un pastiprinātu kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka vairāk nekā puse no dalībvalstīm nav pieņēmusi valstu stratēģijas krāpšanas apkarošanai (NAFS); aicina Komisiju mudināt pārējās dalībvalstis spert soļus, lai pieņemtu NAFS; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti aicina Komisiju izveidot vienotu sistēmu salīdzināmu datu vākšanai par pārkāpumiem un krāpšanas gadījumiem no dalībvalstīm, lai standartizētu ziņošanas procesu un nodrošinātu sniegto datu kvalitāti un salīdzināmību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka daudzām dalībvalstīm nav īpašu tiesību aktu, kas paredz vērsties pret organizēto noziedzību, neskatoties uz to, ka tā arvien vairāk ir saistīta ar pārrobežu darbībām un nozarēm, kas skar ES finanšu intereses, piemēram, kontrabandu un naudas viltošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par pārbaudēm, kas saistītas ar finanšu instrumentiem, ko pārvalda starpnieki, un trūkumiem, kas atklājās saņēmēju juridiskās adreses pārbaudēs; uzsver nepieciešamību tiešu un netiešu aizdevumu izmaksai par nosacījumu izvirzīt nodokļu un grāmatvedības datu publicēšanu par katru valsti atsevišķi un to, ka finansējuma saņēmēji un finansēšanas operācijās iesaistītie finanšu starpnieki dara pieejamus datus par labuma guvējiem; |
| --- | --- |

8.

Ieņēmumi — pašu resursi

| 9. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar Komisijas statistiku PVN iztrūkums 2016. gadā sasniedza 147 miljardus, kas ir vairāk nekā 12 % no kopējiem paredzētajiem PVN ieņēmumiem, un ka Komisija lēš, ka PVN krāpšanas gadījumi Kopienas iekšienē ik gadu Savienībai izmaksā aptuveni 50 miljardus EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada 7. aprīļa Rīcības plānu PVN jomā, kas paredz veikt PVN regulējuma reformu, kā arī 13 tiesību aktu priekšlikumus, ko Komisija pieņēmusi kopš 2016. gada decembra un kuros paredz pāriet uz galīgo PVN režīmu, likvidēt ar PVN saistītos šķēršļus e-komercijas jomā, pārskatīt MVU PVN režīmu, modernizēt PVN likmju noteikšanas politiku un mazināt PVN iztrūkumu; norāda, ka priekšlikums par “galīgās sistēmas” ieviešanu varētu izskaust “pazudušā tirgotāja” (MTIC) krāpniecisko darbību Kopienā, bet tas nestāsies spēkā līdz 2022. gadam; aicina dalībvalstis strauji īstenot PVN sistēmas reformu un tikmēr veikt steidzamākos pasākumus, lai kontrolētu negatīvo ietekmi, tostarp ar Eurofisc, OLAF, Eiropola un gaidāmās EPPO palīdzību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Tiesas M.A.S. lietas (C-42/17) spriedumu, kurā noteikta prasība dalībvalstīm nodrošināt, ka tiek pieņemti iedarbīgi un atturoši kriminālsodi, ja ir notikusi nopietna krāpšana, kas apdraud ES finansiālās intereses saistībā ar PVN, saskaņā ar to pienākumiem atbilstīgi LESD 325. panta 1. un 2. punktam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka OLAF izmeklēšanā par krāpšanu muitas jomā Apvienotajā Karalistē 2017. gadā tika konstatēta būtiska izvairīšanās no PVN maksāšanas saistībā ar importu Apvienotajā Karalistē, ļaunprātīgi izmantojot PVN maksājuma apturēšanu vai tā saukto 42. muitas procedūru (CP42); atzinīgi vērtē pirmspārkāpuma procedūru pret Apvienoto Karalisti, ko Komisija uzsāka 2018. gada maijā; atgādina, ka tiek lēsts, ka šie zaudējumi laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam summējoties sastāda aptuveni 3,2 miljardus EUR, kas arī nozīmē zaudējumus ES budžetam; pauž bažas par to, ka nesen pieņemtie Padomes 2010. gada 7. oktobra Regulas (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (12) grozījumi attiecībā uz pasākumiem administratīvās sadarbības stiprināšanai PVN jomā varētu būt nepietiekami, lai novērstu CP42 krāpšanas gadījumus, un aicina Komisiju apsvērt jaunas stratēģijas, lai izsekotu CP42 preces ES; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē 2018. gada 2. oktobrī pieņemtos grozījumus Padomes Regulā (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā un cer, ka stiprāka sadarbība efektīvi risinās būtiskus pārrobežu krāpšanas aspektus vienotajā tirgū, piemēram, “pazudušā tirgotāja” krāpniecisko darbību Kopienā, |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē PIF direktīvas pieņemšanu, kurā precizēti pārrobežu sadarbības un savstarpējās tiesiskās palīdzības jautājumus starp dalībvalstīm, Eurojust, EPPO un Komisiju, apkarojot krāpšanu PVN jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šajā sakarībā uzsver pašreizējās situācijas nopietnību saistībā ar krāpšanu, kas saistīta ar PVN nemaksāšanu, jo īpaši tā dēvēto karuseļveida krāpšanu; aicina visas dalībvalstis piedalīties visās Eurofisc darbības jomās, lai tādējādi atvieglotu informācijas apmaiņu ar mērķi palīdzēt apkarot krāpšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka Tiesa vairākkārt ir apstiprinājusi, ka PVN pieder pie Savienības finanšu interesēm, pavisam nesen — Taricco lietā (C-105/14); tomēr norāda, ka OLAF ļoti reti veic izmeklēšanu par pārkāpumiem attiecībā uz PVN, jo tam trūkst instrumentu; aicina dalībvalstis atbalstīt Komisijas priekšlikumu OLAF nodrošināt jaunus instrumentus PVN lietu izskatīšanai, piemēram, piekļuvi Eurofisc, VIES vai bankas kontu informācijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ņem vērā ar tradicionālajiem pašu resursiem saistīto krāpniecisko un ar krāpšanu nesaistīto gadījumu paziņotā skaita stabilo tendenci (4647 gadījumi 2016. gadā, 4636 gadījumi 2017. gadā), kā arī ar tiem saistītās naudas summas (537 miljonus EUR 2016. gadā un 502 miljonus EUR 2017. gadā); tomēr ņem vērā pārkāpumu nevienlīdzīgo sadalījumu dalībvalstu starpā, proti, Grieķijā (7,17 %), Spānijā (4,31 %) un Ungārijā (3,35 %) līmenis ir acīmredzami augstāks nekā vidējas 1,96 % rādītājs ES attiecībā uz neiekasētiem tradicionālajiem pašu resursiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ar lielām bažām norāda, ka pēdējos gados ir pastiprinājusies ES ievestās tabakas izstrādājumu kontrabanda un saskaņā ar aplēsēm tā rada 10 miljardus EUR lielus publisko ieņēmumu zaudējumus ES un dalībvalstu budžetos gadā un vienlaikus ir organizētās noziedzības, tostarp terorisma, galvenais ienākumu avots; uzskata, ka dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni, lai apkarotu šīs nelegālās darbības, piemēram, uzlabojot procedūras sadarbībai un informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka dažādu atklāšanas metožu (kontrole preču izlaišanas brīdī, kontrole pēc preču izlaišanas, krāpšanas apkarošanas dienestu un citu dienestu pārbaudes) apvienošana var visefektīvāk atklāt krāpšanu un ka katras metodes efektivitāte ir atkarīga no attiecīgās dalībvalsts, tās administrācijas efektīvas koordinācijas un dalībvalstu attiecīgo dienestu spējas savstarpēji sazināties; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž satraukumu, ka dažas dalībvalstis regulāri neziņo ne par vienu krāpšanas gadījumu; aicina Komisiju izpētīt šo situāciju, jo uzskata, ka iespēja, ka šīs valstis ir pilnībā krāpšanas neskartas, ir diezgan zema; aicina Komisiju veikt izlases veida pārbaudes uz vietas šajās valstīs; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ar vilšanos konstatē, ka 1989.–2017. gados vidējais līdzekļu atgūšanas rādītājs gadījumos, kad tika paziņots par krāpniecību, bija tikai 37 %; aicina Komisiju atrast iespējas, kā uzlabot šo neapmierinošo situāciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti aicina Komisiju katru gadu paziņot par to ES pašu resursu summu, kas atgūta saskaņā ar OLAF ieteikumiem, un darīt zināmas summas, kas vēl jāatgūst; |
| --- | --- |

22.

ES krāpšanas apkarošanas programma

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota ES Krāpšanas apkarošanas programma, kuru OLAF īstenos tiešā pārvaldībā (COM(2018)0386), un prasa, lai sākot ar 2019. gada jūniju dotācijas tiktu pārvaldītas elektroniski, izmantojot Komisijas e-dotāciju pārvaldības sistēmu; |
| --- | --- |

23.

EPPO un tās turpmākās attiecības ar OLAF

| 24. | atzinīgi vērtē 22 dalībvalstu lēmumu, pamatojoties uz ciešāku sadarbību, izveidot EPPO; aicina Komisiju mudināt līdz šim atturīgākās dalībvalstis pievienoties EPPO; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka sadarbības nolīgumiem starp OLAF un EPPO būtu jānodrošina skaidra pilnvaru nošķiršana, lai novērstu dubultas struktūras, konfliktējošas kompetences un juridiskās nepilnības, ko rada kompetenču trūkums; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka ES budžeta projektā 2019. gadam pirmo reizi ir iekļautas apropriācijas EPPO (4,9 miljoni EUR) un uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt EPPO atbilstošu personālu un budžetu; norāda, ka ir paredzētas tikai 37 amata vietas, kas nozīmē to, ka, atskaitot Eiropas prokuroru amata vietas (23), administratīvo uzdevumu veikšanai būs paredzētas tikai 14 amata vietas; uzskata, ka šāds risinājums nav reālistisks, jo īpaši ņemot vērā to, ka vēl divas dalībvalstis nesen ir nolēmušas pievienoties EPPO; tādēļ prasa agrāk veikt 2020. gadā paredzēto darbinieku skaita palielināšanu, lai palīdzētu EPPO līdz 2020. gada beigām pilnībā kļūt spējīgai darboties, kā paredzēts regulā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķtiecīgo priekšlikumu pārskatīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, kura galvenā motivācija ir EPPO izveidei; uzsver, ka turpmākā sadarbība starp OLAF un EPPO būtu jābalsta uz ciešu sadarbību, efektīvu informācijas apmaiņu un papildināmību, vienlaikus novēršot dublēšanos vai kompetenču konfliktus; |
| --- | --- |

27.

Cīņa pret korupciju

| 28. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs; uzsver — lai veiktu objektīvu un sistemātisku novērtējumu, Komisijai būtu regulāri jāpublicē tiesiskuma, tostarp sistēmiskas korupcijas draudu, novērtējums katrā dalībvalstī, pamatojoties uz rādītāju kopumu un neatkarīgiem ziņojumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka pēc EPPO izveides OLAF turpmāk būs vienīgais birojs, kas atbild par ES finansiālo interešu aizsardzību dalībvalstīs, kuras ir nolēmušas nepievienoties EPPO; uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 8/2018 Komisijas priekšlikums grozīt OLAF regulu neatrisina OLAF administratīvās izmeklēšanas zemās efektivitātes problēmu; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka OLAF joprojām ir stingrs un pilnībā funkcionējošs partneris EPPO; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nolēma vairs nepublicēt pretkorupcijas ziņojumu; pauž nožēlu par Komisijas lēmumu iekļaut pretkorupcijas uzraudzību Eiropas pusgada ekonomikas pārvaldības procesā; uzskata, ka tas ir vēl vairāk samazinājis Komisijas veikto uzraudzību un ir pieejami dati tikai par pavisam dažām valstīm; pauž nožēlu arī par to, ka šīs pieejas maiņas rezultātā galvenā uzmanība tiek vērsta uz korupcijas ekonomisko ietekmi un gandrīz pilnībā netiek ņemtas vērā citas dimensijas, kuras var ietekmēt korupcija, piemēram, iedzīvotāju uzticēšanos valsts pārvaldei un pat dalībvalstu demokrātiskajām struktūrām; tādēļ mudina Komisiju turpināt publicēt pretkorupcijas ziņojumus; atkārtoti aicina Komisiju iesaistīties visaptverošākā un saskaņotākā ES korupcijas apkarošanas politikā, tostarp veikt visaptverošu pretkorupcijas politikas novērtējumu katrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārto, ka “virpuļdurvju efekts” var kaitēt iestāžu attiecībām ar interešu pārstāvjiem; prasa, lai ES iestādes izstrādātu sistemātisku un samērīgu šīs problēmas risinājumu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nesekmēja ES dalību Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO); aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk atsākt sarunas ar GRECO, lai laikus novērtētu tās atbilstību Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijai (UNCAC) un izveidotu ES iestāžu iekšējās novērtēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt sistēmu korupcijas līmeņa noteikšanai dalībvalstīs un dalībvalstu korupcijas novēršanas politikas pasākumu novērtēšanai, paredzot šajā sistēmā stingrus rādītājus un viegli piemērojamus, vienotus kritērijus, kas balstīti Stokholmas programmā izklāstītajās prasībās; aicina Komisiju izstrādāt korupcijas indeksu dalībvalstu reitinga izveidei; uzskata, ka korupcijas indekss varētu būt labs pamats, uz kuru balstoties, Komisija, kontrolējot ES resursu izlietojumu, varētu izveidot konkrētām valstīm pielāgotus kontroles mehānismus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka Komisijai nav pieejama informācija, ar kuru ir apmainījušās dalībvalstis, lai novērstu un apkarotu “pazudušā tirgotāja” krāpniecisko darbību, ko bieži sauc par karuseļveida krāpšanu; uzskata, ka Komisijai vajadzētu būt piekļuvei Eurofisc, lai labāk kontrolētu, novērtētu un uzlabotu datu apmaiņu starp dalībvalstīm; aicina visas dalībvalstis, sekojot Eiropas Revīzijas palātas ieteikumam, piedalīties visās Eurofisc darbības jomās, lai sekmētu un paātrinātu informācijas apmaiņu ar tādām tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm kā Eiropols un OLAF; aicina dalībvalstis un Padomi piešķirt Komisijai piekļuvi šiem datiem, lai veicinātu sadarbību, uzlabotu datu uzticamību un apkarotu pārrobežu noziedzību; |
| --- | --- |

34.

Publiskais iepirkums

Digitalizācija

| 35. | norāda, ka publiskajā iepirkumā tiek iztērēts ievērojams publisko investīciju apjoms (2 miljardi EUR gadā); uzsver e-iepirkuma ieguvumus krāpniecības apkarošanā, piemēram, ietaupījumus visām pusēm, lielāku pārredzamību un vienkāršotus un īsākus procesus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju izstrādāt regulējumu visu ES politikas nostādņu īstenošanas procesu digitalizācijai (uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, pieteikumi, novērtēšana, īstenošana, maksājumi), kuru piemēros visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž nožēlu par to, ka tikai dažas dalībvalstis izmanto jaunās tehnoloģijas visiem svarīgākajiem publiskā iepirkuma posmiem, proti, e-paziņojumu, e-piekļuvi iepirkuma procedūras dokumentiem, e-iesniegšanu, e-novērtēšanu, e-piešķiršanu, e-pasūtījumu, e-rēķinu sagatavošanu un e-maksājumu; aicina dalībvalstis līdz 2019. gada jūlijam nodrošināt, ka tiešsaistē mašīnlasāmā formātā ir pieejami visi publiskā iepirkuma veidi, kā arī sabiedrībai pieejami līgumu reģistri; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju izstrādāt iniciatīvas, lai izveidotu elektronisko profilu līgumslēdzējām iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās šādi profili nav pieejami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas laika grafiku e-iepirkuma ieviešanai ES un aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz to; |
| --- | --- |

39.

Novēršana un konkursa procedūras agrīnie posmi

| 40. | uzskata, ka preventīvi pasākumi ir ļoti svarīgi, lai samazinātu krāpšanas apmēru ES līdzekļu izmantošanā, un ka pāreja uz e-iepirkumu ir būtisks solis ceļā uz krāpšanas novēršanu un integritātes un pārredzamības veicināšanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma (EDES), un uzskata, ka dažādu atklāšanas metožu (kontroles) apvienošana projektu konkursa agrīnajos posmos ir visefektīvākā krāpšanas novēršanā, jo tā ļauj novirzīt līdzekļus citiem projektiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevējas komitejas (COCOLAF) sagatavotos norādījumus par trauksmes signāliem un labāko praksi attiecībā uz publisko iepirkumu un ziņošanu par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē ES vispārējam budžetam piemērojamo finanšu noteikumu vienkāršošanu un uzskata, ka turpmāka vienkāršošana palielina efektivitāti; cer, ka citi Savienības līdzekļu saņēmēji gūs lielāku labumu un vienkāršotu izmaksu iespējām; |
| --- | --- |

43.

Importa procedūras

| 44. | norāda, ka muitas nodokļi veido 14 % no ES budžeta, un uzskata, ka to neefektīva piemērošana un saskaņotu noteikumu trūkums negatīvi ietekmē ES finanšu intereses; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka vairāku dalībvalstu muitas dienesti apmainās ar informāciju par aizdomām par krāpšanu, lai nodrošinātu atbilstību muitas noteikumiem (savstarpēja palīdzība); uzskata, ka šāda saziņa ir vieglāka gadījumos, kad muitas ievešanas deklarācijā (SAD) ir obligāti jānorāda nosūtītājs, un aicina Komisiju līdz 2019. gada jūlijam noteikt, ka visās dalībvalstīs šī norādīšana ir obligāta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas par muitas kontrolēm un ar tām saistīto muitas nodokļu iekasēšanu, kas ir daļa no pašu resursiem ES budžetā; norāda, ka kontroles, kuru laikā tiek pārbaudīts, vai importētāji ievēro noteikumus par tarifiem un importu, veic dalībvalstu muitas iestādes, un aicina Komisiju nodrošināt, ka kontroles uz ES robežām ir atbilstošas un saskaņotas, tādējādi garantējot Savienības drošību, drošumu un ekonomiskās intereses, un apņemties apkarot jo īpaši nelegālu un viltotu preču tirdzniecību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž nožēlu par to, ka muitas savienības jauno IT sistēmu īstenošana aizkavējās, un tas nozīmē, ka dažas no galvenajām sistēmām nebūs pieejamas Savienības Muitas kodeksā noteiktajos 2020. gada termiņos; uzsver, ka ātra pāreja uz elektronisku muitas vidi ir būtiska, lai nodrošinātu, ka muitas pārvaldes darbojas tā, it kā tās būtu viena struktūra; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt ieguldījumu ES muitas informācijas sistēmu pabeigšanā un to finansiālajā ilgtspējā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē 11. OLAF kopīgās muitas operācijas, kas ir veiksmīgi apkarojušas dažādus draudus, piemēram, krāpšanu ieņēmumu jomā, nelikumīgu skaidras naudas apriti, viltotas preces, cigarešu kontrabandu un narkotikas; turklāt atzinīgi vērtē to, ka pēc OLAF izdotiem savstarpējas palīdzības rīkojumiem ir atklāti pārkāpumi, jo īpaši ar saules enerģijas paneļiem saistīti krāpšanas gadījumi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka saskaņota un standartizēta muitas kontrole visās ievešanas vietās ir nepieciešama tāpēc, ka nelīdzsvarotība dalībvalstu veiktajā muitas kontrolē kavē efektīvu muitas savienības darbību; |
| --- | --- |

49.

Izdevumi

| 50. | atzinīgi vērtē to, ka ievērojami samazinājās gadījumi (no 272 gadījumiem 2016. gadā līdz 133 gadījumiem — 2017. gadā), kad tika paziņots par krāpniecību lauku attīstībā, un tam sekojošo krāpniecības vērtības samazinājumu no 47 miljoniem EUR līdz 20 miljoniem EUR, tomēr ņem vērā pretēju tendenci, kas novērojama tiešajā atbalstā lauksaimniecībai, kur to pārkāpumu vērtība, par kuriem ziņots kā par krāpnieciskiem, asi pieauga no 11 miljoniem EUR līdz 39 miljoniem EUR un vidējā finanšu vērtība katrā gadījumā pieauga par 227 %; pauž cerību, ka tas nerada negatīvu tendenci; |
| --- | --- |

50.

| 51. | cer, ka, vienkāršojot administratīvos noteikumus, kā paredzēts kopīgajos noteikumos par 2014.–2020. gada laikposmu, varēs samazināt ar krāpšanu nesaistītu pārkāpumu skaitu, konstatēt krāpšanas gadījumus un uzlabot saņēmēju piekļuvi ES fondu līdzekļiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju turpināt centienus, lai standartizētu ar izdevumiem saistīto kļūdu nomenklatūru, jo dati liecina, ka dažādas dalībvalstis vienādas kļūdas deklarē dažādās kategorijās (SWD(2018)0386); |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver to, ka atklāšanas spējas ir būtisks faktors krāpšanas apkarošanas ciklā, kas sekmē ES budžeta aizsardzības sistēmas efektivitāti un lietderību; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka visaktīvākās dalībvalstis, kuras atklāja un ziņoja par iespējami krāpnieciskiem pārkāpumiem bija Polija, Rumānija, Ungārija, Itālija un Bulgārija, kuru starpā 73 % no pārkāpumiem, par kuriem ziņoja kā par krāpnieciskiem, notika 2013.–2017. gadā kopējā lauksaimniecības politikā; šajā sakarībā uzsver, ka iesniegto ziņojumu skaitlisks novērtējums var radīt nepareizu priekšstatu par kontroles efektivitāti; tādēļ aicina Komisiju turpināt atbalstīt dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka tiek uzlabota gan kontroles kvalitāte, gan to skaits, kā arī lai apmainītos ar paraugpraksi cīņā pret krāpšanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka to pārkāpumu skaits, par kuriem nav ziņots kā par krāpnieciskiem kohēzijas un zivsaimniecības politikas jomā (5 129 gadījumi 2017. gadā), atkal ir 2013. un 2014. gada līmenī (attiecīgi 4 695 un 4 825 gadījumi) pēc tam, kad tas bija sasniedzis maksimālu līmeni divu gadu laikā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka pilnīga pārredzamība, uzskaitot izdevumus, ir būtiska, jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras darbiem, ko finansē tieši no ES līdzekļiem vai finanšu instrumentiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES pilsoņiem ir pilnīga piekļuve visai informācijai par līdzfinansētajiem projektiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ņem vērā to, ka 2017. gadā vēl vairāk samazinājās ziņoto pārkāpumu skaits pirmspievienošanās palīdzības (PAA) programmās un ka līdz ar pakāpenisku šo programmu izbeigšanu to pārkāpumu skaits, par kuriem ziņots kā par krāpnieciskiem, tuvojās nullei; |
| --- | --- |

56.

Konstatētās problēmas un veicamie pasākumi

Labāka kontrole

| 57. | atbalsta programmu “Hercule III”, kas ir labs piemērs pieejai “katra euro maksimāli lietderīga izmantošana”; sagaida, ka tās pēctece pēc 2020. gada kļūs vēl efektīvāka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž cerību, ka Eiropas Parlamenta un Padomes jaunā plānotā regula, ar ko Integrētas robežu pārvaldības fonda ietvaros izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, vēl vairāk uzlabos muitas un citu tiesībaizsardzības iestāžu koordināciju un sadarbību finansējuma jomā, ar labāka ES līmeņa partnerības palīdzību; |
| --- | --- |

58.

Pārrobežu krāpšana

| 59. | uzsver, ka sistēma, kurā paredzēta iespēja iestādēm apmainīties ar informāciju ļautu divām vai vairākām dalībvalstīm savstarpēji pārbaudīt grāmatvedības ierakstus par darījumiem nolūkā novērst pārrobežu krāpšanu saistībā ar strukturālajiem un investīciju fondiem, tādējādi nodrošinot transversālu un pilnīgu pieeju dalībvalstu finanšu interešu aizsardzībai; atkārtoti prasa Komisijai iesniegt tiesību akta priekšlikumu par savstarpējo administratīvo palīdzību tajās ES fondu izdevumu jomās, kurās tas nav paredzēts; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pauž bažas par OLAF atklāto pārrobežu krāpšanas draudu un krāpšanas gadījumu pieaugumu; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts Parlamenta 2018. gada 25. oktobra ziņojums “ES finanšu interešu aizsardzība: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos” un brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Japānu veiksmīgi iekļauto krāpšanas apkarošanas klauzulu; aicina Komisiju vispārināt praksi iekļaut pretkorupcijas klauzulas nolīgumos, ko ES paraksta ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

60.

Trauksmes cēlēji

| 61. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2018)0218); pauž cerību, ka tā ievērojami uzlabos trauksmes cēlēju aizsardzību Savienībā, kas būtiski palielināt finanšu aizsardzību un tiesiskumu; cer, ka tā ļoti drīz stāsies spēkā; aicina visas ES iestādes pēc iespējas drīz ieviest direktīvā noteiktos standartus savā iekšpolitikā, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu augstāko aizsardzības līmeni; mudina dalībvalstis to īstenot savas valsts tiesību sistēmā ar iespējami plašāku darbības jomu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver trauksmes cēlēju būtisko nozīmi krāpšanas novēršanā, atklāšanā un ziņošanā par to, kā arī nepieciešamību viņus aizsargāt; |
| --- | --- |

62.

Pētnieciskā žurnālistika

| 63. | uzskata, ka pētnieciskajai žurnālistikai ir izšķiroša loma, lai uzlabotu nepieciešamo pārredzamības līmeni ES un tās dalībvalstīs, un ka šis instruments ir jāveicina un jāatbalsta gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī; |
| --- | --- |

63.

Tabaka

| 64. | ar bažām norāda, ka saskaņā ar OLAF aplēsēm nelikumīga cigarešu tirdzniecība Savienības un dalībvalstu budžetiem rada ikgadējus finansiālus zaudējumus vairāk nekā 10 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzinīgi vērtē to, ka 2018. gada 25. septembrī stājās spēkā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Protokols par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu pēc tam, kad 2018. gada 27. jūnijā to ratificēja 41. puse; atzinīgi vērtē to, ka pirmā protokola pušu sanāksme notika 2018. gada 8.–10. oktobrī; tomēr mudina dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas protokolu, to izdarīt pēc iespējas drīz; aicina Komisiju aktīvi iesaistīties, lai sagatavotu visaptverošu ziņojumu, kurā izklāstīta paraugprakse un īstenoti eksperimenti attiecībā uz uzraudzības un izsekošanas sistēmām valstīs, kuras ir protokola puses; mudina dalībvalstis, kuras ir parakstījušas protokolu, bet to vēl nav ratificējušas, to izdarīt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina par Komisijas lēmumu nepagarināt nolīgumu ar PMI, kurš bija spēkā līdz 2016. gada 9. jūlijam; atgādina, ka 2016. gada 9. martā Parlaments lūdza Komisiju neatjaunot, nepagarināt ne arī atkārtoti apspriest šo nolīgumu pēc tā termiņa beigām; uzskata, ka arī trīs pārējie nolīgumi (BAT, JTI un ITL) nebūtu jāatjauno, jāpagarina vai atkārtoti jāapspriež; aicina Komisiju līdz 2018. gada beigām iesniegt ziņojumu par to, vai būtu iespējams apturēt trīs atlikušos nolīgumus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju strauji nākt klajā ar jauno rīcības plānu un visaptverošu ES nelikumīgu tabakas izstrādājumu tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, kuru bija paredzēts izstrādāt 2018. gada vasaras beigās; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju nodrošināt, ka izsekošanas sistēma un drošības pasākumi, kas dalībvalstīm attiecībā uz cigaretēm un tinamās tabakas izstrādājumiem jāievieš līdz 2019. gada 20. maijam un attiecībā uz visiem pārējiem tabakas izstrādājumiem (piemēram, cigāriem, cigarillām un bezdūmu tabakas izstrādājumiem) jāievieš līdz 2024. gada 20. maijam, atbilst neatkarības pamatnostādnēm PVO Protokolā par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, kuru 2016. gada 24. jūnijā ratificēja Eiropas Savienība; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju paredzēt tabakas nozares slēptos atsevišķu marķējumu klonēšanas riskus, kuru nolūks ir apgādāt paralēlo tirgu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ar bažām norāda, ka līdz šim OLAF sniegtie tieslietu jomas ieteikumi dalībvalstīs ir īstenoti tikai ierobežotā mērā; uzskata, ka šāda situācija nav pieļaujama, un aicina Komisiju mudināt dalībvalstis nodrošināt pilnīgu OLAF ieteikumu īstenošanu un paredzēt noteikumus, lai veicinātu OLAF rīcībā esošo pierādījumu pieņemamību; |
| --- | --- |

70.

Izmeklēšana un OLAF loma

| 71. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pilnvarot OLAF izmeklēt pievienotās vērtības nodokļa jautājumus; aicina Komisiju pēc visu Eiropas un valstu procedūru slēgšanas noteikt konkrētu pārredzamības līmeni attiecībā uz OLAF ziņojumiem un ieteikumiem; uzskata, ka pēc tam, kad ir pieņemtas nepieciešamās izmaiņas OLAF regulā saistībā ar EPPO izveidi, Komisijai būtu jāsagatavo rūpīgāka un visaptveroša OLAF tiesiskā regulējuma modernizācija; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pauž nožēlu par OLAF ziņojumos izmantotās terminoloģijas nekonsekvenci, piemēram, attiecībā uz slēgtām un pabeigtām izmeklēšanām; aicina Komisiju un OLAF ieviest konsekventu terminoloģiju, lai nodrošinātu, ka, gadiem ejot, tiek nodrošināta salīdzināmība, kas saistīta ar ziņošanu par krāpšanas gadījumiem un zaudējumu atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pieņem zināšanai aktuālos jautājumus saistībā ar OLAF jauno satura pārvaldības datubāzi (OCM); pauž īpaši nožēlu par to, ka jaunajā datubāzē ir pazudušas vairākas lietas; atzinīgi vērtē to, ka šī problēma ir viena no galvenajām prioritātēm; aicina Komisiju sniegt Parlamentam padziļinātu novērtējumu par satura pārvaldības datubāzes IT projektu, jo īpaši attiecībā uz projektu izstrādi, visām izmaksām, īstenošanu, lietotāju pieredzi un to problēmu sarakstu, ar kurām ir nācies saskarties, ievērojot OLAF Uzraudzības komitejas ieteikumus (13); |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju un dalībvalstis kopīgi nodrošināt, ka OLAF un dalībvalstu veiktās izmeklēšanas papildina viena otru, ka visās dalībvalstīs OLAF ir līdzvērtīgas izmeklēšanas pilnvaras, tostarp piekļuve bankas kontu informācijai, un ka visu dalībvalstu tiesu iestādēs OLAF savāktie pierādījumi ir pieņemami kā krimināllietu pierādījumi, jo ir svarīgi efektīvi turpināt OLAF izmeklēšanas; |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Eiropas Revīzijas palātai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai Uzraudzības komitejai. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  OLAF, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai astoņpadsmitais ziņojums, 2017. gada 1. janvāris–31. decembris, 5.10.2018. g.

(2)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(4)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(6)  Eiropas Savienības Tiesas (Virspalātas) 2015. gada 8. septembra spriedums, krimināllieta pret Ivo Taricco un citiem, 105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Eiropas Savienības Tiesas (Virspalātas) 2017. gada 5. decembra spriedums krimināllieta pret M.A.S. un M.B., 42/17, ECLI:EU:C:2015:936.

(8)  OV C 252, 18.7.2018., 56. lpp.

(9)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0419.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0384.

(12)  OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.

(13)  OLAF Uzraudzības komitejas atzinums Nr. 1/2018 par OLAF provizorisko 2019. gada budžeta projektu.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/163

---

P8_TA(2019)0057

Ģenētiski modificēti eļļas rapši Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

(2020/C 411/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (D059688/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES attiecībā uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā (D059688/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 25. oktobrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 28. novembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 25. oktobrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 28. novembrī (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. februāra regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 14. februāra regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2016. gada 20. maijā uzņēmums Bayer CropScience AG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par atļaujas atjaunošanu, lai laistu tirgū produktus uz kuriem attiecas Komisijas Lēmums 2007/232/EK (5) (“atjaunošanas pieteikums”); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2016. gada 20. maijā uzņēmums Bayer CropScience AG saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai pieteikumu par atļaujas atjaunošanu, lai laistu tirgū produktus uz kuriem attiecas Komisijas Lēmums 2007/232/EK (5) (“atjaunošanas pieteikums”);

| B. | tā kā ar Lēmumu 2007/232/EK tika atļauts laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) eļļas rapsi (ER) Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tiem, un minētās atļaujas darbības joma attiecas arī uz produktiem, kas satur ER Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tiem, izmantošanai citiem mērķiem, ne pārtikā un barībā, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Lēmumu 2007/232/EK tika atļauts laist tirgū barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) eļļas rapsi (ER) Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tiem, un minētās atļaujas darbības joma attiecas arī uz produktiem, kas satur ER Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tiem, izmantošanai citiem mērķiem, ne pārtikā un barībā, izņemot audzēšanu;

| C. | tā kā 2017. gada 25. oktobrī EFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu attiecībā uz atjaunošanas pieteikumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2017. gada 25. oktobrī EFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu attiecībā uz atjaunošanas pieteikumu;

| D. | tā kā Komisija pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma nolēma grozīt iepriekšējo Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES (6), lai tajā tiktu iekļauti arī produkti, uz kuriem attiecas Lēmums 2007/232/EK; tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts tādējādi groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES un atceļ Lēmumu 2007/232/EK; tā kā šādas pieejas leģitimitāte ir apšaubāma; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma nolēma grozīt iepriekšējo Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES (6), lai tajā tiktu iekļauti arī produkti, uz kuriem attiecas Lēmums 2007/232/EK; tā kā Komisijas īstenošanas lēmuma projekts tādējādi groza Īstenošanas lēmumu 2013/327/ES un atceļ Lēmumu 2007/232/EK; tā kā šādas pieejas leģitimitāte ir apšaubāma;

| E. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no kompetentajām iestādēm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (7); tā kā cita starpā dalībvalstis kritizēja to, ka pieteikuma iesniedzēja izmantotā monitoringa pieeja neatbilda Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (8) VII pielikuma prasībām vai EFSA vadlīnijām, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem vides monitoringa ziņojumiem par uzraudzību pēc laišanas tirgū bija būtiskas nepilnības un ka tie nesniedza pamatotus datus, kas pamatotu secinājumu, ka nav bijusi nelabvēlīga ietekme uz veselību vai vidi saistībā ar ĢM ER Ms8, Rf3 un Ms8 x Rf3 importu vai izmantošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no kompetentajām iestādēm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (7); tā kā cita starpā dalībvalstis kritizēja to, ka pieteikuma iesniedzēja izmantotā monitoringa pieeja neatbilda Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (8) VII pielikuma prasībām vai EFSA vadlīnijām, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem vides monitoringa ziņojumiem par uzraudzību pēc laišanas tirgū bija būtiskas nepilnības un ka tie nesniedza pamatotus datus, kas pamatotu secinājumu, ka nav bijusi nelabvēlīga ietekme uz veselību vai vidi saistībā ar ĢM ER Ms8, Rf3 un Ms8 x Rf3 importu vai izmantošanu;

| F. | tā kā ĢM ER Ms8, Rf3 un Ms8 x Rf3 ir izstrādāti tā, lai būtu izturīgi pret herbicīda glufosināta izmantošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ĢM ER Ms8, Rf3 un Ms8 x Rf3 ir izstrādāti tā, lai būtu izturīgi pret herbicīda glufosināta izmantošanu;

| G. | tā kā papildu herbicīdu izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, tādēļ var sagaidīt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības; |
| --- | --- |

G.

tā kā papildu herbicīdu izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, tādēļ var sagaidīt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības;

| H. | tā kā glufosināta izmantošana Savienībā vairs nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai, un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (9) noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā glufosināta izmantošana Savienībā vairs nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai, un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 (9) noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem;

| I. | tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetencē neietilpst atliekas, kas rodas pēc apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā nav novērtēta glufosināta izsmidzināšanas ietekme attiecībā uz ĢM ER Ms8, Rf3 un Ms8 x Rf3; tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā kompetencē neietilpst atliekas, kas rodas pēc apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā nav novērtēta glufosināta izsmidzināšanas ietekme attiecībā uz ĢM ER Ms8, Rf3 un Ms8 x Rf3; tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu;

| J. | tā kā dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufosināta atliekas ER importā, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem, kas ir daļa no Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (10); |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstīm nav pienākuma mērīt glufosināta atliekas ER importā, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem, kas ir daļa no Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (10);

| K. | tā kā papildus iespējai, ka dzīvnieki un cilvēki Savienībā arī turpmāk būs pakļauti glufosināta augsta atlieku līmeņa iedarbībai, ko saturēs šis ĢM, kompetentās iestādes eksperts pauda bažas arī par metabolītu N-acetilglufosinātu, ko ražo ĢM ER Ms8xRf3 un kas nav sastopams tā ģenētiski nemodificētajā variantā (11); tā kā, neraugoties uz to, ka 2013. gada pētījumā norādīts, ka N-Ac-GLF var būt neirotoksiska ietekme, tas netika novērtēts kā daļa no EFSA novērtējuma; |
| --- | --- |

K.

tā kā papildus iespējai, ka dzīvnieki un cilvēki Savienībā arī turpmāk būs pakļauti glufosināta augsta atlieku līmeņa iedarbībai, ko saturēs šis ĢM, kompetentās iestādes eksperts pauda bažas arī par metabolītu N-acetilglufosinātu, ko ražo ĢM ER Ms8xRf3 un kas nav sastopams tā ģenētiski nemodificētajā variantā (11); tā kā, neraugoties uz to, ka 2013. gada pētījumā norādīts, ka N-Ac-GLF var būt neirotoksiska ietekme, tas netika novērtēts kā daļa no EFSA novērtējuma;

| L. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

L.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| M. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (12); |
| --- | --- |

M.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢM pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (12);

| N. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja (13)2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja (13)2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar vienu no Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (14) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju neatļaut importēt, izmantot pārtikā vai dzīvnieku barībā tādus ģenētiski modificētu augus, kas ir padarīti izturīgi pret herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā, šajā gadījumā glufosinātu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, metabolītiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūraugu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ģenētiski modificēto kultūraugu Savienībā ir paredzēts kultivēt vai importēt Savienībā pārtikai vai barībai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu par to, vai tās ir paredzētas audzēšanai vai izmantošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Ģenētiski modificēta rapša MS8 × RF3 novērtējums atļaujas atjaunošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-004) , https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2017.5067

(4)  Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73.lpp).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54.lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55.lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60.lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122.lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133.lpp).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197), |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197),

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

(5)  Komisijas 2007. gada 26. marta Lēmums 2007/232/EK par eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3), kas ģenētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV L 100, 17.4.2007., 20. lpp.).

(6)  Komisijas 2013. gada 25. jūnija Īstenošanas lēmums 2013/327/ES, ar kuru atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū pārtiku, kas satur ģenētiski modificēto eļļas rapsi Ms8, Rf3 un Ms8 × Rf3 vai sastāv no tā, vai pārtiku un barību, kas ražota no šiem ģenētiski modificētajiem organismiem (OV L 175, 27.6.2013., 57. lpp.).

(7)  Dalībvalsts piezīmes, G pielikums, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(10)  Komisijas 2018. gada 9. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2018/555 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2019., 2020. un 2021. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (OV L 92, 10.4.2018., 6. lpp.).

(11)  Dalībvalsts piezīmes, G pielikums 18. lpp., http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(12)  Skatīt, piemēram, viņa atklāšanas paziņojumu Eiropas Parlamenta 2014. gada 15. jūlija plenārsēdē, kas vēlāk tika iekļauts politiskajās pamatnostādnēs nākamajai Eiropas Komisijai, vai viņa 2016. gada 14. septembra runu par stāvokli Savienībā.

(13)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.)

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/168 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/168

---

P8_TA(2019)0058

Ģenētiski modificēta kukurūza 5307 (SYNØ53Ø7-1)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

(2020/C 411/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059689/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059689/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 16. aprīlī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2015. gada 5. maijā (3), un paziņojumu, kas papildina EFSA zinātnisko atzinumu attiecībā uz pieteikumu, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 iesniedza uzņēmums “Syngenta Crop Protection AG” (EFSA-GMO-DE-2011-95), par tādas ģenētiski modificētas kukurūzas 5307 laišanu tirgū, importu un pārstrādi, ko paredzēts izmantot pārtikā un barībā, ņemot vērā papildu toksikoloģisko pētījumu, ko pieņēmusi EFSA2018. gada 7. martā un kas publicēts 2018. gada 11. aprīlī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 16. aprīlī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2015. gada 5. maijā (3), un paziņojumu, kas papildina EFSA zinātnisko atzinumu attiecībā uz pieteikumu, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 iesniedza uzņēmums “Syngenta Crop Protection AG” (EFSA-GMO-DE-2011-95), par tādas ģenētiski modificētas kukurūzas 5307 laišanu tirgū, importu un pārstrādi, ko paredzēts izmantot pārtikā un barībā, ņemot vērā papildu toksikoloģisko pētījumu, ko pieņēmusi EFSA2018. gada 7. martā un kas publicēts 2018. gada 11. aprīlī (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (5),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2011. gada 7. aprīlī uzņēmums “Syngenta Crop Protection AG” ar sava meitasuzņēmuma “Syngenta Crop Protection NV/SA” starpniecību iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Vācijas valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu 5307, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”); tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM kukurūzu 5307 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada 7. aprīlī uzņēmums “Syngenta Crop Protection AG” ar sava meitasuzņēmuma “Syngenta Crop Protection NV/SA” starpniecību iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Vācijas valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu 5307, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”); tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM kukurūzu 5307 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā ĢM kukurūza ražo jaunu insekticīda proteīnu eCry3.1Ab, kas ir toksisks atsevišķām vaboļu un smecernieku sugām un kas rodas no tādu toksīnu sapludināšanas un rekombinācijas, kuri dabīgos apstākļos sastopami augsnes baktērijās, ko pazīst ar nosaukumu Bacillus thuringiensis (Bt); tā kā ĢM kukurūza 5307 arī izstrādā proteīnu fosfāta mannozes izomerāzi (PMI), kas tiek izmantots par marķieri selekcijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ĢM kukurūza ražo jaunu insekticīda proteīnu eCry3.1Ab, kas ir toksisks atsevišķām vaboļu un smecernieku sugām un kas rodas no tādu toksīnu sapludināšanas un rekombinācijas, kuri dabīgos apstākļos sastopami augsnes baktērijās, ko pazīst ar nosaukumu Bacillus thuringiensis (Bt); tā kā ĢM kukurūza 5307 arī izstrādā proteīnu fosfāta mannozes izomerāzi (PMI), kas tiek izmantots par marķieri selekcijā;

| C. | tā kā EFSA savā 2015. gada atzinumā secināja, ka tā nevar izpildīt savu pārtikas/barības riska novērtējumu sakarā ar neatbilstībām pieteikuma iesniedzēja nodrošinātajā 28 dienu pētījumā par toksiskumu, jo īpaši tāpēc, ka datu kopas ir no diviem atsevišķiem eksperimentiem, un tāpēc, ka ir izmantots nepietiekams dzīvnieku skaits (6); |
| --- | --- |

C.

tā kā EFSA savā 2015. gada atzinumā secināja, ka tā nevar izpildīt savu pārtikas/barības riska novērtējumu sakarā ar neatbilstībām pieteikuma iesniedzēja nodrošinātajā 28 dienu pētījumā par toksiskumu, jo īpaši tāpēc, ka datu kopas ir no diviem atsevišķiem eksperimentiem, un tāpēc, ka ir izmantots nepietiekams dzīvnieku skaits (6);

| D. | tā kā pieteikums iesniedzējs vēlāk nodrošināja jaunu 28 dienu pētījumu par toksiskumu; tā kā otrais pētījums tomēr neatbilda visām prasībām, kas paredzētas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) nostādnēs par atkārtotas orālas devas 28 dienu toksiskuma pētījumiem ar grauzējiem (7), kā to bija pieprasījusi EFSA; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums iesniedzējs vēlāk nodrošināja jaunu 28 dienu pētījumu par toksiskumu; tā kā otrais pētījums tomēr neatbilda visām prasībām, kas paredzētas Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) nostādnēs par atkārtotas orālas devas 28 dienu toksiskuma pētījumiem ar grauzējiem (7), kā to bija pieprasījusi EFSA;

| E. | tā kā savā 2018. gada paziņojumā EFSA attiecībā uz šo pieteikumu pieņēma labvēlīgu atzinumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā savā 2018. gada paziņojumā EFSA attiecībā uz šo pieteikumu pieņēma labvēlīgu atzinumu;

| F. | tā kā, lai gan Cry proteīnus (Bt toksīnu) atzīst par tādiem, kam piemīt palīgvielas īpašības, proti, tie varētu pastiprināt citu pārtikas produktu alergēnās īpašības, EFSA to neanalizēja; tā kā tas ir problemātiski, jo Bt toksīni var sajaukties ar alergēniem pārtikā un barībā, piemēram, sojas pupās; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan Cry proteīnus (Bt toksīnu) atzīst par tādiem, kam piemīt palīgvielas īpašības, proti, tie varētu pastiprināt citu pārtikas produktu alergēnās īpašības, EFSA to neanalizēja; tā kā tas ir problemātiski, jo Bt toksīni var sajaukties ar alergēniem pārtikā un barībā, piemēram, sojas pupās;

| G. | tā kā 28 dienu toksiskuma pētījumā, ko akceptējusi EFSA, tika testēts tikai izolēts proteīns; tā kā tomēr ir pierādīts, ka Bt toksīnu toksiskums var palielināties, tiem mijiedarbojoties ar citām sastāvdaļām, piemēram, augu enzīmiem, citiem Bt toksīniem un atliekām pēc apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā tādēļ, testējot Bt toksīnu tikai atsevišķi un izolētā veidā, nav iespējams izdarīt nekādus secinājumus par tā ietekmi uz veselību pēc tā patērēšanas uzturā (8); |
| --- | --- |

G.

tā kā 28 dienu toksiskuma pētījumā, ko akceptējusi EFSA, tika testēts tikai izolēts proteīns; tā kā tomēr ir pierādīts, ka Bt toksīnu toksiskums var palielināties, tiem mijiedarbojoties ar citām sastāvdaļām, piemēram, augu enzīmiem, citiem Bt toksīniem un atliekām pēc apsmidzināšanas ar herbicīdiem; tā kā tādēļ, testējot Bt toksīnu tikai atsevišķi un izolētā veidā, nav iespējams izdarīt nekādus secinājumus par tā ietekmi uz veselību pēc tā patērēšanas uzturā (8);

| H. | tā kā EFSA norādīja, ka “pieteikuma iesniedzējs identificēja atbilstošas līdzības starp eCry3.1Ab aminoskābju sekvenci un parasporīniem, kas varētu iedarboties uz zīdītāju šūnām kā citotoksiski proteīni” (9); tā kā EFSA to sīkāk neizmeklēja; |
| --- | --- |

H.

tā kā EFSA norādīja, ka “pieteikuma iesniedzējs identificēja atbilstošas līdzības starp eCry3.1Ab aminoskābju sekvenci un parasporīniem, kas varētu iedarboties uz zīdītāju šūnām kā citotoksiski proteīni” (9); tā kā EFSA to sīkāk neizmeklēja;

| I. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (10); |
| --- | --- |

I.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (10);

| J. | tā kā saskaņā ar ziņām, ko norādījusi viena kompetentā iestāde (11), eCry3.1Ab izdalīšanās līmeņi ĢM kukurūzas 5307 kodolos pārsniedz standarta maksimālo atļauto atlieku līmeni, kurš ir 0,01 mg/kg, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (12); |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar ziņām, ko norādījusi viena kompetentā iestāde (11), eCry3.1Ab izdalīšanās līmeņi ĢM kukurūzas 5307 kodolos pārsniedz standarta maksimālo atļauto atlieku līmeni, kurš ir 0,01 mg/kg, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (12);

| K. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| L. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šādu praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (13); |
| --- | --- |

L.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šādu praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (13);

| M. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (14) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (14) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 178/2002 (15) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu saistībā ar minēto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumu attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti audzēšanai vai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Zinātnisks atzinums attiecībā uz pieteikumu, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 iesniedza uzņēmums “Syngenta Crop Protection AG” (EFSA-GMO-DE-2011-95), par tādas ģenētiski modificētas kukurūzas 5307 laišanu tirgū, importu un pārstrādi, ko paredzēts izmantot pārtikā un barībā, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(4)  Paziņojums, kas papildina EFSA zinātnisko atzinumu attiecībā uz pieteikumu, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 iesniedza uzņēmums “Syngenta Crop Protection AG” (EFSA-GMO-DE-2011-95), par tādas ģenētiski modificētas kukurūzas 5307 laišanu tirgū, importu un pārstrādi, ko paredzēts izmantot pārtikā un barībā, ņemot vērā papildu toksikoloģisko pētījumu, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(5)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

(6)  EFSA atzinums, 2015., 15. lpp., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(7)  EFSA paziņojums, 2018., 4. lpp., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(8)  Sīkākus datus skatīt analīzē, ko publicējis Biotehnoloģiju ietekmes neatkarīgu novērtējumu institūts TESTBIOTECH, 3. lpp.: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%205307.pdf

(9)  EFSA atzinums, 2015., 9. lpp., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(10)  G pielikums, Dalībvalsts komentāri, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00310

(11)  Dalībvalsts komentāri, 95. lpp.

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(13)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā atklāšanas uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(14)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(15)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/173 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/173

---

P8_TA(2019)0059

Ģenētiski modificēta kukurūza MON 87403 (MON-874Ø3-1)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

(2020/C 411/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059691/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87403 (MON-874Ø3-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D059691/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 8. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 28. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 8. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 28. martā (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 26. jūnijā uzņēmums “Monsanto Europe SA/NV” uzņēmuma “Monsanto” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Beļģijas kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MON 87403, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM kukurūzu MON 87403 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 26. jūnijā uzņēmums “Monsanto Europe SA/NV” uzņēmuma “Monsanto” (ASV) vārdā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Beļģijas kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu (ĢM) kukurūzu MON 87403, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”), un tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu produktus, kas satur ĢM kukurūzu MON 87403 vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā kukurūza MON 87403 ir ģenētiski modificēta nolūkā palielināt biomasu un vārpu ražu (kas līdz ražas novākšanas laikam kļūst par kukurūzas vālīti), ievadot saīsinātu gēnu sekvenci, ko iegūst no citas augu sugas (Arabidopsis thaliana); tā kā tā rezultātā izdalās proteīns (AtHB17Δ113), kura iedarbībai paredzēts konkurēt ar līdzīgu dabīgu proteīnu, kurš kontrolē gēnu regulāciju un augu augšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā kukurūza MON 87403 ir ģenētiski modificēta nolūkā palielināt biomasu un vārpu ražu (kas līdz ražas novākšanas laikam kļūst par kukurūzas vālīti), ievadot saīsinātu gēnu sekvenci, ko iegūst no citas augu sugas (Arabidopsis thaliana); tā kā tā rezultātā izdalās proteīns (AtHB17Δ113), kura iedarbībai paredzēts konkurēt ar līdzīgu dabīgu proteīnu, kurš kontrolē gēnu regulāciju un augu augšanu;

| C. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no kompetentajām iestādēm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (5); tā kā piezīmes cita starpā saturēja viedokli, ka eksperimantālie dati neapstiprina apgalvojumus par ražas pieaugumu ĢM kukurūzai MON 87403, ka nav iespējams spriest par sekām, kas izpaužas ilgtermiņā attiecībā uz visas pārtikas un/vai barības reproduktīvo vai attīstības aspektu, ka pieteikuma iesniedzēja ierosinātais vides monitoringa plāns neatbilst mērķiem, kas noteikti VII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (6) un, izšķirošā kārtā, ka sniegtie pierādījumi nav uzskatāmi par pietiekošiem, lai pārliecinātu patērētājus par ĢM kukurūzas MON 87403 nekaitīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no kompetentajām iestādēm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (5); tā kā piezīmes cita starpā saturēja viedokli, ka eksperimantālie dati neapstiprina apgalvojumus par ražas pieaugumu ĢM kukurūzai MON 87403, ka nav iespējams spriest par sekām, kas izpaužas ilgtermiņā attiecībā uz visas pārtikas un/vai barības reproduktīvo vai attīstības aspektu, ka pieteikuma iesniedzēja ierosinātais vides monitoringa plāns neatbilst mērķiem, kas noteikti VII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (6) un, izšķirošā kārtā, ka sniegtie pierādījumi nav uzskatāmi par pietiekošiem, lai pārliecinātu patērētājus par ĢM kukurūzas MON 87403 nekaitīgumu;

| D. | tā kā, neraugoties uz to, ka EFSA deva “zaļo gaismu” attiecībā uz ĢM kukurūzas MON 87403 nekaitīgumu, neatkarīga EFSA novērtējuma analīze parāda, ka joprojām ir vāja izpratne par konkrētajiem molekulārajiem mehānismiem, kas piedalās AtHB17Δ113 izdalīšanā, kā arī par to, kā tās rezultātā rodas paredzētās ietekmes un varbūtēji blakusefekti, un ir nepieciešama tālāka izpēte (7); tā kā bez visaptverošas izpratnes par ģenētisko modifikāciju nav iespējams pilnībā novērtēt saistītos riskus; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz to, ka EFSA deva “zaļo gaismu” attiecībā uz ĢM kukurūzas MON 87403 nekaitīgumu, neatkarīga EFSA novērtējuma analīze parāda, ka joprojām ir vāja izpratne par konkrētajiem molekulārajiem mehānismiem, kas piedalās AtHB17Δ113 izdalīšanā, kā arī par to, kā tās rezultātā rodas paredzētās ietekmes un varbūtēji blakusefekti, un ir nepieciešama tālāka izpēte (7); tā kā bez visaptverošas izpratnes par ģenētisko modifikāciju nav iespējams pilnībā novērtēt saistītos riskus;

| E. | tā kā pieteikuma iesniedzēja veikto lauka izmēģinājumu iznākums parāda, ka novērotā paredzēto pazīmju iedarbība, proti, biomasas pieaugums un vārpu ieguves pieaugums, ir ne vien ļoti maza, bet arī nekonsekventa; tā kā EFSA Ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupa) atzina, ka “attiecībā uz izmaiņām saistībā ar paredzēto pazīmi ir vērojams ierobežots diapazons... kas liek domāt, ka pazīmes izpausme varētu būt atkarīga no vides apstākļiem lauka izmēģinājumos” (8); |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikuma iesniedzēja veikto lauka izmēģinājumu iznākums parāda, ka novērotā paredzēto pazīmju iedarbība, proti, biomasas pieaugums un vārpu ieguves pieaugums, ir ne vien ļoti maza, bet arī nekonsekventa; tā kā EFSA Ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSA ĢMO ekspertu grupa) atzina, ka “attiecībā uz izmaiņām saistībā ar paredzēto pazīmi ir vērojams ierobežots diapazons... kas liek domāt, ka pazīmes izpausme varētu būt atkarīga no vides apstākļiem lauka izmēģinājumos” (8);

| F. | tā kā lauka izmēģinājumi tika veikti tikai Amerikas Savienotajās Valstīs; tā kā gadījumā, ja tiek atļauts imports Savienībā, ĢM kukurūza MON 87403 varētu tikt kultivēta plašā diapazonā kukurūzas audzētāju valstu, kurās ir ļoti atšķirīgi klimatiskie un agronomiskie apstākļi un papildu stresa faktori, piemēram, ūdens ierobežojumi vai sausums; tā kā tāpēc nav pienācīgi tikusi skatīta ietekme, kāda piemīt šiem stresa faktoriem un nosacījumiem, attiecībā uz kuriem EFSA ĢMO ekspertu grupa atzīst, ka tie varētu ietekmēt pazīmes izpausmi (un tāpēc arī jebkādas neparedzētas ietekmes); |
| --- | --- |

F.

tā kā lauka izmēģinājumi tika veikti tikai Amerikas Savienotajās Valstīs; tā kā gadījumā, ja tiek atļauts imports Savienībā, ĢM kukurūza MON 87403 varētu tikt kultivēta plašā diapazonā kukurūzas audzētāju valstu, kurās ir ļoti atšķirīgi klimatiskie un agronomiskie apstākļi un papildu stresa faktori, piemēram, ūdens ierobežojumi vai sausums; tā kā tāpēc nav pienācīgi tikusi skatīta ietekme, kāda piemīt šiem stresa faktoriem un nosacījumiem, attiecībā uz kuriem EFSA ĢMO ekspertu grupa atzīst, ka tie varētu ietekmēt pazīmes izpausmi (un tāpēc arī jebkādas neparedzētas ietekmes);

| G. | tā kā paradoksālā kārtā, lai gan EFSA ĢMO ekspertu grupa secināja, ka sastāva analīze (salīdzinot ĢM kukurūzas MON 87403 sastāvu ar ģenētiski nemodificēto paraugu, balstoties uz lauka izmēģinājuma rezultātiem) “neatklāja tādus jautājumus, kas prasītu tālāku novērtēšanu attiecībā uz pārtikas un barības nekaitīgumu un tās ietekmi uz vidi”, ekspertu grupa arī apšaubīja, “vai no lauka izmēģinājumiem iegūtie sastāva dati ļautu veikt visaptverošu riska novērtējumu”; |
| --- | --- |

G.

tā kā paradoksālā kārtā, lai gan EFSA ĢMO ekspertu grupa secināja, ka sastāva analīze (salīdzinot ĢM kukurūzas MON 87403 sastāvu ar ģenētiski nemodificēto paraugu, balstoties uz lauka izmēģinājuma rezultātiem) “neatklāja tādus jautājumus, kas prasītu tālāku novērtēšanu attiecībā uz pārtikas un barības nekaitīgumu un tās ietekmi uz vidi”, ekspertu grupa arī apšaubīja, “vai no lauka izmēģinājumiem iegūtie sastāva dati ļautu veikt visaptverošu riska novērtējumu”;

| H. | tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa nav pienācīgi izpētījusi ĢM kukurūzas potenciālos riskus cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi; tā kā ir nepieņemami, ka Komisija ierosina atļaut šo ĢM kukurūzu, balstoties uz EFSA atzinumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa nav pienācīgi izpētījusi ĢM kukurūzas potenciālos riskus cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi; tā kā ir nepieņemami, ka Komisija ierosina atļaut šo ĢM kukurūzu, balstoties uz EFSA atzinumu;

| I. | tā kā viens no pētījumiem, uz kuriem atsaucas EFSA atzinums, bija pētījums, kura līdzautors ir EFSA ĢMO ekspertu grupas loceklis un zinātnieks, kas strādā “Syngenta” (9); tā kā tika norādīts, ka atsauces uz šo pētījumu vēlāk tika izņemtas no EFSA atzinuma, savukārt EFSA norādīja, ka to izņemšana “neietekmē materiāli saturu vai iznākumu” (10); |
| --- | --- |

I.

tā kā viens no pētījumiem, uz kuriem atsaucas EFSA atzinums, bija pētījums, kura līdzautors ir EFSA ĢMO ekspertu grupas loceklis un zinātnieks, kas strādā “Syngenta” (9); tā kā tika norādīts, ka atsauces uz šo pētījumu vēlāk tika izņemtas no EFSA atzinuma, savukārt EFSA norādīja, ka to izņemšana “neietekmē materiāli saturu vai iznākumu” (10);

| J. | tā kā Parlaments atzinīgi vērtē to, ka EFSA izpilddirektors ir paudis apņemšanos nodrošināt, ka nākotnē EFSA personāla locekļi vairs nedarbosies zinātniskās publikācijās kā līdzautori ar zinātniekiem no industrijas, lai novērstu priekšstatus par nekorektu ciešu saistību ar industriju un lai uzlabotu patērētāju uzticēšanos Savienības pārtikas nekaitīguma sistēmai (11); tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu skaidri norādītas atsauces uz visiem pētījumiem, ko EFSA izmanto savā darbā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments atzinīgi vērtē to, ka EFSA izpilddirektors ir paudis apņemšanos nodrošināt, ka nākotnē EFSA personāla locekļi vairs nedarbosies zinātniskās publikācijās kā līdzautori ar zinātniekiem no industrijas, lai novērstu priekšstatus par nekorektu ciešu saistību ar industriju un lai uzlabotu patērētāju uzticēšanos Savienības pārtikas nekaitīguma sistēmai (11); tā kā ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu skaidri norādītas atsauces uz visiem pētījumiem, ko EFSA izmanto savā darbā;

| K. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| L. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (12); |
| --- | --- |

L.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (12);

| M. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (13) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (13) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (14) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu, vai tie būtu paredzēti kultivēšanai vai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Novērtējums par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87403 izmantošanu pārtikā un barībā, importu un pārstrādi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-BE-2015-125), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

(5)  Dalībvalstu komentāri: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00222

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

(7)  Testbiotech komentārs par EFSA ĢMO ekspertu grupas 2018. gada Zinātnisko atzinumu attiecībā uz novērtējumu par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87403 izmantošanu pārtikā un barībā, importu un pārstrādi, no uzņēmuma “Monsanto”: https://www.testbiotech.org/node/2210

(8)  EFSA atzinums, 3. lpp.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(9)  Sīkāku informāciju skatīt Testbiotech komentārā par EFSA ĢMO ekspertu grupas 2018. gada Zinātnisko atzinumu attiecībā uz novērtējumu par ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87403 izmantošanu pārtikā un barībā, importu un pārstrādi, no uzņēmuma “Monsanto”: https://www.testbiotech.org/node/2210

(10)  Sk. EFSA atzinumu, 2. lpp.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(11)  EFSA 2018. gada jūlija vēstule Testbiotech: http://www.testbiotech.org/sites/default/files/EFSA_letter_Testbiotech_July_2018%20.pdf

(12)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(13)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(14)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/178 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/178

---

P8_TA(2019)0060

Ģenētiski modificēta kokvilna GHB614 × LLCotton25 × MON 15985

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

(2020/C 411/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (D059692/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražoti no tās (D059692/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 3. decembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 7. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 20. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 7. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 20. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā uzņēmums Bayer CropScience AG2011. gada 11. februārī iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Nīderlandes valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 un tās apakškombināciju LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražota no tām (“pieteikums”); tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 un tās apakškombināciju LLCotton25 × MON 15985 produktos, kas to satur vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā uzņēmums Bayer CropScience AG2011. gada 11. februārī iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Nīderlandes valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 un tās apakškombināciju LLCotton25 × MON 15985, sastāv vai ir ražota no tām (“pieteikums”); tā kā pieteikums attiecās arī uz to, lai tirgū laistu ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 un tās apakškombināciju LLCotton25 × MON 15985 produktos, kas to satur vai sastāv no tās, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un barība, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā 2018. gada 7. martāEFSA attiecībā uz pieteikumu pieņēma labvēlīgu atzinumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 7. martāEFSA attiecībā uz pieteikumu pieņēma labvēlīgu atzinumu;

| C. | tā kā ĢM kokvilna GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 ekspresē proteīnu 2mEPSPS, kas piešķir noturību pret glifosātu saturošiem herbicīdiem, PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret amonija glufosināta herbicīdiem, un proteīnu Cry1Ac un Cry1Ab2, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem; tā kā turklāt augs ražo olbaltumvielas (NPTII un AAD), kas nodrošina rezistenci pret antibiotikām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ĢM kokvilna GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 ekspresē proteīnu 2mEPSPS, kas piešķir noturību pret glifosātu saturošiem herbicīdiem, PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret amonija glufosināta herbicīdiem, un proteīnu Cry1Ac un Cry1Ab2, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem; tā kā turklāt augs ražo olbaltumvielas (NPTII un AAD), kas nodrošina rezistenci pret antibiotikām;

| D. | tā kā — lai gan kokvilnas sēklu eļļas patēriņš cilvēku uzturā Eiropā var būt salīdzinoši ierobežots, tā ir sastopama daudzos dažādos pārtikas produktos, tostarp mērcēs, majonēzē, konditorejas izstrādājumos, šokolādes pastās un čipsos (5); |
| --- | --- |

D.

tā kā — lai gan kokvilnas sēklu eļļas patēriņš cilvēku uzturā Eiropā var būt salīdzinoši ierobežots, tā ir sastopama daudzos dažādos pārtikas produktos, tostarp mērcēs, majonēzē, konditorejas izstrādājumos, šokolādes pastās un čipsos (5);

| E. | tā kā kokvilnu izmanto dzīvnieku barībā, galvenokārt, kokvilnas sēklu raušu vai rupja maluma miltu, vai arī kā kokvilnas sēklas eļļas veidā (6); |
| --- | --- |

E.

tā kā kokvilnu izmanto dzīvnieku barībā, galvenokārt, kokvilnas sēklu raušu vai rupja maluma miltu, vai arī kā kokvilnas sēklas eļļas veidā (6);

Papildu herbicīdu atliekas un komponenti

| F. | tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glifosāta un glufosināta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var sagaidīt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības; |
| --- | --- |

F.

tā kā papildu herbicīdu, šajā gadījumā glifosāta un glufosināta, izmantošana ir daļa no parastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā, un tādēļ var sagaidīt, ka tie tiks pakļauti gan lielākām, gan atkārtotām devām, kas ne tikai radīs lielāku atlieku daudzumu ražā un tātad arī importētajā produktā, bet var arī ietekmēt ĢM auga sastāvu un tā agronomiskās īpašības;

| G. | tā kā glufosināta izmantošana Savienībā kopš 2018. gada 1. augusta vairs nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem (7); |
| --- | --- |

G.

tā kā glufosināta izmantošana Savienībā kopš 2018. gada 1. augusta vairs nav atļauta, jo tas ir klasificēts kā toksisks reprodukcijai un tādējādi atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem (7);

| H. | tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu; |
| --- | --- |

H.

tā kā joprojām nav skaidras atbildes uz to, vai glifosāts ir kancerogēns; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — gluži pretēji — 2015. gadā glifosātu ir klasificējusi kā cilvēkiem iespējami kancerogēnu vielu;

| I. | tā kā saskaņā ar EFSA Augu aizsardzības līdzekļu ekspertu grupas un to atlieku ekspertu grupas datiem nevar izdarīt secinājumus par to atlieku drošību, kuras rodas, ĢM kultūraugus apsmidzinot ar glifosāta preparātiem (8); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto tirdzniecībā pieejamajos izsmidzināmajos glifosāta preparātos, var būt toksiskāki par pašu aktīvo vielu (9); |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar EFSA Augu aizsardzības līdzekļu ekspertu grupas un to atlieku ekspertu grupas datiem nevar izdarīt secinājumus par to atlieku drošību, kuras rodas, ĢM kultūraugus apsmidzinot ar glifosāta preparātiem (8); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto tirdzniecībā pieejamajos izsmidzināmajos glifosāta preparātos, var būt toksiskāki par pašu aktīvo vielu (9);

| J. | tā kā Savienība jau ir izņēmusi no tirgus glifosāta piedevu, kas pazīstama ar nosaukumu POE-talovamīns, jo ir bažas, ka tā ir toksiska viela; tā kā valstīs, kurās audzē ĢM kokvilnu (pašreiz Japānā), problemātiskās piedevas un maisījumi joprojām var būt atļauti; |
| --- | --- |

J.

tā kā Savienība jau ir izņēmusi no tirgus glifosāta piedevu, kas pazīstama ar nosaukumu POE-talovamīns, jo ir bažas, ka tā ir toksiska viela; tā kā valstīs, kurās audzē ĢM kokvilnu (pašreiz Japānā), problemātiskās piedevas un maisījumi joprojām var būt atļauti;

| K. | tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSO ĢMO grupa) kompetencē neietilpst atliekas, kas rodas apsmidzinot ar herbicīdiem; tā kā nav izvērtēta ne šīs ĢM kokvilnas apsmidzināšanas ar herbicīdiem ietekme, ne arī kumulatīvā ietekme, ko rada apsmidzināšana gan ar glifosātu, gan glufosinātu; |
| --- | --- |

K.

tā kā informācija par herbicīdu un to metabolītu atlieku līmeņiem ir svarīga, lai varētu veikt pret herbicīdiem rezistentu ģenētiski modificētu augu visaptverošu riska novērtējumu; tā kā EFSA ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā (EFSO ĢMO grupa) kompetencē neietilpst atliekas, kas rodas apsmidzinot ar herbicīdiem; tā kā nav izvērtēta ne šīs ĢM kokvilnas apsmidzināšanas ar herbicīdiem ietekme, ne arī kumulatīvā ietekme, ko rada apsmidzināšana gan ar glifosātu, gan glufosinātu;

| L. | tā kā dalībvalstīm nav juridiska pienākuma mērīt glifosāta vai glufosināta atliekas kokvilnas importā, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem, kas ir daļa no Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (10); tā kā jaunākajā Eiropas Savienības ziņojumā par pesticīdu atliekām pārtikā, ko sagatavojusi EFSA un kas ir balstīts uz koordinētās daudzgadu programmas rezultātiem, kā arī atsevišķām dalībvalstu programmām, nav informācijas par kokvilnas atbilstību pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem (11); tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem nav zināms, vai glifosāta vai glufozināta atliekas ģenētiski modificētā kokvilnā GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 atbilst Savienības maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā dalībvalstīm nav juridiska pienākuma mērīt glifosāta vai glufosināta atliekas kokvilnas importā, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem atlieku līmeņiem, kas ir daļa no Savienības saskaņotās daudzgadu kontroles programmas 2019., 2020. un 2021. gadam (10); tā kā jaunākajā Eiropas Savienības ziņojumā par pesticīdu atliekām pārtikā, ko sagatavojusi EFSA un kas ir balstīts uz koordinētās daudzgadu programmas rezultātiem, kā arī atsevišķām dalībvalstu programmām, nav informācijas par kokvilnas atbilstību pesticīdu maksimālajiem atlieku līmeņiem (11); tā kā saskaņā ar jaunākajiem datiem nav zināms, vai glifosāta vai glufozināta atliekas ģenētiski modificētā kokvilnā GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 atbilst Savienības maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem;

Toksiskas vielas gosipola klātbūtne

| M. | tā kā gosipols ir dabiski toksisks kokvilnas komponents; tā kā EPSPS proteīna klātbūtne var radīt lielāku gosipola līmeni ĢM augiem, kas satur šo proteīnu (12); tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa norādīja, ka brīvā gosipola saturs neapstrādātās kokvilnas GHB614 x LLCotton25 x MON15985 sēklās bija augstāks nekā ģenētiski nemodificētas kokvilnas paraugā (7 200 mg/kg un 6 000 mg/kg) (13), taču abos gadījumos tas bija augstāks par pieļaujamo robežvērtību (5 000), kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK dzīvnieku barībai (14); |
| --- | --- |

M.

tā kā gosipols ir dabiski toksisks kokvilnas komponents; tā kā EPSPS proteīna klātbūtne var radīt lielāku gosipola līmeni ĢM augiem, kas satur šo proteīnu (12); tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa norādīja, ka brīvā gosipola saturs neapstrādātās kokvilnas GHB614 x LLCotton25 x MON15985 sēklās bija augstāks nekā ģenētiski nemodificētas kokvilnas paraugā (7 200 mg/kg un 6 000 mg/kg) (13), taču abos gadījumos tas bija augstāks par pieļaujamo robežvērtību (5 000), kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK dzīvnieku barībai (14);

| N. | tā kā saskaņā ar 2014. gada pētījumu “Gosipola toksiskums no kokvilnas produktiem” visbiežāk sastopamā toksiskā iedarbība uz dzīvniekiem ir abu dzimumu dzīvnieku reproduktīvās veselības stāvokļa pasliktināšanās, kas rada nopietnus ekonomiskos zaudējumus lopkopības nozarei, kā arī imūnsistēmas darbības traucējumi, kas pasliktina dzīvnieku izturību pret infekcijām un mazina vakcīnu efektivitāti (15); tā kā EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, ir raksturojusi gosipolu kā dzīvnieku barībā nevēlamu vielu (16); |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar 2014. gada pētījumu “Gosipola toksiskums no kokvilnas produktiem” visbiežāk sastopamā toksiskā iedarbība uz dzīvniekiem ir abu dzimumu dzīvnieku reproduktīvās veselības stāvokļa pasliktināšanās, kas rada nopietnus ekonomiskos zaudējumus lopkopības nozarei, kā arī imūnsistēmas darbības traucējumi, kas pasliktina dzīvnieku izturību pret infekcijām un mazina vakcīnu efektivitāti (15); tā kā EFSA ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, ir raksturojusi gosipolu kā dzīvnieku barībā nevēlamu vielu (16);

| O. | tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa norāda, ka augstāks gosipola saturs kokvilnas sēklās, kas iegūti no ģenētiski modificētas kokvilnas GHC614 x LLCotton25 x MON15985, salīdzinājumā ar ģenētiski nemodificēto paraugu nerada bažas par tās kaitīgumu dzīvniekiem un cilvēkiem praksē, jo i) maksimālais brīvā gosipola saturs ir reglamentēts Eiropas tiesību aktos un ii) refinētu un balinātu kokvilnas sēklu eļļā, kā arī miltos, kas ražoti no kokvilnas sēklām, kurus var tieši patērēt cilvēki, pēc būtības nav sastopams gosipols (17); tā kā EFSA nav izvērtējusi kokvilnas eļļu (lietošanai pārtikā) un kokvilnas miltus (lietošanai dzīvnieku barībā), kā ieteikts pašreizējā ESAO konsensa dokumentā par apsvērumiem attiecībā uz jaunām kokvilnas šķirnēm; tā kā apgalvojums, ka gosipolam ir noteikti juridiski ierobežojumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, nerada pietiekamu pārliecību par to, ka ģenētiski modificēta kokvilna GHC614 x LLCotton25 x MON15985 ir nekaitīga patēriņam; |
| --- | --- |

O.

tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa norāda, ka augstāks gosipola saturs kokvilnas sēklās, kas iegūti no ģenētiski modificētas kokvilnas GHC614 x LLCotton25 x MON15985, salīdzinājumā ar ģenētiski nemodificēto paraugu nerada bažas par tās kaitīgumu dzīvniekiem un cilvēkiem praksē, jo i) maksimālais brīvā gosipola saturs ir reglamentēts Eiropas tiesību aktos un ii) refinētu un balinātu kokvilnas sēklu eļļā, kā arī miltos, kas ražoti no kokvilnas sēklām, kurus var tieši patērēt cilvēki, pēc būtības nav sastopams gosipols (17); tā kā EFSA nav izvērtējusi kokvilnas eļļu (lietošanai pārtikā) un kokvilnas miltus (lietošanai dzīvnieku barībā), kā ieteikts pašreizējā ESAO konsensa dokumentā par apsvērumiem attiecībā uz jaunām kokvilnas šķirnēm; tā kā apgalvojums, ka gosipolam ir noteikti juridiski ierobežojumi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, nerada pietiekamu pārliecību par to, ka ģenētiski modificēta kokvilna GHC614 x LLCotton25 x MON15985 ir nekaitīga patēriņam;

Cry proteīni un saikne ar alerģiskām reakcijām

| P. | tā kā GHB614 x LLCotton25 x MON15985 ekspresē divus Bt toksīnus (Cry1Ac un Cry1Ab2 proteīnus), kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem; tā kā, lai gan Cry1 proteīnus atzīst par tādiem, kam piemīt palīgvielas īpašības, proti, tie, iespējams, var pastiprināt citu pārtikas produktu alergēnās īpašības, EFSA to neanalizēja; |
| --- | --- |

P.

tā kā GHB614 x LLCotton25 x MON15985 ekspresē divus Bt toksīnus (Cry1Ac un Cry1Ab2 proteīnus), kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem; tā kā, lai gan Cry1 proteīnus atzīst par tādiem, kam piemīt palīgvielas īpašības, proti, tie, iespējams, var pastiprināt citu pārtikas produktu alergēnās īpašības, EFSA to neanalizēja;

| Q. | tā kā 2017. gadā īstenotā zinātniskā pētījumā par ietekmi, ko uz veselību varētu radīt Bt toksīni un atliekas pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, ir secināts, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš herbicīdu atliekām un to mijiedarbībai ar Bt toksīniem (18); tā kā EFSA šo aspektu nav izanalizējusi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2017. gadā īstenotā zinātniskā pētījumā par ietekmi, ko uz veselību varētu radīt Bt toksīni un atliekas pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, ir secināts, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš herbicīdu atliekām un to mijiedarbībai ar Bt toksīniem (18); tā kā EFSA šo aspektu nav izanalizējusi;

Rezistence pret antibiotikām

| R. | tā kā GHB614 x LLcotton25 x MON15985 ražo proteīnus (NPTII un AAD), kas nodrošina rezistenci pret antibiotikām; tā kā NPT11 nodrošina rezistenci pret neomicīnu un kanamicīnu; tā kā AAD nodrošina rezistenci pret streptomicīnu; tā kā PVO visus šos antimikrobiālos līdzekļus klasificē kā “kritiski svarīgus” (19); |
| --- | --- |

R.

tā kā GHB614 x LLcotton25 x MON15985 ražo proteīnus (NPTII un AAD), kas nodrošina rezistenci pret antibiotikām; tā kā NPT11 nodrošina rezistenci pret neomicīnu un kanamicīnu; tā kā AAD nodrošina rezistenci pret streptomicīnu; tā kā PVO visus šos antimikrobiālos līdzekļus klasificē kā “kritiski svarīgus” (19);

| S. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (20) 4. panta 2. punkts paredz, ka, veicot vides riska novērtējumu, īpaši ņem vērā ģenētiski modificētus organismus (ĢMO), kas satur gēnus, kuri parāda rezistenci pret antibiotikām medicīnā vai veterinārijā, un ka vispārējais mērķis ir identificēt un pakāpeniski pārtraukt ĢMO rezistences pret antibiotikām marķiergēnus (ARG), kas var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību vai vidi; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/18/EK (20) 4. panta 2. punkts paredz, ka, veicot vides riska novērtējumu, īpaši ņem vērā ģenētiski modificētus organismus (ĢMO), kas satur gēnus, kuri parāda rezistenci pret antibiotikām medicīnā vai veterinārijā, un ka vispārējais mērķis ir identificēt un pakāpeniski pārtraukt ĢMO rezistences pret antibiotikām marķiergēnus (ARG), kas var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību vai vidi;

| T. | tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa 2004. gada atzinumā pārbaudīja ARMG izmantošanu transgēno pasākumu atlasē augos, ņemot vērā bažas par to, ka šādu marķiergēnu izmantošana varētu izraisīt lielāku rezistenci pret antibiotikām cilvēkiem un dzīvniekiem gēnu pārneses rezultātā no ĢM augiem uz baktērijām; |
| --- | --- |

T.

tā kā EFSA ĢMO ekspertu grupa 2004. gada atzinumā pārbaudīja ARMG izmantošanu transgēno pasākumu atlasē augos, ņemot vērā bažas par to, ka šādu marķiergēnu izmantošana varētu izraisīt lielāku rezistenci pret antibiotikām cilvēkiem un dzīvniekiem gēnu pārneses rezultātā no ĢM augiem uz baktērijām;

| U. | tā kā saskaņā ar šo 2004. gada atzinumu AAD gēns pieder pie antibiotiku rezistences gēnu II grupas, kuri “būtu jāierobežo, atļaujot izmantot tikai lauka izmēģinājumu nolūkos, un tiem nevajadzētu būt sastopamiem ĢM augos, ko paredzēts laist tirgū” (21); |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar šo 2004. gada atzinumu AAD gēns pieder pie antibiotiku rezistences gēnu II grupas, kuri “būtu jāierobežo, atļaujot izmantot tikai lauka izmēģinājumu nolūkos, un tiem nevajadzētu būt sastopamiem ĢM augos, ko paredzēts laist tirgū” (21);

Dalībvalstu kompetento iestāžu piezīmes

| V. | tā kā trīs mēnešu apspriešanās periodā kompetentās iestādes iesniedza daudzas kritiskas piezīmes, tostarp, bet ne tikai, iepriekš minētos jautājumus (22); |
| --- | --- |

V.

tā kā trīs mēnešu apspriešanās periodā kompetentās iestādes iesniedza daudzas kritiskas piezīmes, tostarp, bet ne tikai, iepriekš minētos jautājumus (22);

Demokrātijas trūkums lēmumu pieņemšanas procesā

| W. | tā kā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

W.

tā kā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2018. gada 3. decembra balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| X. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (23); |
| --- | --- |

X.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (23);

| Y. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (24) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

Y.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (24) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju neatļaut importēt, izmantot pārtikā vai dzīvnieku barībā tādus ģenētiski modificētu augus, kas ir padarīti izturīgi pret herbicīdiem, kurus nav atļauts izmantot Savienībā, šajā gadījumā glufosinātu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju nesniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam, pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem, metabolītiem un to tirdzniecībā pieejamiem preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūraugu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ģenētiski modificēto kultūraugu Savienībā ir paredzēts kultivēt vai importēt Savienībā pārtikai vai barībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju nepiešķirt atļauju ģenētiski modificētam augiem, kas satur rezistentu mikroorganismu gēnus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž apņemšanos sekmēt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011; aicina Padomi steidzami turpināt darbu pie minētā Komisijas priekšlikuma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumus attiecībā uz ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai par ĢMO, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju atsaukt priekšlikumus par atļauju piešķiršanu ĢMO, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu vai nu par tās audzēšanu, vai izmantošanu pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Novērtējums par ģenētiski modificētas kokvilnas GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 izmantošanu pārtikā un barībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMONL-2011–94), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108.lpp). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108.lpp).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73.lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127.lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133.lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133.lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197), |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197),

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

| — | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0416).

| — | par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0417).

(5)  EFSA atzinums, 17. lpp. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(6)  EFSA atzinums, 18. lpp. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009. par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(8)  EFSA slēdziens par aktīvās vielas glifosāta pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo analīzi. EFSA 2015. gada biļetens, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(9)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(10)  Komisijas 2018. gada 9. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2018/555 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2019., 2020. un 2021. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (OV L 92, 10.4.2018., 6. lpp.).

(11)  Eiropas Savienības 2016. gada ziņojums par pesticīdu atliekām pārtikas produktos https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(12)  https://www.testbiotech.org/node/2209 2. lpp.

(13)  EFSA atzinums, 14. lpp. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(14)  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.) noteiktais maksimāli pieļaujamais gosipola līmenis ir 5 000 mg/kg.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002L0032-20131227&from=ES

(15)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4033412/

(16)  EFSA atzinums, 15. lpp. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(17)  EFSA atzinums, 15. lpp. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(19)  21.lpp. http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.).

(21)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2004.48

(22)  G pielikums, Dalībvalstu komentāri, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2016-00714

(23)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(24)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/185 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/185

---

P8_TA(2019)0061

Stāvoklis Venecuēlā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2019/2543(RSP))

(2020/C 411/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2018. gada 3. maija rezolūciju par vēlēšanām Venecuēlā (1), 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2018. gada 3. maija rezolūciju par vēlēšanām Venecuēlā (1), 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (2) un 2018. gada 25. oktobra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2019. gada 26. janvāra deklarāciju ES vārdā par stāvokli Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2019. gada 26. janvāra deklarāciju ES vārdā par stāvokli Venecuēlā,

| — | ņemot vērā PV/AP 2019. gada 10. janvāra deklarāciju ES vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2019. gada 10. janvāra deklarāciju ES vārdā,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (SKT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (SKT),

| — | ņemot vērā Venecuēlas konstitūciju un jo īpaši tās 233. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venecuēlas konstitūciju un jo īpaši tās 233. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2018. gada 20. maija vēlēšanas notika, neievērojot obligātos starptautiskos standartus attiecībā uz ticamu procesu un neievērojot politisko plurālismu, demokrātiju, pārredzamību un tiesiskumu; tā kā ES kopā ar citām demokrātiskām valstīm un reģionālām organizācijām nav atzinušas nedz vēlēšanas, nedz šajā nelikumīgajā procesā ieceltās amatpersonas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada 20. maija vēlēšanas notika, neievērojot obligātos starptautiskos standartus attiecībā uz ticamu procesu un neievērojot politisko plurālismu, demokrātiju, pārredzamību un tiesiskumu; tā kā ES kopā ar citām demokrātiskām valstīm un reģionālām organizācijām nav atzinušas nedz vēlēšanas, nedz šajā nelikumīgajā procesā ieceltās amatpersonas;

| B. | tā kā 2019. gada 10. janvārīNicolás Maduro nelikumīgi piesavinājās prezidenta pilnvaras Augstākajā tiesā, pārkāpjot konstitucionālo kārtību; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2019. gada 10. janvārīNicolás Maduro nelikumīgi piesavinājās prezidenta pilnvaras Augstākajā tiesā, pārkāpjot konstitucionālo kārtību;

| C. | tā kā 2019. gada 23. janvārī likumīgi un demokrātiski ievēlētais Nacionālās sapulces priekšsēdētājs Juan Guaidó nodeva zvērestu, stājoties Venecuēlas pagaidu prezidenta amatā saskaņā ar Venecuēlas konstitūcijas 233. pantu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2019. gada 23. janvārī likumīgi un demokrātiski ievēlētais Nacionālās sapulces priekšsēdētājs Juan Guaidó nodeva zvērestu, stājoties Venecuēlas pagaidu prezidenta amatā saskaņā ar Venecuēlas konstitūcijas 233. pantu;

| D. | tā kā dažu iepriekšējo dienu laikā Venecuēlā ir notikuši protesti un masveida demonstrācijas; tā kā tiek ziņots par desmitiem nāves gadījumu un simtiem ievainoto saistībā ar demonstrācijām un nemieriem; tā kā turpina notikt nelaimes gadījumi un smagi cilvēktiesību pārkāpumi, kas izriet no vardarbības aktiem un represijām pret sociālajiem protestiem, nelikumīgiem reidiem, patvaļīgiem arestiem, tostarp attiecībā uz vairāk nekā 70 nepilngadīgo, un opozīcijas aktīvistu stigmatizācijas un vajāšanas; tā kā pagājušajā nedēļā bija jauni aicinājumi uz protesta akcijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā dažu iepriekšējo dienu laikā Venecuēlā ir notikuši protesti un masveida demonstrācijas; tā kā tiek ziņots par desmitiem nāves gadījumu un simtiem ievainoto saistībā ar demonstrācijām un nemieriem; tā kā turpina notikt nelaimes gadījumi un smagi cilvēktiesību pārkāpumi, kas izriet no vardarbības aktiem un represijām pret sociālajiem protestiem, nelikumīgiem reidiem, patvaļīgiem arestiem, tostarp attiecībā uz vairāk nekā 70 nepilngadīgo, un opozīcijas aktīvistu stigmatizācijas un vajāšanas; tā kā pagājušajā nedēļā bija jauni aicinājumi uz protesta akcijām;

| E. | tā kā ES ir vairākkārt aicinājusi atjaunot Venecuēlā demokrātiju un tiesiskumu, izmantojot uzticamu politisko procesu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir vairākkārt aicinājusi atjaunot Venecuēlā demokrātiju un tiesiskumu, izmantojot uzticamu politisko procesu;

| F. | tā kā 2017. gadā Eiropas Parlaments Saharova balvu par domas brīvību piešķīra Venecuēlas demokrātiskajai opozīcijai un politieslodzītajiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2017. gadā Eiropas Parlaments Saharova balvu par domas brīvību piešķīra Venecuēlas demokrātiskajai opozīcijai un politieslodzītajiem;

| G. | tā kā Venecuēlas iedzīvotāji saskaras ar vēl nepieredzētu situāciju no sociālā, ekonomikas un demokrātijas aspekta, kad ir emigrējuši vairāk nekā 3 miljoni cilvēku un inflācijas līmenis pārsniedz 1 650 000 %; |
| --- | --- |

G.

tā kā Venecuēlas iedzīvotāji saskaras ar vēl nepieredzētu situāciju no sociālā, ekonomikas un demokrātijas aspekta, kad ir emigrējuši vairāk nekā 3 miljoni cilvēku un inflācijas līmenis pārsniedz 1 650 000 %;

| H. | tā kā starptautiskie un reģionālie partneri, tostarp ES, ir apņēmušies palīdzēt radīt apstākļus miermīlīgam, ticamam un iekļaujošam politiskajam procesam starp visiem attiecīgajiem Venecuēlas dalībniekiem; tā kā ES ir atkārtoti apliecinājusi savu vēlmi uzturēt atvērtus saziņas kanālus, |
| --- | --- |

H.

tā kā starptautiskie un reģionālie partneri, tostarp ES, ir apņēmušies palīdzēt radīt apstākļus miermīlīgam, ticamam un iekļaujošam politiskajam procesam starp visiem attiecīgajiem Venecuēlas dalībniekiem; tā kā ES ir atkārtoti apliecinājusi savu vēlmi uzturēt atvērtus saziņas kanālus,

| I. | tā kā Nicolás Maduro, atbildot uz PV/AP pieprasījumu ES vārdā, lai tiktu steidzami rīkotas brīvas, pārredzamas un ticamas prezidenta vēlēšanas, publiski noraidīja iespēju rīkot jaunas prezidenta vēlēšanas, |
| --- | --- |

I.

tā kā Nicolás Maduro, atbildot uz PV/AP pieprasījumu ES vārdā, lai tiktu steidzami rīkotas brīvas, pārredzamas un ticamas prezidenta vēlēšanas, publiski noraidīja iespēju rīkot jaunas prezidenta vēlēšanas,

| 1. | atzīst Juan Guaidó par likumīgo Venecuēlas Bolivāra Republikas pagaidu prezidentu saskaņā ar Venecuēlas konstitūciju, kā noteikts tās 233. pantā, un pauž pilnīgu atbalstu viņa ceļvedim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa PV/AP kopā ar dalībvalstīm pieņemt stingru un vienotu nostāju un atzīt Juan Guaidó par vienīgo likumīgo valsts pagaidu prezidentu, līdz varēs rīkot jaunas brīvas, pārredzamas un ticamas prezidenta vēlēšanas, lai atjaunotu demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka jauno pagaidu prezidentu jau ir atzinušas daudzas demokrātiskas valstis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina ES un tās dalībvalstis, ja šis lēmums tiek apstiprināts, rīkoties šajā saistībā un akreditēt pārstāvjus, ko iecels likumīgās iestādes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda nežēlīgas represijas un vardarbību, kuru rezultātā tiek nogalināti vai ievainoti cilvēki; pauž solidaritāti ar Venecuēlas tautu un izsaka patiesu līdzjūtību viņu ģimenēm un draugiem; mudina Venecuēlas iestādes de facto pārtraukt visus cilvēktiesību pārkāpumus un saukt vainīgos pie atbildības, kā arī nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas visas pamatbrīvības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nosoda to, ka ir aizturēti vairāki žurnālisti, kuri atspoguļo situāciju Venecuēlā, un aicina nekējoties viņus atbrīvot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noraida ikvienu tādu priekšlikumu vai mēģinājumu krīzes risināšanai, kas varētu iesaistīt vardarbības izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Nacionālajai asamblejai, kura ir Venecuēlas vienīgā leģitīmā demokrātiskā struktūra un kuras pilnvaras ir jāatjauno un jārespektē, tostarp tās deputātu prerogatīvas un drošība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri atbalsta ANO ģenerālsekretāra aicinājumu saskaņā ar iepriekš pieņemtajām rezolūcijām veikt neatkarīgu un pilnīgu izmeklēšanu par izdarītajām slepkavībām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina PV/AP sadarboties ar šā reģiona valstīm un jebkuriem citiem svarīgiem dalībniekiem, lai izveidotu kontaktgrupu, kā noteikts Padomes 2018. gada 15. oktobra secinājumos, kas varētu būt par starpnieku, lai panāktu vienošanos par brīvu, pārredzamu un ticamu prezidenta vēlēšanu rīkošanu, pamatojoties uz saskaņotu grafiku, vienādiem nosacījumiem visiem dalībniekiem, pārredzamību un starptautisko novērošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Venecuēlas Bolivāra Republikas likumīgajam pagaidu prezidentam un Nacionālajai asamblejai, Limas grupas valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0199.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0313.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0436.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/187 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/187

---

P8_TA(2019)0062

Gada ziņojums par konkurences politiku

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra rezolūcija par gada ziņojumu par konkurences politiku (2018/2102(INI))

(2020/C 411/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši tā 7., 8., 9., 11,12., 39., 42., 101. līdz 109. pantu un 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši tā 7., 8., 9., 11,12., 39., 42., 101. līdz 109. pantu un 174. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 35., 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši tās 35., 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 18. jūnija ziņojumu “2017. gada ziņojums par konkurences politiku” (COM(2018)0482) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu, kas publicēts kā pavaddokuments tajā pašā dienā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 18. jūnija ziņojumu “2017. gada ziņojums par konkurences politiku” (COM(2018)0482) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu, kas publicēts kā pavaddokuments tajā pašā dienā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma (1) 107. un 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma (1) 107. un 108. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (2) (EK Apvienošanās regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (2) (EK Apvienošanās regula),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 9. jūlija Balto grāmatu “Virzība uz iedarbīgāku ES uzņēmumu apvienošanās kontroles sistēmu” (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 9. jūlija Balto grāmatu “Virzība uz iedarbīgāku ES uzņēmumu apvienošanās kontroles sistēmu” (COM(2014)0449),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apstākļu nodrošināšanu nolūkā dot dalībvalstu konkurences iestādēm iespēju efektīvāk izpildīt konkurences noteikumus un par iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanu (COM(2017)0142) (EKT+ direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apstākļu nodrošināšanu nolūkā dot dalībvalstu konkurences iestādēm iespēju efektīvāk izpildīt konkurences noteikumus un par iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanu (COM(2017)0142) (EKT+ direktīva),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. jūlija paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (C(2016)2946), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. jūlija paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktā minēto valsts atbalsta jēdzienu (C(2016)2946),

| — | ņemot vērā 2014. gada 5. februāra rezolūciju par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 5. februāra rezolūciju par ES sadarbības nolīgumiem par konkurences politikas īstenošanu — turpmāk izmantojamā pieeja (3),

| — | ņemot vērā attiecīgos Komisijas noteikumus, pamatnostādnes, lēmumus, rezolūcijas, paziņojumus un ziņojumus par konkurenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos Komisijas noteikumus, pamatnostādnes, lēmumus, rezolūcijas, paziņojumus un ziņojumus par konkurenci,

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa (4) un 2017. gada 14. februāra (5) rezolūcijas attiecīgi par 2017. gada un 2016. gada ziņojumiem par ES konkurences politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa (4) un 2017. gada 14. februāra (5) rezolūcijas attiecīgi par 2017. gada un 2016. gada ziņojumiem par ES konkurences politiku,

| — | ņemot vērā tā 2018. gada jūlija pētījumu Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech) (“Konkurences jautājumi finanšu tehnoloģijas (Fin Tech) jomā”), ko pasūtīja Ekonomikas un monetārās komitejas darba grupa konkurences jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2018. gada jūlija pētījumu Competition issues in the Area of Financial Technology (Fin Tech) (“Konkurences jautājumi finanšu tehnoloģijas (Fin Tech) jomā”), ko pasūtīja Ekonomikas un monetārās komitejas darba grupa konkurences jautājumos,

| — | ņemot vērā Komisijas atbildes uz jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, E-000344-16, E-002666-16 un E-002112-16, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atbildes uz jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, E-000344-16, E-002666-16 un E-002112-16,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu, kas sniegts par Komisijas 2018. gada 18. jūnija ziņojumu “2017. gada ziņojums par konkurences politiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu, kas sniegts par Komisijas 2018. gada 18. jūnija ziņojumu “2017. gada ziņojums par konkurences politiku”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 10. maija galīgo ziņojumu “Nobeiguma ziņojums par e-komercijas nozares apsekojumu” (COM(2017)0229), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 10. maija galīgo ziņojumu “Nobeiguma ziņojums par e-komercijas nozares apsekojumu” (COM(2017)0229),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0474/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0474/2018),

| A. | tā kā konkurences politika tika ieviesta pirms vairāk nekā 60 gadiem un tā kā stingra un efektīva ES konkurences politika vienmēr ir bijusi Eiropas projekta stūrakmens; |
| --- | --- |

A.

tā kā konkurences politika tika ieviesta pirms vairāk nekā 60 gadiem un tā kā stingra un efektīva ES konkurences politika vienmēr ir bijusi Eiropas projekta stūrakmens;

| B. | tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana rada negodīgu konkurenci, īpaši negatīvi ietekmējot mazos un vidējos uzņēmumus (SMS); |
| --- | --- |

B.

tā kā izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana rada negodīgu konkurenci, īpaši negatīvi ietekmējot mazos un vidējos uzņēmumus (SMS);

| C. | tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apdraud nodokļu ieņēmumu taisnīgu sadali dalībvalstīs un līdz ar to kropļo konkurenci iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

C.

tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apdraud nodokļu ieņēmumu taisnīgu sadali dalībvalstīs un līdz ar to kropļo konkurenci iekšējā tirgū;

| D. | tā kā to privātpersonu un uzņēmumu praktizētā masveida nodokļu apiešana, kuru rīcībā ir lieli likvīdie aktīvi, ne tikai nostāda nelabvēlīgākā situācijā parastos nodokļu maksātājus un nodara kaitējumu publiskajām finansēm un sociālajiem izdevumiem, bet arī apdraud labu pārvaldību, makroekonomisko stabilitāti, sociālo kohēziju un sabiedrības uzticēšanos Savienības un dalībvalstu institūcijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā to privātpersonu un uzņēmumu praktizētā masveida nodokļu apiešana, kuru rīcībā ir lieli likvīdie aktīvi, ne tikai nostāda nelabvēlīgākā situācijā parastos nodokļu maksātājus un nodara kaitējumu publiskajām finansēm un sociālajiem izdevumiem, bet arī apdraud labu pārvaldību, makroekonomisko stabilitāti, sociālo kohēziju un sabiedrības uzticēšanos Savienības un dalībvalstu institūcijām;

| E. | tā kā atsevišķas valdības un jurisdikcijas, tostarp dažas no tām Eiropas Savienībā, ir specializējušās vai iesaistījušās preferenciālu nodokļu režīmu izveidē, kuri kropļo konkurenci starptautisku uzņēmumu un privātpersonu ar lieliem likvīdiem aktīviem interesēs, kuriem faktiski nav ekonomiskās būtības šajās jurisdikcijās un kurus pārstāv tikai čaulas uzņēmumi, |
| --- | --- |

E.

tā kā atsevišķas valdības un jurisdikcijas, tostarp dažas no tām Eiropas Savienībā, ir specializējušās vai iesaistījušās preferenciālu nodokļu režīmu izveidē, kuri kropļo konkurenci starptautisku uzņēmumu un privātpersonu ar lieliem likvīdiem aktīviem interesēs, kuriem faktiski nav ekonomiskās būtības šajās jurisdikcijās un kurus pārstāv tikai čaulas uzņēmumi,

| 1. | uzskata, ka konkurences politika, kuras mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās nozarēs, ir viens no Eiropas sociālās tirgus ekonomikas stūrakmeņiem un svarīgs faktors iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšanā; atzinīgi vērtē Komisijas 2017. gada ziņojumu par konkurences politiku, kā arī tās centienus un darbības, kuru mērķis ir nodrošināt konkurences noteikumu efektīvu piemērošanu Savienībā visu ES iedzīvotāju interesēs un it īpaši to iedzīvotāju interesēs, kuri ir mazaizsargāti kā patērētāji; turklāt aicina Komisiju arī turpmāk raudzīties, lai pilnībā tiktu nodrošināta ES konkurences noteikumu pilnīga īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot grūtībām, ar ko saskaras MVU, un novērst šo noteikumu nevienādu piemērošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē un mudina pastiprināt strukturēto dialogu ar konkurences komisāri un Komisijas centienus uzturēt ciešu sadarbību ar Parlamenta atbildīgās komitejas locekļiem un ar tās darba grupu konkurences politikas jautājumos; uzskata, ka Komisijas gada ziņojums par konkurences politiku ir nepieciešams, lai nodrošinātu demokrātisku kontroli; atgādina, ka pēdējos gados Parlaments ar parastās likumdošanas procedūras palīdzību ir bijis iesaistīts konkurences noteikumu satvara izveidē, piemēram, ierosinātās EKT+ direktīvas izstrādē; atzīmē, ka Parlamentam būtu jāpiešķir koplēmuma pilnvaras konkurences noteikumu satvara izstrādē, un pauž nožēlu, ka ar nesen Līgumos izdarītajiem grozījumiem netika pastiprināta šīs Savienības politikas jomas demokrātiskā dimensija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē un joprojām atbalsta Komisijas Konkurences ĢD vērienīgo darba kārtību un prioritātes, vienlaikus atzīmējot, ka joprojām pastāv būtiskas problēmas, piemēram, apvienošanās kontroles jomā, kur uzņēmumu apvienošanās gadījumu skaits vien rada problēmu; atzīmē, ka Komisijas lēmumi apvienošanās, monopolu izveides novēršanas un valsts atbalsta jomā bieži vien tiek pakļauti politiskām diskusijām, un uzsver, ka, lai gan šajā ziņojumā ir ilustrēti daži nesenu lēmumu piemēri, vispārējā aina ir plašāka un Parlamenta nodoms nav pieņemt nostāju attiecībā uz atsevišķiem gadījumiem, jo Komisija ir tā, kurai ir jānolemj, kādos gadījumos netiek ievēroti konkurences tiesību akti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai izanalizēt kaitīgo ietekmi, kādu Siemens un Alstom apvienošanās varētu atstāt uz Eiropas dzelzceļa tirgus konkurētspēju, un tās nelabvēlīgo ietekmi uz dzelzceļa lietotājiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē, ka Komisija ir nākusi klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai 2018. gadā radītu Viseiropas privāto pensiju produktu (PEPP), kas būtu privāts pensiju fonds; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka patērētāji ir galvenie ieguvēji no efektīvas konkurences Eiropas vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē izmeklēšanu saistībā ar kravas automobiļu karteli; pozitīvi vērtē to, ka Komisija ne tikai izpētīja starp lielajiem kravas automobiļu ražotājiem izveidotā karteļa ietekmi uz kravas automobiļu cenām, bet arī piemēroja tiem sankcijas par sadarbošanos nolūkā novilcināt tīrāku kravas automobiļu ieviešanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka konkurences noteikumi balstās uz Līgumiem un ka tie saskaņā ar LESD 7. pantu būtu interpretējami, ņemot vērā plašākās Eiropas vērtības, kas ir pamatā Savienības tiesību aktiem sociālo lietu, sociālās tirgus ekonomikas, vides standartu, klimata politikas un patērētāju aizsardzības jomā; uzskata, ka ES konkurences tiesību piemērošanai būtu jārisina jautājumi, kas saistīti ar jebkādiem tirgus izkropļojumiem, tostarp tiem, kurus rada ražošanas vai patēriņa neparedzētā nelabvēlīgā sociālā ietekme un ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka konkurences politikai būtu jādarbojas kā katalizatoram, lai palīdzētu veicināt enerģētikas pārkārtošanu visā ES, stimulētu ekonomisko un sociālo integrāciju Eiropā, mudinātu uz ekoloģiski ilgtspējīgām darbībām lauksaimniecības jomā un ierobežotu lielu energouzņēmumu iespējas palielināt enerģijas piegādes cenas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka pat tad, ja produkti vai pakalpojumi tiek piegādāti par brīvu, it īpaši digitālajā ekonomikā, patērētājiem tik un tā var nākties saskarties ar netaisnīgu rīcību, piemēram, kvalitātes pazemināšanos, izvēles iespēju un inovācijas samazināšanos vai izspiešanas praksi; uzskata, ka ES konkurences noteikumiem un to īstenošanas nodrošināšanai būtu jāaptver virkne aspektu, kas sniedzas tālāk par pieejām, kas koncentrējas uz cenu, un tajos būtu jāņem vērā plašāki apsvērumi, tādi kā produktu vai pakalpojumu kvalitāte, tostarp iedzīvotāju privātums; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda uz milzīgajām izmaiņām tirgos, kuras izraisa nepārtrauktā tehnoloģiskā attīstība, kas rada gan iespējas, gan problēmas; šajā sakarā uzsver konkurences politikas izšķirošo lomu digitālā vienotā tirgus turpmākajā attīstībā; uzsver, ka steidzami ir nepieciešams satvars, ar ko līdzās datu inovācijas un jaunu uzņēmējdarbības modeļu veicināšanai varētu efektīvi risināt problēmas, kuras saistītas ar ekonomiku, kas balstās uz datiem, un ar algoritmu ekonomiku; īpaši uzsver to, ka vairākas digitālās platformas, kurām ir iespējas piekļūt arvien pieaugošajām datu plūsmām un kontrolēt tās, var radīt apjomradītus ietaupījumus un būtisku tīkla ietekmi un, izmantojot pārmērīgu koncentrāciju un centienus palielināt peļņu bez sabiedriskā labuma radīšanas, izraisīt tirgus darbības traucējumus; šajā sakarā atzinīgi vērtē īpašu komisāra padomdevēju iecelšanu, kas koncentrēsies uz nākotnē gaidāmu ar konkurences politikas digitalizāciju saistītu problēmu risināšanu, un ar interesi gaida viņu konstatējumus un ieteikumus attiecībā uz turpmāko rīcību; uzsver nepieciešamību pēc kopējas ES mēroga pieejas minēto problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka lietotāji bieži vien neapzinās, cik lielā mērā viņu dati tiek izmantoti un nodoti trešām personām mārketinga vai komerciāliem mērķiem; aicina Komisiju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (6) (E-privātuma direktīvas) 5. panta 3. punktu nodrošināt to, ka digitālie uzņēmumi personas datus izmanto tikai pēc tam, kad abonenti vai lietotāji tam ir devuši skaidru piekrišanu, un ka bez šādas piekrišanas datus nevar nodot trešām pesonām, ar kurām attiecīgais uzņēmums vai platforma ir noslēgusi līgumu; tādēļ uzskata, ka digitālie tirgi būtu jāizvērtē, raugoties no daudznozaru perspektīvas, jo pret konkurenci vērsta rīcība var izraisīt tiesību aktu pārkāpumus citās jomās, piemēram, datu un patērētāju tiesību aizsardzības jomā; uzsver — lai nodrošinātu atbilstošu reakciju īstenošanas nodrošināšanas jomā, būtu nepieciešama dažādu kompetento iestāžu sadarbība, un ka tas it īpaši attiecas uz konkurences un patērētāju tiesību un datu aizsardzības iestādēm, kā ierosināts Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iniciatīvā par diskusiju platformas (clearing house) izveidi (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju rīkot uzklausīšanu ar tehnoloģiju uzņēmumu piedalīšanos, uzaicinot tajā piedalīties Google, Facebook un Apple izpilddirektorus, lai apspriestu it īpaši to, kā trešās valstis vāc un izmanto patērētāju personas datus; pauž bažas par to, ka lietotāji, regulatori un dažkārt pat lietojumprogrammu izstrādātāji un reklamētāji neapzinās to, cik lielā mērā dati no viedtālruņiem aizplūst pie digitālās reklamēšanas grupām un citām trešām personām; atzīmē, ka dati, ko trešās puses vāc, izmantojot viedtālruņu lietojumprogrammas, var ietvert jebko, sākot no profila informācijas, tādas kā vecums un dzimums, un beidzot ar detalizētu informāciju par atrašanās vietu, tostarp datiem par tuvumā esošajiem mobilo sakaru torņiem vai Wi-Fi maršrutētājiem, un ka šādi savāktie dati var ietvert arī informāciju par ikvienu citu tālrunī lejupielādēto lietojumprogrammu; uzskata, ka ES būtu jāveicina indivīdu spēja saprast ar šiem izsekošanu veicošajiem uzņēmumiem saistītās monopola un koncentrācijas problēmas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | šajā sakarā aicina Komisiju pakalpojumu radīšanai un sniegšanai nepieciešamo datu plūsmu kontroli atzīt par rādītāju, kas raksturo tirgus varas pastāvēšanu, tostarp saskaņā ar tās norādījumiem par LESD 102. panta piemērošanu, un pieprasīt sadarbspēju starp tiešsaistes platformām un sociālo tīklu nodrošinātājiem; norāda arī uz pašmācības algoritmu un mākslīgā intelekta attīstību, it īpaši gadījumos, kad uzņēmumiem tos nodrošina trešās puses, un šīs attīstības ietekmi uz karteļu darbības raksturu; prasa, lai Komisija par šiem jautājumiem sniegtu detalizētu informāciju savā nākamā gada ziņojumā par konkurences politiku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt tādu Savienības kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismu pareizu darbību, kuri izstrādāti ar mērķi nodrošināt atbilstošu kompensāciju konkurenci ierobežojošu darbību skartajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka ir jāgarantē tiesības uz pārrobežu pārnesamību, lai nepieļautu šo tiesību pastāvošo ierobežojumu nostiprināšanos leģitīmas tirgus prakses veidā; uzskata, ka ir svarīgi arī likvidēt ļaunprātīgi izmantotus un nepamatotus uz ģeogrāfiskiem apsvērumiem balstītus ierobežojumus, kas nodrošina neatbilstošu šķietamas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības pakāpi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka ar jurisdikciju saistītās robežvērtības, kas kalpo par sākumpunktu ES apvienošanās gadījumu izskatīšanai un balstās uz mērķvienības un pārņemošās vienības apgrozījumu, ne vienmēr ir piemērotas digitālajai ekonomikai, kurā reklāmas nolūkos kā vērtību bieži vien uzrāda tīmekļa vietnes apmeklētāju skaitu; ierosina šīs robežvērtības pārskatīt un pielāgot, lai cita starpā iekļautu tādus faktorus kā apvienošanās ietekmēto patērētāju skaits un saistīto darījumu vērtība; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka šķēršļi ienākšanai dažās digitālās ekonomikas jomās kļūst aizvien grūtāk pārvarami, ņemot vērā to, ka jo ilgāk turpinās netaisnīga rīcība, jo grūtāk ir novērst pret konkurenci vērsto ietekmi; uzskata, ka pagaidu pasākumi var būt lietderīgs instruments, lai nodrošinātu, ka izmeklēšanas laikā netiek kavēta konkurence; šajā sakarā apstiprina to, ka Komisijai būtu efektīvi jāizmanto pagaidu pasākumi, vienlaikus nodrošinot pienācīgu procedūras ievērošanu un to uzņēmumu tiesības uz aizstāvību, attiecībā uz kuriem notiek izmeklēšana; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos divu gadu laikā pēc EKT+ direktīvas transponēšanas dienas veikt analīzi par to, vai pastāv līdzekļi, kā vienkāršot pagaidu pasākumu pieņemšanu; šajā sakarā iesaka Komisijai ņemt vērā citās jurisdikcijās īstenoto praksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju spert vērienīgākus soļus, lai likvidētu nelikumīgus šķēršļus konkurencei tiešsaistē nolūkā nodrošināt no šķēršļiem brīvu ES iekšēju iepirkšanos tiešsaistē, uzraudzīt maksimālo cenu noteikšanu tādās nozarēs kā tiešsaistes platformas izmitināšanas un tūrisma jomā un nodrošināt, ka patērētājiem ir pārrobežu piekļuve plašam tiešsaistes preču un pakalpojumu klāstam par konkurētspējīgām cenām; iesaka Komisijai veikt nozares līmeņa aptauju par reklāmas tirgu, lai labāk izprastu tiešsaistes reklāmas dinamiku un identificētu pret konkurenci vērtu praksi — problēmu, kas jārisina konkurences tiesību īstenošanas nodrošināšanas ietvaros, kā to jau ir darījušas dažu valstu iestādes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka mūsdienu ekonomikas digitalizācija rada izmaiņas tradicionālajā ekonomiskajā loģikā; tādēļ uzsver, ka ikvienā nodokļu uzlikšanas sistēmā ir jāņem vērā, ka digitalizācija ir jaunais normālstāvoklis visās mūsu ekonomikas jomās; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu tam, lai paredzētu noteikumus par nodokļu uzlikšanu digitālajā ekonomikā (8); uzsver, ka ar nodokļu uzlikšanas digitālajai nozarei palīdzību ir jārisina problēma, kas saistīta ar asimteriju starp tradicionālo ekonomiku un jauno uz digitālo ekonomiku balstīto praksi, un jāizvairās no digitalizācijas un inovācijas kavēšanas vai mākslīgu robežu radīšanas ekonomikā; uzsver, ka ir svarīgi rast starptautiskus risinājumus un kopīgas pieejas nodokļu uzlikšanai un digitālajai ekonomikai; aicina Komisiju turpināt centienus starptautiskajos forumos, it īpaši ESAO, lai panāktu šādu vienošanos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par digitālo pakalpojumu nodokli (COM(2018)0148) kā izšķirošu pasākumu, lai nodrošinātu to, ka digitālā nozare godīgi maksā tai uzliktos nodokļus, līdz tiks pieņemts pastāvīgs risinājums, kas ļaus aplikt peļņu ar nodokli vērtības radīšanas vietā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti norāda, ka konkurencei telekomunikāciju nozarē ir būtiska nozīme, lai veicinātu inovāciju un investīcijas tīklos, un ka būtu jāstimulē patērētājiem pieņemamu cenu noteikšana un pakalpojumu izvēles nodrošināšana; uzskata, ka ES iekšējo zvanu tarifi joprojām ir liels slogs uzņēmumiem un patērētājiem un ka ar soļiem, kas tiek sperti nolūkā atcelt viesabonēšanas maksu ES, vien nepietiek, lai turpinātu padziļināt iekšējo tirgu; atzīst, ka ir jārada stimuli, lai ES iekšējo zvanu tarifus saskaņotu ar vietējo zvanu tarifiem, atvieglojot investīcijas pilnībā Eiropas vai koplietošanas tīklā; uzskata, ka politikām būtu jāveicina efektīvas investīcijas jaunos tīklos, jāņem vērā ietekme uz patērētājiem un līdz ar to arī jānovērš jaunu digitālo plaisu rašanās starp augstu un zemu ienākumu mājsaimniecībām; aicina Komisiju veicināt platjoslas izvēršanu, sekmējot augsta līmeņa konkurenci, un nodrošināt augstu savienojamības līmeni ES, kā arī strauju 5G izvēršanu visā Savienībā, lai nodrošinātu Savienības globālo konkurētspēju un piesaistītu investīcijas; uzskata, ka, veicot iepriekš minēto uzdevumu, ir svarīgi, lai konkurences politikā tiktu ņemtas vērā platjoslas izvēršanas īpatnības lauku apvidos nolūkā kalpot sabiedrības interesēm un mainīt tendenci palielināties tehnoloģiskajām atšķirībām starp lauku un pilsētu apgabaliem piekļuves ziņā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka lietotājiem nebūtu jāpiemēro komisijas maksa par norēķinu kontiem un krājkontiem, ja vien tie nav saistīti ar specifiskiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē Komisijas pretmonopola lēmumu, ar ko uzņēmumam Google nosaka soda naudu 4,34 miljardu EUR apmērā par nelikumīgu praksi attiecībā uz Android mobilajām ierīcēm, kuras mērķis bija pastiprināt meklētājprogrammas Google dominanci; aicina Komisiju 2019. gadā slēgt Google Shopping pretmonopola lietu, kas tika sākta 2010. gada novembrī, proti, pirms astoņiem gadiem; atgādina, ka Komisijai būtu jāslēdz izmeklēšana par veidu, kādā Google nosaka citu specializēto Google meklēšanas pakalpojumu atrašanās vietu tā meklēšanas rezultātos, tostarp par problēmām, kas saistītas ar vietējo meklēšanu, kuras Yelp minējis savā nesenajā sūdzībā; iesaka Konkurences ģenerāldirektorātam pārdomāt pretmonopola lietu ilgumu digitālajā jomā un visatbilstošāko instrumentu šīs problēmas risināšanai; it īpaši prasa Komisijai apsvērt iespēju noteikt termiņus pretmonopola lietām, kā tas ir apvienošanās lietu izskatīšanā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārtoti norāda, ka Komisijai arī būtu jāapsver digitālo tehnoloģiju monopolu pilnīga strukturāla sadalīšana kā iespējams risinājums konkurences un vienlīdzīgu konkurences apstākļu atjaunošanai Eiropas digitālajā tirgū; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka konkurences tiesību īstenošanas nodrošināšanas efektivitāte ir atkarīga no tiesiskās aizsardzības līdzekļu atbilstošas izstrādes un pārbaudīšanas; uzsver, ka patērētājiem paredzēti tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir svarīgi konkurētspējas atjaunošanai tirgū, jo tie patērētājiem palīdz pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus un novērst noslieci saglabāt pašreizējo stāvokli; uzskata, ka Komisijai uzvedības koriģēšanas pasākumu izstrādē būtu jāiekļauj uzvedības ekonomika kā atbalstoša disciplīna, kā to pēdējos gados ir darījušas dažu valstu iestādes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīmē, ka Komisijas priekšsēdētājs ir apņēmies nākt klajā ar priekšlikumiem tam, kā veicināt dalībvalstu sadarbību nodokļu jomā, nosakot pienākumu atbildēt uz grupas pieprasījumiem nodokļu jautājumos, lai viena dalībvalsts varētu sniegt visu to informāciju, kas citām dalībvalstīm ir nepieciešama, lai tās varētu saukt pie atbildības pārrobežu nodokļu nemaksātājus; atzīmē, ka gadījumos, kad dalībvalsts darbības kropļo konkurenci iekšējā tirgū, Parlaments un Padome konkrētos apstākļos un saskaņā ar LESD 116. pantu var izdot direktīvas, lai šo izkropļojumu likvidētu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pieņem zināšanai Komisijas slēdzienu, ka Luksemburga ir piešķīrusi nepamatotus nodokļu atvieglojumus Engie aptuveni 120 miljonu EUR apmērā, un to, ka atgūšanas procedūra turpinās; pauž nožēlu par to, ka Luksemburgas valdība ir nolēmusi pārsūdzēt attiecīgo Komisijas lēmumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pieņem zināšanai konkurences komisāres Margrētes Vestageres lēmumu par izmeklēšanu saistībā ar valsts atbalsta piešķiršanu McDonald, kurā norādīts, ka zināmas daļas McDonald peļņas neaplikšana ar nodokli Luksemburgā nav nelikumīgs valsts atbalsts; uzskata, ka pašreizējie ES noteikumi nav piemēroti tam, lai efektīvi apkarotu dubultu nodokļu neuzlikšanu un izbeigtu pēc iespējas zemāku uzņēmuma nodokļa likmju noteikšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka divos nesenos gadījumos — neraugoties uz Vienotās noregulējuma valdes (VNV) secinājumiem, ka noregulējumu nevar pamatot ar sabiedrības interesēm, — Komisija apstiprināja valsts atbalsta piešķiršanu, pamatojoties uz to, ka tas mazināšot ekonomiskus traucējumus reģionālā līmenī, un līdz ar to nodemonstrēja divas atšķirīgas sabiedrības interešu interpretācijas; aicina Komisiju izskatīt neatbilstību starp valsts atbalsta noteikumiem likvidācijas atbalsta jomā un Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā (BRRD) paredzēto noregulēšanas režīmu un pēc tam attiecīgi pārskatīt savu 2013. gada paziņojumu par banku darbību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatē, ka vairāki pētījumi (9) ir parādījuši slēptās sociālās izmaksas un produktu konkurences mazināšanos, kas izriet no augstāka horizontālās īpašumtiesību koncentrācijas līmeņa; tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt Apvienošanās regulu minētajā jomā un nodrošināt pamatnostādnes par LESD 101. un 102. panta piemērošanu šādos gadījumos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīmē, ka pagaidu valsts atbalsts finanšu nozarei nolūkā stabilizēt globālo finanšu sistēmu, iespējams, bija nepieciešams, jo nebija noregulējuma instrumentu, taču tagad šis atbalsts ir rūpīgi jāpārbauda un jālikvidē; pauž nožēlu par šādas pārbaudes nepietiekamību; tādēļ atkārtoti prasa Komisijai pārbaudīt, vai banku iestādes kopš krīzes sākuma nav saņēmušas netiešas subsīdijas un valsts atbalstu centrālo banku sniegta likviditātes atbalsta veidā; atgādina 2017. gada novembrī notikušajā strukturētajā dialogā ar Parlamenta Ekonomikas un monetāro komiteju komisāres M. Vestageres pausto apņemšanos veikt pārdomas par iespējamiem konkurences izkropļojumiem, ko rada ECB uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma, un ziņot par to, sniedzot kvalitatīvu atbildi; šajā sakarā uzsver, ka selektivitātes jēdziens valsts atbalsta jomā ir būtisks kritērijs, kas ir rūpīgi jāizpēta, un norāda uz Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu, kas ietver t. s. lojalitātes principu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka prioritāte jāpiešķir mērķim nodrošināt, ka turpmāku banku nozares krīžu novēršanā stingri un objektīvi tiek ievēroti valsts atbalsta noteikumi, lai nodokļu maksātājus pasargātu no banku glābšanas radītā sloga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ieviesusi anonīmu trauksmes celšanas instrumentu, tādējādi dodot iespēju ziņot par karteļiem vai cita veida nelikumīgu pret konkurenci vērstu praksi un palielinot iespējamību, ka tie tiks atklāti un saukti pie atbildības; norāda uz pozitīvajiem skaitļiem pēc pirmajiem tā izmantošanas mēnešiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž bažas par to, ka pieaugošā koncentrācija finanšu nozarē tajā var mazināt konkurenci, ka nepastāv patiess banku pakalpojumu iekšējais tirgus un ka turpinās sadrumstalotība valstu tirgos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka Eiropai ir nepieciešams stingrs saskaņots satvars ziņošanai un uzņēmuma nodokļa uzlikšanai starptautiskiem uzņēmumiem, kurš ietvertu ziņošanu par katru valsti atsevišķi un konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB); atgādina, ka papildus gan uzņēmumu, gan dalībvalstu nodokļu iestāžu izmaksu samazināšanai minēto pasākumu pieņemšana atrisinātu transfertcenu noteikšanas problēmu un nodrošinātu godīgāku konkurenci vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa Komisijai Eiropas pusgada ietvaros turpināt dalībvalstīs īstenotu kaitējošu nodokļu pasākumu izvērtēšanu un pilnībā izvērtēt konkurences izkropļojumus un negatīvo ietekmi uz citām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju turpināt un pat pastiprināt centienus izmeklēšanas jomā attiecībā uz dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, kas kaitē patērētājiem Eiropas Savienībā; prasa Komisijai vienlaikus uzraudzīt pastāvošos valdības monopolus un koncesiju piešķiršanas konkursu izsludināšanas likumību, lai novērstu jebkādus pārmērīgus konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka valsts atbalstam var būt kropļojoša ietekme uz iekšējā tirgus darbību; atgādina par stingrajām prasībām attiecībā uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu; atzīmē, ka lielākā daļa lēmumu par pretmonopola jautājumiem un valsts atbalstu tiek pieņemti valsts līmenī; tādēļ uzskata, ka Komisijai šis process būtu jāuzrauga un jāveic pasākumi, lai nodrošinātu konsekventu politiku iekšējā tirgū; aicina Komisiju ieviest ceļvedi attiecībā uz labāk mērķētu valsts atbalstu; atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgos centienus skaidrot dažādos valsts atbalsta definīcijas aspektus, kā tas uzskatāmi parādīts tās paziņojumā par LESD 107. panta 1. punktā minētā valsts atbalsta jēdzienu; īpaši atzīmē centienus skaidrot jēdzienus “uzņēmums” un “saimnieciskā darbība”; tomēr konstatē, ka joprojām pastāv grūtības nošķirt saimnieciskās darbībās no darbībām, kas tādas nav; turklāt norāda, ka pienācīgas Līguma interpretācijas nodrošināšana ir Eiropas Savienības Tiesas pienākums; aicina Komisiju ES valsts atbalsta noteikumu piemērošanā arī turpmāk īpašu uzmanību veltīt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, tostarp enerģētikas, transporta un telekomunikāciju pakalpojumu, sniegšanai, it īpaši izolētiem, attāliem vai perifēriem Savienības reģioniem paredzēta valsts atbalsta kontekstā; uzsver — gadījumos, kad valsts atbalsts tiek piešķirts, lai veicinātu vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, tā mērķim vajadzētu būt labuma sniegšanai patērētājiem un iedzīvotājiem, nevis iegūto tiesību stiprināšanai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka, ņemot vērā vienprātības slieksni Padomē, nodokļu uzlikšana joprojām galvenokārt ir valstu kompetence un ka līdz ar to politikas izvēle ir atkarīga no attiecīgo dalībvalstu valdības un parlamenta politiskajiem uzskatiem un politiskās ievirzes; tomēr atzīmē, ka nodokļu uzlikšanas instrumentu var izmantot netieša valsts atbalsta piešķiršanai uzņēmumiem un ka šāda valsts atbalsta izmantošana var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū; tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt to, ka valstu nodokļu politika neizkropļo godīgu konkurenci un ka līdz ar to nodokļu un konkurences politika iekšējā tirgū tiek piemērota konsekventi; atzinīgi vērtē to, ka darba grupa nodokļu priekšrocību veidā piešķirta valsta atbalsta jautājumos ir kļuvusi par pastāvīgu struktūru; prasa, lai šī darba grupa tiktu nodrošināta ar pietiekamiem cilvēkresursiem un izmeklēšanas instrumentiem; prasa viest skaidrību par pašreizējo stāvokli izmeklēšanā, kas tiek veikta par šāda valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem, tostarp par izmeklēšanas procesā esošo lietu skaitu; uzsver, ka iekšējā tirgū tie jaunie tirgus dalībnieki un uzņēmumi, tostarp MVU, kuri neizmanto agresīvu nodokļu praksi, tiek nostādīti nelabvēlīgākā situācijā; atzinīgi vērtē Komisijas veikto padziļināto izmeklēšanu par konkurenci ierobežojošas prakses gadījumiem, tādiem, kā selektīvi nodokļu atvieglojumi un virspeļņas nolēmumu sistēmas; īpaši atzinīgi vērtē pamatnostādnes, kas sniegtas Komisijas paziņojumā par nodokļu nolēmumus ietveroša valsts atbalsta jēdzienu; aicina dalībvalstis atteikties no negodīgas konkurences prakses, kas balstās uz nepamatotiem nodokļu stimuliem; prasa Padomei pieņemt priekšlikumu par KUINB; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem no nelikumīga nodokļu atbalsta saņēmējiem atgūtās nesamaksātu nodokļu summas tiek atdotas valstij, kas piešķīrusi šo atbalstu; aicina Komisiju strādāt pie tā, lai rastu risinājumu šai problēmai; uzsver, ka sekojošajās sarunās ar Apvienoto Karalisti būtu jāiekļauj godīgas konkurences ievērošana un garantija, ka Apvienotā Karaliste nevar piešķirt valsts atbalstu darījumu ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem veidā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver būtisko koncentrāciju pārtikas piegādes ķēdē, kurā pāris uzņēmumu veido oligopolu globālajā sēklu un pesticīdu tirgū, tādējādi vienādā mērā kaitējot patērētājiem, lauksaimniekiem, videi un bioloģiskajai daudzveidībai; norāda, ka šāds veidojums palielinās lauksaimnieku tehnoloģisko un ekonomisko atkarību no dažām globāli integrētām vienas pieturas platformām, ierobežos sēklu daudzveidību, tendences inovācijas jomā novirzīs prom no tāda ražošanas modeļa pieņemšanas, kurš respektē vidi un bioloģisko daudzveidību, un galu galā samazinātas konkurences rezultātā radīs mazāk jauninājumu un zemākas kvalitātes galaproduktus; ņemot vērā saimniecību ienākumu samazināšanos, kas īpaši negatīvi ietekmē mazos lauksaimniekus, aicina Komisiju savus centienus virzīt uz to, lai nodrošinātu pienācīgus ienākumus lauksaimniekiem un it īpaši mazo un vidējo saimniecību īpašniekiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Komisija ciešāk uzraudzītu patentu izmantošanu lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā viedo ciematu satvars, kas stimulē apdzīvojamās vietas kļūt dinamiskākām, labāk izmantot savus resursus un aktīvāk piedalīties vienotā tirgus konkurencē, kā arī palielināt savu pievilcīgumu un lauku iedzīvotāju dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzīst blokķēžu tehnoloģijas potenciālu finanšu pakalpojumu jomā; tomēr brīdina, ka ir jāregulē šīs tehnoloģijas izmantošana finansējuma iegūšanai, lai novērstu pārmērīgu dempingu attiecībā pret regulētiem finanšu tirgiem, riskus ieguldītājiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas risku; šajā sakarā aicina Komisiju ierosināt regulatīvu satvaru sākotnējiem virtuālās valūtas piedāvājumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž bažas par to, ka Komisija nesen apstiprināja Bayer un Monsanto apvienošanos un ka tā atzina, ka savā lēmumā nav ņēmusi vērā LESD noteiktos mērķus, it īpaši pārtikas nekaitīguma, patērētāju aizsardzības, vides un klimata jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka ir svarīgi veikt pasākumus pret uzņēmumiem, kas ir iesaistīti lauksaimnieciskās ražošanas ķēdes mārketingā un izplatīšanā, jo šāda iesaistīšanās izkropļo lauksaimniecības tirgu un līdz ar to negatīvi ietekmē saimniecību ienākumus un patēriņa cenas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas izmantoto pieeju horizontālu apvienošanos izvērtēšanai, proti, arvien lielāku uzmanību veltīt konkurencei inovācijas jomā, it īpaši tajos apvienošanās gadījumos, kad ir iesaistīti izpētes un attīstības ziņā intensīvi tirgi, un atzīmē, ka apvienošanās gadījumi būtu jāizvērtē, raugoties no visa iekšējā tirgus perspektīvas; turklāt prasa Komisijai ierosināt EK Apvienošanās regulas pārskatīšanu un analizēt to, cik lielā mērā tai būtu piešķiramas pilnvaras — kā tas pašlaik ir vairāku dalībvalstu gadījumā — pieņemt pasākumus, lai aizsargātu Eiropas sabiedrisko kārtību un LESD un ES Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un principus, tostarp vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkārtoti atgādina Komisijas provizorisko slēdzienu, ka Google kā meklētājprogramma ir ļaunprātīgi izmantojis dominējošo stāvokli tirgū, nodrošinot nelikumīgas priekšrocības saviem produktiem; uzsver — lai izbeigtu šo ļaunprātīgo izmantošanu, ir pilnībā strukturāli jānošķir uzņēmuma vispārīgie un specializētie meklēšanas pakalpojumi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīmē, ka Eiropas Savienības Tiesa interpretē LESD 101. pantu, ņemot vērā dažādos Līgumu mērķus; tomēr uzsver, ka LESD 101. panta šaurā interpretācija Komisijas horizontālajās pamatnostādnēs aizvien vairāk tiek uzskatīta par šķērsli mazāku tirgus dalībnieku sadarbībai, kuras mērķis ir pieņemt augstākus vides un sociālos standartus; uzskata, ka Komisijai būtu jārada juridiskā noteiktība attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem saskaņā ar konkurences tiesībām tiks izvērtētas ražotāju organizāciju, tostarp kooperatīvu, to apvienību un starpnozaru organizāciju, kolektīvās vienošanās, kas tiek slēgtas visā pārtikas piegādes ķēdē, lai nodrošinātu ilgtspējību un taisnīgus darba standartus, un būtu jāveicina šādas iniciatīvas konkurences politikas ietvaros; uzsver, ka šādai pieejai nevajadzētu kavēt zemas cenas preču ražošanu, it īpaši nozarēs, kurās cenas vairāk ietekmē patērētāju uzvedību; uzsver arī proporcionalitātes principa svarīgumu, kas nozīmē to, ka konkurences ierobežošana nedrīkst pārsniegt to, kas ir nepieciešams, lai īstenotu vispārējo interešu mērķi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver kopīgi noteiktos enerģētikas savienības mērķus un uzdevumus un īpaši norāda uz drošības, ekonomikas dekarbonizācijas, solidaritātes un uzticēšanās dimensiju; uzsver — ir svarīgi nodrošināt to, ka Eiropas enerģijas tirgi balstās uz tiesiskumu, konkurenci, enerģijas avotu un piegādātāju daudzveidību, paredzamību un pārredzamību, un nepieļaut, ka tirgus dalībnieki — neatkarīgi no tā, vai tie veic uzņēmējdarbību Savienībā vai trešā valstī — izmanto dominējošo stāvokli, tādējādi kaitējot konkurentiem un patērētājiem; šajā sakarā aicina pastiprināt šādu tirgus dalībnieku pārbaudi un attiecīgā gadījumā pret tiem vērsto pasākumu un tiem piemēroto prasību pārbaudi; īpaši atzīmē, ka pienācīgi jārisina jautājumi, kas saistīti ar stratēģiju, kuru atsevišķi energouzņēmumi izmanto ES gāzes tirgus sadalīšanai, tādējādi, iespējams, pārkāpjot ES pretmonopola noteikumus; turklāt atzīst, ka juridiski saistošās saistības, ko dalībvalstis ir uzņēmušās Parīzes klimata nolīguma ietvaros, netiks izpildītas, ja netiks veikti konkrēti valsts līmeņa pasākumi ar mērķi veicināt un radīt stimulus atjaunojamas enerģijas ražošanai un izmantošanai, kā arī darīt iespējamu šādas enerģijas ražošanu un izmantošanu; pieņem zināšanai pamatnostādņu par valsts atbalstu un enerģētiku gaidāmo pārskatīšanu, kuras rezultātā no šīm pamatnostādnēm vairs nebūs izslēgtas divas no nozarēm, kas visvairāk saņem valsts subsīdijas, proti, kodolenerģija un fosilā kurināmā ieguve, un kuras rezultātā tās paredzēs lielāku elastību attiecībā uz patērētāju ražoto atjaunojamo enerģiju; uzsver, ka ir svarīgi pabeigt enerģētikas savienības izveidi, integrējot tirgus, it īpaši nepieciešamības gadījumā un pamatojoties uz tirgus apstākļiem un tirdzniecības potenciālu, investējot starpsavienojumos un palielinot pārdošanai pieejamo jaudu pastāvošajos starpsavienojumos; tādēļ uzsver, ka jebkāda jaudas mehānismiem paredzēta valsts atbalsta apstiprināšana būtu jāpakļauj stingrai nepieciešamības pārbaudei, tostarp alternatīvu pasākumu, it īpaši jau pastāvošu starpsavienotāju efektīvākas izmantošanas, izpētei; uzsver, ka jaudas mehānismi bieži vien ir saistīti ar ievērojamām izmaksām patērētājiem un darbojas kā “slēpta subsīdija”, atbalstot nerentablas un piesārņojošas spēkstacijas, un ka tāpēc būtu jānodrošina, ka, apstiprinot jebkādu tām piešķirto valsts atbalstu, minētās shēmas nav pieejamas attiecībā uz visvairāk piesārņojošajiem aktīviem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver nepieciešamību uzlabot pārredzamību gadījumos, kad tiek plānotas privātā un publiskā sektora partnerības, lai mazinātu iespēju, ka privātā sektora partneri minētās shēmas izmanto nolūkā nodrošināt sev konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Komisijas veikto izmeklēšanu par dzīvības glābšanai nepieciešamu zāļu cenu noteikšanas praksi, it īpaši lietā, kurā iesaistīts Aspen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka ir svarīgi piešķirt vienādas tiesības visiem gaisa pārvadātājiem, kad tie lido uz ES vai no tās; ar nožēlu atzīst, ka tas ne vienmēr tā ir to ES aviokompāniju gadījumā, kuras darbojas ārpus ES un kuras ir pakļautas konkurenci ietekmējošai negodīgai praksei; aicina Komisiju risināt ar konkurenci ierobežojošu praksi saistīto problēmu, jo šāda prakse arī apdraud tiesību aktus patērētāju aizsardzības jomā; atkārtoti uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt godīgu konkurenci starp ES gaisa pārvadātājiem un trešo valstu gaisa pārvadātājiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver konkurētspējīgas transporta nozares nozīmi; atzīmē, ka joprojām nepabeigta ir vienotā transporta tirgus izveide un ka vissadrumstalotākā ir dzelzceļa nozare; atzinīgi vērtē pasākumus, kurus Komisijas veikusi, lai veicinātu autoceļu pasažieru transporta iekšējā tirgus pabeigšanu un tā darbības uzlabošanu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkārtoti apliecina, ka jauniem infrastruktūras projektiem, tostarp tiem, kas kādu no dalībvalstīm savieno ar trešo valsti, ir jāpiemēro Savienības tiesību akti, it īpaši noteikumi par nodalīšanu un tirgus cenas veidošanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošus finanšu un cilvēkresursus Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam un valstu kompetentajām iestādēm, kā arī IT un digitālo zinātību, kas nepieciešama, lai risinātu problēmas, kuras rada uz datiem un algoritmiem balstīta ekonomika; šajā sakarā atbalsta ierosināto vienotā tirgus programmas konkurences sadaļu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ietvaros; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka Komisijai, pieņemot konkurences nolēmumus, iekšējais tirgus ir jāuzskata par vienu veselu vienoto tirgu, nevis par vairākiem neatkarīgiem vietējiem vai valsts tirgiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka starptautiskā sadarbība ir svarīga, lai efektīvi nodrošinātu konkurences tiesību principu ievērošanu un novērstu tiesībaizsardzības līdzekļu un īstenošanas nodrošināšanas darbību iznākuma neatbilstību; šajā sakarā uzskata, ka labākais veids, kā visā pasaulē uzlabot konkurences noteikumus un praksi, ir iesaistīšanās godīgās un pārredzamās sarunās; atbalsta Komisijas, valstu un attiecīgā gadījumā reģionālo konkurences iestāžu aktīvu dalību Starptautiskajā konkurences tīklā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē EKT+ direktīvu, kas būtiski uzlabos ES konkurences tiesību efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, nodrošinot, ka valstu konkurences iestāžu rīcībā ir atbilstoši instrumenti, resursi un neatkarības garantijas, tostarp pārredzama šo iestāžu vadītāju ievēlēšanas vai iecelšanas procedūra, kas tiem dod iespēju piemērot atturošu naudas sodu par konkurences pārkāpumiem; atzinīgi vērtē agrīno atbalstu, ko Komisija sniedza dalībvalstīm saistībā ar šīs direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visi turpmākie tirdzniecības nolīgumi paredz vienlīdzīgus nosacījumus, it īpaši attiecībā uz konkurenci un valsts atbalstu; uzsver — lai nepieļautu konkurences izkropļojumus tirgū, kurus varētu radīt paredzētie izņēmumi un pamatojumi saistībā ar Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām mērķu īstenošanu, valsts atbalsts būtu pieļaujams tikai izņēmuma un pamatotos gadījumos, ko reglamentē tiesību akti; atgādina, ka “līdz ar uzņēmumu starptautisko raksturu arī konkurences tiesību izpildiestādēm ir jākļūst starptautiskām”, vēl jo vairāk tāpēc, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatīšanās un digitālās ekonomikas parādīšanās dažās nozarēs ir izraisījusi pārmērīgu tirgus un varas koncentrāciju; uzskata, ka vispārēji piemērojami konkurences noteikumi un visaugstākais konkurences iestāžu savstarpējas koordinācijas līmenis, tostarp attiecībā uz informācijas apmaiņu ar konkurenci saistītas tiesvedības norises laikā, ir priekšnoteikums taisnīgas globālas tirdzniecības attīstībai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atgādina, ka starptautiskos tirdzniecības un investīciju nolīgumos būtu jāiekļauj īpaša rūpīga izstrādāta nodaļa par konkurenci; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai demonstrētu vērienīgumu starptautisku publiskā iepirkuma tirgu atvēršanā un Eiropas uzņēmumu piekļuves publiskā un privātā sektora partnerībām trešās valstīs uzlabošanā; uzskata, ka būtu jāmazina asimetrija piekļuvē publiskā iepirkuma līgumiem starp Savienību un trešām valstīm, proti, ASV un Ķīnu; aicina visus ES tirdzniecības partnerus atļaut Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem nediskriminējošu piekļuvi saviem publiskā iepirkuma tirgiem; atzinīgi vērtē atsākto diskusiju par starptautiskā iepirkuma instrumentu, kas paredz nepieciešamo savstarpīgumu gadījumos, kad tirdzniecības partneri ierobežo piekļuvi saviem publiskā iepirkuma tirgiem, un aicina Eiropadomi to ātri pieņemt; atbalsta Komisijas centienus panākt trešo valstu publiskā iepirkuma tirgu atvēršanu, izmantojot divpusējās tirdzniecības partnerības; atgādina, ka uzņēmumi, kas darbojas valsts regulēta tirgus apstākļos un kas vadās pēc ģeopolitiskiem apsvērumiem, Eiropas publiskā iepirkuma konkursos varētu pārspēt faktiski visus konkurentus; aicina Komisiju uzraudzīt publiskā iepirkuma konkursus un novērst to, ka Eiropas uzņēmumi un darba ņēmēji cieš no negodīgas konkurences, ko rada valsts kontrolēti uzņēmumi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda, ka cīņa pret negodīgu tirdzniecības praksi, tostarp ar konkurences politikas palīdzību, ir nepieciešama, lai pasaules mērogā nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, no kuriem labumu gūtu darba ņēmēji un uzņēmumi, un ka tā ir viena no ES tirdzniecības stratēģijas prioritātēm; uzsver, ka pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu ir norādīts, ka Savienībai jāveic pasākumi, lai atjaunotu taisnīgus konkurences apstākļus; atzinīgi vērtē to, ka Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā ar Japānu un Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā ar Kanādu ir iekļauti noteikumi par konkurences politiku; tomēr pauž nožēlu, ka šo noteikumu darbības joma joprojām ir ierobežota un ka tie neparedz efektīvu īstenošanas nodrošināšanu un strīdu izšķiršanu; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir visos tirdzniecības nolīgumos iekļaut vērienīgus noteikumus par konkurenci un nodrošināt to īstenošanu, lai garantētu taisnīgus noteikumus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Eiropas satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanai; uzskata to par noderīgu instrumentu Eiropas uzņēmumu stratēģisko interešu aizsardzībai pret negodīgu tirdzniecības praksi, kas var apdraudēt drošību un sabiedrisko kārtību, un godīgas konkurences principu ievērošanas garantēšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka cīņā pret negodīgu globālo konkurenci liela nozīme ir antisubsidēšanas instrumentam un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai ar ES noteikumiem par valsts atbalstu; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka 2017. gadā Ķīnas Tautas Republikā atkal tika reģistrēts lielākais skaits jaunizveidotu tirdzniecības šķēršļu Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem un ka Ķīna bija iesaistīta lielākajā daļa Eiropas lietu par antisubsidēšanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pauž bažas par ASV muitas politiku un tās ietekmi uz Eiropas uzņēmumu konkurētspēju; uzsver, ka Komisijas centieniem no jauna līdzsvarot tirdzniecību ar ASV jābūt stingriem, taču pārdomātiem, samērīgiem un Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) noteikumiem atbilstošiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju pastiprināt centienus veicināt godīgu konkurenci pasaules tirgū, tostarp cīnoties pret tarifu šķēršļu un subsīdiju nepamatotu izmantošanu un ciešāk sadarbojoties ar citām valstīm tādos forumos kā PTO, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), ANO Tirdzniecības un attīstības konference (UNCTAD), G20 un Pasaules Banka; atgādina par PTO laikposmā no 1996. gada līdz 2004. gadam veikto darbu tirdzniecības un konkurences politikas mijiedarbības jomā un pauž nožēlu, ka kopš tā laika šis jautājums vairs nav ticis iekļauts PTO darba programmā; uzsver, ka PTO līgumu noteikumi, tādi kā Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) IX pants, nodrošina pamatu turpmākai PTO locekļu savstarpējai sadarbībai konkurences jautājumos; tādēļ prasa PTO 12. ministru konferencē panākt jaunu progresu godīgas starptautiskās konkurences nodrošināšanā; |
| --- | --- |

67.

| 68. | neraugoties uz stingro pārliecību par PTO būtisko lomu, pauž bažas par to, ka pastāv aizdomas par tās nespēju tikt galā ar valstīm, kurās nepastāv tirgus ekonomika, un risināt problēmu, kas saistīta ar subsīdiju un valsts intervences radītiem konkurences izkropļojumiem; atzinīgi vērtē ASV, Japānas un ES trīspusējo rīcību tās attiecīgai reformēšanai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina Komisiju palielināt atbalstu MVU Eiropas Savienībā, lai tie varētu gan aizsargāt, gan īstenot savas tiesības negodīgas komercprakses, t. i., dempinga un trešo valstu veiktas subsidēšanas, gadījumā; šajā sakarā atzīst Komisijas centienus apkarot negodīgu konkurenci ar tādu pret labi zināmiem uzņēmumiem ierosinātu lietu palīdzību, kas gūst plašu rezonansi plašsaziņas līdzekļos, taču uzsver, ka MVU gadījumā ļoti svarīgi ir arī nodrošināt godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka tirdzniecības nolīgumu ilgtspējīgas attīstības noteikumu efektīvai īstenošanai ir liela nozīme, lai uzlabotu dzīves apstākļus partnervalstīs un aizsargātu Eiropas uzņēmumus no negodīgas konkurences; atzinīgi vērtē vides un sociālā kritērija iekļaušanu antisubsidēšanas un antidempinga pasākumu reformā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda, ka ES konkurences politika nesniedz vēlamos rezultātus, jo, lai gan tā tiek piemērota ar mērķi aizsargāt godīgu konkurenci starp visiem iekšējā tirgus dalībniekiem, īpašu uzmanību pievēršot patērētāju interesēm, patiesībā lauksaimniecības produktu ražotāji saskaras ar nepieņemami lielu spiedienu, ko rada nevienlīdzība pārtikas piegādes ķēdē; uzskata, ka par vienlīdz svarīgām būtu uzskatāmas gan lauksaimniecības produktu patērētāju, gan to ražotāju intereses; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzskata — tā kā lauksaimnieciskajām darbībām piemīt specifiskas iezīmes, liela nozīme ir kolektīvai rīcībai, lai stiprinātu primāro ražotāju stāvokli pārtikas piegādes ķēdē un ļautu sasniegt LESD 39. pantā noteiktos KLP mērķus, un ka tāpēc ražotāju organizāciju un to apvienību veiktās kolektīvās darbības, tostarp ražošanas plānošana, pārdošanas sarunas un līgumu slēgšana, ir jāuzskata par saderīgām ar LESD 101. pantu; uzsver, ka lauksaimnieku apvienošanās ražotāju organizācijās stiprina viņu stāvokli piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzskata, ka starpnozaru organizāciju modelis ir veiksmīgākais nozares pārvaldības veids, jo tas nodrošina struktūru visiem nozares dalībniekiem un organizē apmaiņu starp visiem nozares dalībniekiem, kas taisnīgi pārstāvēti tās struktūrā, ļaujot nodot ekonomisko un tehnisko informāciju, uzlabot tirgus pārredzamību un labāk sadalīt riskus un ieguvumus; uzskata — lai atvieglotu starpnozaru organizāciju izveidi Eiropas līmenī, KLP būtu jāveicina dažādi, pienācīgi strukturēti sadarbības modeļi, tādi kā pašreizējais sadarbības modelis; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzskata, ka saskaņā ar pašreizējo tendenci vēl vairāk ir jāstiprina ražotāju un starpnozaru organizāciju kompetence, lai lauksaimnieku ietekmi sarunu vešanā pārtikas piegādes ķēdē varētu līdzsvarot ar mazumtirgotāju ietekmi attiecīgajās sarunās; uzskata, ka būtu jāpalielina ES līdzfinansējums šādu organizāciju izveidei un darbībai; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju atvieglot kolektīvo tirgus pārvaldības instrumentu izmantošanu krīzes gadījumā, izmantojot pasākumus, kuriem nav nepieciešami publiskie līdzekļi, piemēram, produktu izņemšanu, ko veic, vienojoties pārtikas ķēdes dalībniekiem; norāda, ka šādu pasākumu varētu piemērot pašas starpnozaru organizācijas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzskata, ka tādu trešo valstu izcelsmes produktu ienākšana Eiropas tirgū, kuri neatbilst tādiem pašiem sociālajiem, veselības un vides standartiem, rada negodīgu konkurenci Eiropas ražotājiem; tādēļ aicina aizsargāt neaizsargātas nozares un pašreizējās un turpmākajās tirdzniecības sarunās par lauksaimniecības produktiem sistemātiski piemērot savstarpējības un atbilstības principu; aicina Komisiju šo aspektu integrēt Brexit sarunās; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, ka piekļuve ES iekšējam tirgum būtu jāatļauj atkarībā no sanitāro, fitosanitāro un vides standartu ievērošanas; aicina Komisiju godīgas konkurences nodrošināšanas nolūkā veicināt trešo valstu un ES pasākumu un kontroles līdzvērtību vides un pārtikas nekaitīguma standartu jomā; atzīmē, ka augstāki vides un dzīvnieku labturības standarti var nozīmēt lielākas izmaksas un līdz ar to šo standartu pazemināšana var izraisīt pret konkurenci vērstu rīcību; |
| --- | --- |

77.

| 78. | norāda, ka klimata katastrofas, kas skar lauksaimniekus, ietekmē tirgu un vājina lauksaimnieku stāvokli pārtikas piegādes ķēdē; atgādina, ka ES antidempinga noteikumos (10), ko cita starpā piemēro arī lauksaimniecības nozarei, tiek uzskatīts, ka vides dempings rada negodīgu konkurenci; prasa ņemt vērā to Eiropas iedzīvotāju intereses, kuri vēlas ilgtspējīgu un videi nekaitīgu sabiedrību; tādēļ aicina Komisiju, ņemot vērā vienotā tirgus darbību un tā sniegtos labumus sabiedrībai kopumā, paredzēt atbrīvojumus no konkurences noteikumiem, lai atvieglotu gan horizontālu, gan vertikālu sadarbību ilgtspējas iniciatīvu kontekstā; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka jēdzienu “taisnīga cena” nevajadzētu saprast kā zemāko iespējamo cenu patērētājam un ka tai ir jābūt saprātīgai un jādod iespēja nodrošināt taisnīgu atlīdzību visiem pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem; uzsver, ka patērētājiem bez zemas cenas ir arī citas intereses, tostarp dzīvnieku labturība, vides ilgtspēja, lauku attīstība, iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt antibiotiku lietošanu un novērst mikrobu rezistenci, utt.; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzinīgi vērtē to, ka ar Omnibus regulu (11) tiek noteikta kārtība, kādā lauksaimnieku grupa var lūgt Komisiju sniegt nesaistošu atzinumu par to, vai attiecīga kolektīvā rīcība atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (Vienotās TKO regulas) 209. pantā minētajai vispārējai atkāpei no konkurences noteikumiem; aicina Komisiju, ņemot vērā ieteikumu, ko sniegusi darba grupa lauksaimniecības tirgu jautājumos, precizēt vispārējās lauksaimniecības atkāpes darbības jomu un tās pārklāšanos ar 149. un 152. pantā paredzētajām atkāpēm un tādējādi precīzāk noteikt izņēmumus, lai darītu piemērojamu un iespējamu LESD 101. panta piemērošanas apturēšanu, kad tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

80.

| 81. | norāda, ka individuālais de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē noteiktais maksimālais apmērs 2013. gadā tika divkāršots (no 7500 EUR līdz 15 000 EUR), lai palīdzētu tikt galā ar klimata, veselības jomas un ekonomikas krīžu pieaugumu; norāda, ka tajā pašā laikā valstīm piemērotais de minimis atbalsta maksimālais apmērs tika koriģēts tikai nedaudz (no 0,75 % līdz 1 % no attiecīgās valsts lauksaimnieciskās ražošanas apjoma) un ka līdz ar to ir samazinājusies valstu spēja palīdzēt grūtībās nonākušām saimniecībām; tādēļ atbalsta Komisijas priekšlikumu piešķirt dalībvalstīm un reģioniem lielāku elastību lauksaimniecības de minimis noteikumos; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzinīgi vērtē Omnibus regulas radītās izmaiņas, lai atvieglotu TKO regulas 222. panta noteikumu piemērošanu, kas pieļauj pagaidu atkāpi no konkurences tiesībām; tomēr aicina Komisiju skaidrot TKO Regulas 219. un 222. panta piemērošanu attiecībā uz pasākumu veikšanu tirgus traucējumu un nopietnas tirgus nelīdzsvarotības gadījumā, jo, pastāvot pašreizējai juridiskajai nenoteiktībai attiecībā uz abiem minētajiem pantiem, neviens tos nepiemēro, jo baidās, ka tādējādi netiks ievēroti dalībvalstu konkurences iestāžu paredzētie noteikumi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atgādina, ka ir notikusi būtiska horizontāla un vertikāla pārstrukturēšana, kuras rezultātā ir veikta turpmāka konsolidācija jau tā koncentrētajās sēklu, agroķīmijas, mēslošanas līdzekļu, dzīvnieku ģenētikas un lauksaimniecības tehnikas nozarēs, kā arī pārstrādes un mazumtirdzniecības nozarē; šajā kontekstā un ņemot vērā to, ka Bayer grupa ir iegādājusies uzņēmumu Monsanto, kas kontrolē aptuveni 24 % no pasaules pesticīdu tirgus un 29 % no pasaules sēklu tirgus, aicina Komisiju nodrošināt ES lauksaimnieku un iedzīvotāju interešu un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu un attiecīgā gadījumā reģionālajām konkurences iestādēm un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(3)  OV C 93, 24.3.2017., 71. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0187.

(5)  OV C 252, 18.7.2018., 78. lpp.

(6)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(7)  Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy (“Privātums un konkurētspēja lielo datu laikmetā: datu aizsardzības, konkurences tiesību un patērētāju aizsardzības mijiedarbība digitālajā ekonomikā”), Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja provizorisks atzinums, 2014. gada marts, https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/14-03-26_competitition_law_big_data_en.pdf

(8)  COM(2018)0147, COM(2018)0148 un C(2018)1650.

(9)  Common Ownership by Institutional Investors and its Impact on Competition (“Institucionālo ieguldītāju kopējās īpašumtiesības un to ietekme uz konkurenci”), ESAO, 2017. gada 5. un 6. decembris.

(10)  COM(2013)0192.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. decembra Regula (ES) 2017/2393, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu (OV L 350, 29.12.2017., 15. lpp.).

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/199 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/199

---

P8_TA(2019)0004

ES un Kirgizstānas visaptverošs nolīgums

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Kirgizstānas Republikas visaptverošo nolīgumu (2018/2118(INI))

(2020/C 411/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 9. oktobra Lēmumu (ES) 2017/... , ar ko Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir Savienības kompetencē (11436/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 9. oktobra Lēmumu (ES) 2017/... , ar ko Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir Savienības kompetencē (11436/1/17 REV 1),

| — | ņemot vērā Padomē 2017. gada 9. oktobrī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu, ar ko Eiropas Komisiju pilnvaro dalībvalstu vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē (11438/1/17 REV 1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomē 2017. gada 9. oktobrī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu, ar ko Eiropas Komisiju pilnvaro dalībvalstu vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē (11438/1/17 REV 1);

| — | ņemot vērā jaunā visaptverošā nolīguma ierosinātos juridiskos pamatus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienību 37. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants, 100. panta 2. punkts, 207. un 209. pants, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunā visaptverošā nolīguma ierosinātos juridiskos pamatus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienību 37. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants, 100. panta 2. punkts, 207. un 209. pants,

| — | ņemot vērā ES un Kirgizstānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas ir spēkā kopš 1999. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kirgizstānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas ir spēkā kopš 1999. gada,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (1) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (1) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (2),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kirgizstānu, tostarp tās, ko pieņēma 2015. gada 15. janvārī (3), 2010. gada 8. jūlijā (4) un 2010. gada 6. maijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kirgizstānu, tostarp tās, ko pieņēma 2015. gada 15. janvārī (3), 2010. gada 8. jūlijā (4) un 2010. gada 6. maijā (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. oktobra PV/AP paziņojumu par prezidenta vēlēšanām Kirgizstānas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. oktobra PV/AP paziņojumu par prezidenta vēlēšanām Kirgizstānas Republikā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, starptautiskas vēlēšanu novērošanas misijas (IEOM), Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODIHR) secinājumus par prezidenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, starptautiskas vēlēšanu novērošanas misijas (IEOM), Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODIHR) secinājumus par prezidenta vēlēšanām,

| — | ņemot vērā ES un Kirgizstānas 13. parlamentārās sadarbības komitejas deklarāciju, kas tika pieņemta 2018. gada 3. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kirgizstānas 13. parlamentārās sadarbības komitejas deklarāciju, kas tika pieņemta 2018. gada 3. maijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. gada 2. februāra lēmumu piešķirt Kirgizstānas Republikai VPS + statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. gada 2. februāra lēmumu piešķirt Kirgizstānas Republikai VPS + statusu,

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 22. oktobra nostāju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par makroekonomiskās finansiālās palīdzības piešķiršanu Kirgizstānas Republikai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 22. oktobra nostāju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par makroekonomiskās finansiālās palīdzības piešķiršanu Kirgizstānas Republikai (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0450/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0450/2018),

| A. | tā kā 2017. gada decembrī ES un Kirgizstāna uzsāka sarunas par visaptverošu nolīgumu, ar ko aizstātu pašreizējo ES un Kirgizstānas PSN, ar mērķi pastiprināt un padziļināt sadarbību savstarpēji interesējošās jomās, pamatojoties uz kopīgām vērtībām — demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību — jaunā tiesiskā regulējuma ietvaros; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada decembrī ES un Kirgizstāna uzsāka sarunas par visaptverošu nolīgumu, ar ko aizstātu pašreizējo ES un Kirgizstānas PSN, ar mērķi pastiprināt un padziļināt sadarbību savstarpēji interesējošās jomās, pamatojoties uz kopīgām vērtībām — demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību — jaunā tiesiskā regulējuma ietvaros;

| B. | tā kā vispusīgajam nolīgumam būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā, |
| --- | --- |

B.

tā kā vispusīgajam nolīgumam būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos: |
| --- | --- |

1.

Vispārīgi principi

| a) | risināt sarunas un noslēgt vērienīgu, visaptverošu un līdzsvarotu ES un Kirgizstānas nolīgumu, kas aizstās 1999. gada PSN un nodrošinās pamatu abu pušu stiprām un ilgstošām attiecībām un stabilai, drošai un ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

a)

risināt sarunas un noslēgt vērienīgu, visaptverošu un līdzsvarotu ES un Kirgizstānas nolīgumu, kas aizstās 1999. gada PSN un nodrošinās pamatu abu pušu stiprām un ilgstošām attiecībām un stabilai, drošai un ilgtspējīgai attīstībai;

| b) | noteikt visaptverošajā nolīgumā stratēģiskās īstermiņa un ilgtermiņa izredzes un izveidot vairākus labi formulētus un strukturētus mērķus sadarbībai ar Kirgizstānu; pielikt papildu pūles un padziļināt attiecības, lai ES padarītu redzamāku un efektīvāku šajā valstī un reģionā; |
| --- | --- |

b)

noteikt visaptverošajā nolīgumā stratēģiskās īstermiņa un ilgtermiņa izredzes un izveidot vairākus labi formulētus un strukturētus mērķus sadarbībai ar Kirgizstānu; pielikt papildu pūles un padziļināt attiecības, lai ES padarītu redzamāku un efektīvāku šajā valstī un reģionā;

| c) | veicināt tirgus ekonomiku, sniedzot taustāmus sociālos un ekonomiskos ieguvumus abu pušu iedzīvotājiem; ievērot konkurences noteikumus un nodrošināt juridisko noteiktību, tostarp stiprinot neatkarīgas un pārredzamas iestādes; |
| --- | --- |

c)

veicināt tirgus ekonomiku, sniedzot taustāmus sociālos un ekonomiskos ieguvumus abu pušu iedzīvotājiem; ievērot konkurences noteikumus un nodrošināt juridisko noteiktību, tostarp stiprinot neatkarīgas un pārredzamas iestādes;

| d) | nodrošināt abu pušu stingru apņemšanos ievērot un veicināt demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu, pilnībā ievērojot kritērijus, kas nepieciešami Kirgizstānas Republikai piešķirtā VPS + statusa saglabāšanai, tostarp ratificējot attiecīgās starptautiskās konvencijas un efektīvi īstenojot attiecīgo pārraudzības struktūru, kas izveidotas saskaņā ar minētajām konvencijām, secinājumus un ieteikumus; veicināt un īstenot regulāru un uz rezultātiem orientētu dialogu par abu pušu interesēm nozīmīgiem cilvēktiesību jautājumiem, kurā būtu jāiesaista iestādes un pilsoniskā sabiedrība, lai stiprinātu iestāžu sistēmu un valsts politiku; uzsvērt Kirgizstānas konstruktīvo dalību ANO Cilvēktiesību padomē 2016.-2018. gada laikposmā un sekmēt tās turpmāku starptautisku iesaistīšanos; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt abu pušu stingru apņemšanos ievērot un veicināt demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu, pilnībā ievērojot kritērijus, kas nepieciešami Kirgizstānas Republikai piešķirtā VPS + statusa saglabāšanai, tostarp ratificējot attiecīgās starptautiskās konvencijas un efektīvi īstenojot attiecīgo pārraudzības struktūru, kas izveidotas saskaņā ar minētajām konvencijām, secinājumus un ieteikumus; veicināt un īstenot regulāru un uz rezultātiem orientētu dialogu par abu pušu interesēm nozīmīgiem cilvēktiesību jautājumiem, kurā būtu jāiesaista iestādes un pilsoniskā sabiedrība, lai stiprinātu iestāžu sistēmu un valsts politiku; uzsvērt Kirgizstānas konstruktīvo dalību ANO Cilvēktiesību padomē 2016.-2018. gada laikposmā un sekmēt tās turpmāku starptautisku iesaistīšanos;

| e) | veicināt daudzpusējības un starptautiskās sadarbības stiprināšanu, lai izstrādātu kopīgu pieeju sadarbībai ar Kirgizstānas partneriem nolūkā sekmēt starptautisko drošību un efektīvi risināt tādas globālas problēmas kā terorisms, klimata pārmaiņas, migrācija un organizētā noziedzība un veicināt Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un jaunās valsts attīstības stratēģijas 2018.-2040. gadam īstenošanu; un, vispārīgāk, atbalstīt Vidusāzijas stabilizāciju un izaugsmi; |
| --- | --- |

e)

veicināt daudzpusējības un starptautiskās sadarbības stiprināšanu, lai izstrādātu kopīgu pieeju sadarbībai ar Kirgizstānas partneriem nolūkā sekmēt starptautisko drošību un efektīvi risināt tādas globālas problēmas kā terorisms, klimata pārmaiņas, migrācija un organizētā noziedzība un veicināt Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un jaunās valsts attīstības stratēģijas 2018.-2040. gadam īstenošanu; un, vispārīgāk, atbalstīt Vidusāzijas stabilizāciju un izaugsmi;

Politiskais dialogs un starptautiskā sadarbība

| f) | stiprināt politisko dialogu un nozaru sadarbību; nodrošināt jēgpilnu regulāru dialogu par visiem svarīgiem jautājumiem, izmantojot jau esošo formātu; |
| --- | --- |

f)

stiprināt politisko dialogu un nozaru sadarbību; nodrošināt jēgpilnu regulāru dialogu par visiem svarīgiem jautājumiem, izmantojot jau esošo formātu;

| g) | pastiprināt sadarbību krīžu pārvarēšanā, konfliktu novēršanā, terorisma un organizētās noziedzības, kibernoziedzības apkarošanā, vardarbīgas radikalizēšanās un pārrobežu noziedzības novēršanā un integrētā robežu pārvaldībā, pilnībā ievērojot cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un saskaņā ar kriminālkodeksa grozījumiem; un nodrošināt, ka 2005. gada valsts Likums Nr. 150 par ekstrēmistu darbības apkarošanu pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

g)

pastiprināt sadarbību krīžu pārvarēšanā, konfliktu novēršanā, terorisma un organizētās noziedzības, kibernoziedzības apkarošanā, vardarbīgas radikalizēšanās un pārrobežu noziedzības novēršanā un integrētā robežu pārvaldībā, pilnībā ievērojot cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un saskaņā ar kriminālkodeksa grozījumiem; un nodrošināt, ka 2005. gada valsts Likums Nr. 150 par ekstrēmistu darbības apkarošanu pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem;

| h) | uzlabot noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām, uzlabojot investīciju vidi un veicinot Kirgizstānas ekonomikas dažādošanu, panākot abu pušu ieguvumus un stiprinot tiesisko noteiktību un regulatīvo pārredzamību; atbalstīt labu pārvaldību, funkcionējošu tiesu sistēmu un samazināt birokrātiju, kā arī izmantot visus pieejamos pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību nolūkā konsolidēt un izvērst daudzpusēju, uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu; sekmēt atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai; vēl vairāk stiprināt ES un Kirgizstānas ekonomiskās un tirdzniecības attiecības attiecībā uz VPS + statusu un aicināt Kirgizstānu īstenot starptautiskās saistības, kas izriet no šā statusa, lai sekmētu valsts ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

h)

uzlabot noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām, uzlabojot investīciju vidi un veicinot Kirgizstānas ekonomikas dažādošanu, panākot abu pušu ieguvumus un stiprinot tiesisko noteiktību un regulatīvo pārredzamību; atbalstīt labu pārvaldību, funkcionējošu tiesu sistēmu un samazināt birokrātiju, kā arī izmantot visus pieejamos pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību nolūkā konsolidēt un izvērst daudzpusēju, uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu; sekmēt atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai; vēl vairāk stiprināt ES un Kirgizstānas ekonomiskās un tirdzniecības attiecības attiecībā uz VPS + statusu un aicināt Kirgizstānu īstenot starptautiskās saistības, kas izriet no šā statusa, lai sekmētu valsts ekonomisko attīstību;

| i) | uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; iekļaut īpašas sadaļas, kurās izklāstīti skaidri un noteikti pienākumi un pasākumi, lai apkarotu korupciju visos tās veidos un īstenotu starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas; iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārredzamības standartiem, kas apstiprina pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

i)

uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; iekļaut īpašas sadaļas, kurās izklāstīti skaidri un noteikti pienākumi un pasākumi, lai apkarotu korupciju visos tās veidos un īstenotu starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas; iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārredzamības standartiem, kas apstiprina pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| j) | veicināt Kirgizstānas Republikas dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā, sekmējot atbilstošas reformas attiecībā uz ārvalstu ieguldījumiem, muitas iestādēm un piekļuvi starptautiskajiem tirgiem; |
| --- | --- |

j)

veicināt Kirgizstānas Republikas dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā, sekmējot atbilstošas reformas attiecībā uz ārvalstu ieguldījumiem, muitas iestādēm un piekļuvi starptautiskajiem tirgiem;

| k) | uzlabot ES un Kirgizstānas nostāju saskaņotību starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

k)

uzlabot ES un Kirgizstānas nostāju saskaņotību starptautiskos forumos;

| l) | stiprināt parlamentu dialogu starp Kirgizstānu un Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

l)

stiprināt parlamentu dialogu starp Kirgizstānu un Eiropas Parlamentu;

| m) | nodrošināt, lai nolīgumā nopietna uzmanība būtu pievērsta klimata pārmaiņām, ūdens resursu apsaimniekošanai un katastrofu riska novēršanai un sagatavotībai tām, ņemot vērā lielo dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, risku; atbalstīt Kirgizstānas centienus aizsargāt vidi un tās aktīvos pūliņus panākt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

m)

nodrošināt, lai nolīgumā nopietna uzmanība būtu pievērsta klimata pārmaiņām, ūdens resursu apsaimniekošanai un katastrofu riska novēršanai un sagatavotībai tām, ņemot vērā lielo dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, risku; atbalstīt Kirgizstānas centienus aizsargāt vidi un tās aktīvos pūliņus panākt ilgtspējīgu attīstību;

Institucionālie noteikumi

| n) | nodrošināt sarunu norāžu nosūtīšanu Eiropas Parlamentam saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, lai Parlaments varētu pienācīgi pārbaudīt sarunu procesu un konsekventi izpildīt iestāžu pienākumus, kas izriet no LESD 218. panta 10. punkta, saskaņā ar kuru Parlamentu nekavējoties un pilnīgi jāinformē visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

n)

nodrošināt sarunu norāžu nosūtīšanu Eiropas Parlamentam saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, lai Parlaments varētu pienācīgi pārbaudīt sarunu procesu un konsekventi izpildīt iestāžu pienākumus, kas izriet no LESD 218. panta 10. punkta, saskaņā ar kuru Parlamentu nekavējoties un pilnīgi jāinformē visos procedūras posmos;

| o) | darīt pieejamus visus dokumentus, kas saistīti ar sarunām, piemēram, protokolus un apspriestos tekstu projektus, kā arī periodiski informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

o)

darīt pieejamus visus dokumentus, kas saistīti ar sarunām, piemēram, protokolus un apspriestos tekstu projektus, kā arī periodiski informēt Parlamentu;

| p) | visos līmeņos nodrošināt atbilstību ilggadējai praksei provizoriski nepiemērot jauno nolīgumu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu; |
| --- | --- |

p)

visos līmeņos nodrošināt atbilstību ilggadējai praksei provizoriski nepiemērot jauno nolīgumu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu;

| q) | stiprināt un paplašināt esošo sadarbību, kas nostiprināta pašreizējā PSN, kurā jau ir izveidotas šādas sadarbības un dialoga struktūras:






  — | sadarbības padome ministru līmenī; |
| --- | --- | --- |

q)

stiprināt un paplašināt esošo sadarbību, kas nostiprināta pašreizējā PSN, kurā jau ir izveidotas šādas sadarbības un dialoga struktūras:

—

sadarbības padome ministru līmenī;

| — | sadarbības komiteja augstāko amatpersonu līmenī un tirdzniecības, ieguldījumu un attīstības sadarbības apakškomitejas; |
| --- | --- |

—

sadarbības komiteja augstāko amatpersonu līmenī un tirdzniecības, ieguldījumu un attīstības sadarbības apakškomitejas;

| — | parlamentārās sadarbības komiteja (PCC); |
| --- | --- |

—

parlamentārās sadarbības komiteja (PCC);

| r) | stiprināt parlamentāro kontroli pilnvarotā parlamentārās sadarbības komitejā, ko jāparedz jaunajā nolīgumā, īpaši tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums un cīņa pret korupciju; |
| --- | --- |

r)

stiprināt parlamentāro kontroli pilnvarotā parlamentārās sadarbības komitejā, ko jāparedz jaunajā nolīgumā, īpaši tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums un cīņa pret korupciju;

| s) | nodrošināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti gan sarunu, gan arī nolīguma īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

s)

nodrošināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti gan sarunu, gan arī nolīguma īstenošanas posmā;

| t) | nodrošināt, ka tiek iekļauti noteikumi par sadarbības iespējamo apturēšanu, ja kāda no pusēm ir pārkāpusi būtiskus elementus, tostarp par to, kāda loma šādos gadījumos ir apspriedēm ar Parlamentu; |
| --- | --- |

t)

nodrošināt, ka tiek iekļauti noteikumi par sadarbības iespējamo apturēšanu, ja kāda no pusēm ir pārkāpusi būtiskus elementus, tostarp par to, kāda loma šādos gadījumos ir apspriedēm ar Parlamentu;

| u) | gan ES, gan dalībvalstu līmenī piešķirt pietiekamus resursus, lai īstenotu visaptverošo nolīgumu, tādējādi nodrošinot, ka tiek sasniegti visi sarunās noteiktie vērienīgie mērķi; |
| --- | --- |

u)

gan ES, gan dalībvalstu līmenī piešķirt pietiekamus resursus, lai īstenotu visaptverošo nolīgumu, tādējādi nodrošinot, ka tiek sasniegti visi sarunās noteiktie vērienīgie mērķi;

Kopīgas bažas un intereses, kas saistītas ar sadarbības jomām, uz kurām attiecas nolīgums

| v) | ņemt vērā, ka Kirgizstāna ir viena no nedaudzajām jaunajām demokrātiskām valstīm šajā reģionā, kurai nepieciešams ES ilgtermiņa politiskais, diplomātiskais, finansiālais un tehniskais atbalsts; |
| --- | --- |

v)

ņemt vērā, ka Kirgizstāna ir viena no nedaudzajām jaunajām demokrātiskām valstīm šajā reģionā, kurai nepieciešams ES ilgtermiņa politiskais, diplomātiskais, finansiālais un tehniskais atbalsts;

| w) | turpināt centienus, lai konsolidētu funkcionējošu parlamentāro demokrātiju ar patiesu daudzpartiju sistēmu un konstitucionālajām pārbaudēm un līdzsvarotības mehānismiem un nodrošinātu izpildvaras parlamentāro pārraudzību, kā daļu no ES demokrātijas atbalstam paredzētā izmēģinājuma projekta šajā valstī; darīt zināmas savas bažas par 2016. gada konstitucionālajiem grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz būtisku premjerministra pilnvaru stiprināšanu, valstu tiesu nolēmumu pārākumu pār starptautiskajiem cilvēktiesību līgumiem un Augstākās tiesas Konstitucionālās palātas neatkarības zaudēšanu; sekmēt NVO iesaistīšanu, izstrādājot un pārskatot valsts tiesību aktus un politikas virzienus, īpaši attiecībā uz jebkuriem instrumentiem vai mehānismiem, kuri tieši ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību; |
| --- | --- |

w)

turpināt centienus, lai konsolidētu funkcionējošu parlamentāro demokrātiju ar patiesu daudzpartiju sistēmu un konstitucionālajām pārbaudēm un līdzsvarotības mehānismiem un nodrošinātu izpildvaras parlamentāro pārraudzību, kā daļu no ES demokrātijas atbalstam paredzētā izmēģinājuma projekta šajā valstī; darīt zināmas savas bažas par 2016. gada konstitucionālajiem grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz būtisku premjerministra pilnvaru stiprināšanu, valstu tiesu nolēmumu pārākumu pār starptautiskajiem cilvēktiesību līgumiem un Augstākās tiesas Konstitucionālās palātas neatkarības zaudēšanu; sekmēt NVO iesaistīšanu, izstrādājot un pārskatot valsts tiesību aktus un politikas virzienus, īpaši attiecībā uz jebkuriem instrumentiem vai mehānismiem, kuri tieši ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību;

| x) | vēlreiz apliecināt, ka sistemātisks darbs ir svarīgs, lai veicinātu demokrātijas un cilvēktiesību vērtības, tostarp vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, un tiesu iestāžu neatkarību; |
| --- | --- |

x)

vēlreiz apliecināt, ka sistemātisks darbs ir svarīgs, lai veicinātu demokrātijas un cilvēktiesību vērtības, tostarp vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, un tiesu iestāžu neatkarību;

| y) | veicināt žurnālistiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem labvēlīgu vidi; nodrošināt, ka Kirgizstāna ļauj ārvalstu cilvēktiesību darbiniekiem un žurnālistiem, kuriem tas nebija atļauts, ieceļot Kirgizstānā un turpināt darbu bez iejaukšanās; |
| --- | --- |

y)

veicināt žurnālistiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem labvēlīgu vidi; nodrošināt, ka Kirgizstāna ļauj ārvalstu cilvēktiesību darbiniekiem un žurnālistiem, kuriem tas nebija atļauts, ieceļot Kirgizstānā un turpināt darbu bez iejaukšanās;

| z) | atzīt, ka ir panākts progress attiecībā uz parlamenta un prezidenta vēlēšanu mierīgu norisi un labāku pārredzamību, un sekmēt starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu turpmāku īstenošanu; |
| --- | --- |

z)

atzīt, ka ir panākts progress attiecībā uz parlamenta un prezidenta vēlēšanu mierīgu norisi un labāku pārredzamību, un sekmēt starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu turpmāku īstenošanu;

| aa) | mudināt Kirgizstānu novērst jebkādas negatīvas autoritāras tendences, piemēram, tiesvedības izmantošanu politiskiem mērķiem, negodīgus tiesas sodus, negodīgu un nepārredzamu tiesvedību, iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu brīvības izmantošanā, tiesībaizsardzības jomā strādājošo personu nesodāmību un aizturēto personu iespējamu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret tām, izdošanu valstīm, kurās personām draud spīdzināšana vai slikta izturēšanās pret tām, kā arī mazākumtautību diskrimināciju un ierobežojumus attiecībā uz pulcēšanās un vārda brīvību, un mudināt Kirgizstānu rūpīgi izmeklēt visus apgalvojumus par pierādījumu fabricēšanu, izspiešanu, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; paust bažas, ka uz iespējamas korupcijas apsūdzību pamata ir apcietināti politiskie līderi un potenciāli prezidenta kandidāti; |
| --- | --- |

aa)

mudināt Kirgizstānu novērst jebkādas negatīvas autoritāras tendences, piemēram, tiesvedības izmantošanu politiskiem mērķiem, negodīgus tiesas sodus, negodīgu un nepārredzamu tiesvedību, iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu brīvības izmantošanā, tiesībaizsardzības jomā strādājošo personu nesodāmību un aizturēto personu iespējamu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret tām, izdošanu valstīm, kurās personām draud spīdzināšana vai slikta izturēšanās pret tām, kā arī mazākumtautību diskrimināciju un ierobežojumus attiecībā uz pulcēšanās un vārda brīvību, un mudināt Kirgizstānu rūpīgi izmeklēt visus apgalvojumus par pierādījumu fabricēšanu, izspiešanu, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; paust bažas, ka uz iespējamas korupcijas apsūdzību pamata ir apcietināti politiskie līderi un potenciāli prezidenta kandidāti;

| ab) | šajā sakarībā paust neapmierinātību, ka tika saglabāts mūža ieslodzījuma spriedums, kas piespriests cilvēktiesību aktīvistam Azimjon Askarov, kurš dokumentēja 2010. gada vardarbību starp etniskajām grupām, un pieprasa viņa tūlītēju atbrīvošanu, notiesājošā sprieduma atcelšanu, reabilitācijas un kompensācijas nodrošināšanu; |
| --- | --- |

ab)

šajā sakarībā paust neapmierinātību, ka tika saglabāts mūža ieslodzījuma spriedums, kas piespriests cilvēktiesību aktīvistam Azimjon Askarov, kurš dokumentēja 2010. gada vardarbību starp etniskajām grupām, un pieprasa viņa tūlītēju atbrīvošanu, notiesājošā sprieduma atcelšanu, reabilitācijas un kompensācijas nodrošināšanu;

| ac) | atgādināt, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, tirdzniecību un godīgu konkurenci, kā arī mazina ārvalstu investīcijas, līdz ar to kavējot ekonomikas izaugsmi un arī mazinot iedzīvotāju ticību un uzticēšanos valsts iestādēm; |
| --- | --- |

ac)

atgādināt, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, tirdzniecību un godīgu konkurenci, kā arī mazina ārvalstu investīcijas, līdz ar to kavējot ekonomikas izaugsmi un arī mazinot iedzīvotāju ticību un uzticēšanos valsts iestādēm;

| ad) | sekmēt stingru apņemšanos veicināt sociālo progresu, labu pārvaldību, demokrātiju un labas attiecības starp etniskajām un reliģiskajām grupām, apmācību un izglītību, arī kā līdzekli, lai stiprinātu stabilitātes un drošības pamatus; turpināt atbalstīt miera veidošanas un drošības pasākumus, kā arī pastiprināt centienus pilnībā integrēt minoritātes, ņemot vērā etniskās sadursmes Kirgizstānā 2010. gadā, lai novērstu turpmākus konfliktus; |
| --- | --- |

ad)

sekmēt stingru apņemšanos veicināt sociālo progresu, labu pārvaldību, demokrātiju un labas attiecības starp etniskajām un reliģiskajām grupām, apmācību un izglītību, arī kā līdzekli, lai stiprinātu stabilitātes un drošības pamatus; turpināt atbalstīt miera veidošanas un drošības pasākumus, kā arī pastiprināt centienus pilnībā integrēt minoritātes, ņemot vērā etniskās sadursmes Kirgizstānā 2010. gadā, lai novērstu turpmākus konfliktus;

| ae) | palīdzēt pārvarēt sociālekonomiskās problēmas un šķēršļus, kas minēti SDO Ieteikumā Nr. 202; šajā sakarībā īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, veicinot akadēmisko, jaunatnes un kultūras apmaiņu; īpašu uzmanību pievērst reģionālajai attīstībai, sevišķi pievēršoties ziemeļu–dienvidu nevienlīdzībai; |
| --- | --- |

ae)

palīdzēt pārvarēt sociālekonomiskās problēmas un šķēršļus, kas minēti SDO Ieteikumā Nr. 202; šajā sakarībā īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, veicinot akadēmisko, jaunatnes un kultūras apmaiņu; īpašu uzmanību pievērst reģionālajai attīstībai, sevišķi pievēršoties ziemeļu–dienvidu nevienlīdzībai;

| af) | atbalstīt, sekmēt un veicināt turpmāku reģionālo sadarbību Vidusāzijā, kas ir viens no vismazāk integrētajiem reģioniem pasaulē, turpinot pašreizējo pozitīvo attīstību, cita starpā, lai uzlabotu visas Vidusāzijas stabilitāti un attīstību; atzīt valsts iesaistīšanos ES programmās, kas vērstas uz šo virzienu, kā arī ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu enerģētikas, ūdens resursu apsaimniekošanas un vides problēmu novēršanas jomās, kā arī regulāru politisko un cilvēktiesību dialogu ar ES; |
| --- | --- |

af)

atbalstīt, sekmēt un veicināt turpmāku reģionālo sadarbību Vidusāzijā, kas ir viens no vismazāk integrētajiem reģioniem pasaulē, turpinot pašreizējo pozitīvo attīstību, cita starpā, lai uzlabotu visas Vidusāzijas stabilitāti un attīstību; atzīt valsts iesaistīšanos ES programmās, kas vērstas uz šo virzienu, kā arī ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu enerģētikas, ūdens resursu apsaimniekošanas un vides problēmu novēršanas jomās, kā arī regulāru politisko un cilvēktiesību dialogu ar ES;

| ag) | apliecināt, ka Kirgizstānas dalība Eirāzijas Ekonomiskajā savienībā (EES) neietekmē tās attiecību stiprināšanu ar ES, kā to pierādījis nesen ratificētais ES un Kazahstānas padziļinātais partnerības un sadarbības nolīgums; |
| --- | --- |

ag)

apliecināt, ka Kirgizstānas dalība Eirāzijas Ekonomiskajā savienībā (EES) neietekmē tās attiecību stiprināšanu ar ES, kā to pierādījis nesen ratificētais ES un Kazahstānas padziļinātais partnerības un sadarbības nolīgums;

| ah) | ņemt vērā Kirgizstānas attiecību attīstību ar Ķīnu un Krieviju; mudināt Kirgizstānu dažādot savu ekonomiku, lai samazinātu tās ievērojamo politisko atkarību no šiem diviem ārējiem dalībniekiem; ņemt vērā šo attiecību attīstību saistībā ar Ķīnas stratēģijas “Viena josla, viens ceļš” (OBOR) īstenošanu; nodrošināt, ka tiek daudz labāk apkarota Krievijas plašsaziņas līdzekļu izplatītā propaganda valstī; |
| --- | --- |

ah)

ņemt vērā Kirgizstānas attiecību attīstību ar Ķīnu un Krieviju; mudināt Kirgizstānu dažādot savu ekonomiku, lai samazinātu tās ievērojamo politisko atkarību no šiem diviem ārējiem dalībniekiem; ņemt vērā šo attiecību attīstību saistībā ar Ķīnas stratēģijas “Viena josla, viens ceļš” (OBOR) īstenošanu; nodrošināt, ka tiek daudz labāk apkarota Krievijas plašsaziņas līdzekļu izplatītā propaganda valstī;

| ai) | sekmēt darbu pie tā, lai mazinās nesenā diplomātiskā un ekonomiskā spriedze reģionā, aptverot arī Kazahstānu un Kirgizstānu; |
| --- | --- |

ai)

sekmēt darbu pie tā, lai mazinās nesenā diplomātiskā un ekonomiskā spriedze reģionā, aptverot arī Kazahstānu un Kirgizstānu;

| aj) | atbalstīt pastāvīgu diplomātisko attiecību uzlabošanos ar Uzbekistānu, kā arī konstruktīvu dialogu par ierobežoto ūdens resursu apsaimniekošanu reģionā; |
| --- | --- |

aj)

atbalstīt pastāvīgu diplomātisko attiecību uzlabošanos ar Uzbekistānu, kā arī konstruktīvu dialogu par ierobežoto ūdens resursu apsaimniekošanu reģionā;

| ak) | atzīt Kirgizstānas bažas par drošību saistībā ar drošības stāvokļa pasliktināšanos Afganistānā un reaģējot uz radikalizācijas pieaugumu Vidusāzijas reģionā; sniegt palīdzību saistībā ar islāmistu ārvalstu kaujinieku un viņu ģimenes locekļu atgriešanos no ārzemēm; stiprināt reģionālo sadarbību ar Vidusāzijas valstīm attiecībā uz cīņu pret džihādistu kustībām un starptautisko noziedzību, balstoties uz tiesiskiem, institucionāliem un praktiskiem pret terorismu vērstiem robežkontroles pasākumiem un preventīviem pasākumiem pret pieaugošu vardarbīgu reliģisko radikalizāciju; |
| --- | --- |

ak)

atzīt Kirgizstānas bažas par drošību saistībā ar drošības stāvokļa pasliktināšanos Afganistānā un reaģējot uz radikalizācijas pieaugumu Vidusāzijas reģionā; sniegt palīdzību saistībā ar islāmistu ārvalstu kaujinieku un viņu ģimenes locekļu atgriešanos no ārzemēm; stiprināt reģionālo sadarbību ar Vidusāzijas valstīm attiecībā uz cīņu pret džihādistu kustībām un starptautisko noziedzību, balstoties uz tiesiskiem, institucionāliem un praktiskiem pret terorismu vērstiem robežkontroles pasākumiem un preventīviem pasākumiem pret pieaugošu vardarbīgu reliģisko radikalizāciju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Kirgizstānas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

(2)  OV C 58, 15.2.2018., 119. lpp.

(3)  OV C 300, 18.2.2016., 10. lpp.

(4)  OV C 351 E, 2.12.2011., 92. lpp.

(5)  OV C 81 E, 15.3.2011., 80. lpp.

(6)  OV C 208, 10.6.2016., 177. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/204 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/204

---

P8_TA(2019)0046

Grozījumi Parlamenta Reglamentā

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra lēmums par grozījumiem Reglamentā attiecībā uz I sadaļas 1. un 4. nodaļu, V sadaļas 3. nodaļu, VII sadaļas 4. un 5. nodaļu, VIII sadaļas 1. nodaļu, XII sadaļu, XIV sadaļu un II pielikumu (2018/2170(REG))

(2020/C 411/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 226. un 227. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 226. un 227. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A8-0462/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A8-0462/2018),

| 1. | nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nolemj, ka grozījumi stājas spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā, izņemot grozījumus, ar kuriem 11. panta 3.e punktā iekļauj otro daļu un Kodeksā par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, iekļauj 6. un 7. punktu, kā arī 196. un 204. panta grozījumus, kas stājas spēkā pirmās sesijas atklāšanā pēc nākamajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kuras notiks 2019. gadā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 1

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Deputātu finansiālās intereses un rīcības noteikumi | Izturēšanās normas |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Deputātu finansiālās intereses un rīcības noteikumi

Izturēšanās normas

Grozījums Nr. 2

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     
  Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums

   (4)

  . | svītrots |
| Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. | |
| |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.
     
  Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots šim Reglamentam kā pielikums

   (4)

  .

svītrots

svītrots

Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

Grozījums Nr. 3

Grozījums Nr. 3

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Deputātiem būtu jāīsteno sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kas reģistrēti Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par Pārredzamības reģistru

   (5)

  . | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Deputātiem būtu jāīsteno sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kas reģistrēti Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par Pārredzamības reģistru

   (5)

  .

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 4

Grozījums Nr. 4

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3. punkts – 1. daļa

11. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā noteiktās vērtības un principus
  un aizsargājot Parlamenta cieņu
  .
  Turklāt deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai Parlamenta iekārtu darbību. | Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā noteiktās vērtības un principus. Deputāti
  ar cieņu izturas pret Parlamentu
  un
  nekaitē tā reputācijai
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā noteiktās vērtības un principus
  un aizsargājot Parlamenta cieņu
  .
  Turklāt deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai Parlamenta iekārtu darbību.

un aizsargājot Parlamenta cieņu

Turklāt deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai Parlamenta iekārtu darbību.

Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Līgumos un jo īpaši Pamattiesību hartā noteiktās vērtības un principus. Deputāti
  ar cieņu izturas pret Parlamentu
  un
  nekaitē tā reputācijai
  .

ar cieņu izturas pret Parlamentu

nekaitē tā reputācijai

Grozījums Nr. 5

Grozījums Nr. 5

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3. punkts – 2. daļa

11. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Deputāti Parlamenta debatēs atturas no neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas runas vai rīcības un neatritina transparentus. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Deputāti Parlamenta debatēs atturas no neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas runas vai rīcības un neatritina transparentus.

Deputāti Parlamenta debatēs atturas no neslavu ceļošas, rasistiskas vai ksenofobiskas runas vai rīcības un neatritina transparentus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3. punkts – 3. daļa

11. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3. punkts – 4. daļa

11. pants – 3. punkts – 4. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu.

Šo standartu un noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus saskaņā ar 165., 166. un 167. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 8

Grozījums Nr. 8

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3.a punkts (jauns)

11. pants – 3.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai tā iekārtu darbību. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Deputāti izturas tā, lai netraucētu ne Parlamenta darba norisi, ne arī drošību un kārtību Parlamenta telpās vai tā iekārtu darbību.

Grozījums Nr. 9

Grozījums Nr. 9

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3.b punkts (jauns)

11. pants – 3.b punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Deputāti neizjauc Parlamenta kārtību un atturas no nepiedienīgas uzvedības. Viņi neizstāda transparentus. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Deputāti neizjauc Parlamenta kārtību un atturas no nepiedienīgas uzvedības. Viņi neizstāda transparentus.

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3.c punkts (jauns)

11. pants – 3.c punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Parlamenta sēžu debatēs deputāti neizmanto aizvainojošus izteicienus. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c
     
  Parlamenta sēžu debatēs deputāti neizmanto aizvainojošus izteicienus.

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3.c punkts (jauns) – komentārs

11. pants – 3.c punkts (jauns) – komentārs

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izvērtējot, vai izteicieni, ko deputāts lieto Parlamenta debatēs, ir aizvainojoši, cita starpā būtu jāņem vērā runātāja identificējamie nodomi, tas, kā publika uztver paziņojumu un cik lielā mērā tas kaitē Parlamenta cieņai un reputācijai, kā arī attiecīgā deputāta vārda brīvība. Piemēram, neslavu ceļoši izteicieni, naida runa un kūdīšana uz diskrimināciju, kas balstās jo īpaši uz jebkuru no Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem, parasti šī panta nozīmē tiktu uzskatīti par aizvainojošiem izteicieniem. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Izvērtējot, vai izteicieni, ko deputāts lieto Parlamenta debatēs, ir aizvainojoši, cita starpā būtu jāņem vērā runātāja identificējamie nodomi, tas, kā publika uztver paziņojumu un cik lielā mērā tas kaitē Parlamenta cieņai un reputācijai, kā arī attiecīgā deputāta vārda brīvība. Piemēram, neslavu ceļoši izteicieni, naida runa un kūdīšana uz diskrimināciju, kas balstās jo īpaši uz jebkuru no Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem, parasti šī panta nozīmē tiktu uzskatīti par aizvainojošiem izteicieniem.

Izvērtējot, vai izteicieni, ko deputāts lieto Parlamenta debatēs, ir aizvainojoši, cita starpā būtu jāņem vērā runātāja identificējamie nodomi, tas, kā publika uztver paziņojumu un cik lielā mērā tas kaitē Parlamenta cieņai un reputācijai, kā arī attiecīgā deputāta vārda brīvība. Piemēram, neslavu ceļoši izteicieni, naida runa un kūdīšana uz diskrimināciju, kas balstās jo īpaši uz jebkuru no Pamattiesību hartas 21. pantā minētajiem iemesliem, parasti šī panta nozīmē tiktu uzskatīti par aizvainojošiem izteicieniem.

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3.d punkts (jauns)

11. pants – 3.d punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.d
     
  Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.d
     
  Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 3.e punkts (jauns)

11. pants – 3.e punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.e
     
  Deputāti atturas no jebkāda veida psiholoģiskas vai seksuālas aizskarošas izturēšanās un ievēro Kodeksu par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, kurš Reglamentam ir pievienots kā pielikums

   (1a)

  . |
| | Ja deputāts nav parakstījis deklarāciju par minēto kodeksu, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis un nevar piedalīties iestāžu sarunās. |
| |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.e
     
  Deputāti atturas no jebkāda veida psiholoģiskas vai seksuālas aizskarošas izturēšanās un ievēro Kodeksu par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, kurš Reglamentam ir pievienots kā pielikums

   (1a)

  .

Ja deputāts nav parakstījis deklarāciju par minēto kodeksu, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis un nevar piedalīties iestāžu sarunās.

Ja deputāts nav parakstījis deklarāciju par minēto kodeksu, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu, viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis un nevar piedalīties iestāžu sarunās.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 4. punkts

11. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Šī panta piemērošana nekādā citā veidā netraucē aktīvām debatēm Parlamentā un neietekmē deputātu vārda brīvību. | svītrots |
| Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā. | |
| Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem. | |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Šī panta piemērošana nekādā citā veidā netraucē aktīvām debatēm Parlamentā un neietekmē deputātu vārda brīvību.

svītrots

svītrots

Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

Tā balstīta uz pilnīgu to deputāta pilnvaru ievērošanu, kuras noteiktas primārajos tiesību aktos un deputātiem piemērojamā nolikumā.

Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

Piemērošana ir balstīta uz atklātības principu, un tā nodrošina, ka deputātiem noteikumi ir izskaidroti; deputātus individuāli informē par viņu tiesībām un pienākumiem.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 5. punkts

11. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja deputāta
  nodarbināta
  persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām,
  pārkāpj 3. punktā iekļautos rīcības noteikumus, konkrētajam deputātam var attiecīgā gadījumā piemērot 166. pantā noteiktās sankcijas
  . | 5.   Ja deputāta
  labā strādājoša
  persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām,
  neievēro šajā pantā izklāstītās izturēšanās normas, attiecīgo deputātu par šādu uzvedību var sodīt
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja deputāta
  nodarbināta
  persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām,
  pārkāpj 3. punktā iekļautos rīcības noteikumus, konkrētajam deputātam var attiecīgā gadījumā piemērot 166. pantā noteiktās sankcijas
  .

5.   Ja deputāta
  labā strādājoša
  persona vai kāda cita persona, kurai deputāts ir nodrošinājis iekļuvi Parlamenta telpās vai piekļuvi Parlamenta iekārtām,
  neievēro šajā pantā izklāstītās izturēšanās normas, attiecīgo deputātu par šādu uzvedību var sodīt
  .

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 5.a punkts (jauns)

11. pants – 5.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Šī panta piemērošana nekādā citā veidā netraucē aktīvām debatēm Parlamentā un neietekmē deputātu vārda brīvību. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Šī panta piemērošana nekādā citā veidā netraucē aktīvām debatēm Parlamentā un neietekmē deputātu vārda brīvību.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 5.b punkts (jauns)

11. pants – 5.b punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Šis pants pēc analoģijas attiecas uz Parlamenta struktūrvienībām, komitejām un delegācijām. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Šis pants pēc analoģijas attiecas uz Parlamenta struktūrvienībām, komitejām un delegācijām.

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 6. punkts

11. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko katrs deputāts var reģistrēt. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

6.
     
  Kvestori nosaka to palīgu maksimālo skaitu, ko katrs deputāts var reģistrēt.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11. pants – 7. punkts

11. pants – 7. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.
     
  Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.
     
  Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 20 un 75

Grozījums Nr. 20 un 75

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Deputātu finansiālās intereses un Pārredzamības reģistrs |
| | 1.
     
  Parlaments nosaka noteikumus par tā deputātu finansiālo interešu pārredzamību kā rīcības kodeksu, ko pieņem tā deputātu vairākums un pievieno Reglamentam kā pielikumu

   (1a)

  . |
| | Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. |
| | 2.
     
  Deputātiem būtu jāīsteno sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kuri reģistrēti Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par Pārredzamības reģistru

   (1b)

  . |
| | 3.
     
  Deputātiem būtu jāpublicē tiešsaistē informācija par visām plānotajām sanāksmēm ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Neskarot I pielikuma 4. panta 6. punktu, referenti, ēnu referenti un komiteju priekšsēdētāji par katru ziņojumu tiešsaistē publicē visas plānotās sanāksmes ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnē nodrošina nepieciešamo infrastruktūru. |
| | 4.
     
  Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu tiešsaistes lapā nodrošina nepieciešamo infrastruktūru tiem deputātiem, kuri vēlas publicēt Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamos noteikumos paredzēto brīvprātīgo revīziju vai apstiprinājumu par to, ka piemaksas par vispārējiem izdevumiem izmantošana atbilst Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamiem noteikumiem. |
| | 5.
     
  Šie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību. |
| | 6.
     
  Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi. |
| |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Deputātu finansiālās intereses un Pārredzamības reģistrs

Deputātu finansiālās intereses un Pārredzamības reģistrs

1.
     
  Parlaments nosaka noteikumus par tā deputātu finansiālo interešu pārredzamību kā rīcības kodeksu, ko pieņem tā deputātu vairākums un pievieno Reglamentam kā pielikumu

   (1a)

  .

Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

Minētie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

2.
     
  Deputātiem būtu jāīsteno sistemātiska prakse tikties tikai ar tādiem interešu pārstāvjiem, kuri reģistrēti Pārredzamības reģistrā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas nolīgumu par Pārredzamības reģistru

   (1b)

  .

3.
     
  Deputātiem būtu jāpublicē tiešsaistē informācija par visām plānotajām sanāksmēm ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Neskarot I pielikuma 4. panta 6. punktu, referenti, ēnu referenti un komiteju priekšsēdētāji par katru ziņojumu tiešsaistē publicē visas plānotās sanāksmes ar interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas Pārredzamības reģistra darbības joma. Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnē nodrošina nepieciešamo infrastruktūru.

4.
     
  Prezidijs Parlamenta tīmekļa vietnes deputātu tiešsaistes lapā nodrošina nepieciešamo infrastruktūru tiem deputātiem, kuri vēlas publicēt Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamos noteikumos paredzēto brīvprātīgo revīziju vai apstiprinājumu par to, ka piemaksas par vispārējiem izdevumiem izmantošana atbilst Deputātu nolikuma un tā īstenošanas noteikumu piemērojamiem noteikumiem.

5.
     
  Šie noteikumi nekā citādi nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar šiem pienākumiem saistītu darbību.

6.
     
  Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Reglaments

Reglaments

32. pants – 5. punkts

32. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Minētajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.
  Paziņojumu paraksta visi grupas locekļi. | 5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Minētajā paziņojumā norāda: |
| | — | politiskās grupas nosaukumu; |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Minētajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un prezidija sastāvu.
  Paziņojumu paraksta visi grupas locekļi.

5.   Par politiskās grupas izveidi paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Minētajā paziņojumā norāda:

—

politiskās grupas nosaukumu;

| — | politisku deklarāciju, kurā izklāstīts grupas mērķis, kā arī |
| --- | --- |

—

politisku deklarāciju, kurā izklāstīts grupas mērķis, kā arī

politisku deklarāciju, kurā izklāstīts grupas mērķis, kā arī

| — | locekļu vārdus un prezidija sastāvu. |
| --- | --- |

—

locekļu vārdus un prezidija sastāvu.

Visi grupas locekļi paziņojuma pielikumā rakstiski apliecina, ka viņiem ir tāda pati politiskā pārliecība.

Visi grupas locekļi paziņojuma pielikumā rakstiski apliecina, ka viņiem ir tāda pati politiskā pārliecība.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants – 1.a punkts (jauns)

34. pants – 1.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Sadarbības grupas un citi neoficiāli grupējumi darbojas pilnībā pārredzami un neiesaistās nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Tie nedrīkst organizēt pasākumus trešās valstīs, kas sakrīt ar oficiālas Parlamenta struktūras, tostarp oficiālas vēlēšanu novērošanas delegācijas, darba braucienu. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Sadarbības grupas un citi neoficiāli grupējumi darbojas pilnībā pārredzami un neiesaistās nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Tie nedrīkst organizēt pasākumus trešās valstīs, kas sakrīt ar oficiālas Parlamenta struktūras, tostarp oficiālas vēlēšanu novērošanas delegācijas, darba braucienu.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants – 2. punkts

34. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Šādi grupējumi darbojas pilnībā pārredzami un neiesaistās nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību.
  Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti
  Prezidija pieņemtajos
  noteikumos par
  šo
  grupējumu izveidošanu,
  politiskās grupas
  var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. | 2.   Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti
  Parlamenta iekšējos
  noteikumos par
  šādu
  grupējumu izveidošanu,
  politiskā grupa
  var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Šādi grupējumi darbojas pilnībā pārredzami un neiesaistās nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību.
  Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti
  Prezidija pieņemtajos
  noteikumos par
  šo
  grupējumu izveidošanu,
  politiskās grupas
  var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

2.   Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti
  Parlamenta iekšējos
  noteikumos par
  šādu
  grupējumu izveidošanu,
  politiskā grupa
  var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

34. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Citiem neoficiālajiem grupējumiem arī ir pienākums līdz nākamā mēneša beigām deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā, ko deputāti nav deklarējuši individuāli saskaņā ar I pielikumā viņiem noteiktajiem pienākumiem. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Citiem neoficiālajiem grupējumiem arī ir pienākums līdz nākamā mēneša beigām deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā, ko deputāti nav deklarējuši individuāli saskaņā ar I pielikumā viņiem noteiktajiem pienākumiem.

Citiem neoficiālajiem grupējumiem arī ir pienākums līdz nākamā mēneša beigām deklarēt jebkādu atbalstu naudā vai natūrā, ko deputāti nav deklarējuši individuāli saskaņā ar I pielikumā viņiem noteiktajiem pienākumiem.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants – 3.a punkts (jauns)

34. pants – 3.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Tikai interešu pārstāvji, kas ir reģistrēti Pārredzamības reģistrā, var piedalīties sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma darbībās, kuras tiek organizētas Parlamenta telpās, piemēram, apmeklējot sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma sanāksmes vai pasākumus, piedāvājot tam atbalstu vai kopīgi rīkojot tā pasākumus. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Tikai interešu pārstāvji, kas ir reģistrēti Pārredzamības reģistrā, var piedalīties sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma darbībās, kuras tiek organizētas Parlamenta telpās, piemēram, apmeklējot sadarbības grupas vai cita neoficiāla grupējuma sanāksmes vai pasākumus, piedāvājot tam atbalstu vai kopīgi rīkojot tā pasākumus.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants – 4. punkts

34. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj 3. punktā minētās deklarācijas.
  Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.
  Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par minētajām deklarācijām un
  nodrošina šī panta efektīvu piemērošanu
  . | 4.   Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj 3. punktā minētās deklarācijas. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par minētajām deklarācijām un
  to publicēšanu Parlamenta tīmekļa vietnē
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj 3. punktā minētās deklarācijas.
  Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.
  Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par minētajām deklarācijām un
  nodrošina šī panta efektīvu piemērošanu
  .

4.   Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj 3. punktā minētās deklarācijas. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par minētajām deklarācijām un
  to publicēšanu Parlamenta tīmekļa vietnē
  .

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

34. pants – 4.a punkts (jauns)

34. pants – 4.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Kvestori nodrošina šā panta efektīvu izpildi. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Kvestori nodrošina šā panta efektīvu izpildi.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

128. pants – 4. punkts

128. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Viens no
  jautājuma
  iesniedzējiem var izklāstīt
  jautājumu plenārsēdē. Adresāts sniedz atbildi. | 4.   
  Deputāts, ko
  jautājuma
  iesniedzēji ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta
  jautājumu plenārsēdē
  . Ja minētā deputāta nav klāt, jautājums tiek anulēts.
  Adresāts sniedz atbildi. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Viens no
  jautājuma
  iesniedzējiem var izklāstīt
  jautājumu plenārsēdē. Adresāts sniedz atbildi.

4.   
  Deputāts, ko
  jautājuma
  iesniedzēji ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta
  jautājumu plenārsēdē
  . Ja minētā deputāta nav klāt, jautājums tiek anulēts.
  Adresāts sniedz atbildi.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants – 1. punkts

130. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (27). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. | 1.   Ikviens deputāts
  , politiskā grupa vai komiteja
  saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (27). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (27). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

1.   Ikviens deputāts
  , politiskā grupa vai komiteja
  saskaņā ar Reglamenta pielikumā izklāstītajiem kritērijiem var uzdot Eiropadomes priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / ES augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos tādus jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski (27). Par jautājumu saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants – 2. punkts

130. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja argumentēto lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. | 2.   Jautājumus
  elektroniski
  iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja argumentēto lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja argumentēto lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

2.   Jautājumus
  elektroniski
  iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam. Ja ir šaubas par jautājuma pieņemamību, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Parlamenta priekšsēdētāja lēmumu pamato ne tikai ar 1. punktā minētā pielikuma noteikumiem, bet arī ar Reglamenta noteikumiem kopumā. Parlamenta priekšsēdētāja argumentēto lēmumu dara zināmu jautājuma iesniedzējam.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants – 3. punkts

130. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Jautājumus iesniedz elektroniski.
  Katrs deputāts trīs secīgu mēnešu periodā var iesniegt ne vairāk kā divdesmit jautājumus. | 3.   Katrs deputāts
  , politiskā grupa vai komiteja
  trīs secīgu mēnešu periodā var iesniegt ne vairāk kā divdesmit jautājumus.
  Parasti adresāts uz jautājumiem atbild sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tie ir viņam nosūtīti. Tomēr jebkurš deputāts, politiskā grupa vai komiteja katru mēnesi vienu no saviem jautājumiem var noteikt par prioritāru jautājumu, uz ko adresātam jāatbild trīs nedēļu laikā pēc tam, kad tas ir viņam nosūtīts. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Jautājumus iesniedz elektroniski.
  Katrs deputāts trīs secīgu mēnešu periodā var iesniegt ne vairāk kā divdesmit jautājumus.

3.   Katrs deputāts
  , politiskā grupa vai komiteja
  trīs secīgu mēnešu periodā var iesniegt ne vairāk kā divdesmit jautājumus.
  Parasti adresāts uz jautājumiem atbild sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tie ir viņam nosūtīti. Tomēr jebkurš deputāts, politiskā grupa vai komiteja katru mēnesi vienu no saviem jautājumiem var noteikt par prioritāru jautājumu, uz ko adresātam jāatbild trīs nedēļu laikā pēc tam, kad tas ir viņam nosūtīts.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants – 5. punkts

130. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja
  trīs nedēļu laikā (prioritāru jautājuma gadījumā) vai sešu nedēļu laikā (neprioritāru jautājuma gadījumā) pēc nosūtīšanas adresātam tas
  uz jautājumu
  nevar sniegt atbildi
  ,
  tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
  to
  var
  iekļaut
  atbildīgās komitejas
  nākamās sanāksmes darba kārtībā. | 5.   Ja
  adresāts 3. punktā noteiktajā termiņā
  uz jautājumu
  nav atbildējis
  ,
  atbildīgā komiteja var nolemt
  to iekļaut
  savas
  nākamās sanāksmes darba kārtībā. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja
  trīs nedēļu laikā (prioritāru jautājuma gadījumā) vai sešu nedēļu laikā (neprioritāru jautājuma gadījumā) pēc nosūtīšanas adresātam tas
  uz jautājumu
  nevar sniegt atbildi
  ,
  tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma
  to
  var
  iekļaut
  atbildīgās komitejas
  nākamās sanāksmes darba kārtībā.

5.   Ja
  adresāts 3. punktā noteiktajā termiņā
  uz jautājumu
  nav atbildējis
  ,
  atbildīgā komiteja var nolemt
  to iekļaut
  savas
  nākamās sanāksmes darba kārtībā.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants – 6. punkts

130. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

6.
     
  Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130. pants – 7. punkts

130. pants – 7. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Jautājumus un atbildes uz tiem, tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus, publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Jautājumus un atbildes uz tiem, tostarp jebkādus ar tiem saistītus pielikumus, publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.a pants

130.a pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 130.a pants | svītrots |
| Īsa interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski | |
| 1.
     
  Īsā interpelācijā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var lūgt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt Parlamentam informāciju par noteiktām tēmām. | |
| Šādus jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (28)

  , lūdz adresātu atbildēt divu nedēļu laikā; apspriežoties ar jautājumu iesniedzējiem, Parlamenta priekšsēdētājs var pagarināt šo termiņu. | |
| 2.
     
  Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. | |
| |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

130.a pants

130.a pants

svītrots

svītrots

Īsa interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski

Īsa interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski

1.
     
  Īsā interpelācijā, kas sastāv no jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var lūgt Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos sniegt Parlamentam informāciju par noteiktām tēmām.

Šādus jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (28)

  , lūdz adresātu atbildēt divu nedēļu laikā; apspriežoties ar jautājumu iesniedzējiem, Parlamenta priekšsēdētājs var pagarināt šo termiņu.

Šādus jautājumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

28

, lūdz adresātu atbildēt divu nedēļu laikā; apspriežoties ar jautājumu iesniedzējiem, Parlamenta priekšsēdētājs var pagarināt šo termiņu.

2.
     
  Jautājumus un atbildes uz tiem publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – virsraksts

130.b pants – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski
  un kurai seko debates | Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski
  un kurai seko debates

un kurai seko debates

Plaša interpelācija, uz kuru jāatbild rakstiski

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 1. punkts

130.b pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Plašā interpelācijā, kas
  ietver jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, un 
  kam seko debates, komiteja,
  politiskā grupa
  vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var
  Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas
  jautājumus lūgt atbildēt uz minētajiem jautājumiem. Jautājumiem var būt pievienots īss paskaidrojums. | 1.   
  Plaša interpelācija
  ietver jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski un
  kurus
  politiskā grupa
  uzdod
  Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas
  jautājumos
  . |
| Šādus jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (29)

  , nekavējoties par jautājumu paziņo adresātam un lūdz atbildēt, vai uz to tiks sniegta atbilde un ja tiks, tad kad. | |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Plašā interpelācijā, kas
  ietver jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, un 
  kam seko debates, komiteja,
  politiskā grupa
  vai vismaz pieci procenti parlamenta deputātu var
  Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam/Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas
  jautājumus lūgt atbildēt uz minētajiem jautājumiem. Jautājumiem var būt pievienots īss paskaidrojums.

1.   
  Plaša interpelācija
  ietver jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski un
  kurus
  politiskā grupa
  uzdod
  Padomei, Komisijai vai Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas
  jautājumos
  .

Šādus jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

   (29)

  , nekavējoties par jautājumu paziņo adresātam un lūdz atbildēt, vai uz to tiks sniegta atbilde un ja tiks, tad kad.

Šādus jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš, ja jautājumi kopumā atbilst Reglamentam un kritērijiem, kas noteikti šā Reglamenta pielikumā

29

, nekavējoties par jautājumu paziņo adresātam un lūdz atbildēt, vai uz to tiks sniegta atbilde un ja tiks, tad kad.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 1.a punkts (jauns)

130.b pants – 1.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Plaša interpelācija ir vispārējas nozīmes, un to iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Tā nepārsniedz 500 vārdus. Ja plaša interpelācija kopumā atbilst Reglamenta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs to nekavējoties nosūta adresātam, lai uz to varētu sniegt rakstisku atbildi. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Plaša interpelācija ir vispārējas nozīmes, un to iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam. Tā nepārsniedz 500 vārdus. Ja plaša interpelācija kopumā atbilst Reglamenta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs to nekavējoties nosūta adresātam, lai uz to varētu sniegt rakstisku atbildi.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 1.b punkts (jauns)

130.b pants – 1.b punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Katru gadu var būt ne vairāk kā 30 plašas interpelācijas. Priekšsēdētāju konference nodrošina šādu interpelāciju taisnīgu sadali starp politiskajām grupām, un neviena politiskā grupa nedrīkst iesniegt vairāk kā vienu interpelāciju mēnesī. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Katru gadu var būt ne vairāk kā 30 plašas interpelācijas. Priekšsēdētāju konference nodrošina šādu interpelāciju taisnīgu sadali starp politiskajām grupām, un neviena politiskā grupa nedrīkst iesniegt vairāk kā vienu interpelāciju mēnesī.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 1.c punkts (jauns)

130.b pants – 1.c punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ja adresāts sešu nedēļu laikā pēc tam, kad plašā interpelācija tam ir nosūtīta, uz to nav atbildējis, interpelāciju pēc autora pieprasījuma iekļauj Parlamenta galīgajā darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru un ievērojot 3.a punktu. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Ja adresāts sešu nedēļu laikā pēc tam, kad plašā interpelācija tam ir nosūtīta, uz to nav atbildējis, interpelāciju pēc autora pieprasījuma iekļauj Parlamenta galīgajā darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru un ievērojot 3.a punktu.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 2. punkts

130.b pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saņemot rakstisku atbildi, plašu interpelāciju iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
  . Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. | 2.   Saņemot rakstisku atbildi, plašu interpelāciju iekļauj Parlamenta
  galīgajā
  darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
  un ievērojot 3.a punktu
  , ja to pieprasa
  deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi
  ,
  kuru skaits sasniedz
  vismaz
  vidējo obligāto minimumu
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Saņemot rakstisku atbildi, plašu interpelāciju iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
  . Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu.

2.   Saņemot rakstisku atbildi, plašu interpelāciju iekļauj Parlamenta
  galīgajā
  darba kārtības projektā saskaņā ar 149. pantā paredzēto procedūru
  un ievērojot 3.a punktu
  , ja to pieprasa
  deputāti vai politiskās(-o) grupas(-u) locekļi
  ,
  kuru skaits sasniedz
  vismaz
  vidējo obligāto minimumu
  .

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 3. punkts

130.b pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ja adresāts atsakās atbildēt uz jautājumu vai nesniedz atbildi trīs nedēļu laikā, jautājumu iekļauj darba kārtības projektā. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. Pirms debatēm vienam no jautājuma iesniedzējiem dod iespēju sniegt papildu pamatojumu jautājumam. | svītrots |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Ja adresāts atsakās atbildēt uz jautājumu vai nesniedz atbildi trīs nedēļu laikā, jautājumu iekļauj darba kārtības projektā. Debates rīko tad, ja to pieprasa komiteja, politiskā grupa vai vismaz pieci procenti Parlamenta deputātu. Pirms debatēm vienam no jautājuma iesniedzējiem dod iespēju sniegt papildu pamatojumu jautājumam.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 3.a punkts

130.b pants – 3.a punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Vienas un tās pašas sesijas laikā apspriežamo plašo interpelāciju skaits nepārsniedz trīs. Ja vienas un tās pašas sesijas laikā tiek pieprasītas debates par vairāk nekā trijām plašām interpelācijām, Priekšsēdētāju konference tās iekļauj galīgajā darba kārtības projektā tādā secībā, kādā tā minētos debašu pieprasījumus ir saņēmusi. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Vienas un tās pašas sesijas laikā apspriežamo plašo interpelāciju skaits nepārsniedz trīs. Ja vienas un tās pašas sesijas laikā tiek pieprasītas debates par vairāk nekā trijām plašām interpelācijām, Priekšsēdētāju konference tās iekļauj galīgajā darba kārtības projektā tādā secībā, kādā tā minētos debašu pieprasījumus ir saņēmusi.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 4. punkts

130.b pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Viens no jautājuma iesniedzējiem var izklāstīt jautājumu
  plenārsēdē.
  Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem
  . | 4.   
  Deputāts, ko autors vai tie, kuri pieprasa debates saskaņā ar 2. punktu, ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta plašo interpelāciju
  plenārsēdē.
  Ja minētā deputāta nav klāt, plašā interpelācija tiek anulēta. Adresāts sniedz atbildi
  . |
| Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz
  5
  . punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. | Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz
  8
  . punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Viens no jautājuma iesniedzējiem var izklāstīt jautājumu
  plenārsēdē.
  Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem
  .

4.   
  Deputāts, ko autors vai tie, kuri pieprasa debates saskaņā ar 2. punktu, ir iepriekš izraudzījušies, izklāsta plašo interpelāciju
  plenārsēdē.
  Ja minētā deputāta nav klāt, plašā interpelācija tiek anulēta. Adresāts sniedz atbildi
  .

Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz
  5
  . punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

5

Pēc analoģijas piemēro 123. panta 2. līdz
  8
  . punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

8

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

130.b pants – 5. punkts

130.b pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Šādus jautājumus
  un atbildes uz
  tiem
  publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. | 5.   
  Šādas interpelācijas
  un atbildes uz
  tām
  publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Šādus jautājumus
  un atbildes uz
  tiem
  publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

5.   
  Šādas interpelācijas
  un atbildes uz
  tām
  publicē Parlamenta tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

165. pants – 1. punkts

165. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš
  traucē normālu sēdes norisi
  vai
  kurš neievēro 11
  . 
  pantā paredzētos noteikumus
  . | 1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš
  pārkāpj 11. panta 3.b
  vai
  3
  .
  c punktā noteiktās izturēšanās normas
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš
  traucē normālu sēdes norisi
  vai
  kurš neievēro 11
  . 
  pantā paredzētos noteikumus
  .

1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam deputātam, kurš
  pārkāpj 11. panta 3.b
  vai
  3
  .
  c punktā noteiktās izturēšanās normas
  .

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

165. pants – 2. punkts

165. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs deputātam otro reizi izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā. | 2.   Atkārtotos
  pārkāpuma
  gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs deputātam otro reizi izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs deputātam otro reizi izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

2.   Atkārtotos
  pārkāpuma
  gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs deputātam otro reizi izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

165. pants – 3. punkts

165. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja
  traucēšana
  turpinās vai pēc vēl viena
  traucējuma
  Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var arī izraidīt attiecīgo deputātu no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu. | 3.   Ja
  pārkāpums
  turpinās vai pēc vēl viena
  pārkāpuma
  Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var arī izraidīt attiecīgo deputātu no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja
  traucēšana
  turpinās vai pēc vēl viena
  traucējuma
  Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var arī izraidīt attiecīgo deputātu no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

3.   Ja
  pārkāpums
  turpinās vai pēc vēl viena
  pārkāpuma
  Parlamenta priekšsēdētājs var traucētājam liegt vārdu un viņu izraidīt no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Īpaši nopietnos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var arī izraidīt attiecīgo deputātu no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku nekavējoties un bez otrreizēja aizrādījuma. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nekavējoties nodrošina šāda disciplinārā soda piemērošanu.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

165. pants – 5. punkts

165. pants – 5. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi
  neslavu ceļošas
  ,
  rasistiskas vai ksenofobiskas deputātu runas
  vai
  izturēšanās gadījumā
  . | 5.   Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi,
  ja deputāts pārkāpj 11. panta 3.b
  vai
  3.c punktu
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi
  neslavu ceļošas
  ,
  rasistiskas vai ksenofobiskas deputātu runas
  vai
  izturēšanās gadījumā
  .

5.   Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu pārtraukt sēdes tiešraidi,
  ja deputāts pārkāpj 11. panta 3.b
  vai
  3.c punktu
  .

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

165. pants – 6. punkts – 1. daļa

165. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Parlamenta priekšsēdētājs var izdot rīkojumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras
  satur neslavu ceļošus, rasistiskus vai ksenofobiskus izteikumus
  . | Parlamenta priekšsēdētājs var izdot rīkojumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras
  ir 11. panta 3.b vai 3.c punkta pārkāpums
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Parlamenta priekšsēdētājs var izdot rīkojumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras
  satur neslavu ceļošus, rasistiskus vai ksenofobiskus izteikumus
  .

satur neslavu ceļošus, rasistiskus vai ksenofobiskus izteikumus

Parlamenta priekšsēdētājs var izdot rīkojumu dzēst no Parlamenta sēžu audiovizuālajiem ierakstiem tās deputāta runas daļas, kuras
  ir 11. panta 3.b vai 3.c punkta pārkāpums
  .

ir 11. panta 3.b vai 3.c punkta pārkāpums

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

166. pants – 1. punkts

166. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja
  kāds deputāts
  nopietni
  traucē Parlamenta darbu, neievērojot
  11.
  pantā noteiktos principus
  , Parlamenta priekšsēdētājs pieņem argumentētu lēmumu, nosakot
  atbilstošās
  sankcijas. | 1.   Ja
  tiek
  nopietni
  pārkāpts
  11. 
  panta 3.a līdz 5.b punkts
  , Parlamenta priekšsēdētājs pieņem argumentētu lēmumu, nosakot
  atbilstošas
  sankcijas
  saskaņā ar šo pantu
  . |
| | Saistībā ar 11. panta 3.b vai 3.c punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu neatkarīgi no tā, vai attiecīgajam deputātam iepriekš ir ticis piemērots tūlītējs pasākums 165. panta nozīmē. |
| | Saistībā ar 11. panta 3.e punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu tikai pēc tam, kad ir konstatēta aizskaroša izturēšanās saskaņā ar piemērojamo iekšējo administratīvo procedūru par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu. |
| | Parlamenta priekšsēdētājs var deputātam noteikt sankcijas gadījumos, kad Reglamentā vai lēmumā, ko Prezidijs pieņēmis saskaņā ar 25. pantu, ir paredzēts piemērot šo pantu. |
| Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu rīkot attiecīgā deputāta mutisku uzklausīšanu. | |
| Minēto lēmumu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību. | |
| Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē, kā arī informē par šīm sankcijām to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās šis deputāts darbojas. | |
| Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām. | |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja
  kāds deputāts
  nopietni
  traucē Parlamenta darbu, neievērojot
  11.
  pantā noteiktos principus
  , Parlamenta priekšsēdētājs pieņem argumentētu lēmumu, nosakot
  atbilstošās
  sankcijas.

1.   Ja
  tiek
  nopietni
  pārkāpts
  11. 
  panta 3.a līdz 5.b punkts
  , Parlamenta priekšsēdētājs pieņem argumentētu lēmumu, nosakot
  atbilstošas
  sankcijas
  saskaņā ar šo pantu
  .

Saistībā ar 11. panta 3.b vai 3.c punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu neatkarīgi no tā, vai attiecīgajam deputātam iepriekš ir ticis piemērots tūlītējs pasākums 165. panta nozīmē.

Saistībā ar 11. panta 3.b vai 3.c punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu neatkarīgi no tā, vai attiecīgajam deputātam iepriekš ir ticis piemērots tūlītējs pasākums 165. panta nozīmē.

Saistībā ar 11. panta 3.e punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu tikai pēc tam, kad ir konstatēta aizskaroša izturēšanās saskaņā ar piemērojamo iekšējo administratīvo procedūru par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu.

Saistībā ar 11. panta 3.e punktu Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar šo pantu var pieņemt argumentētu lēmumu tikai pēc tam, kad ir konstatēta aizskaroša izturēšanās saskaņā ar piemērojamo iekšējo administratīvo procedūru par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu.

Parlamenta priekšsēdētājs var deputātam noteikt sankcijas gadījumos, kad Reglamentā vai lēmumā, ko Prezidijs pieņēmis saskaņā ar 25. pantu, ir paredzēts piemērot šo pantu.

Parlamenta priekšsēdētājs var deputātam noteikt sankcijas gadījumos, kad Reglamentā vai lēmumā, ko Prezidijs pieņēmis saskaņā ar 25. pantu, ir paredzēts piemērot šo pantu.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu rīkot attiecīgā deputāta mutisku uzklausīšanu.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu rīkot attiecīgā deputāta mutisku uzklausīšanu.

Minēto lēmumu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

Minēto lēmumu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē, kā arī informē par šīm sankcijām to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās šis deputāts darbojas.

Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē, kā arī informē par šīm sankcijām to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās šis deputāts darbojas.

Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

166. pants – 1.a punkts (jauns)

166. pants – 1.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt tā vietā rīkot mutisku uzklausīšanu, ja tas ir piemērotāk. |
| | Lēmumu par sankciju noteikšanu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību. |
| | Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē. Par sankcijām informē arī to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās deputāts darbojas. |
| | Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina attiecīgo deputātu iesniegt rakstiskus apsvērumus. Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt tā vietā rīkot mutisku uzklausīšanu, ja tas ir piemērotāk.

Lēmumu par sankciju noteikšanu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

Lēmumu par sankciju noteikšanu attiecīgajam deputātam paziņo ar ierakstītas vēstules vai steidzamos gadījumos — ar sēžu zāles tehnisko darbinieku starpniecību.

Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē. Par sankcijām informē arī to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās deputāts darbojas.

Pēc minētā lēmuma paziņošanas attiecīgajam deputātam Parlamenta priekšsēdētājs jebkādas deputātam noteiktās sankcijas paziņo plenārsēdē. Par sankcijām informē arī to struktūrvienību, komisiju un delegāciju vadītājus, kurās deputāts darbojas.

Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

Tiklīdz par sankcijām ir pieņemts galīgais lēmums, to viegli pamanāmā veidā publicē Parlamenta tīmekļa vietnē, un šis lēmums tur ir pieejams līdz attiecīgā sasaukuma beigām.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

166. pants – 2. punkts

166. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība. | 2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība.
  Attiecīgā gadījumā ņem vērā arī iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Parlamenta cieņai un reputācijai. |
| Ir jānošķir vizuāla rakstura rīcība, kas var būt paciešama ar noteikumu, ka tā nav aizskaroša, neslavu ceļoša, rasistiska vai ksenofobiska un nepārsniedz saprāta robežas, un tāda rīcība, kura aktīvi traucē Parlamenta darbu. | |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība.

2.   Novērotās izturēšanās vērtēšanā jāņem vērā, vai tā ir atsevišķs gadījums, tā atkārtojas vai ir pastāvīga, kā arī tās nopietnība.
  Attiecīgā gadījumā ņem vērā arī iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Parlamenta cieņai un reputācijai.

Ir jānošķir vizuāla rakstura rīcība, kas var būt paciešama ar noteikumu, ka tā nav aizskaroša, neslavu ceļoša, rasistiska vai ksenofobiska un nepārsniedz saprāta robežas, un tāda rīcība, kura aktīvi traucē Parlamenta darbu.

Ir jānošķir vizuāla rakstura rīcība, kas var būt paciešama ar noteikumu, ka tā nav aizskaroša, neslavu ceļoša, rasistiska vai ksenofobiska un nepārsniedz saprāta robežas, un tāda rīcība, kura aktīvi traucē Parlamenta darbu.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

166. pants – 4. punkts

166. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Panta 3. punkta b) līdz e) apakšpunktā izklāstītos pasākumus var divkāršot atkārtotu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja deputāts atsakās pakļauties pasākumam, kas tiek piemērots saskaņā ar 165. panta 3. punktu. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Panta 3. punkta b) līdz e) apakšpunktā izklāstītos pasākumus var divkāršot atkārtotu pārkāpumu gadījumā vai tad, ja deputāts atsakās pakļauties pasākumam, kas tiek piemērots saskaņā ar 165. panta 3. punktu.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

174. pants – 7. punkts

174. pants – 7. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām. Grozījumu iesniedzēji var arī ierosināt
  balsot
  par grozījumiem
  kopumā, ja tie ir papildinoši
  . | 7.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām. Grozījumu iesniedzēji var arī ierosināt par
  viņu
  grozījumiem
  balsot kopumā
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām. Grozījumu iesniedzēji var arī ierosināt
  balsot
  par grozījumiem
  kopumā, ja tie ir papildinoši
  .

7.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, ir pieprasījuši atsevišķu balsojumu vai balsojumu pa daļām. Grozījumu iesniedzēji var arī ierosināt par
  viņu
  grozījumiem
  balsot kopumā
  .

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

174. pants – 10. punkts

174. pants – 10. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi. | 10.   Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi
  no citiem grozījumiem
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

10.   Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi
  no citiem grozījumiem
  .

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

177. pants – komentārs

177. pants – komentārs

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu
  sēdes darba traucējumu 166
  . panta
  1
  . punkta
  nozīmē, un tam būs minētajā pantā noteiktās juridiskās sekas
  . | Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu
  11
  . panta
  3
  .
  b
   punkta
  pārkāpumu
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu
  sēdes darba traucējumu 166
  . panta
  1
  . punkta
  nozīmē, un tam būs minētajā pantā noteiktās juridiskās sekas
  .

sēdes darba traucējumu 166

1

nozīmē, un tam būs minētajā pantā noteiktās juridiskās sekas

Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu
  11
  . panta
  3
  .
  b
   punkta
  pārkāpumu
  .

11

3

b

pārkāpumu

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

196. pants

196. pants

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 196. pants | 196. pants |
| Pastāvīgo komiteju izveide | Pastāvīgo komiteju izveide |
| Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma izveido pastāvīgās komitejas. To pienākumi ir noteikti Reglamenta pielikumā (52), ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu. Šo komiteju locekļus ieceļ jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā
  un vēlreiz pēc divarpus gadiem
  . | Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma izveido pastāvīgās komitejas. To pienākumi ir noteikti Reglamenta pielikumā (52), ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu. Šo komiteju locekļus ieceļ jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā. |
| Pastāvīgo komiteju pienākumus var noteikt arī citā dienā, nevis tad, kad komiteju izveido. | Pastāvīgo komiteju pienākumus var
  no jauna
  noteikt arī citā dienā, nevis tad, kad komiteju izveido. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

196. pants

196. pants

Pastāvīgo komiteju izveide

Pastāvīgo komiteju izveide

Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma izveido pastāvīgās komitejas. To pienākumi ir noteikti Reglamenta pielikumā (52), ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu. Šo komiteju locekļus ieceļ jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā
  un vēlreiz pēc divarpus gadiem
  .

52

un vēlreiz pēc divarpus gadiem

Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma izveido pastāvīgās komitejas. To pienākumi ir noteikti Reglamenta pielikumā (52), ko pieņem ar nodoto balsu vairākumu. Šo komiteju locekļus ieceļ jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā.

52

Pastāvīgo komiteju pienākumus var noteikt arī citā dienā, nevis tad, kad komiteju izveido.

Pastāvīgo komiteju pienākumus var
  no jauna
  noteikt arī citā dienā, nevis tad, kad komiteju izveido.

no jauna

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

204. pants – 1. punkts

204. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu iecelšanas saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos priekšsēdētāja vietniekus, kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts. | 1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu iecelšanas saskaņā ar 199. pantu
  un vēlreiz pēc divarpus gadiem
  komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos priekšsēdētāja vietniekus, kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu iecelšanas saskaņā ar 199. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos priekšsēdētāja vietniekus, kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts.

1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu iecelšanas saskaņā ar 199. pantu
  un vēlreiz pēc divarpus gadiem
  komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos priekšsēdētāja vietniekus, kurus izraugās no komitejas pilntiesīgo locekļu vidus un kuri veido komitejas prezidiju. Ievēlamo priekšsēdētāja vietnieku skaitu nosaka Parlaments, ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu. Katras komitejas prezidija sastāvā jāatspoguļo Parlamenta dažādība; nav pieļaujams prezidijs, ko veidotu tikai vīrieši vai tikai sievietes, vai tas, ka visi priekšsēdētāja vietnieki nāk no vienas un tās pašas dalībvalsts.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

210.a pants – virsraksts

210.a pants – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Procedūra, ko piemēro, ja komiteja izskata konfidenciālu informāciju
  , ko saņēmis Parlaments | Procedūra, ko piemēro, ja komiteja
  sanāksmē aiz slēgtām durvīm
  izskata konfidenciālu informāciju |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Procedūra, ko piemēro, ja komiteja izskata konfidenciālu informāciju
  , ko saņēmis Parlaments

, ko saņēmis Parlaments

Procedūra, ko piemēro, ja komiteja
  sanāksmē aiz slēgtām durvīm
  izskata konfidenciālu informāciju

sanāksmē aiz slēgtām durvīm

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

210.a pants – 3. punkts – 1. daļa

210.a pants – 3. punkts – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra,
  sanāksmē
  var piedalīties tikai komitejas locekļi
  un
  komitejas priekšsēdētāja iepriekš
  izraudzīti ierēdņi un eksperti
  ,
  kuru klātbūtne ir patiesi nepieciešama
  . | Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra,
  sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm un tajā
  var piedalīties tikai komitejas locekļi
  , tostarp komitejas locekļu aizstājēji. Komiteja saskaņā ar piemērojamo starpiestāžu tiesisko regulējumu var nolemt, ka citi deputāti var piedalīties sanāksmē saskaņā ar 206. panta 3. punktu. Sanāksmē var piedalīties arī
  komitejas priekšsēdētāja iepriekš
  izraudzītas personas, kurām ir jābūt informētām
  ,
  pienācīgi ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no piemērojamiem noteikumiem, kuri reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju Parlamentā
  .
  Attiecībā uz iepazīšanos ar CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL līmeņa un augstāka līmeņa klasificētu informāciju vai gadījumā, ja pastāv īpaši piekļuves ierobežojumi, kas izriet no starpiestāžu tiesiskā regulējuma, var piemērot papildu ierobežojumus. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra,
  sanāksmē
  var piedalīties tikai komitejas locekļi
  un
  komitejas priekšsēdētāja iepriekš
  izraudzīti ierēdņi un eksperti
  ,
  kuru klātbūtne ir patiesi nepieciešama
  .

sanāksmē

un

izraudzīti ierēdņi un eksperti

kuru klātbūtne ir patiesi nepieciešama

Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka tiek piemērota konfidencialitātes procedūra,
  sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm un tajā
  var piedalīties tikai komitejas locekļi
  , tostarp komitejas locekļu aizstājēji. Komiteja saskaņā ar piemērojamo starpiestāžu tiesisko regulējumu var nolemt, ka citi deputāti var piedalīties sanāksmē saskaņā ar 206. panta 3. punktu. Sanāksmē var piedalīties arī
  komitejas priekšsēdētāja iepriekš
  izraudzītas personas, kurām ir jābūt informētām
  ,
  pienācīgi ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no piemērojamiem noteikumiem, kuri reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju Parlamentā
  .
  Attiecībā uz iepazīšanos ar CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL līmeņa un augstāka līmeņa klasificētu informāciju vai gadījumā, ja pastāv īpaši piekļuves ierobežojumi, kas izriet no starpiestāžu tiesiskā regulējuma, var piemērot papildu ierobežojumus.

sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm un tajā

, tostarp komitejas locekļu aizstājēji. Komiteja saskaņā ar piemērojamo starpiestāžu tiesisko regulējumu var nolemt, ka citi deputāti var piedalīties sanāksmē saskaņā ar 206. panta 3. punktu. Sanāksmē var piedalīties arī

izraudzītas personas, kurām ir jābūt informētām

pienācīgi ņemot vērā ierobežojumus, kas izriet no piemērojamiem noteikumiem, kuri reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju Parlamentā

Attiecībā uz iepazīšanos ar CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL līmeņa un augstāka līmeņa klasificētu informāciju vai gadījumā, ja pastāv īpaši piekļuves ierobežojumi, kas izriet no starpiestāžu tiesiskā regulējuma, var piemērot papildu ierobežojumus.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

210.a pants – 4. punkts

210.a pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu. | 4.   
  Neskarot piemērojamos noteikumus par konfidencialitātes pārkāpumiem kopumā,
  deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu.

4.   
  Neskarot piemērojamos noteikumus par konfidencialitātes pārkāpumiem kopumā,
  deputāti vai politiskās grupas vai grupu locekļi, kuru skaits komitejā sasniedz vismaz vidējo obligāto minimumu, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu. Šo jautājumu var iekļaut komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Komiteja ar tās locekļu balsu vairākumu var nolemt iesniegt šo jautājumu Parlamenta priekšsēdētājam turpmākai izskatīšanai saskaņā ar 11. un 166. pantu.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

211. pants – virsraksts

211. pants – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām | Atklāta uzklausīšana
  un debates
  par pilsoņu iniciatīvām |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Atklāta uzklausīšana par pilsoņu iniciatīvām

Atklāta uzklausīšana
  un debates
  par pilsoņu iniciatīvām

un debates

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

211. pants – 7.a punkts (jauns)

211. pants – 7.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Parlaments nākamajā sesijā pēc atklātās uzklausīšanas rīko debates par pilsoņu iniciatīvu, kas publicēta attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un, iekļaujot debates savā darba kārtībā, lemj par to, vai debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Parlaments nevar nolemt, ka debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par identisku vai līdzīgu tematu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neierosina darīt citādi. Ja Parlaments nolemj debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju, atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 123. panta 3. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Parlaments nākamajā sesijā pēc atklātās uzklausīšanas rīko debates par pilsoņu iniciatīvu, kas publicēta attiecīgajā reģistrā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un, iekļaujot debates savā darba kārtībā, lemj par to, vai debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Parlaments nevar nolemt, ka debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par identisku vai līdzīgu tematu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neierosina darīt citādi. Ja Parlaments nolemj debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju, atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai deputāti, kuru skaits sasniedz vismaz zemo obligāto minimumu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Pēc analoģijas piemēro 123. panta 3. līdz 8. punktu par rezolūciju priekšlikumu iesniegšanu un balsošanu par tiem.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Reglaments

Reglaments

211. pants – 8. punkts

211. pants – 8. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   
  Ja Komisija neiesniedz leģislatīvā akta priekšlikumu par saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu sekmīgi iesniegtu pilsoņu iniciatīvu 12 mēnešu laikā pēc tam
  ,
  kad tā sniegusi par šo iniciatīvu pozitīvu atzinumu un norādījusi paziņojumā pasākumus, ko tā paredzējusi veikt
  , par
  konkrēto
  jautājumu atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar
  attiecīgās
  pilsoņu iniciatīvas organizatoriem, un
  vajadzības gadījumā var izmantot 46
  . 
  pantā noteikto procedūru nolūkā īstenot Parlamenta tiesības prasīt
  ,
  lai Komisija tam iesniedz atbilstīgu priekšlikumu
  . | 8.   
  Pēc Komisijas paziņojuma, kurā izklāstīti tās juridiskie un politiskie secinājumi par konkrētu pilsoņu iniciatīvu, Parlaments novērtē pasākumus, ko Komisija veikusi šāda paziņojuma rezultātā. Ja Komisija neiesniedz atbilstošu priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvu
  , par jautājumu atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar pilsoņu iniciatīvas organizatoriem
  . Turklāt Parlaments var pieņemt lēmumu par to, vai tiks rīkotas plenārsēdes debates un vai šo debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Pēc analoģijas piemēro procedūru, kas izklāstīta 211. panta 7.a punktā. Parlaments var arī nolemt izmantot tiesības, kas tam piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu
  ,
  tādējādi aktivizējot 46. pantā paredzēto procedūru
  . |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   
  Ja Komisija neiesniedz leģislatīvā akta priekšlikumu par saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 9. pantu sekmīgi iesniegtu pilsoņu iniciatīvu 12 mēnešu laikā pēc tam
  ,
  kad tā sniegusi par šo iniciatīvu pozitīvu atzinumu un norādījusi paziņojumā pasākumus, ko tā paredzējusi veikt
  , par
  konkrēto
  jautājumu atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar
  attiecīgās
  pilsoņu iniciatīvas organizatoriem, un
  vajadzības gadījumā var izmantot 46
  . 
  pantā noteikto procedūru nolūkā īstenot Parlamenta tiesības prasīt
  ,
  lai Komisija tam iesniedz atbilstīgu priekšlikumu
  .

8.   
  Pēc Komisijas paziņojuma, kurā izklāstīti tās juridiskie un politiskie secinājumi par konkrētu pilsoņu iniciatīvu, Parlaments novērtē pasākumus, ko Komisija veikusi šāda paziņojuma rezultātā. Ja Komisija neiesniedz atbilstošu priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvu
  , par jautājumu atbildīgā komiteja var rīkot uzklausīšanu, apspriežoties ar pilsoņu iniciatīvas organizatoriem
  . Turklāt Parlaments var pieņemt lēmumu par to, vai tiks rīkotas plenārsēdes debates un vai šo debašu noslēgumā tiks iesniegta rezolūcija. Pēc analoģijas piemēro procedūru, kas izklāstīta 211. panta 7.a punktā. Parlaments var arī nolemt izmantot tiesības, kas tam piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu
  ,
  tādējādi aktivizējot 46. pantā paredzēto procedūru
  .

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

223.a pants – virsraksts – zemsvītras piezīme

223.a pants – virsraksts – zemsvītras piezīme

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 61 | Reglamenta 223. a pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē.
  Sk. arī atsauces uz 224. un 225. pantu |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

61

61

Reglamenta 223. a pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē.
  Sk. arī atsauces uz 224. un 225. pantu

Sk. arī atsauces uz 224. un 225. pantu

| 61 | Reglamenta 223. a pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

61

61

Reglamenta 223. a pantu piemēro tikai Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 2. panta 3. un 4. punkta nozīmē.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

223.a pants – 2.a punkts (jauns)

223.a pants – 2.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punkta pirmo daļu vismaz 50 pilsoņu grupa var iesniegt argumentētu pieprasījumu, aicinot Parlamentu pieprasīt šā panta 2. punktā minēto pārbaudi. Deputāti šādu argumentētu pieprasījumu nevar uzsākt vai parakstīt. Tajā ir būtiski faktiskie pierādījumi, kas apliecina, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds neatbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem. |
| | Parlamenta priekšsēdētājs pieņemamos pilsoņu grupu pieprasījumus nosūta komitejai, kas ir atbildīga par turpmāku izskatīšanu. |
| | Pēc minētās izskatīšanas, kurai jānotiek četru mēnešu laikā pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis atbildīgajai komitejai pieprasījumu, tā, pieņemot lēmumu ar tās locekļu balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, var iesniegt priekšlikumu veikt turpmākus pasākumus saistībā ar pieprasījumu un par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. |
| | Pilsoņu grupu informē par komitejas izskatīšanas iznākumu. |
| | Saņemot komitejas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pieprasījumu Parlamentam. |
| | Pēc šāda paziņojuma Parlaments ar nodoto balsu vairākumu lemj par to, vai iesniegt pieprasījumu Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei. |
| | Komiteja pieņem pamatnostādnes par šādu pilsoņu grupu pieprasījumu apstrādi. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 10. panta 3. punkta pirmo daļu vismaz 50 pilsoņu grupa var iesniegt argumentētu pieprasījumu, aicinot Parlamentu pieprasīt šā panta 2. punktā minēto pārbaudi. Deputāti šādu argumentētu pieprasījumu nevar uzsākt vai parakstīt. Tajā ir būtiski faktiskie pierādījumi, kas apliecina, ka attiecīgā Eiropas politiskā partija vai attiecīgais Eiropas politiskais fonds neatbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

Parlamenta priekšsēdētājs pieņemamos pilsoņu grupu pieprasījumus nosūta komitejai, kas ir atbildīga par turpmāku izskatīšanu.

Parlamenta priekšsēdētājs pieņemamos pilsoņu grupu pieprasījumus nosūta komitejai, kas ir atbildīga par turpmāku izskatīšanu.

Pēc minētās izskatīšanas, kurai jānotiek četru mēnešu laikā pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis atbildīgajai komitejai pieprasījumu, tā, pieņemot lēmumu ar tās locekļu balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, var iesniegt priekšlikumu veikt turpmākus pasākumus saistībā ar pieprasījumu un par to informē Parlamenta priekšsēdētāju.

Pēc minētās izskatīšanas, kurai jānotiek četru mēnešu laikā pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis atbildīgajai komitejai pieprasījumu, tā, pieņemot lēmumu ar tās locekļu balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, var iesniegt priekšlikumu veikt turpmākus pasākumus saistībā ar pieprasījumu un par to informē Parlamenta priekšsēdētāju.

Pilsoņu grupu informē par komitejas izskatīšanas iznākumu.

Pilsoņu grupu informē par komitejas izskatīšanas iznākumu.

Saņemot komitejas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pieprasījumu Parlamentam.

Saņemot komitejas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par pieprasījumu Parlamentam.

Pēc šāda paziņojuma Parlaments ar nodoto balsu vairākumu lemj par to, vai iesniegt pieprasījumu Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei.

Pēc šāda paziņojuma Parlaments ar nodoto balsu vairākumu lemj par to, vai iesniegt pieprasījumu Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei.

Komiteja pieņem pamatnostādnes par šādu pilsoņu grupu pieprasījumu apstrādi.

Komiteja pieņem pamatnostādnes par šādu pilsoņu grupu pieprasījumu apstrādi.

Grozījums Nr. 89/rev

Grozījums Nr. 89/rev

Reglaments

Reglaments

228.a pants (jauns)

228.a pants (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 228.a pants




  Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana




  Prezidijs pieņem dzimumu līdztiesības rīcības plānu, kura mērķis ir integrēt dzimumperspektīvu visās Parlamenta darbībās — visos līmeņos un posmos. Dzimumu līdztiesības rīcības plānu uzrauga divreiz gadā un pārskata vismaz reizi piecos gados. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

228.a pants

Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana

Prezidijs pieņem dzimumu līdztiesības rīcības plānu, kura mērķis ir integrēt dzimumperspektīvu visās Parlamenta darbībās — visos līmeņos un posmos. Dzimumu līdztiesības rīcības plānu uzrauga divreiz gadā un pārskata vismaz reizi piecos gados.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

229. pants – 3. daļa

229. pants – 3. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums. | Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem
  , pilsoņu iniciatīvām
  un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums.

Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem
  , pilsoņu iniciatīvām
  un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums.

, pilsoņu iniciatīvām

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

II pielikums – virsraksts

II pielikums – virsraksts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| KRITĒRIJI JAUTĀJUMIEM UN
  INTERPELĀCIJAI
  , UZ KO JĀATBILD RAKSTISKI SASKAŅĀ AR 130.
  130.A, 130.B
  , 131. UN 131.A PANTU | KRITĒRIJI JAUTĀJUMIEM UN
  INTERPELĀCIJĀM
  , UZ KO JĀATBILD RAKSTISKI, SASKAŅĀ AR 130., 131. UN 131.A PANTU |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

KRITĒRIJI JAUTĀJUMIEM UN
  INTERPELĀCIJAI
  , UZ KO JĀATBILD RAKSTISKI SASKAŅĀ AR 130.
  130.A, 130.B
  , 131. UN 131.A PANTU

INTERPELĀCIJAI

130.A, 130.B

KRITĒRIJI JAUTĀJUMIEM UN
  INTERPELĀCIJĀM
  , UZ KO JĀATBILD RAKSTISKI, SASKAŅĀ AR 130., 131. UN 131.A PANTU

INTERPELĀCIJĀM

---

(4)  
  Sk. I pielikumu.

4

Sk. I pielikumu.

(5)  
  2014. gada 16. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju par Pārredzamības reģistra izveidi organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

5

2014. gada 16. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju par Pārredzamības reģistra izveidi organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

(1a)  
  Prezidija 2018. gada 2. jūlijā pieņemtais Kodekss par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, kļūst par Reglamenta pielikumu.

1a

Prezidija 2018. gada 2. jūlijā pieņemtais Kodekss par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus, kļūst par Reglamenta pielikumu.

(1a)  
  Sk. I pielikumu.

1a

Sk. I pielikumu.

(1b)  
  2014. gada 16. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju par Pārredzamības reģistra izveidi organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

1b

2014. gada 16. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju par Pārredzamības reģistra izveidi organizācijām un pašnodarbinātām personām, kas piedalās ES politikas izstrādē un īstenošanā (OV L 277, 19.9.2014., 11. lpp.).

(27)  Sk. II pielikumu.

27

(27)  Sk. II pielikumu.

27

(28)  
  Sk. II pielikumu.

28

Sk. II pielikumu.

(29)  
  Sk. II pielikumu.

29

Sk. II pielikumu.

(52)  Sk. V. pielikumu

52

(52)  Sk. V. pielikumu

52

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2019. gada 15. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/230 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/230

---

P8_TA(2019)0001

Finansiālā atbalsta instrumenta muitas kontroles iekārtām izveide Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/30)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pie Eiropas Savienības ārējām robežām pastāvošās 2140 muitas iestādes (2) ir pienācīgi jāaprīko, lai nodrošinātu muitas savienības darbību. Arvien pieaug nepieciešamība pēc atbilstīgas un līdzvērtīgas muitas kontroles, turklāt tas sakāms ne tikai par tradicionālo muitas funkciju – iekasēt ieņēmumus, bet arvien vairāk arī par ievērojami pastiprinātu kontroli pār precēm, kas tiek ievestas un izvestas pāri Savienības ārējām robežām, lai nodrošinātu gan drošumu, gan drošību. Tomēr vienlaikus šādai kontrolei pār preču kustību pāri ārējām robežām nevajadzētu negatīvi ietekmēt, bet gan drīzāk atvieglot tiesiski pamatotu tirdzniecību ar trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pie Eiropas Savienības ārējām robežām pastāvošās 2140 muitas iestādes (2) ir pienācīgi jāaprīko, lai nodrošinātu muitas savienības darbību. Arvien pieaug nepieciešamība pēc atbilstīgas un līdzvērtīgas muitas kontroles, turklāt tas sakāms ne tikai par tradicionālo muitas funkciju – iekasēt ieņēmumus, bet arvien vairāk arī par ievērojami pastiprinātu kontroli pār precēm, kas tiek ievestas un izvestas pāri Savienības ārējām robežām, lai nodrošinātu gan drošumu, gan drošību. Tomēr vienlaikus šādai kontrolei pār preču kustību pāri ārējām robežām nevajadzētu negatīvi ietekmēt, bet gan drīzāk atvieglot tiesiski pamatotu tirdzniecību ar trešām valstīm.

| (1) | Pie Eiropas Savienības ārējām robežām pastāvošās 2140 muitas iestādes (2) ir pienācīgi jāaprīko, lai nodrošinātu
  efektīvu un reālu
  muitas savienības darbību. Arvien pieaug nepieciešamība pēc atbilstīgas un līdzvērtīgas muitas kontroles, turklāt tas sakāms ne tikai par tradicionālo muitas funkciju – iekasēt ieņēmumus, bet arvien vairāk arī par ievērojami pastiprinātu kontroli pār precēm, kas tiek ievestas un izvestas pāri Savienības ārējām robežām, lai nodrošinātu gan drošumu, gan drošību. Tomēr vienlaikus šādai kontrolei pār preču kustību pāri ārējām robežām nevajadzētu negatīvi ietekmēt, bet gan drīzāk atvieglot tiesiski pamatotu tirdzniecību ar trešām valstīm
  , ievērojot drošības un drošuma nosacījumus
  . |
| --- | --- |

(1)

Pie Eiropas Savienības ārējām robežām pastāvošās 2140 muitas iestādes (2) ir pienācīgi jāaprīko, lai nodrošinātu
  efektīvu un reālu
  muitas savienības darbību. Arvien pieaug nepieciešamība pēc atbilstīgas un līdzvērtīgas muitas kontroles, turklāt tas sakāms ne tikai par tradicionālo muitas funkciju – iekasēt ieņēmumus, bet arvien vairāk arī par ievērojami pastiprinātu kontroli pār precēm, kas tiek ievestas un izvestas pāri Savienības ārējām robežām, lai nodrošinātu gan drošumu, gan drošību. Tomēr vienlaikus šādai kontrolei pār preču kustību pāri ārējām robežām nevajadzētu negatīvi ietekmēt, bet gan drīzāk atvieglot tiesiski pamatotu tirdzniecību ar trešām valstīm
  , ievērojot drošības un drošuma nosacījumus
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Muitas savienība ir viens no Eiropas Savienības — viena no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem — stūrakmeņiem un ir ļoti svarīga vienotā tirgus pareizai darbībai gan ES uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs. Eiropas Parlaments 2018. gada 14. marta rezolūcijā

   (2a)

  pauda īpašas bažas par muitas jomā vērojamo krāpšanu, kuras dēļ Savienības budžetā zaudēti ievērojami ieņēmumi. Eiropas Parlaments atkārtoti uzsvēra, ka spēcīgāku Eiropu, kas nosprauž vērienīgākus mērķus, var izveidot tikai tad, ja šim mērķim piešķir lielākus finanšu līdzekļus, un tāpēc aicināja sniegt pastāvīgu atbalstu pašreizējām politikas nostādnēm, palielināt resursus Savienības pamatprogrammām un papildu pienākumiem paredzēt atbilstošus papildu finanšu līdzekļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Muitas savienība ir viens no Eiropas Savienības — viena no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem — stūrakmeņiem un ir ļoti svarīga vienotā tirgus pareizai darbībai gan ES uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs. Eiropas Parlaments 2018. gada 14. marta rezolūcijā

   (2a)

  pauda īpašas bažas par muitas jomā vērojamo krāpšanu, kuras dēļ Savienības budžetā zaudēti ievērojami ieņēmumi. Eiropas Parlaments atkārtoti uzsvēra, ka spēcīgāku Eiropu, kas nosprauž vērienīgākus mērķus, var izveidot tikai tad, ja šim mērķim piešķir lielākus finanšu līdzekļus, un tāpēc aicināja sniegt pastāvīgu atbalstu pašreizējām politikas nostādnēm, palielināt resursus Savienības pamatprogrammām un papildu pienākumiem paredzēt atbilstošus papildu finanšu līdzekļus.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pašlaik pastāv nelīdzsvarotība dažādu dalībvalstu muitas kontroles darbības rezultātos. Šīs nelīdzsvarotības iemesli ir gan ģeogrāfiskās atšķirības starp dalībvalstīm, gan to attiecīgās spējas un resursi. Dalībvalstu spēja reaģēt uz problēmām, kuras izraisījušas pastāvīgās izmaiņas pasaules komercdarbības modeļos un piegādes ķēdēs, ir atkarīga ne tikai no cilvēkresursu elementa, bet arī no modernu un uzticamu muitas kontroles iekārtu pieejamības. Tādēļ līdzvērtīgu muitas kontroles iekārtu nodrošināšana ir svarīgs elements pašreizējās nelīdzsvarotības problēmas risināšanā. Tā uzlabos muitas kontroles darbības rezultātu līdzvērtību visās dalībvalstīs un tādējādi novērsīs preču plūsmu novirzīšanu uz vismazāk attīstītajām vietām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Pašlaik pastāv nelīdzsvarotība dažādu dalībvalstu muitas kontroles darbības rezultātos. Šīs nelīdzsvarotības iemesli ir gan ģeogrāfiskās atšķirības starp dalībvalstīm, gan to attiecīgās spējas un resursi. Dalībvalstu spēja reaģēt uz problēmām, kuras izraisījušas pastāvīgās izmaiņas pasaules komercdarbības modeļos un piegādes ķēdēs, ir atkarīga ne tikai no cilvēkresursu elementa, bet arī no modernu un uzticamu muitas kontroles iekārtu pieejamības. Tādēļ līdzvērtīgu muitas kontroles iekārtu nodrošināšana ir svarīgs elements pašreizējās nelīdzsvarotības problēmas risināšanā. Tā uzlabos muitas kontroles darbības rezultātu līdzvērtību visās dalībvalstīs un tādējādi novērsīs preču plūsmu novirzīšanu uz vismazāk attīstītajām vietām.

| (2) | Pašlaik pastāv nelīdzsvarotība dažādu dalībvalstu muitas kontroles darbības rezultātos. Šīs nelīdzsvarotības iemesli ir gan ģeogrāfiskās atšķirības starp dalībvalstīm, gan to attiecīgās spējas un resursi
  , kā arī standartizētu muitas kontroles darbību trūkums
  . Dalībvalstu spēja reaģēt uz problēmām, kuras izraisījušas pastāvīgās izmaiņas pasaules komercdarbības modeļos un piegādes ķēdēs, ir atkarīga ne tikai no cilvēkresursu elementa, bet arī no modernu un uzticamu muitas kontroles iekārtu pieejamības
  un atbilstīgas to darbības. Citas problēmas, piemēram, e-komercijas straujais pieaugums, kontroļu un pārbaužu rezultātu digitalizācija, kā arī noturība pret kiberuzbrukumiem, sabotāžu, rūpniecisko spiegošanu un datu ļaunprātīgu izmantošanu, arī palielinās pieprasījumu pēc muitas procedūru labākas darbības
  . Tādēļ līdzvērtīgu muitas kontroles iekārtu nodrošināšana ir svarīgs elements pašreizējās nelīdzsvarotības problēmas risināšanā. Tā uzlabos muitas kontroles darbības rezultātu līdzvērtību visās dalībvalstīs un tādējādi novērsīs preču plūsmu novirzīšanu uz vismazāk attīstītajām vietām.
  Visas preces, kas tiek ievestas Savienības muitas teritorijā, būtu rūpīgi jāpārbauda, lai nepieļautu, ka muitas krāpnieki meklē izdevīgāko importēšanas vietu. Lai nodrošinātu, ka tiek palielināta kopējā kapacitāte un dalībvalstu muitas kontroles darbību konverģence, ir nepieciešama skaidra stratēģija attiecībā uz “vājākajiem punktiem”. |
| --- | --- |

(2)

Pašlaik pastāv nelīdzsvarotība dažādu dalībvalstu muitas kontroles darbības rezultātos. Šīs nelīdzsvarotības iemesli ir gan ģeogrāfiskās atšķirības starp dalībvalstīm, gan to attiecīgās spējas un resursi
  , kā arī standartizētu muitas kontroles darbību trūkums
  . Dalībvalstu spēja reaģēt uz problēmām, kuras izraisījušas pastāvīgās izmaiņas pasaules komercdarbības modeļos un piegādes ķēdēs, ir atkarīga ne tikai no cilvēkresursu elementa, bet arī no modernu un uzticamu muitas kontroles iekārtu pieejamības
  un atbilstīgas to darbības. Citas problēmas, piemēram, e-komercijas straujais pieaugums, kontroļu un pārbaužu rezultātu digitalizācija, kā arī noturība pret kiberuzbrukumiem, sabotāžu, rūpniecisko spiegošanu un datu ļaunprātīgu izmantošanu, arī palielinās pieprasījumu pēc muitas procedūru labākas darbības
  . Tādēļ līdzvērtīgu muitas kontroles iekārtu nodrošināšana ir svarīgs elements pašreizējās nelīdzsvarotības problēmas risināšanā. Tā uzlabos muitas kontroles darbības rezultātu līdzvērtību visās dalībvalstīs un tādējādi novērsīs preču plūsmu novirzīšanu uz vismazāk attīstītajām vietām.
  Visas preces, kas tiek ievestas Savienības muitas teritorijā, būtu rūpīgi jāpārbauda, lai nepieļautu, ka muitas krāpnieki meklē izdevīgāko importēšanas vietu. Lai nodrošinātu, ka tiek palielināta kopējā kapacitāte un dalībvalstu muitas kontroles darbību konverģence, ir nepieciešama skaidra stratēģija attiecībā uz “vājākajiem punktiem”.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Kopš tā laika dalībvalstis atkārtoti ir paudušas, ka ir nepieciešams finansiāls atbalsts muitas kontroles iekārtām, un pieprasījušas nepieciešamo iekārtu padziļinātu izvērtēšanu. Padome savos 2017. gada 23. marta secinājumos (3) par muitas finansēšanu aicināja Komisija “izvērtēt iespēju finansēt vajadzības pēc tehniskām iekārtām no turpmākām Komisija finanšu programmām un uzlabot koordināciju un [..] sadarbību starp muitas dienestiem un citām tiesībaizsardzības iestādēm finansējuma nolūkos”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Kopš tā laika dalībvalstis atkārtoti ir paudušas, ka ir nepieciešams finansiāls atbalsts muitas kontroles iekārtām, un pieprasījušas nepieciešamo iekārtu padziļinātu izvērtēšanu. Padome savos 2017. gada 23. marta secinājumos (3) par muitas finansēšanu aicināja Komisija “izvērtēt iespēju finansēt vajadzības pēc tehniskām iekārtām no turpmākām Komisija finanšu programmām un uzlabot koordināciju un [..] sadarbību starp muitas dienestiem un citām tiesībaizsardzības iestādēm finansējuma nolūkos”.

| (3) | Kopš tā laika
  vairākas
  dalībvalstis atkārtoti ir paudušas, ka ir nepieciešams finansiāls atbalsts muitas kontroles iekārtām, un pieprasījušas nepieciešamo iekārtu padziļinātu izvērtēšanu. Padome savos 2017. gada 23. marta secinājumos (3) par muitas finansēšanu aicināja Komisija “izvērtēt iespēju finansēt vajadzības pēc tehniskām iekārtām no turpmākām Komisija finanšu programmām un uzlabot koordināciju un [..] sadarbību starp muitas dienestiem un citām tiesībaizsardzības iestādēm finansējuma nolūkos”. |
| --- | --- |

(3)

Kopš tā laika
  vairākas
  dalībvalstis atkārtoti ir paudušas, ka ir nepieciešams finansiāls atbalsts muitas kontroles iekārtām, un pieprasījušas nepieciešamo iekārtu padziļinātu izvērtēšanu. Padome savos 2017. gada 23. marta secinājumos (3) par muitas finansēšanu aicināja Komisija “izvērtēt iespēju finansēt vajadzības pēc tehniskām iekārtām no turpmākām Komisija finanšu programmām un uzlabot koordināciju un [..] sadarbību starp muitas dienestiem un citām tiesībaizsardzības iestādēm finansējuma nolūkos”.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tādēļ ir īstais brīdis izveidot jaunu finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tādēļ ir īstais brīdis izveidot jaunu finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām.

| (6) | Tādēļ ir īstais brīdis izveidot jaunu finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām
  , kam būtu jānodrošina pretlikumīgi darbību, piemēram, preču viltošanas un citu pretlikumīgas komercprakses darbību, atklāšanu. Būtu jāapsver jau pastāvošu finansiālā atbalsta formulu izmantošana. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ ir īstais brīdis izveidot jaunu finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām
  , kam būtu jānodrošina pretlikumīgi darbību, piemēram, preču viltošanas un citu pretlikumīgas komercprakses darbību, atklāšanu. Būtu jāapsver jau pastāvošu finansiālā atbalsta formulu izmantošana.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Tā kā dalībvalstu muitas dienesti ir uzņēmušies arvien lielāku skaitu pienākumu, kas bieži vien iesniedzas apsardzes jomā un notiek pie ārējās robežas, būtu jāizskata jautājums par to, kā nodrošinot līdzvērtību robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām, sniedzot dalībvalstīm atbilstīgu Savienības finansiālo atbalstu. Tikpat svarīgi ir veicināt starpaģentūru sadarbību pie Savienības robežām saistībā ar preču un personu kontrolēšanu dalībvalstu iestāžu vidū katrā dalībvalstī, kas ir atbildīga par robežu kontroli vai citiem uzdevumiem, kas tiek veikti pie robežas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Tā kā dalībvalstu muitas dienesti ir uzņēmušies arvien lielāku skaitu pienākumu, kas bieži vien iesniedzas apsardzes jomā un notiek pie ārējās robežas, būtu jāizskata jautājums par to, kā nodrošinot līdzvērtību robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām, sniedzot dalībvalstīm atbilstīgu Savienības finansiālo atbalstu. Tikpat svarīgi ir veicināt starpaģentūru sadarbību pie Savienības robežām saistībā ar preču un personu kontrolēšanu dalībvalstu iestāžu vidū katrā dalībvalstī, kas ir atbildīga par robežu kontroli vai citiem uzdevumiem, kas tiek veikti pie robežas.

| (7) | Tā kā dalībvalstu muitas dienesti ir uzņēmušies arvien lielāku skaitu pienākumu, kas bieži vien iesniedzas apsardzes jomā un notiek pie ārējās robežas, būtu jāizskata jautājums par to, kā nodrošinot līdzvērtību robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām, sniedzot dalībvalstīm atbilstīgu Savienības finansiālo atbalstu. Tikpat svarīgi ir veicināt starpaģentūru sadarbību
  , tostarp ņemot vērā arī kiberdrošību,
  pie Savienības robežām saistībā ar preču un personu kontrolēšanu dalībvalstu iestāžu vidū katrā dalībvalstī, kas ir atbildīga par robežu kontroli vai citiem uzdevumiem, kas tiek veikti pie robežas. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā dalībvalstu muitas dienesti ir uzņēmušies arvien lielāku skaitu pienākumu, kas bieži vien iesniedzas apsardzes jomā un notiek pie ārējās robežas, būtu jāizskata jautājums par to, kā nodrošinot līdzvērtību robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām, sniedzot dalībvalstīm atbilstīgu Savienības finansiālo atbalstu. Tikpat svarīgi ir veicināt starpaģentūru sadarbību
  , tostarp ņemot vērā arī kiberdrošību,
  pie Savienības robežām saistībā ar preču un personu kontrolēšanu dalībvalstu iestāžu vidū katrā dalībvalstī, kas ir atbildīga par robežu kontroli vai citiem uzdevumiem, kas tiek veikti pie robežas.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Šajā regulā ir noteikts instrumenta finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Šajā regulā ir noteikts instrumenta finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6).

| (11) | Šajā regulā ir noteikts instrumenta finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6).
  Lai nodrošinātu budžeta disciplīnu, nosacījumiem par to, kā dotācijām tiks piešķirta prioritāte, vajadzētu būt skaidriem, definētiem un balstītiem uz noteiktajām vajadzībām, kas rodas muitas punktiem, tiem veicot savus uzdevumus. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā ir noteikts instrumenta finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (6).
  Lai nodrošinātu budžeta disciplīnu, nosacījumiem par to, kā dotācijām tiks piešķirta prioritāte, vajadzētu būt skaidriem, definētiem un balstītiem uz noteiktajām vajadzībām, kas rodas muitas punktiem, tiem veicot savus uzdevumus.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Muitas kontroles aprīkojumam, ko finansē no šā instrumenta, būtu jāatbilst optimāliem drošības, tostarp kiberdrošības, drošuma, vides un veselības standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Muitas kontroles aprīkojumam, ko finansē no šā instrumenta, būtu jāatbilst optimāliem drošības, tostarp kiberdrošības, drošuma, vides un veselības standartiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Datiem, ko sniedz muitas kontroles ierīces, kuras finansē ar šo instrumentu, drīkst piekļūt un tos drīkst apstrādāt tikai attiecīgo iestāžu pienācīgi pilnvaroti darbinieki, un šos datus būtu pienācīgi jāaizsargā pret neatļautu piekļuvi vai izpaušanu. Šiem datiem vajadzētu būt pilnīgā dalībvalstu kontrolē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Datiem, ko sniedz muitas kontroles ierīces, kuras finansē ar šo instrumentu, drīkst piekļūt un tos drīkst apstrādāt tikai attiecīgo iestāžu pienācīgi pilnvaroti darbinieki, un šos datus būtu pienācīgi jāaizsargā pret neatļautu piekļuvi vai izpaušanu. Šiem datiem vajadzētu būt pilnīgā dalībvalstu kontrolē.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

13.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13c) | Saskaņā ar šo instrumentu finansētajām muitas kontroles iekārtām būtu jāpalīdz nodrošināt muitas risku optimālu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13c)

Saskaņā ar šo instrumentu finansētajām muitas kontroles iekārtām būtu jāpalīdz nodrošināt muitas risku optimālu pārvaldību.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13d) | Ar šā instrumenta palīdzību aizstājot vecās muitas kontroles ierīces, dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par to, lai šīs iekārtas tiktu likvidētas videi draudzīgā veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13d)

Ar šā instrumenta palīdzību aizstājot vecās muitas kontroles ierīces, dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par to, lai šīs iekārtas tiktu likvidētas videi draudzīgā veidā.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantoti pārbaudēm saistībā ar atbilstības nodrošināšanu citās tiesību nozarēs, piemēram, robežu pārvaldības, vīzu vai policijas sadarbības jomā. Tādēļ Integrētās robežu pārvaldības fonds tiek izveidots kā divi savstarpēji papildinoši iekārtu iegādes instrumenti ar atsevišķu, bet saskanīgu tvērumu. No vienas puses, no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar Regulu [2018/XXX] (10), ir izslēgtas iekārtas, kas var tikt izmantotas gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, ar šo regulu izveidotais finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs muitas kontrolei kā galvenajam nolūkam paredzētas iekārtas, bet arī dos iespēju tās izmantot arī papildu nolūkiem, piemēram, robežkontrolei un
  apsardzei
  . Šis lomu sadalījums veicinās sadarbību starp aģentūrām kā vienu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas elementiem, kas minēts Regulas (ES) 2016/1624 (11) 4. panta e) punktā, tādējādi dodot muitas un robežsardzes iestādēm iespēju sadarboties un maksimāli palielinot Savienības budžeta ietekmi, izmantojot kontroles iekārtu koplietošanu un sadarbspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantoti pārbaudēm saistībā ar atbilstības nodrošināšanu citās tiesību nozarēs, piemēram, robežu pārvaldības, vīzu vai policijas sadarbības jomā. Tādēļ Integrētās robežu pārvaldības fonds tiek izveidots kā divi savstarpēji papildinoši iekārtu iegādes instrumenti ar atsevišķu, bet saskanīgu tvērumu. No vienas puses, no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar Regulu [2018/XXX] (10), ir izslēgtas iekārtas, kas var tikt izmantotas gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, ar šo regulu izveidotais finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs muitas kontrolei kā galvenajam nolūkam paredzētas iekārtas, bet arī dos iespēju tās izmantot arī papildu nolūkiem, piemēram, robežkontrolei un
  apsardzei
  . Šis lomu sadalījums veicinās sadarbību starp aģentūrām kā vienu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas elementiem, kas minēts Regulas (ES) 2016/1624 (11) 4. panta e) punktā, tādējādi dodot muitas un robežsardzes iestādēm iespēju sadarboties un maksimāli palielinot Savienības budžeta ietekmi, izmantojot kontroles iekārtu koplietošanu un sadarbspēju.

| (15) | Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantoti pārbaudēm saistībā ar atbilstības nodrošināšanu citās tiesību nozarēs, piemēram, robežu pārvaldības, vīzu vai policijas sadarbības jomā. Tādēļ Integrētās robežu pārvaldības fonds tiek izveidots kā divi savstarpēji papildinoši iekārtu iegādes instrumenti ar atsevišķu, bet saskanīgu tvērumu. No vienas puses, no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar Regulu [2018/XXX] (10), ir izslēgtas iekārtas, kas var tikt izmantotas gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, ar šo regulu izveidotais finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs muitas kontrolei kā galvenajam nolūkam paredzētas iekārtas, bet arī dos iespēju tās izmantot arī papildu
  saistītiem
  nolūkiem, piemēram, robežkontrolei
  , kā arī drošumam
  un
  drošībai
  . Šis lomu sadalījums veicinās sadarbību starp aģentūrām kā vienu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas elementiem, kas minēts Regulas (ES) 2016/1624 (11) 4. panta e) punktā, tādējādi dodot muitas un robežsardzes iestādēm iespēju sadarboties un maksimāli palielinot Savienības budžeta ietekmi, izmantojot kontroles iekārtu koplietošanu un sadarbspēju.
  Lai nodrošinātu, ka visi fonda finansētie instrumenti vai iekārtas pastāvīgi atrodas norādītajā muitas punktā, kuram pieder šis aprīkojums, būtu jānosaka, ka kopīga izmantošana un savietojamība starp muitas un robežsardzes iestādēm ir nesistemātiska un neregulāra. |
| --- | --- |

(15)

Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu var tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantoti pārbaudēm saistībā ar atbilstības nodrošināšanu citās tiesību nozarēs, piemēram, robežu pārvaldības, vīzu vai policijas sadarbības jomā. Tādēļ Integrētās robežu pārvaldības fonds tiek izveidots kā divi savstarpēji papildinoši iekārtu iegādes instrumenti ar atsevišķu, bet saskanīgu tvērumu. No vienas puses, no instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas izveidots ar Regulu [2018/XXX] (10), ir izslēgtas iekārtas, kas var tikt izmantotas gan robežu pārvaldībai, gan muitas kontrolei. No otras puses, ar šo regulu izveidotais finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām ne tikai finansiāli atbalstīs muitas kontrolei kā galvenajam nolūkam paredzētas iekārtas, bet arī dos iespēju tās izmantot arī papildu
  saistītiem
  nolūkiem, piemēram, robežkontrolei
  , kā arī drošumam
  un
  drošībai
  . Šis lomu sadalījums veicinās sadarbību starp aģentūrām kā vienu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas elementiem, kas minēts Regulas (ES) 2016/1624 (11) 4. panta e) punktā, tādējādi dodot muitas un robežsardzes iestādēm iespēju sadarboties un maksimāli palielinot Savienības budžeta ietekmi, izmantojot kontroles iekārtu koplietošanu un sadarbspēju.
  Lai nodrošinātu, ka visi fonda finansētie instrumenti vai iekārtas pastāvīgi atrodas norādītajā muitas punktā, kuram pieder šis aprīkojums, būtu jānosaka, ka kopīga izmantošana un savietojamība starp muitas un robežsardzes iestādēm ir nesistemātiska un neregulāra.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Atkāpjoties no Finanšu regulas noteikumiem, vienu pasākumu var finansēt no vairākām Savienības programmām vai instrumentiem, lai dotu iespēju veikt un attiecīgā gadījumā lai atbalstītu sadarbību un sadarbspēju dažādās jomās. Tomēr, šādos gadījumos saskaņā ar Finanšu regulā nostiprināto finansējuma dublēšanas aizlieguma principu dažādu atbalsta avotu līdzekļi nedrīkst segt vienas un tās pašas izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Atkāpjoties no Finanšu regulas noteikumiem, vienu pasākumu var finansēt no vairākām Savienības programmām vai instrumentiem, lai dotu iespēju veikt un attiecīgā gadījumā lai atbalstītu sadarbību un sadarbspēju dažādās jomās. Tomēr, šādos gadījumos saskaņā ar Finanšu regulā nostiprināto finansējuma dublēšanas aizlieguma principu dažādu atbalsta avotu līdzekļi nedrīkst segt vienas un tās pašas izmaksas.

| (16) | Atkāpjoties no Finanšu regulas noteikumiem, vienu pasākumu var finansēt no vairākām Savienības programmām vai instrumentiem, lai dotu iespēju veikt un attiecīgā gadījumā lai atbalstītu sadarbību un sadarbspēju dažādās jomās. Tomēr, šādos gadījumos saskaņā ar Finanšu regulā nostiprināto finansējuma dublēšanas aizlieguma principu dažādu atbalsta avotu līdzekļi nedrīkst segt vienas un tās pašas izmaksas.
  Ja dalībvalstij jau ir piešķirts citas Savienības programmas finansējums vai atbalsts no ES fonda vai ja tā ir saņēmusi šādu finansējumu vai atbalstu tāda paša aprīkojuma iegādei, minēto finansējumu vai atbalstu būtu jānorāda pieteikumā. |
| --- | --- |

(16)

Atkāpjoties no Finanšu regulas noteikumiem, vienu pasākumu var finansēt no vairākām Savienības programmām vai instrumentiem, lai dotu iespēju veikt un attiecīgā gadījumā lai atbalstītu sadarbību un sadarbspēju dažādās jomās. Tomēr, šādos gadījumos saskaņā ar Finanšu regulā nostiprināto finansējuma dublēšanas aizlieguma principu dažādu atbalsta avotu līdzekļi nedrīkst segt vienas un tās pašas izmaksas.
  Ja dalībvalstij jau ir piešķirts citas Savienības programmas finansējums vai atbalsts no ES fonda vai ja tā ir saņēmusi šādu finansējumu vai atbalstu tāda paša aprīkojuma iegādei, minēto finansējumu vai atbalstu būtu jānorāda pieteikumā.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisijai būtu jāstimulē, ka dalībvalstis kopīgi iegādājas un testē muitas kontroles iekārtas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Komisijai būtu jāstimulē, ka dalībvalstis kopīgi iegādājas un testē muitas kontroles iekārtas.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Ņemot vērā straujo attīstību muitas prioritāšu, apdraudējumu un tehnoloģiju ziņā, vienas darba programmas darbībai nevajadzētu norisināties ilgākā laikposmā. Vienlaikus nepieciešamību izveidot attiecīgā gada darba programmas palielina administratīvo slogu gan Komisijai, gan dalībvalstīm, lai gan instrumenta īstenošanai tas nav nepieciešams. Ņemot to vērā, darba programmām principā būtu jāattiecas uz vairāk nekā vienu budžeta gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Ņemot vērā straujo attīstību muitas prioritāšu, apdraudējumu un tehnoloģiju ziņā, vienas darba programmas darbībai nevajadzētu norisināties ilgākā laikposmā. Vienlaikus nepieciešamību izveidot attiecīgā gada darba programmas palielina administratīvo slogu gan Komisijai, gan dalībvalstīm, lai gan instrumenta īstenošanai tas nav nepieciešams. Ņemot to vērā, darba programmām principā būtu jāattiecas uz vairāk nekā vienu budžeta gadu.

| (17) | Ņemot vērā straujo attīstību muitas prioritāšu, apdraudējumu un tehnoloģiju ziņā, vienas darba programmas darbībai nevajadzētu norisināties ilgākā laikposmā. Vienlaikus nepieciešamību izveidot attiecīgā gada darba programmas palielina administratīvo slogu gan Komisijai, gan dalībvalstīm, lai gan instrumenta īstenošanai tas nav nepieciešams. Ņemot to vērā, darba programmām principā būtu jāattiecas uz vairāk nekā vienu budžeta gadu.
  Turklāt, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta Savienības stratēģisko interešu integritāte, dalībvalstis tiek mudinātas rūpīgi apsvērt kiberdrošību un riskus saistībā jutīgu datu potenciālo eksponētību ārpus Savienības laikā, kad tiek izsludināti konkursi par jaunu muitas kontroles aprīkojumu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā straujo attīstību muitas prioritāšu, apdraudējumu un tehnoloģiju ziņā, vienas darba programmas darbībai nevajadzētu norisināties ilgākā laikposmā. Vienlaikus nepieciešamību izveidot attiecīgā gada darba programmas palielina administratīvo slogu gan Komisijai, gan dalībvalstīm, lai gan instrumenta īstenošanai tas nav nepieciešams. Ņemot to vērā, darba programmām principā būtu jāattiecas uz vairāk nekā vienu budžeta gadu.
  Turklāt, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta Savienības stratēģisko interešu integritāte, dalībvalstis tiek mudinātas rūpīgi apsvērt kiberdrošību un riskus saistībā jutīgu datu potenciālo eksponētību ārpus Savienības laikā, kad tiek izsludināti konkursi par jaunu muitas kontroles aprīkojumu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus ar šo regulu saistītās darba programmas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011

   (12)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus ar šo regulu saistītās darba programmas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011

   (12)

  .

svītrots

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Lai gan centralizēta īstenošana ir neatņemami svarīgi, lai sasniegtu speciālo mērķi – nodrošināt līdzvērtīgu muitas kontroli, ņemot vērā šā instrumenta tehnisko būtību, ir nepieciešams tehnisks sagatavošanas darbs. Tādēļ īstenošana būtu jāatbalsta ar vajadzību novērtējumiem, kas ir atkarīgi speciālajām zināšanām un pieredzi dalībvalstīs, iesaistot dalībvalstu muitas dienestus. Šie vajadzību novērtējumi būtu jābalsta uz skaidru metodiku, tai skaitā pasākumu minimumu, kas nodrošina nepieciešamās informācijas vākšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Lai gan centralizēta īstenošana ir neatņemami svarīgi, lai sasniegtu speciālo mērķi – nodrošināt līdzvērtīgu muitas kontroli, ņemot vērā šā instrumenta tehnisko būtību, ir nepieciešams tehnisks sagatavošanas darbs. Tādēļ īstenošana būtu jāatbalsta ar vajadzību novērtējumiem, kas ir atkarīgi speciālajām zināšanām un pieredzi dalībvalstīs, iesaistot dalībvalstu muitas dienestus. Šie vajadzību novērtējumi būtu jābalsta uz skaidru metodiku, tai skaitā pasākumu minimumu, kas nodrošina nepieciešamās informācijas vākšanu.

| (19) | Lai gan centralizēta īstenošana ir neatņemami svarīgi, lai sasniegtu speciālo mērķi – nodrošināt līdzvērtīgu muitas kontroli, ņemot vērā šā instrumenta tehnisko būtību, ir nepieciešams tehnisks sagatavošanas darbs. Tādēļ īstenošana būtu jāatbalsta ar
  individuāliem
  vajadzību novērtējumiem, kas ir atkarīgi speciālajām zināšanām un pieredzi dalībvalstīs, iesaistot dalībvalstu muitas dienestus. Šie vajadzību novērtējumi būtu jābalsta uz skaidru metodiku, tai skaitā pasākumu minimumu, kas nodrošina nepieciešamās
  atbilstīgās
  informācijas vākšanu. |
| --- | --- |

(19)

Lai gan centralizēta īstenošana ir neatņemami svarīgi, lai sasniegtu speciālo mērķi – nodrošināt līdzvērtīgu muitas kontroli, ņemot vērā šā instrumenta tehnisko būtību, ir nepieciešams tehnisks sagatavošanas darbs. Tādēļ īstenošana būtu jāatbalsta ar
  individuāliem
  vajadzību novērtējumiem, kas ir atkarīgi speciālajām zināšanām un pieredzi dalībvalstīs, iesaistot dalībvalstu muitas dienestus. Šie vajadzību novērtējumi būtu jābalsta uz skaidru metodiku, tai skaitā pasākumu minimumu, kas nodrošina nepieciešamās
  atbilstīgās
  informācijas vākšanu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lai nodrošinātu regulāru uzraudzīšanu un pārskatu sniegšanu, būtu jāievieš pienācīgs satvars ar instrumentu sasniegto darbības rezultātu uzraudzīšanai un attiecīgi pasākumi. Šāda uzraudzīšanas un pārskatu sniegšanas būtu jābalsta uz rādītājiem, ar kuriem tiek mērīta ar instrumentu atbalstīto pasākumu iedarbība. Pārskatu sniegšanas prasībās būtu jāiekļauj informācija par muitas kontroles iekārtām, ja pārsniegta konkrēta izmaksu robežvērtība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Lai nodrošinātu regulāru uzraudzīšanu un pārskatu sniegšanu, būtu jāievieš pienācīgs satvars ar instrumentu sasniegto darbības rezultātu uzraudzīšanai un attiecīgi pasākumi. Šāda uzraudzīšanas un pārskatu sniegšanas būtu jābalsta uz rādītājiem, ar kuriem tiek mērīta ar instrumentu atbalstīto pasākumu iedarbība. Pārskatu sniegšanas prasībās būtu jāiekļauj informācija par muitas kontroles iekārtām, ja pārsniegta konkrēta izmaksu robežvērtība.

| (20) | Lai nodrošinātu regulāru uzraudzīšanu un pārskatu sniegšanu, būtu jāievieš pienācīgs satvars ar instrumentu sasniegto darbības rezultātu uzraudzīšanai un attiecīgi pasākumi. Šāda uzraudzīšanas un pārskatu sniegšanas būtu jābalsta uz
  kvantitatīviem un kvalitatīviem
  rādītājiem, ar kuriem tiek mērīta ar instrumentu atbalstīto pasākumu iedarbība.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina pārredzama un skaidra iepirkuma procedūra.
  Pārskatu sniegšanas prasībās būtu jāiekļauj
  detalizēta
  informācija par muitas kontroles iekārtām
  un publiskā iepirkuma procedūru
  , ja pārsniegta konkrēta izmaksu robežvērtība
  , un izdevumu pamatojums
  . |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu regulāru uzraudzīšanu un pārskatu sniegšanu, būtu jāievieš pienācīgs satvars ar instrumentu sasniegto darbības rezultātu uzraudzīšanai un attiecīgi pasākumi. Šāda uzraudzīšanas un pārskatu sniegšanas būtu jābalsta uz
  kvantitatīviem un kvalitatīviem
  rādītājiem, ar kuriem tiek mērīta ar instrumentu atbalstīto pasākumu iedarbība.
  Dalībvalstīm būtu jānodrošina pārredzama un skaidra iepirkuma procedūra.
  Pārskatu sniegšanas prasībās būtu jāiekļauj
  detalizēta
  informācija par muitas kontroles iekārtām
  un publiskā iepirkuma procedūru
  , ja pārsniegta konkrēta izmaksu robežvērtība
  , un izdevumu pamatojums
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Lai pienācīgi reaģētu uz mainīgajām politikas prioritātēm, apdraudējumiem un tehnoloģijām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz muitas kontroles
  nolūka
  grozīšanu tādiem pasākumiem, kuriem pieejams instrumenta finansējums, un speciālo mērķu sasniegšanas rādītāju saraksta grozīšanu. Ir īpaši svarīgi, lai
  priekšdarbu laikā Komisija sarīko pienācīgas konsultācijas
  ,
  arī ar ekspertiem
  , un lai tās
  tiek rīkotas
  saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  noteiktajiem principiem
  . Konkrētāk, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu izstrāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Lai pienācīgi reaģētu uz mainīgajām politikas prioritātēm, apdraudējumiem un tehnoloģijām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz muitas kontroles
  nolūka
  grozīšanu tādiem pasākumiem, kuriem pieejams instrumenta finansējums, un speciālo mērķu sasniegšanas rādītāju saraksta grozīšanu. Ir īpaši svarīgi, lai
  priekšdarbu laikā Komisija sarīko pienācīgas konsultācijas
  ,
  arī ar ekspertiem
  , un lai tās
  tiek rīkotas
  saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  noteiktajiem principiem
  . Konkrētāk, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu izstrāde.

| (22) | Lai pienācīgi reaģētu uz mainīgajām politikas prioritātēm, apdraudējumiem un tehnoloģijām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz
  šīs regulas grozīšanu, lai izstrādātu darba programmas,
  muitas kontroles
  nolūku
  grozīšanu tādiem pasākumiem, kuriem pieejams instrumenta finansējums, un speciālo mērķu sasniegšanas rādītāju saraksta grozīšanu. Ir īpaši svarīgi, lai
  Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas un pilnībā pārredzamas apspriešanās
  ,
  tostarp ekspertu līmenī
  , un lai tās
  notiktu
  saskaņā ar
  principiem, kas noteikti
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu izstrāde. |
| --- | --- |

(22)

Lai pienācīgi reaģētu uz mainīgajām politikas prioritātēm, apdraudējumiem un tehnoloģijām, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz
  šīs regulas grozīšanu, lai izstrādātu darba programmas,
  muitas kontroles
  nolūku
  grozīšanu tādiem pasākumiem, kuriem pieejams instrumenta finansējums, un speciālo mērķu sasniegšanas rādītāju saraksta grozīšanu. Ir īpaši svarīgi, lai
  Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas un pilnībā pārredzamas apspriešanās
  ,
  tostarp ekspertu līmenī
  , un lai tās
  notiktu
  saskaņā ar
  principiem, kas noteikti
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Konkrētāk, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu izstrāde.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (24) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.
  Ar šo instrumentu piešķirot finansējumu, būtu jāievēro pārredzamības, samērīguma, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principi. |
| --- | --- |

(24)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.
  Ar šo instrumentu piešķirot finansējumu, būtu jāievēro pārredzamības, samērīguma, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principi.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Šajā regulā paredzētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, balstoties uz iespējām ar tiem sasniegt pasākumu konkrēto mērķi un gūt rezultātus, it īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un prasību neievērošanas risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Šajā regulā paredzētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, balstoties uz iespējām ar tiem sasniegt pasākumu konkrēto mērķi un gūt rezultātus, it īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un prasību neievērošanas risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (25) | Šajā regulā paredzētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, balstoties uz iespējām ar tiem sasniegt pasākumu konkrēto mērķi un gūt rezultātus, it īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un prasību neievērošanas risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.
  Šā instrumenta mērķu sasniegšanas pamatprincipam vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, bet vienlaikus būtu jānodrošina arī optimāls finanšu resursu izlietojums. |
| --- | --- |

(25)

Šajā regulā paredzētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, balstoties uz iespējām ar tiem sasniegt pasākumu konkrēto mērķi un gūt rezultātus, it īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un prasību neievērošanas risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.
  Šā instrumenta mērķu sasniegšanas pamatprincipam vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, bet vienlaikus būtu jānodrošina arī optimāls finanšu resursu izlietojums.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā Instrumenta vispārīgais mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomikas intereses,
  lai
  Savienībā nodrošinātu drošību un drošumu un aizsargātu
  Savienības
  pret negodīgu un nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus atvieglojot
  tiesiski pamatotu komercdarbību
  . | 1.   Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā
  un ņemot vērā ilgtermiņa mērķi panākt to, lai visas muitas kontroles darbības Savienībā būtu standartizētas,
  Instrumenta vispārīgais mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomikas intereses,
  Savienības robežās veicinātu aģentūru savstarpējo sadarbību attiecībā uz preču un personu kontroli,
  Savienībā nodrošinātu drošību un drošumu un aizsargātu
  to
  pret negodīgu un nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus atvieglojot
  likumīgu darījumdarbību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā Instrumenta vispārīgais mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomikas intereses,
  lai
  Savienībā nodrošinātu drošību un drošumu un aizsargātu
  Savienības
  pret negodīgu un nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus atvieglojot
  tiesiski pamatotu komercdarbību
  .

1.   Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā
  un ņemot vērā ilgtermiņa mērķi panākt to, lai visas muitas kontroles darbības Savienībā būtu standartizētas,
  Instrumenta vispārīgais mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus, lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomikas intereses,
  Savienības robežās veicinātu aģentūru savstarpējo sadarbību attiecībā uz preču un personu kontroli,
  Savienībā nodrošinātu drošību un drošumu un aizsargātu
  to
  pret negodīgu un nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus atvieglojot
  likumīgu darījumdarbību
  .

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Instruments speciālais mērķis ir veicināt pienācīgu un līdzvērtīgu muitas kontroli ar
  nozīmīgu
  ,
  mūsdienīgu
  un
  uzticamu
  muitas kontroles
  iekārtu iegādes
  ,
  uzturēšanas un atjaunināšanas palīdzību
  . | 2.   Instruments speciālais mērķis ir veicināt pienācīgu un līdzvērtīgu muitas kontroli ar
  pilnīgi pārredzamu procedūru palīdzību iegādājoties, uzturot un atjauninot atbilstīgas, mūsdienīgas
  ,
  drošas, pret kiberuzbrukumiem noturīgas, videi draudzīgas
  un
  uzticamas muitas kontroles iekārtas. Papildu mērķis ir visās dalībvalstīs uzlabot muitas kontroles darbību kvalitāti, lai novērstu preču plūsmu novirzīšanu uz vājākajiem punktiem Savienības teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Instruments speciālais mērķis ir veicināt pienācīgu un līdzvērtīgu muitas kontroli ar
  nozīmīgu
  ,
  mūsdienīgu
  un
  uzticamu
  muitas kontroles
  iekārtu iegādes
  ,
  uzturēšanas un atjaunināšanas palīdzību
  .

2.   Instruments speciālais mērķis ir veicināt pienācīgu un līdzvērtīgu muitas kontroli ar
  pilnīgi pārredzamu procedūru palīdzību iegādājoties, uzturot un atjauninot atbilstīgas, mūsdienīgas
  ,
  drošas, pret kiberuzbrukumiem noturīgas, videi draudzīgas
  un
  uzticamas muitas kontroles iekārtas. Papildu mērķis ir visās dalībvalstīs uzlabot muitas kontroles darbību kvalitāti, lai novērstu preču plūsmu novirzīšanu uz vājākajiem punktiem Savienības teritorijā.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šis instruments dos ieguldījumu Eiropas integrētās robežu pārvaldības īstenošanā, atbalstot aģentūru sadarbību un ar tā palīdzību iegūtu jaunu iekārtu kopīgu izmantošanu un savietojamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Šis instruments dos ieguldījumu Eiropas integrētās robežu pārvaldības īstenošanā, atbalstot aģentūru sadarbību un ar tā palīdzību iegūtu jaunu iekārtu kopīgu izmantošanu un savietojamību.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums ir 1 300 000 000  EUR pašreizējās cenās. | 1.   Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums ir
  1 149 175 000  EUR 2018. gada cenās (
  1 300 000 000  EUR pašreizējās cenās). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums ir 1 300 000 000  EUR pašreizējās cenās.

1.   Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums ir
  1 149 175 000  EUR 2018. gada cenās (
  1 300 000 000  EUR pašreizējās cenās).

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Summa, kas minēta
  1. punktā var
  attiekties
  arī
  uz izdevumiem saistībā ar instrumenta pārvaldības sagatavošanu, uzraudzīšanu
  ,
  kontrolēšanu, revīziju
  ,
  izvērtēšanu un citiem pasākumiem
  un tā mērķu
  sasniegumu
  izvērtēšanu. Turklāt tā var attiekties arī uz izdevumiem saistībā ar pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas pasākumiem, ciktāl tie saistīti ar instrumenta mērķiem, kā arī izdevumiem saistībā ar informācijas tehnoloģiju tīkliem, kuri paredzēti galvenokārt informācijas apstrādei un apmaiņai, tostarp uzņēmuma iekšējiem informācijas tehnoloģiju rīkiem, kā arī citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar instrumenta pārvaldību. | 2.   
  Šā panta
  1. punktā
  minēto summu
  var
  izmantot
  arī
  tādu likumīgu un pārbaudītu izdevumu segšanai
  ,
  kas rodas
  ,
  veicot ar instrumenta pārvaldību
  un tā
  darbības rezultātu un
  mērķu
  izpildes
  izvērtēšanu
  saistītas sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citas darbības
  . Turklāt tā var attiekties arī uz
  tikpat likumīgiem un pārbaudītiem
  izdevumiem saistībā ar pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas pasākumiem,
  datu apmaiņu starp iesaistītajām dalībvalstīm,
  ciktāl tie saistīti ar instrumenta
  specifiskajiem
  mērķiem
  vispārējā mērķa atbalstam
  , kā arī izdevumiem saistībā ar informācijas tehnoloģiju tīkliem, kuri paredzēti galvenokārt informācijas apstrādei un apmaiņai, tostarp uzņēmuma iekšējiem informācijas tehnoloģiju rīkiem, kā arī citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar instrumenta pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Summa, kas minēta
  1. punktā var
  attiekties
  arī
  uz izdevumiem saistībā ar instrumenta pārvaldības sagatavošanu, uzraudzīšanu
  ,
  kontrolēšanu, revīziju
  ,
  izvērtēšanu un citiem pasākumiem
  un tā mērķu
  sasniegumu
  izvērtēšanu. Turklāt tā var attiekties arī uz izdevumiem saistībā ar pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas pasākumiem, ciktāl tie saistīti ar instrumenta mērķiem, kā arī izdevumiem saistībā ar informācijas tehnoloģiju tīkliem, kuri paredzēti galvenokārt informācijas apstrādei un apmaiņai, tostarp uzņēmuma iekšējiem informācijas tehnoloģiju rīkiem, kā arī citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar instrumenta pārvaldību.

2.   
  Šā panta
  1. punktā
  minēto summu
  var
  izmantot
  arī
  tādu likumīgu un pārbaudītu izdevumu segšanai
  ,
  kas rodas
  ,
  veicot ar instrumenta pārvaldību
  un tā
  darbības rezultātu un
  mērķu
  izpildes
  izvērtēšanu
  saistītas sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citas darbības
  . Turklāt tā var attiekties arī uz
  tikpat likumīgiem un pārbaudītiem
  izdevumiem saistībā ar pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informēšanas un saziņas pasākumiem,
  datu apmaiņu starp iesaistītajām dalībvalstīm,
  ciktāl tie saistīti ar instrumenta
  specifiskajiem
  mērķiem
  vispārējā mērķa atbalstam
  , kā arī izdevumiem saistībā ar informācijas tehnoloģiju tīkliem, kuri paredzēti galvenokārt informācijas apstrādei un apmaiņai, tostarp uzņēmuma iekšējiem informācijas tehnoloģiju rīkiem, kā arī citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar instrumenta pārvaldību.

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1.a punkts (jauns)

5. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido atbilstošus aizsardzības pasākumus un ārkārtas pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie muitas dienesti visos atbilstīgajos gadījumos izmanto visas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu iegādātās iekārtas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido atbilstošus aizsardzības pasākumus un ārkārtas pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie muitas dienesti visos atbilstīgajos gadījumos izmanto visas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu iegādātās iekārtas.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido koordinācijas mehānismu, kas nodrošina efektivitāti un sadarbspēju starp visām iekārtām, kuras iegādātas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu. | 3.   Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido koordinācijas mehānismu, kas nodrošina efektivitāti un sadarbspēju starp visām iekārtām, kuras iegādātas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu
  , un līdz ar to sniedz iespēju apspriesties ar attiecīgajām ES aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā arī nodrošina tām iespēju piedalīties. Koordinācijas mehānisms ietvers Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras dalību un konsultēšanos ar to, lai maksimāli palielinātu Savienības pievienoto vērtību robežu pārvaldības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido koordinācijas mehānismu, kas nodrošina efektivitāti un sadarbspēju starp visām iekārtām, kuras iegādātas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu.

3.   Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido koordinācijas mehānismu, kas nodrošina efektivitāti un sadarbspēju starp visām iekārtām, kuras iegādātas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu
  , un līdz ar to sniedz iespēju apspriesties ar attiecīgajām ES aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā arī nodrošina tām iespēju piedalīties. Koordinācijas mehānisms ietvers Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras dalību un konsultēšanos ar to, lai maksimāli palielinātu Savienības pievienoto vērtību robežu pārvaldības jomā.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3.a punkts (jauns)

5. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido atbilstošus aizsardzības pasākumus un ārkārtas pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas iekārtas, kas iegādātas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu, atbilst saskaņotiem regulāras uzturēšanas standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja atbalstītais pasākums ir saistīts ar iekārtu iegādi vai atjaunināšanu, Komisija izveido atbilstošus aizsardzības pasākumus un ārkārtas pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas iekārtas, kas iegādātas ar Savienības programmu un instrumentu atbalstu, atbilst saskaņotiem regulāras uzturēšanas standartiem.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atkāpjoties no 1. punkta pienācīgi pamatotos gadījumos, pasākumi var attiekties arī uz tādu muitas kontroles iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kuras tiek izmantotas jaunas tehnikas vai jaunu funkciju testēšanai parastos darbības apstākļos. | 2.   Atkāpjoties no 1. punkta pienācīgi pamatotos gadījumos, pasākumi var attiekties arī uz tādu muitas kontroles iekārtu
  pilnīgi pārredzamu
  iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kuras tiek izmantotas jaunas tehnikas vai jaunu funkciju testēšanai parastos darbības apstākļos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Atkāpjoties no 1. punkta pienācīgi pamatotos gadījumos, pasākumi var attiekties arī uz tādu muitas kontroles iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kuras tiek izmantotas jaunas tehnikas vai jaunu funkciju testēšanai parastos darbības apstākļos.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta pienācīgi pamatotos gadījumos, pasākumi var attiekties arī uz tādu muitas kontroles iekārtu
  pilnīgi pārredzamu
  iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, kuras tiek izmantotas jaunas tehnikas vai jaunu funkciju testēšanai parastos darbības apstākļos.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija saskaņā ar 14. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu 1. punkta b) apakšpunktā un 1. pielikumā minētos muitas kontroles nolūkus, ja tā šādu pārskatīšanu uzskata par nepieciešamu. | 3.   Komisija saskaņā ar 14. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu 1. punkta b) apakšpunktā un 1. pielikumā minētos muitas kontroles nolūkus, ja tā šādu pārskatīšanu uzskata par nepieciešamu
  , un lai nodrošinātu atbilstību tehnoloģiju attīstībai, mainīgajiem preču kontrabandas veidiem, kā arī jauniem, pārdomātiem un novatoriskiem muitas kontroles vajadzībām atbilstošiem risinājumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija saskaņā ar 14. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu 1. punkta b) apakšpunktā un 1. pielikumā minētos muitas kontroles nolūkus, ja tā šādu pārskatīšanu uzskata par nepieciešamu.

3.   Komisija saskaņā ar 14. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu 1. punkta b) apakšpunktā un 1. pielikumā minētos muitas kontroles nolūkus, ja tā šādu pārskatīšanu uzskata par nepieciešamu
  , un lai nodrošinātu atbilstību tehnoloģiju attīstībai, mainīgajiem preču kontrabandas veidiem, kā arī jauniem, pārdomātiem un novatoriskiem muitas kontroles vajadzībām atbilstošiem risinājumiem
  .

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Muitas kontroles iekārtas, kas finansētas ar šo instrumentu,
  var tikt izmantotas ne tikai muitas kontrolei
  , bet arī citiem nolūkiem, tostarp personu kontrolēšanai, atbalstot dalībvalstu robežu pārvaldības iestādes, un izmeklēšanai. | 4.   Muitas kontroles iekārtas, kas finansētas ar šo instrumentu,
  būtu jāizmanto galvenokārt muitas kontroles darbībām
  , bet
  tās var izmantot
  arī citiem
  muitas kontroles
  nolūkiem, tostarp personu kontrolēšanai, atbalstot dalībvalstu robežu pārvaldības iestādes, un izmeklēšanai
  , lai izpildītu Instrumenta vispārīgos un konkrētos mērķus, kas izklāstīti 3. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Muitas kontroles iekārtas, kas finansētas ar šo instrumentu,
  var tikt izmantotas ne tikai muitas kontrolei
  , bet arī citiem nolūkiem, tostarp personu kontrolēšanai, atbalstot dalībvalstu robežu pārvaldības iestādes, un izmeklēšanai.

4.   Muitas kontroles iekārtas, kas finansētas ar šo instrumentu,
  būtu jāizmanto galvenokārt muitas kontroles darbībām
  , bet
  tās var izmantot
  arī citiem
  muitas kontroles
  nolūkiem, tostarp personu kontrolēšanai, atbalstot dalībvalstu robežu pārvaldības iestādes, un izmeklēšanai
  , lai izpildītu Instrumenta vispārīgos un konkrētos mērķus, kas izklāstīti 3. pantā
  .

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4.a punkts (jauns)

6. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija stimulē muitas kontroles iekārtu kopīgu iepirkumu un testēšanu starp dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija stimulē muitas kontroles iekārtu kopīgu iepirkumu un testēšanu starp dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.a punkts (jauns)

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Finansējumu, kas pārsniedz šo limitu, var piešķirt gadījumos, kad dalībvalstis rīko kopīgu muitas kontroles aprīkojuma iepirkumu un kopīgi testē šo aprīkojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Finansējumu, kas pārsniedz šo limitu, var piešķirt gadījumos, kad dalībvalstis rīko kopīgu muitas kontroles aprīkojuma iepirkumu un kopīgi testē šo aprīkojumu.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.b punkts (jauns)

8. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Šā panta 2. punktā minētie ārkārtas apstākļi var ietvert jaunu muitas kontroles iekārtu iegādi un nodošanu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehnisko iekārtu rezervē. Muitas kontroles iekārtas pieņemamība tehnisko iekārtu rezervei tiek apstiprināta saskaņā ar 5. panta 3. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Šā panta 2. punktā minētie ārkārtas apstākļi var ietvert jaunu muitas kontroles iekārtu iegādi un nodošanu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehnisko iekārtu rezervē. Muitas kontroles iekārtas pieņemamība tehnisko iekārtu rezervei tiek apstiprināta saskaņā ar 5. panta 3. punktu.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – ievaddaļa

9. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Instrumenta finansējuma saņemšanas vajadzībām par attiecināmām nav uzskatāmas šādas izmaksas
  : | Visas izmaksas, kas saistītas ar 6. pantā minētajām darbībām, ir atbilstīgas Instrumenta finansējuma saņemšanas vajadzībām, izņemot
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Instrumenta finansējuma saņemšanas vajadzībām par attiecināmām nav uzskatāmas šādas izmaksas
  :

Instrumenta finansējuma saņemšanas vajadzībām par attiecināmām nav uzskatāmas šādas izmaksas

Visas izmaksas, kas saistītas ar 6. pantā minētajām darbībām, ir atbilstīgas Instrumenta finansējuma saņemšanas vajadzībām, izņemot
  :

Visas izmaksas, kas saistītas ar 6. pantā minētajām darbībām, ir atbilstīgas Instrumenta finansējuma saņemšanas vajadzībām, izņemot

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

9. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | izmaksas, kas saistītas ar apmācību vai tādu prasmju uzlabošanu, kādas nepieciešamas konkrētās iekārtas lietošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

izmaksas, kas saistītas ar apmācību vai tādu prasmju uzlabošanu, kādas nepieciešamas konkrētās iekārtas lietošanai;

izmaksas, kas saistītas ar apmācību vai tādu prasmju uzlabošanu, kādas nepieciešamas konkrētās iekārtas lietošanai;

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – c punkts

9. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izmaksas saistībā ar elektroniskām sistēmām, izņemot datorprogrammatūru, kas tieši
  nepieciešama
  , lai varētu izmantot muitas kontroles iekārtu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izmaksas saistībā ar elektroniskām sistēmām, izņemot datorprogrammatūru, kas tieši
  nepieciešama
  , lai varētu izmantot muitas kontroles iekārtu;

nepieciešama

| (c) | izmaksas saistībā ar elektroniskām sistēmām, izņemot datorprogrammatūru
  un tās atjauninājumus
  , kas tieši
  nepieciešami
  , lai varētu izmantot muitas kontroles iekārtu
  , un izņemot elektronisko programmatūru un programmēšanu, kas vajadzīga, lai ar muitas kontroles iekārtas sasaistītu ar esošo programmatūru
  ; |
| --- | --- |

(c)

izmaksas saistībā ar elektroniskām sistēmām, izņemot datorprogrammatūru
  un tās atjauninājumus
  , kas tieši
  nepieciešami
  , lai varētu izmantot muitas kontroles iekārtu
  , un izņemot elektronisko programmatūru un programmēšanu, kas vajadzīga, lai ar muitas kontroles iekārtas sasaistītu ar esošo programmatūru
  ;

un tās atjauninājumus

nepieciešami

, un izņemot elektronisko programmatūru un programmēšanu, kas vajadzīga, lai ar muitas kontroles iekārtas sasaistītu ar esošo programmatūru

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – d punkts

9. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | izmaksas saistībā ar tīkliem, piemēram, nodrošinātiem vai nenodrošinātiem sakaru kanāliem, vai abonementiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

izmaksas saistībā ar tīkliem, piemēram, nodrošinātiem vai nenodrošinātiem sakaru kanāliem, vai abonementiem;

| (d) | izmaksas saistībā ar tīkliem, piemēram, nodrošinātiem vai nenodrošinātiem sakaru kanāliem, vai abonementiem
  , izņemot tīklus vai abonementus, kas tieši vajadzīgi, lai izmantotu šīs muitas kontroles iekārtas
  ; |
| --- | --- |

(d)

izmaksas saistībā ar tīkliem, piemēram, nodrošinātiem vai nenodrošinātiem sakaru kanāliem, vai abonementiem
  , izņemot tīklus vai abonementus, kas tieši vajadzīgi, lai izmantotu šīs muitas kontroles iekārtas
  ;

, izņemot tīklus vai abonementus, kas tieši vajadzīgi, lai izmantotu šīs muitas kontroles iekārtas

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  ar īstenošanas aktu pieņem darba programmas. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 15
  . 
  pantā minēto pārbaudes procedūru
  . | 2.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, ar kuriem groza II
  .
  a pielikumu, lai izstrādātu darba programmas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija
  ar īstenošanas aktu pieņem darba programmas. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 15
  . 
  pantā minēto pārbaudes procedūru
  .

2.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, ar kuriem groza II
  .
  a pielikumu, lai izstrādātu darba programmas
  .

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Regulas 1. punktā minēto darba programmu sagatavošanu atbalsta ar vajadzību novērtēšanu, kas sastāv
  vismaz
  no: | Regulas 1. punktā minēto darba programmu sagatavošanu atbalsta ar vajadzību
  individuālu
  novērtēšanu, kas sastāv no: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Regulas 1. punktā minēto darba programmu sagatavošanu atbalsta ar vajadzību novērtēšanu, kas sastāv
  vismaz
  no:

vismaz

Regulas 1. punktā minēto darba programmu sagatavošanu atbalsta ar vajadzību
  individuālu
  novērtēšanu, kas sastāv no:

individuālu

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izsmeļoša pieejamo muitas kontroles iekārtu uzskaitījuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izsmeļoša pieejamo muitas kontroles iekārtu uzskaitījuma;

| (b) | izsmeļoša pieejamo
  un funkcionālo
  muitas kontroles iekārtu uzskaitījuma; |
| --- | --- |

(b)

izsmeļoša pieejamo
  un funkcionālo
  muitas kontroles iekārtu uzskaitījuma;

un funkcionālo

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – c punkts

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kopīgas
  definīcija
  par muitas kontroles iekārtu
  minimuma standartu un optimālo
  standartu, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietas kategoriju
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

kopīgas
  definīcija
  par muitas kontroles iekārtu
  minimuma standartu un optimālo
  standartu, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietas kategoriju
  un

definīcija

minimuma standartu un optimālo

un

| (c) | kopīgas
  definīcijas
  par muitas kontroles iekārtu
  minimālo tehnisko
  standartu, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietas kategoriju; |
| --- | --- |

(c)

kopīgas
  definīcijas
  par muitas kontroles iekārtu
  minimālo tehnisko
  standartu, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietas kategoriju;

definīcijas

minimālo tehnisko

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – ca punkts (jauns)

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | muitas kontroles iekārtu optimālā līmeņa novērtējuma, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietu kategoriju; kā arī |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

muitas kontroles iekārtu optimālā līmeņa novērtējuma, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietu kategoriju; kā arī

muitas kontroles iekārtu optimālā līmeņa novērtējuma, kas ietver norādi uz robežšķēršošanas vietu kategoriju; kā arī

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts

11. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | detalizētu aplēsi par finansiālajām vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

detalizētu aplēsi par finansiālajām vajadzībām.

| (d) | detalizētas aplēses par finansiālajām vajadzībām
  atkarībā no muitas darbību apjoma un relatīvās darba slodzes
  . |
| --- | --- |

(d)

detalizētas aplēses par finansiālajām vajadzībām
  atkarībā no muitas darbību apjoma un relatīvās darba slodzes
  .

atkarībā no muitas darbību apjoma un relatīvās darba slodzes

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji
  ,
  ar kuriem sniedz pārskatus par instrumenta virzību uz 3
  . 
  pantā izklāstīto speciālo mērķu sasniegšanu
  . | 1.   
  Saskaņā ar ziņošanas prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 38. panta 3) punkta e) apakšpunkta i) daļā, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par Programmas darbības rezultātiem. Komisija, ziņojot par darbības rezultātiem, sniedz arī informāciju gan par panākto progresu, gan izpildes trūkumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji
  ,
  ar kuriem sniedz pārskatus par instrumenta virzību uz 3
  . 
  pantā izklāstīto speciālo mērķu sasniegšanu
  .

1.   
  Saskaņā ar ziņošanas prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 38. panta 3) punkta e) apakšpunkta i) daļā, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par Programmas darbības rezultātiem. Komisija, ziņojot par darbības rezultātiem, sniedz arī informāciju gan par panākto progresu, gan izpildes trūkumiem
  .

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta instrumenta virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija
  ir
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai
  grozītu
  2. pielikumu
  nolūkā
  vajadzības gadījumā
  pārskatīt
  vai
  papildināt
  rādītājus un
  papildināt
  šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un
  novērtēšanas satvara
  izveidi. | 2.   
  Regulas 2. pielikumā ir noteikti rādītāji, saskaņā ar kuriem ziņo par instrumenta virzību uz 3. pantā izklāstīto vispārīgo un speciālo mērķu sasniegšanu.
  Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta instrumenta virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija
  tiek
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai
  , grozot
  2.pielikumu, vajadzības gadījumā
  pārskatītu
  vai
  papildinātu
  rādītājus un šo regulu
  papildinātu
  ar noteikumiem par uzraudzības un
  izvērtēšanas sistēmas
  izveidi
  nolūkā sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par Programmas darbības rezultātiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta instrumenta virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija
  ir
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai
  grozītu
  2. pielikumu
  nolūkā
  vajadzības gadījumā
  pārskatīt
  vai
  papildināt
  rādītājus un
  papildināt
  šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un
  novērtēšanas satvara
  izveidi.

2.   
  Regulas 2. pielikumā ir noteikti rādītāji, saskaņā ar kuriem ziņo par instrumenta virzību uz 3. pantā izklāstīto vispārīgo un speciālo mērķu sasniegšanu.
  Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta instrumenta virzība uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija
  tiek
  pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu, lai
  , grozot
  2.pielikumu, vajadzības gadījumā
  pārskatītu
  vai
  papildinātu
  rādītājus un šo regulu
  papildinātu
  ar noteikumiem par uzraudzības un
  izvērtēšanas sistēmas
  izveidi
  nolūkā sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par Programmas darbības rezultātiem
  .

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka instrumenta īstenošanas un rezultātu uzraudzīšanai nepieciešamie dati tiek savākti efektīvi, iedarbīgi un
  laikus
  . Šajā nolūkā attiecībā uz Savienības naudas līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas pārskatu sniegšanas prasības. | 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka instrumenta īstenošanas un rezultātu uzraudzīšanai nepieciešamie dati
  ir salīdzināmi un pilnīgi un ka tie
  tiek savākti efektīvi, iedarbīgi un
  savlaicīgi
  . Šajā nolūkā attiecībā uz Savienības naudas līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas pārskatu sniegšanas prasības.
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei uzticamu informāciju par to, cik kvalitatīvi ir izmantotie veikuma dati. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka instrumenta īstenošanas un rezultātu uzraudzīšanai nepieciešamie dati tiek savākti efektīvi, iedarbīgi un
  laikus
  . Šajā nolūkā attiecībā uz Savienības naudas līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas pārskatu sniegšanas prasības.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka instrumenta īstenošanas un rezultātu uzraudzīšanai nepieciešamie dati
  ir salīdzināmi un pilnīgi un ka tie
  tiek savākti efektīvi, iedarbīgi un
  savlaicīgi
  . Šajā nolūkā attiecībā uz Savienības naudas līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas pārskatu sniegšanas prasības.
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei uzticamu informāciju par to, cik kvalitatīvi ir izmantotie veikuma dati.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

12. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | no Savienības budžeta finansēto iekārtu klātbūtne un stāvoklis piecus gadus pēc tam, kad tās tika nodotas ekspluatācijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

no Savienības budžeta finansēto iekārtu klātbūtne un stāvoklis piecus gadus pēc tam, kad tās tika nodotas ekspluatācijā;

no Savienības budžeta finansēto iekārtu klātbūtne un stāvoklis piecus gadus pēc tam, kad tās tika nodotas ekspluatācijā;

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

12. pants – 4. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | informācija par muitas kontroles iekārtu uzturēšanas prasībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

informācija par muitas kontroles iekārtu uzturēšanas prasībām;

informācija par muitas kontroles iekārtu uzturēšanas prasībām;

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

12. pants – 4. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | informācija par iepirkuma procedūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cc)

(cc)

informācija par iepirkuma procedūru;

informācija par iepirkuma procedūru;

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

12. pants – 4. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cd) | izdevumu pamatojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cd)

(cd)

izdevumu pamatojums.

izdevumu pamatojums.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Novērtējumus
  veic laikus, lai
  to rezultātus varētu ņemt vērā
  lēmumu pieņemšanas procesā. | 1.   
  Saskaņā ar instrumentu finansēto un 6. pantā minēto instrumenta darbību izvērtējumos novērtē instrumenta sasniegtos rezultātu, ietekmei un lietderīgumu un tos
  veic laikus, lai
  nodrošinātu šo izvērtējumu efektīvu izmantošanu
  lēmumu pieņemšanas procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Novērtējumus
  veic laikus, lai
  to rezultātus varētu ņemt vērā
  lēmumu pieņemšanas procesā.

1.   
  Saskaņā ar instrumentu finansēto un 6. pantā minēto instrumenta darbību izvērtējumos novērtē instrumenta sasniegtos rezultātu, ietekmei un lietderīgumu un tos
  veic laikus, lai
  nodrošinātu šo izvērtējumu efektīvu izmantošanu
  lēmumu pieņemšanas procesā.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Instrumenta starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par instrumenta īstenošanu, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus pēc instrumenta īstenošanas sākuma. | 2.   Instrumenta starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par instrumenta īstenošanu, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc instrumenta īstenošanas sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Instrumenta starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par instrumenta īstenošanu, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus pēc instrumenta īstenošanas sākuma.

2.   Instrumenta starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par instrumenta īstenošanu, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc instrumenta īstenošanas sākuma.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

13. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Starpposma izvērtējumā izklāsta secinājumus, kas nepieciešami, lai pieņemtu lēmumu par turpmākajiem pasākumiem, kādi veicami saistībā ar Programmu pēc 2027. gada un ar tās mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Starpposma izvērtējumā izklāsta secinājumus, kas nepieciešami, lai pieņemtu lēmumu par turpmākajiem pasākumiem, kādi veicami saistībā ar Programmu pēc 2027. gada un ar tās mērķiem.

Starpposma izvērtējumā izklāsta secinājumus, kas nepieciešami, lai pieņemtu lēmumu par turpmākajiem pasākumiem, kādi veicami saistībā ar Programmu pēc 2027. gada un ar tās mērķiem.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Instrumenta īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic instrumenta galīgo izvērtēšanu. | 3.   Instrumenta īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  trīs
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic instrumenta galīgo izvērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Instrumenta īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic instrumenta galīgo izvērtēšanu.

3.   Instrumenta īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  trīs
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic instrumenta galīgo izvērtēšanu.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 4. punkts

13. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Izvērtējumu secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus. | 4.   Izvērtējumu secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus
  un informāciju par gūto pieredzi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Izvērtējumu secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.

4.   Izvērtējumu secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus
  un informāciju par gūto pieredzi
  .

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 4.a punkts (jauns)

13. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ikgadējos daļējos izvērtējumus Komisija iekļauj savā ziņojumā “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība – krāpšanas apkarošana”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Ikgadējos daļējos izvērtējumus Komisija iekļauj savā ziņojumā “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība – krāpšanas apkarošana”.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 3. punktā un 12. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. | 2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 3. punktā
  , 11. panta 2. punktā
  un 12. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 3. punktā un 12. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 3. punktā
  , 11. panta 2. punktā
  un 12. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 3. punktā un 12. panta 2. punktā minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums iegūst spēku nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai lēmumā norādītā vēlākā dienā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 3. punktā
  , 11. panta 2. punktā
  un 12. panta 2. punktā minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums iegūst spēku nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai lēmumā norādītā vēlākā dienā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 3. punktā un 12. panta 2. punktā minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums iegūst spēku nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai lēmumā norādītā vēlākā dienā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 3. punktā
  , 11. panta 2. punktā
  un 12. panta 2. punktā minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums iegūst spēku nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai lēmumā norādītā vēlākā dienā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 6. punkts

14. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu un 12. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu
  , 11. panta 2. punktu
  un 12. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu un 12. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar 6. panta 3. punktu
  , 11. panta 2. punktu
  un 12. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | svītrots |
| Komiteju procedūra | |
| 1.
     
  Komisijai palīdzību sniedz “Muitas programmu komiteja”, kas minēta Regulas (ES) [2018/XXX]

   (23)

  18. pantā. | |
| 2.
     
  Ja izmanto atsauci uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. | |
| |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15. pants

15. pants

svītrots

svītrots

Komiteju procedūra

Komiteju procedūra

1.
     
  Komisijai palīdzību sniedz “Muitas programmu komiteja”, kas minēta Regulas (ES) [2018/XXX]

   (23)

  18. pantā.

2.
     
  Ja izmanto atsauci uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  , tādējādi parādot Savienības pievienoto vērtību un palīdzot Komisijai tās īstenotajos datu vākšanas centienos, lai uzlabotu budžeta pārredzamību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  , tādējādi parādot Savienības pievienoto vērtību un palīdzot Komisijai tās īstenotajos datu vākšanas centienos, lai uzlabotu budžeta pārredzamību
  .

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saistībā ar instrumentu, tā pasākumiem un rezultātiem
  Komisija rīko informācijas un plašsaziņas pasākumus. Instrumentam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju
  ,
  ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3
  . pantā
  minētajiem mērķiem
  . | 2.   Saistībā ar instrumentu, tā pasākumiem un rezultātiem
  nolūkā nodrošināt pārredzamību, Komisija regulāri sniedz sabiedrībai informāciju par instrumentu, tā darbībām un rezultātiem
  ,
  cita starpā atsaucoties arī uz 11
  . pantā
  minētajām darba programmām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Saistībā ar instrumentu, tā pasākumiem un rezultātiem
  Komisija rīko informācijas un plašsaziņas pasākumus. Instrumentam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju
  ,
  ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3
  . pantā
  minētajiem mērķiem
  .

2.   Saistībā ar instrumentu, tā pasākumiem un rezultātiem
  nolūkā nodrošināt pārredzamību, Komisija regulāri sniedz sabiedrībai informāciju par instrumentu, tā darbībām un rezultātiem
  ,
  cita starpā atsaucoties arī uz 11
  . pantā
  minētajām darba programmām
  .

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 3. sleja – 1. rinda

1.

pielikums – 3. sleja – 1. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Konteineri, kravas automobiļi, dzelzceļa vagoni | Konteineri, kravas automobiļi, dzelzceļa vagoni
  un transportlīdzekļi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Konteineri, kravas automobiļi, dzelzceļa vagoni

Konteineri, kravas automobiļi, dzelzceļa vagoni
  un transportlīdzekļi

un transportlīdzekļi

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 3. sleja – 3.a rinda (jauna)

1.

pielikums – 3. sleja – 3.a rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Transportlīdzekļi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Transportlīdzekļi

Transportlīdzekļi

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums – 2. sleja – 5. rinda

1.

pielikums – 2. sleja – 5. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Rentgena
  kliedētā atstarojuma portālskeneris | Uz rentgenu balstīts
  kliedētā atstarojuma portālskeneris |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Rentgena
  kliedētā atstarojuma portālskeneris

Rentgena

Uz rentgenu balstīts
  kliedētā atstarojuma portālskeneris

Uz rentgenu balstīts

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 2. sleja – 6.a rinda (jauna)

2.

pielikums – 2. sleja – 6.a rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Milimetru viļņu drošības skeneris |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Milimetru viļņu drošības skeneris

Milimetru viļņu drošības skeneris

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 1.a punkts (jauns)

2.

pielikums – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Drošība un drošums









  a) | Muitas kontroles iekārtu drošības, tostarp kiberdrošības, standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Drošība un drošums

a)

a)

Muitas kontroles iekārtu drošības, tostarp kiberdrošības, standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

Muitas kontroles iekārtu drošības, tostarp kiberdrošības, standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

| b) | Muitas kontroles iekārtu drošuma standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās |
| --- | --- |

b)

b)

Muitas kontroles iekārtu drošuma standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

Muitas kontroles iekārtu drošuma standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pielikums – 1.b punkts (jauns)

2.

pielikums – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b | Veselība un vide









  a) | Muitas kontroles iekārtu veselības aizsardzības standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b

1.b

Veselība un vide

a)

a)

Muitas kontroles iekārtu veselības aizsardzības standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

Muitas kontroles iekārtu veselības aizsardzības standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

| b) | Muitas kontroles iekārtu vides aizsardzības standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās |
| --- | --- |

b)

b)

Muitas kontroles iekārtu vides aizsardzības standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

Muitas kontroles iekārtu vides aizsardzības standartu ievērošanas pakāpe visās robežšķērsošanas vietās

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2.a
  pielikums (jauns)

2.a

pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2.b
  pielikums (jauns)

2.b

pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0460/2018).

---

1

(2)  2016. gada ziņojuma par muitas savienības darbības rezultātiem pielikums, pieejams šeit: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_lv.

2

(2)  2016. gada ziņojuma par muitas savienības darbības rezultātiem pielikums, pieejams šeit: https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_lv.

2

(2a)  
  P8_TA(2018)0075: Nākamā DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada.

2a

P8_TA(2018)0075: Nākamā DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf un http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf un http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(6)  2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.).

6

(6)  2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.).

6

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

11

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

11

(12)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(23)  
  COM(2018)0442.

23

COM(2018)0442.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/256 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/256

---

P8_TA(2019)0002

Statusa nolīguma noslēgšana starp ES un Albāniju par darbībām, ko Albānijā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 411/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10302/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10302/2018),

| — | ņemot vērā projektu statusa nolīgumam starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (10290/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu statusa nolīgumam starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (10290/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0433/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0463/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Albānijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/257 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/257

---

P8_TA(2019)0003

Protokols ES un Kirgizstānas Partnerības un sadarbības nolīgumam (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 411/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12564/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12564/2017),

| — | ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12659/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12659/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0033/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0033/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0443/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0443/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kirgiztānas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/258 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/258

---

P8_TA(2019)0006

Bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošana kravu autopārvadājumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0282),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0172/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 6. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 6. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0193/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0193/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 129, 11.4.2018., 71. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 14. jūnijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2018)0264).

---

P8_TC1-COD(2017)0113

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/..., ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/1/EK (3) paredz tirgus minimālu atvēršanu bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanai kravu autopārvadājumiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/1/EK (3) paredz tirgus minimālu atvēršanu bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanai kravu autopārvadājumiem.

| (2) | Nomātu transportlīdzekļu izmantošana var samazināt izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, kuri veic kravas pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus, un vienlaikus palielināt to darbības elastību. Tas

  Nomātu transportlīdzekļu izmantošana
  var palīdzēt palielināt attiecīgo uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju. Turklāt nomātie transportlīdzekļi mēdz būt jaunāki nekā parkā vidēji, un tāpēc ir arī

  bieži vien tie var būt
  drošāki un mazāk piesārņo

  piesārņot
  vidi. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Nomātu transportlīdzekļu izmantošana var samazināt izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, kuri veic kravas pašpārvadājumus vai komercpārvadājumus, un vienlaikus palielināt to darbības elastību. Tas

  Nomātu transportlīdzekļu izmantošana
  var palīdzēt palielināt attiecīgo uzņēmumu efektivitāti un konkurētspēju. Turklāt nomātie transportlīdzekļi mēdz būt jaunāki nekā parkā vidēji, un tāpēc ir arī

  bieži vien tie var būt
  drošāki un mazāk piesārņo

  piesārņot
  vidi. [Gr. 1]

| (3) | Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm to uzņēmumiem
  , kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā,
  noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Direktīva 2006/1/EK neļauj uzņēmumiem pilnībā gūt labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana. Minētā direktīva atļauj dalībvalstīm to uzņēmumiem
  , kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā,
  noteikt ierobežojumus tādu nomātu transportlīdzekļu izmantošanai pašpārvadājumiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa ir vairāk nekā sešas tonnas. Turklāt dalībvalstīm nav pienākuma atļaut izmantot nomātu transportlīdzekli to attiecīgajās teritorijās, ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tiesību aktiem citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. [Gr. 2]

| (4) | Lai uzņēmumi varētu gūt lielāku labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana, tiem ir jābūt iespējai izmantot jebkurā dalībvalstī nomātus transportlīdzekļus, ne tikai tajā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. Tādā veidā tiem būtu vieglāk apmierināt īstermiņa, sezonas vai pagaidu pieprasījuma pieaugumu vai aizstāt bojātus transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(4)

Lai uzņēmumi varētu gūt lielāku labumu no priekšrocībām, ko sniedz nomātu transportlīdzekļu izmantošana, tiem ir jābūt iespējai izmantot jebkurā dalībvalstī nomātus transportlīdzekļus, ne tikai tajā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. Tādā veidā tiem būtu vieglāk apmierināt īstermiņa, sezonas vai pagaidu pieprasījuma pieaugumu vai aizstāt bojātus transportlīdzekļus.

| (4a) | Nevajadzētu ļaut dalībvalstīm ierobežot iespēju savā attiecīgajā teritorijā izmantot nomātu transportlīdzekli, ko nomā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā, ar nosacījumu, ka šis transportlīdzeklis ir reģistrēts un atbilst darbības standartiem un drošuma prasībām vai laists ekspluatācijā saskaņā ar jebkuras dalībvalsts tiesību aktiem un to ir atļāvusi ekspluatēt dalībvalsts, kurā atbildīgais uzņēmums veic uzņēmējdarbību. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Nevajadzētu ļaut dalībvalstīm ierobežot iespēju savā attiecīgajā teritorijā izmantot nomātu transportlīdzekli, ko nomā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā, ar nosacījumu, ka šis transportlīdzeklis ir reģistrēts un atbilst darbības standartiem un drošuma prasībām vai laists ekspluatācijā saskaņā ar jebkuras dalībvalsts tiesību aktiem un to ir atļāvusi ekspluatēt dalībvalsts, kurā atbildīgais uzņēmums veic uzņēmējdarbību. [Gr. 3]

| (5) | Autoceļu transporta nodokļu līmenis Savienībā joprojām ievērojami atšķiras. Tādēļ daži ierobežojumi, kas netieši ietekmē arī transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšanas brīvību, joprojām ir pamatoti ar mērķi novērst fiskālus traucējumus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai
  , ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus, to attiecīgajā teritorijā
  ierobežot laikposmu, kurā
  uzņēmējdarbību veicošais uzņēmums var izmantot nomātu
  transportlīdzekli, kas nomāts

  reģistrēts vai laists ekspluatācijā
  citā dalībvalstī. kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību, var izmantot to attiecīgajā teritorijā.

  Tām vajadzētu ļaut arī ierobežot šādu transportlīdzekļu skaitu, ko var nomāt uzņēmums, kas to teritorijā veic uzņēmējdarbību. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(5)

Autoceļu transporta nodokļu līmenis Savienībā joprojām ievērojami atšķiras. Tādēļ daži ierobežojumi, kas netieši ietekmē arī transportlīdzekļu nomas pakalpojumu sniegšanas brīvību, joprojām ir pamatoti ar mērķi novērst fiskālus traucējumus. Tādēļ dalībvalstīm būtu jābūt iespējai
  , ievērojot šajā direktīvā paredzētos nosacījumus, to attiecīgajā teritorijā
  ierobežot laikposmu, kurā
  uzņēmējdarbību veicošais uzņēmums var izmantot nomātu
  transportlīdzekli, kas nomāts

  reģistrēts vai laists ekspluatācijā
  citā dalībvalstī. kura nav tā, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību, var izmantot to attiecīgajā teritorijā.

  Tām vajadzētu ļaut arī ierobežot šādu transportlīdzekļu skaitu, ko var nomāt uzņēmums, kas to teritorijā veic uzņēmējdarbību. [Gr. 4]

| (5a) | Lai īstenotu šos pasākumus, informācija par nomātā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru būtu jāsniedz dalībvalstu elektroniskajos reģistros, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009
   (4)

  . Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas tiek informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI). [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Lai īstenotu šos pasākumus, informācija par nomātā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru būtu jāsniedz dalībvalstu elektroniskajos reģistros, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009
   (4)

  . Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas tiek informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI). [Gr. 5]

| (6) | Lai ļautu efektīvāk veikt pašpārvadājumus, vairs nebūtu jāļauj dalībvalstīm ierobežot iespēju izmantot izīrētus transportlīdzekļus šādām darbībām. |
| --- | --- |

(6)

Lai ļautu efektīvāk veikt pašpārvadājumus, vairs nebūtu jāļauj dalībvalstīm ierobežot iespēju izmantot izīrētus transportlīdzekļus šādām darbībām.

| (6a) | Lai saglabātu darbības standartus, izpildītu drošuma prasības un nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus transportlīdzekļu vadītājiem, ir svarīgi garantēt pārvadātājiem piekļuvi līdzekļiem un tieša atbalsta infrastruktūrai tajā valstī, kurā tie veic darbību. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6a)

Lai saglabātu darbības standartus, izpildītu drošuma prasības un nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus transportlīdzekļu vadītājiem, ir svarīgi garantēt pārvadātājiem piekļuvi līdzekļiem un tieša atbalsta infrastruktūrai tajā valstī, kurā tie veic darbību. [Gr. 6]

| (7) | Šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi Komisijai būtu jāuzrauga un jādokumentē ziņojumā. Visas turpmākas darbības

  ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas
  .
  Ziņojumā būtu pienācīgi jāņem vērā ietekme uz ceļu satiksmes drošību, nodokļu ieņēmumiem un vidi. Ziņojumā būtu arī jāizvērtē visi šīs direktīvas pārkāpumi, tostarp pārrobežu pārkāpumi. Visu turpmāko darbību nepieciešamība
  šajā jomā būtu jāizskata, ievērojot šā ziņojuma saturu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Šīs direktīvas īstenošanu un ietekmi Komisijai būtu jāuzrauga un jādokumentē ziņojumā. Visas turpmākas darbības

  ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs direktīvas transponēšanas
  .
  Ziņojumā būtu pienācīgi jāņem vērā ietekme uz ceļu satiksmes drošību, nodokļu ieņēmumiem un vidi. Ziņojumā būtu arī jāizvērtē visi šīs direktīvas pārkāpumi, tostarp pārrobežu pārkāpumi. Visu turpmāko darbību nepieciešamība
  šajā jomā būtu jāizskata, ievērojot šā ziņojuma saturu. [Gr. 7]

| (8) | Tā kā šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā autotransporta pārvadājumu pārrobežu raksturs un problēmas, ko šī direktīva tiecas risināt, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā direktīvā nosaka vienīgi to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ņemot vērā autotransporta pārvadājumu pārrobežu raksturs un problēmas, ko šī direktīva tiecas risināt, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā direktīvā nosaka vienīgi to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/1/EK, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2006/1/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2006/1/EK groza šādi:

| 1. | Direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu groza šādi:






  i) | ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  “Katra dalībvalsts atļauj savā teritorijā izmantot transportlīdzekļus, kurus nomā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā, ar noteikumu, ka:” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

1. punktu groza šādi:

i)

ievadteikumu aizstāj ar šādu:

“Katra dalībvalsts atļauj savā teritorijā izmantot transportlīdzekļus, kurus nomā uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību citas dalībvalsts teritorijā, ar noteikumu, ka:”

| ii) | tā a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem
  , tostarp darbības standartiem un drošuma prasībām
  ;”; [Gr. 8] |
| --- | --- | --- |

ii)

tā a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem
  , tostarp darbības standartiem un drošuma prasībām
  ;”; [Gr. 8]

| b) | iekļauj šādu 1.a punktu:



  “1.a   Ja transportlīdzeklis nav reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā veic uzņēmējdarbību uzņēmums, kurš nomā transportlīdzekli, dalībvalstis var savā attiecīgajā teritorijā ierobežot nomāta transportlīdzekļa izmantošanas laiku. Tomēr dalībvalstis šādos gadījumos atļauj to izmantot vismaz četrus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā.”
  [Gr. 9] |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu 1.a punktu:

“1.a   Ja transportlīdzeklis nav reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā veic uzņēmējdarbību uzņēmums, kurš nomā transportlīdzekli, dalībvalstis var savā attiecīgajā teritorijā ierobežot nomāta transportlīdzekļa izmantošanas laiku. Tomēr dalībvalstis šādos gadījumos atļauj to izmantot vismaz četrus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā.”
  [Gr. 9]

| 2. | Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu:


  “3. pants




  1.
     Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to uzņēmumi
  , kas
  to
  teritorijā veic uzņēmējdarbību,
  kravu pārvadāšanai pa autoceļiem nomātus transportlīdzekļus var izmantot ar tādiem pašiem noteikumiem kā tiem piederošos transportlīdzekļus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas 2. pantā izklāstītās prasības. [Gr. 10]





  1.a
     
  Ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, dalībvalsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību, var:










  a) | ierobežot laikposmu, kurā nomātu transportlīdzekli var izmantot tās attiecīgajā teritorijā, ja vien tā atļauj izmantot nomātu transportlīdzekli vismaz četrus secīgus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā; šādā gadījumā var paredzēt, ka nomas līgums nav ilgāks par dalībvalsts noteikto laikposmu; |
| --- | --- | --- |

2.

Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

1.
     Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to uzņēmumi
  , kas
  to
  teritorijā veic uzņēmējdarbību,
  kravu pārvadāšanai pa autoceļiem nomātus transportlīdzekļus var izmantot ar tādiem pašiem noteikumiem kā tiem piederošos transportlīdzekļus, ar nosacījumu, ka ir izpildītas 2. pantā izklāstītās prasības. [Gr. 10]

1.a
     
  Ja transportlīdzeklis ir reģistrēts vai laists ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, dalībvalsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību, var:

a)

ierobežot laikposmu, kurā nomātu transportlīdzekli var izmantot tās attiecīgajā teritorijā, ja vien tā atļauj izmantot nomātu transportlīdzekli vismaz četrus secīgus mēnešus jebkurā kalendārajā gadā; šādā gadījumā var paredzēt, ka nomas līgums nav ilgāks par dalībvalsts noteikto laikposmu;

| b) | ierobežot nomātu transportlīdzekļu skaitu, ko var izmantot jebkurš uzņēmums, ja vien tā atļauj izmantot vismaz tādu transportlīdzekļu skaitu, kas atbilst 25 % no kopējā kravas transportlīdzekļu parka, kurš pieder uzņēmumam tā gada 31. decembrī, kas ir pirms atļaujas pieprasījuma iesniegšanas; šādā gadījumā, ja uzņēmuma kopējais autoparks sastāv no vairāk kā viena un mazāk kā četriem transportlīdzekļiem, tam atļauj izmantot vismaz vienu šādu nomātu transportlīdzekli.” [Gr. 11] |
| --- | --- |

b)

ierobežot nomātu transportlīdzekļu skaitu, ko var izmantot jebkurš uzņēmums, ja vien tā atļauj izmantot vismaz tādu transportlīdzekļu skaitu, kas atbilst 25 % no kopējā kravas transportlīdzekļu parka, kurš pieder uzņēmumam tā gada 31. decembrī, kas ir pirms atļaujas pieprasījuma iesniegšanas; šādā gadījumā, ja uzņēmuma kopējais autoparks sastāv no vairāk kā viena un mazāk kā četriem transportlīdzekļiem, tam atļauj izmantot vismaz vienu šādu nomātu transportlīdzekli.” [Gr. 11]

1b.
     
  Dalībvalstis 1. punkta noteikumus var neattiecināt uz pašpārvadājumiem, ko veic ar transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilna masa pārsniedz 6 tonnas. [Gr. 28 un 34]

| 2.a | iekļauj šādu 3.a pantu:





  “3.a pants





  1.
     
  Informāciju par nomātu transportlīdzekļa reģistrācijas numuru ieraksta valsts elektroniskajā reģistrā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1071/2009

   (*1)

  16. pantā.






  2.
     
  Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas ir informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes.






  3.
     
  Administratīvajai sadarbībai saskaņā ar 2. punktu izmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012

   (*2)

  .





  (*1)  
  Atsaucoties uz Regulas (EK) Nr. 1071/2009 16. pantu, ņemot vērā reģistrējamās informācijas paplašināšanu, kā ierosinājusi Komisija.
  "


  (*2)  

  OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.” [Gr. 12]" |
| --- | --- |

2.a

2.a

iekļauj šādu 3.a pantu:

iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

1.
     
  Informāciju par nomātu transportlīdzekļa reģistrācijas numuru ieraksta valsts elektroniskajā reģistrā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1071/2009

   (*1)

  16. pantā.

2.
     
  Operatora uzņēmējdarbības dalībvalsts kompetentās iestādes, kas ir informētas par tāda transportlīdzekļa izmantošanu, kuru šis operators nomā un kurš ir reģistrēts vai nodots ekspluatācijā saskaņā ar citas dalībvalsts tiesību aktiem, informē par to šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes.

3.
     
  Administratīvajai sadarbībai saskaņā ar 2. punktu izmanto Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012

   (*2)

  .

(*1)  
  Atsaucoties uz Regulas (EK) Nr. 1071/2009 16. pantu, ņemot vērā reģistrējamās informācijas paplašināšanu, kā ierosinājusi Komisija.
  "

*1

Atsaucoties uz Regulas (EK) Nr. 1071/2009 16. pantu, ņemot vērā reģistrējamās informācijas paplašināšanu, kā ierosinājusi Komisija.

(*2)  

  OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.” [Gr. 12]"

*2

OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.”

| 3. | direktīvai pievieno šādu 5.a pantu:

  “5.a pants

  Līdz [PB: lūdzam ievietot datumu – 5

  [3
   gadi gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un rezultātiem. Ziņojumā iekļauj informāciju par tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums, kurš tos nomā, veic uzņēmējdarbību.
  Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz ceļu satiksmes drošību un nodokļu ieņēmumiem, tostarp fiskālajiem traucējumiem, un kabotāžas noteikumu izpildei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1072/2009

   (5). Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams ierosināt papildu pasākumus.”[Gr. 13]



  (5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobrīs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).
  " |
| --- | --- |

3.

direktīvai pievieno šādu 5.a pantu:

“5.a pants

Līdz [PB: lūdzam ievietot datumu – 5

  [3
   gadi gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas īstenošanu un rezultātiem. Ziņojumā iekļauj informāciju par tādu transportlīdzekļu izmantošanu, kas nomāti citā dalībvalstī, kura nav tā, kurā uzņēmums, kurš tos nomā, veic uzņēmējdarbību.
  Ziņojumā īpašu uzmanību pievērš ietekmei uz ceļu satiksmes drošību un nodokļu ieņēmumiem, tostarp fiskālajiem traucējumiem, un kabotāžas noteikumu izpildei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1072/2009

   (5). Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija novērtēs, vai ir nepieciešams ierosināt papildu pasākumus.”[Gr. 13]

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobrīs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).
  "

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobrīs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu

  līdz ... [20 mēneši pēc
  šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā [PB: lūdzam ievietot datumu – 18 mēneši pēc

  spēkā
  stāšanās spēkā]

  dienas] izpildītu šīs direktīvas prasības.
  Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. [Gr. 14]

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 129, 11.4.2018., 71. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīva 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (Kodificēta versija) (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

4

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/263 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/263

---

P8_TA(2019)0007

Preferenču pagaidu atcelšana konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp ES un konkrētām trešām valstīm ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un konkrētām trešām valstīm (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0206),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0158/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0330/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0330/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas izdevumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2018)0101

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 15. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/287.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGS PAZIŅOJUMS

Eiropas Parlaments un Komisija piekrīt, ka ir svarīga cieša sadarbība, īstenojot nolīgumus, kas uzskaitīti pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. februāra Regulai (ES) 2019/287 (1), ar ko īsteno aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un konkrētām trešām valstīm. Tāpēc tās ir vienojušās, ka, ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumu, lai uzsāktu izmeklēšanu par iespējamu aizsargpasākumu ieviešanu, Komisija rūpīgi izmeklēs, vai ir ievēroti regulā paredzētie nosacījumi ex-officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskatīs, ka šie nosacījumi nav izpildīti, tā iesniegs Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai ziņojumu, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu.

---

(1)  OV L 53, 22.2.2019., 1. lpp.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/265 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/265

---

P8_TA(2019)0008

Programmas “Muita” izveide sadarbībai muitas jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai muitas jomā izveido programmu “Muita” (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/35)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Programma “Muita 2020”, kas izveidota
  saskaņā
  ar Regulu (ES) Nr. 1294/2013 (18), un programmas priekšteces ir devušas būtisku ieguldījumu, lai atvieglotu un stiprinātu sadarbību muitas jomā.
  Muitas jomā
  daudzas darbības notiek pāri robežām, tajās ir iesaistītas un tās skar visas dalībvalstis, tāpēc dalībvalstis katra atsevišķi nespēj tās efektīvi un iedarbīgi īstenot. Savienības
  līmenī
  programma
  “Muita”
  , ko īsteno Komisija,
  minēto sadarbības pasākumu veidošanai dalībvalstīm nodrošina Savienības pamatregulējumu
  , kas ir
  izmaksu ziņā lietderīgāk,
  nekā katrai dalībvalstij veidot savu individuālu sadarbības satvaru
  uz divpusējiem
  vai
  daudzpusējiem pamatiem
  .
  Tāpēc
  ,
  lai aktivitātēm
  muitas
  sadarbības
  jomā
  nodrošinātais Savienības finansējums būtu nepārtraukts
  , ir lietderīgi
  šajā pašā
  jomā
  izveidot
  jaunu programmu — programmu “Muita”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Programma “Muita 2020”, kas izveidota
  saskaņā
  ar Regulu (ES) Nr. 1294/2013 (18), un programmas priekšteces ir devušas būtisku ieguldījumu, lai atvieglotu un stiprinātu sadarbību muitas jomā.
  Muitas jomā
  daudzas darbības notiek pāri robežām, tajās ir iesaistītas un tās skar visas dalībvalstis, tāpēc dalībvalstis katra atsevišķi nespēj tās efektīvi un iedarbīgi īstenot. Savienības
  līmenī
  programma
  “Muita”
  , ko īsteno Komisija,
  minēto sadarbības pasākumu veidošanai dalībvalstīm nodrošina Savienības pamatregulējumu
  , kas ir
  izmaksu ziņā lietderīgāk,
  nekā katrai dalībvalstij veidot savu individuālu sadarbības satvaru
  uz divpusējiem
  vai
  daudzpusējiem pamatiem
  .
  Tāpēc
  ,
  lai aktivitātēm
  muitas
  sadarbības
  jomā
  nodrošinātais Savienības finansējums būtu nepārtraukts
  , ir lietderīgi
  šajā pašā
  jomā
  izveidot
  jaunu programmu — programmu “Muita”.

| (1) | Programma “Muita 2020”, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1294/2013 (18), un programmas priekšteces ir devušas būtisku ieguldījumu, lai atvieglotu un stiprinātu sadarbību muitas jomā. Daudzas
  muitas
  darbības notiek pāri robežām, tajās ir iesaistītas un tās skar visas dalībvalstis, tāpēc dalībvalstis katra atsevišķi nespēj tās efektīvi un iedarbīgi īstenot. Savienības
  mēroga muitas
  programma, ko īsteno Komisija,
  nodrošina dalībvalstīm Savienības līmeņa satvaru šādu sadarbības pasākumu izstrādei
  , kas ir
  rentablāk
  nekā katrai dalībvalstij izveidot savu individuālu sadarbības satvaru
  divpusējā
  vai
  daudzpusējā līmenī
  .
  Muitas programmai ir arī ļoti svarīga loma Savienības un dalībvalstu finanšu interešu aizsardzībā, jo tā nodrošina muitas nodokļa efektīvu iekasēšanu un līdz ar to ir nozīmīgs Savienības un valstu budžetu ieņēmumu avots, arī veltot īpašu uzmanību IT spēju veidošanai un ciešākai sadarbībai muitas jomā. Turklāt saskaņota un standartizēta kontrole ir nepieciešama
  ,
  lai izsekotu nelikumīgas pārrobežu preču plūsmas un apkarotu krāpšanu. Tāpēc
  ir lietderīgi 
  — tostarp, lai palielinātu efektivitāti, — nodrošināt Savienības finansēšanas darbību nepārtrauktību muitas sadarbības
  jomā
  , izveidojot
  jaunu programmu
  šajā pašā jomā, proti,
  programmu “Muita”
  (turpmāk “Programma”)
  . |
| --- | --- |

(1)

Programma “Muita 2020”, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1294/2013 (18), un programmas priekšteces ir devušas būtisku ieguldījumu, lai atvieglotu un stiprinātu sadarbību muitas jomā. Daudzas
  muitas
  darbības notiek pāri robežām, tajās ir iesaistītas un tās skar visas dalībvalstis, tāpēc dalībvalstis katra atsevišķi nespēj tās efektīvi un iedarbīgi īstenot. Savienības
  mēroga muitas
  programma, ko īsteno Komisija,
  nodrošina dalībvalstīm Savienības līmeņa satvaru šādu sadarbības pasākumu izstrādei
  , kas ir
  rentablāk
  nekā katrai dalībvalstij izveidot savu individuālu sadarbības satvaru
  divpusējā
  vai
  daudzpusējā līmenī
  .
  Muitas programmai ir arī ļoti svarīga loma Savienības un dalībvalstu finanšu interešu aizsardzībā, jo tā nodrošina muitas nodokļa efektīvu iekasēšanu un līdz ar to ir nozīmīgs Savienības un valstu budžetu ieņēmumu avots, arī veltot īpašu uzmanību IT spēju veidošanai un ciešākai sadarbībai muitas jomā. Turklāt saskaņota un standartizēta kontrole ir nepieciešama
  ,
  lai izsekotu nelikumīgas pārrobežu preču plūsmas un apkarotu krāpšanu. Tāpēc
  ir lietderīgi 
  — tostarp, lai palielinātu efektivitāti, — nodrošināt Savienības finansēšanas darbību nepārtrauktību muitas sadarbības
  jomā
  , izveidojot
  jaunu programmu
  šajā pašā jomā, proti,
  programmu “Muita”
  (turpmāk “Programma”)
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Piecdesmit gadus dalībvalstu muitas dienestu īstenotā muitas savienība ir bijusi Savienības — viena no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem — stūrakmens. Muitas savienība ir būtisks piemērs veiksmīgai Savienības integrācijai un ir ļoti svarīga vienotā tirgus pareizai darbībai gan uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs. Eiropas Parlaments savā 2018. gada 14. martā pieņemtajā rezolūcijā par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada īpašas bažas paudis par krāpšanu muitas jomā. Savienība varēs kļūt spēcīgāka un izvirzīt vērienīgākus mērķus tikai tad, ja tai tiks nodrošināti lielāki finanšu līdzekļi, pastāvīgs atbalsts esošajām politikām un palielināti resursi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Piecdesmit gadus dalībvalstu muitas dienestu īstenotā muitas savienība ir bijusi Savienības — viena no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem — stūrakmens. Muitas savienība ir būtisks piemērs veiksmīgai Savienības integrācijai un ir ļoti svarīga vienotā tirgus pareizai darbībai gan uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs. Eiropas Parlaments savā 2018. gada 14. martā pieņemtajā rezolūcijā par nākamo DFS: Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada īpašas bažas paudis par krāpšanu muitas jomā. Savienība varēs kļūt spēcīgāka un izvirzīt vērienīgākus mērķus tikai tad, ja tai tiks nodrošināti lielāki finanšu līdzekļi, pastāvīgs atbalsts esošajām politikām un palielināti resursi.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Pēdējo
  piecdesmit
  gadu laikā muitas savienība ir būtiski attīstījusies, un muitas administrācijas tagad
  pie robežām sekmīgi pilda dažādus uzdevumus
  . Tās
  strādā saliedēti, lai atvieglotu
  tirdzniecību un
  mazinātu
  birokrātiju,
  iekasētu
  ieņēmumus valstu un Savienības
  budžetam
  un
  aizsargātu sabiedrību
  no terorisma draudiem, veselības, vides
  un
  citiem
  apdraudējuma
  . Jo īpaši
  kopš izveidota ES mēroga kopējā
  riska
  pārvaldības sistēma

   (19) un
  sākta
  lielu naudas summu
  pārvietošanas muitas kontrole
  , lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, cīņā pret terorismu
  un
  organizēto noziedzību
  muita stājusies pirmajās rindās
  . Ņemot vērā
  šīs
  plašās pilnvaras,
  muita
  tagad faktiski ir
  vadošā iestāde
  , kas veic preču kontroli pie Savienības ārējām robežām.
  Tādēļ būtu jāparedz, ka programma “Muita” aptver
  ne tikai
  sadarbību
  muitas jomā, bet
  atbalsta arī
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 3. pantā
  noteikto
  muitas
  dienestu
  uzdevumu
  kopumā
  , proti, Savienības starptautiskās tirdzniecības
  uzraudzību
  , iekšējā tirgus ārējo aspektu
  īstenošanu,
  kopējās tirdzniecības politikas un citu tādu Savienības kopējo politikas jomu
  īstenošanu
  , kuras ietekmē tirdzniecību, un piegādes ķēdes drošību. Tādējādi
  juridiskais pamats aptvers sadarbību
  muitas jomā (LESD 33. pants),
  iekšējo tirgu
  (LESD 114. pants) un tirdzniecības
  politiku
  (LESD 207. pants). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Pēdējo
  piecdesmit
  gadu laikā muitas savienība ir būtiski attīstījusies, un muitas administrācijas tagad
  pie robežām sekmīgi pilda dažādus uzdevumus
  . Tās
  strādā saliedēti, lai atvieglotu
  tirdzniecību un
  mazinātu
  birokrātiju,
  iekasētu
  ieņēmumus valstu un Savienības
  budžetam
  un
  aizsargātu sabiedrību
  no terorisma draudiem, veselības, vides
  un
  citiem
  apdraudējuma
  . Jo īpaši
  kopš izveidota ES mēroga kopējā
  riska
  pārvaldības sistēma

   (19) un
  sākta
  lielu naudas summu
  pārvietošanas muitas kontrole
  , lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, cīņā pret terorismu
  un
  organizēto noziedzību
  muita stājusies pirmajās rindās
  . Ņemot vērā
  šīs
  plašās pilnvaras,
  muita
  tagad faktiski ir
  vadošā iestāde
  , kas veic preču kontroli pie Savienības ārējām robežām.
  Tādēļ būtu jāparedz, ka programma “Muita” aptver
  ne tikai
  sadarbību
  muitas jomā, bet
  atbalsta arī
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 3. pantā
  noteikto
  muitas
  dienestu
  uzdevumu
  kopumā
  , proti, Savienības starptautiskās tirdzniecības
  uzraudzību
  , iekšējā tirgus ārējo aspektu
  īstenošanu,
  kopējās tirdzniecības politikas un citu tādu Savienības kopējo politikas jomu
  īstenošanu
  , kuras ietekmē tirdzniecību, un piegādes ķēdes drošību. Tādējādi
  juridiskais pamats aptvers sadarbību
  muitas jomā (LESD 33. pants),
  iekšējo tirgu
  (LESD 114. pants) un tirdzniecības
  politiku
  (LESD 207. pants).

| (2) | Pēdējo
  50
   gadu laikā muitas savienība ir būtiski attīstījusies, un muitas administrācijas tagad
  sekmīgi pilda plašu klāstu ar robežām saistītu uzdevumu
  .
  Strādājot kopā,
  tās
  cenšas atvieglot ētisku un godīgu
  tirdzniecību un
  mazināt
  birokrātiju,
  iekasēt
  ieņēmumus valstu un Savienības
  budžetiem
  un
  aizsargāt iedzīvotājus
  no terorisma draudiem, apdraudējuma veselībai
  un
  videi
  , kā arī
  citiem
  apdraudējumiem
  . Jo īpaši
  , ieviešot kopēju satvaru

   (19) riska
  pārvaldībai ES līmenī
  un
  kontrolējot
  lielu naudas summu
  plūsmas
  , lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu,
  muitas dienesti ir uzņēmušies vadošu lomu
  cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību
  un negodīgu konkurenci
  . Ņemot vērā
  muitas dienestu
  plašās pilnvaras,
  tie
  tagad faktiski ir
  svarīgākās iestādes
  , kas veic preču kontroli pie Savienības ārējām robežām.
  Ņemot vērā iepriekš minēto,
  programmai “Muita” būtu jāaptver ne tikai sadarbība muitas jomā, bet
  arī jānodrošina atbalsts plašākajam
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 3. pantā
  paredzētajam
  muitas
  jomas
  uzdevumu
  kopumam
  , proti, Savienības starptautiskās tirdzniecības
  uzraudzībai
  , iekšējā tirgus ārējo aspektu, kopējās tirdzniecības politikas un citu tādu Savienības kopējo politikas jomu
  īstenošanai
  , kuras ietekmē tirdzniecību un piegādes ķēdes drošību. Tādēļ
  šīs regulas juridiskajam pamatam būtu jāaptver sadarbība
  muitas jomā (LESD 33. pants),
  iekšējais tirgus
  (LESD 114. pants) un tirdzniecības
  politika
  (LESD 207. pants). |
| --- | --- |

(2)

Pēdējo
  50
   gadu laikā muitas savienība ir būtiski attīstījusies, un muitas administrācijas tagad
  sekmīgi pilda plašu klāstu ar robežām saistītu uzdevumu
  .
  Strādājot kopā,
  tās
  cenšas atvieglot ētisku un godīgu
  tirdzniecību un
  mazināt
  birokrātiju,
  iekasēt
  ieņēmumus valstu un Savienības
  budžetiem
  un
  aizsargāt iedzīvotājus
  no terorisma draudiem, apdraudējuma veselībai
  un
  videi
  , kā arī
  citiem
  apdraudējumiem
  . Jo īpaši
  , ieviešot kopēju satvaru

   (19) riska
  pārvaldībai ES līmenī
  un
  kontrolējot
  lielu naudas summu
  plūsmas
  , lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu,
  muitas dienesti ir uzņēmušies vadošu lomu
  cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību
  un negodīgu konkurenci
  . Ņemot vērā
  muitas dienestu
  plašās pilnvaras,
  tie
  tagad faktiski ir
  svarīgākās iestādes
  , kas veic preču kontroli pie Savienības ārējām robežām.
  Ņemot vērā iepriekš minēto,
  programmai “Muita” būtu jāaptver ne tikai sadarbība muitas jomā, bet
  arī jānodrošina atbalsts plašākajam
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 3. pantā
  paredzētajam
  muitas
  jomas
  uzdevumu
  kopumam
  , proti, Savienības starptautiskās tirdzniecības
  uzraudzībai
  , iekšējā tirgus ārējo aspektu, kopējās tirdzniecības politikas un citu tādu Savienības kopējo politikas jomu
  īstenošanai
  , kuras ietekmē tirdzniecību un piegādes ķēdes drošību. Tādēļ
  šīs regulas juridiskajam pamatam būtu jāaptver sadarbība
  muitas jomā (LESD 33. pants),
  iekšējais tirgus
  (LESD 114. pants) un tirdzniecības
  politika
  (LESD 207. pants).

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Programmai
  ,
  kura nodrošina
  satvaru darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus,
  būtu jāpalīdz aizsargāt
  Savienības un tās dalībvalstu finanšu un
  ekonomikas intereses
  ;
  aizsargāt
  Savienību
  pret negodīgu
  un
  nelikumīgu tirdzniecību
  , vienlaikus
  atbalstot
  likumīgu darījumdarbību
  ; nodrošināt
  Savienības un tās iedzīvotāju drošību un drošumu; un atvieglot likumīgu tirdzniecību, lai uzņēmumi un iedzīvotāji varētu gūt labumu no visām
  iekšējā
  tirgus un pasaules
  tirdzniecības iespējām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Programmai
  ,
  kura nodrošina
  satvaru darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus,
  būtu jāpalīdz aizsargāt
  Savienības un tās dalībvalstu finanšu un
  ekonomikas intereses
  ;
  aizsargāt
  Savienību
  pret negodīgu
  un
  nelikumīgu tirdzniecību
  , vienlaikus
  atbalstot
  likumīgu darījumdarbību
  ; nodrošināt
  Savienības un tās iedzīvotāju drošību un drošumu; un atvieglot likumīgu tirdzniecību, lai uzņēmumi un iedzīvotāji varētu gūt labumu no visām
  iekšējā
  tirgus un pasaules
  tirdzniecības iespējām
  .

| (3) | Programmai saskaņā ar vispārējiem mērķiem būtu jāpalīdz dalībvalstīm un Komisijai
  ,
  nodrošinot
  satvaru darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus,
  saistībā ar ilgtermiņa mērķi panākt to, ka visas muitas iestādes Savienībā strādā kopā pēc iespējas ciešāk;
  jāveicina Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzību;
  jāaizsargā
  Savienība
  no negodīgas
  un
  nelikumīgas tirdzniecības prakses
  , vienlaikus
  veicinot
  likumīgu darījumdarbību
  , garantējot
  Savienības un tās iedzīvotāju drošību un drošumu
  un tādējādi uzlabojot patērētāju aizsardzību
  ; un
  jāatvieglo likumīga tirdzniecība
  , lai uzņēmumi un iedzīvotāji varētu gūt labumu no visām iespējām, ko sniedz iekšējais tirgus un pasaules tirdzniecība. |
| --- | --- |

(3)

Programmai saskaņā ar vispārējiem mērķiem būtu jāpalīdz dalībvalstīm un Komisijai
  ,
  nodrošinot
  satvaru darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt muitas savienību un muitas dienestus,
  saistībā ar ilgtermiņa mērķi panākt to, ka visas muitas iestādes Savienībā strādā kopā pēc iespējas ciešāk;
  jāveicina Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzību;
  jāaizsargā
  Savienība
  no negodīgas
  un
  nelikumīgas tirdzniecības prakses
  , vienlaikus
  veicinot
  likumīgu darījumdarbību
  , garantējot
  Savienības un tās iedzīvotāju drošību un drošumu
  un tādējādi uzlabojot patērētāju aizsardzību
  ; un
  jāatvieglo likumīga tirdzniecība
  , lai uzņēmumi un iedzīvotāji varētu gūt labumu no visām iespējām, ko sniedz iekšējais tirgus un pasaules tirdzniecība.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Tā kā ir kļuvis skaidrs, ka dažas no Savienības Muitas kodeksa 278. pantā minētajām sistēmām līdz 2020. gada 31. decembrim būs iespējams nodot ekspluatācijā tikai daļēji — kas nozīmē to, ka neelektroniskas sistēmas tiks izmantotas arī pēc minētā datuma, — un tā kā, neveicot tiesību aktu grozījumus minētā termiņa pagarināšanai, uzņēmumi un muitas dienesti nevarēs pildīt savus uzdevumus un juridiskās saistības attiecībā uz muitas operācijām, vienam no galvenajiem Programmas konkrētajiem mērķiem vajadzētu būt palīdzēšanai dalībvalstīm un Komisijai izveidot šādu elektronisku sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Tā kā ir kļuvis skaidrs, ka dažas no Savienības Muitas kodeksa 278. pantā minētajām sistēmām līdz 2020. gada 31. decembrim būs iespējams nodot ekspluatācijā tikai daļēji — kas nozīmē to, ka neelektroniskas sistēmas tiks izmantotas arī pēc minētā datuma, — un tā kā, neveicot tiesību aktu grozījumus minētā termiņa pagarināšanai, uzņēmumi un muitas dienesti nevarēs pildīt savus uzdevumus un juridiskās saistības attiecībā uz muitas operācijām, vienam no galvenajiem Programmas konkrētajiem mērķiem vajadzētu būt palīdzēšanai dalībvalstīm un Komisijai izveidot šādu elektronisku sistēmu.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | Muitas pārvaldība un kontrole ir dinamiska politikas joma, kas saskaras ar jauniem sarežģītiem uzdevumiem, kurus rada pastāvīgi mainīgie globālie darījumdarbības modeļi un piegādes ķēdes, kā arī mainīgie patēriņa modeļi un digitalizācija, piemēram, e-komercija, tostarp lietu internets, datu analīze, mākslīgais intelekts un blokķēdes tehnoloģija. Tādēļ Programmai būtu jāatbalsta muitas pārvaldība šādās situācijās un jādara iespējama inovatīvu risinājumu izmantošana. Šādi sarežģīti uzdevumi vēl vairāk uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību starp muitas dienestiem un vienādi interpretēt un īstenot muitas jomas tiesību aktus. Laikā, kad publiskās finanses ir pakļautas spiedienam, pasaules tirdzniecības apjoms palielinās un krāpšana un kontrabanda rada aizvien lielākas bažas, Programmai būtu jāpalīdz risināt minētās problēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3b)

Muitas pārvaldība un kontrole ir dinamiska politikas joma, kas saskaras ar jauniem sarežģītiem uzdevumiem, kurus rada pastāvīgi mainīgie globālie darījumdarbības modeļi un piegādes ķēdes, kā arī mainīgie patēriņa modeļi un digitalizācija, piemēram, e-komercija, tostarp lietu internets, datu analīze, mākslīgais intelekts un blokķēdes tehnoloģija. Tādēļ Programmai būtu jāatbalsta muitas pārvaldība šādās situācijās un jādara iespējama inovatīvu risinājumu izmantošana. Šādi sarežģīti uzdevumi vēl vairāk uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību starp muitas dienestiem un vienādi interpretēt un īstenot muitas jomas tiesību aktus. Laikā, kad publiskās finanses ir pakļautas spiedienam, pasaules tirdzniecības apjoms palielinās un krāpšana un kontrabanda rada aizvien lielākas bažas, Programmai būtu jāpalīdz risināt minētās problēmas.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3c) | Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti un izvairītos no pārklāšanās, Komisijai Programmas īstenošana būtu jākoordinē ar saistītajām Savienības programmām un fondiem. Tas jo īpaši attiecas uz Fiscalis programmu, ES Krāpšanas apkarošanas programmu un Vienotā tirgus programmu, kā arī uz Iekšējās drošības fondu, Integrētas robežu pārvaldības fondu, Reformu atbalsta programmu, programmu “Digitālā Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un Padomes lēmumu par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kā arī īstenošanas regulām un pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3c)

Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti un izvairītos no pārklāšanās, Komisijai Programmas īstenošana būtu jākoordinē ar saistītajām Savienības programmām un fondiem. Tas jo īpaši attiecas uz Fiscalis programmu, ES Krāpšanas apkarošanas programmu un Vienotā tirgus programmu, kā arī uz Iekšējās drošības fondu, Integrētas robežu pārvaldības fondu, Reformu atbalsta programmu, programmu “Digitālā Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un Padomes lēmumu par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kā arī īstenošanas regulām un pasākumiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

3.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3d) | Attiecībā uz iespējamo Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības Programmai paredzētajā finansējumā nav ņemtas vērā izstāšanās līguma parakstīšanas radītās izmaksas un iespējamās turpmākās attiecības starp Apvienoto Karalisti un Savienību. Minētā līguma parakstīšana, Apvienotās Karalistes izstāšanās no visām pastāvošajām muitas sistēmām un sadarbības un tas, ka spēku zaudēs tās juridiskās saistības šajā jomā, varētu radīt papildu izmaksas, ko šīs Programmas izstrādes brīdī nebija iespējams precīzi aplēst. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja atstāt rezervē pietiekamus līdzekļus, lai sagatavotos šo potenciālo izmaksu segšanai. Tomēr šīs izmaksas nevajadzētu segt no Programmai atvēlētā finansējuma, jo ar Programmā paredzēto budžetu pietiks tikai to izmaksu segšanai, kuras bija iespējams reāli paredzēt Programmas izstrādes laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3d)

Attiecībā uz iespējamo Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības Programmai paredzētajā finansējumā nav ņemtas vērā izstāšanās līguma parakstīšanas radītās izmaksas un iespējamās turpmākās attiecības starp Apvienoto Karalisti un Savienību. Minētā līguma parakstīšana, Apvienotās Karalistes izstāšanās no visām pastāvošajām muitas sistēmām un sadarbības un tas, ka spēku zaudēs tās juridiskās saistības šajā jomā, varētu radīt papildu izmaksas, ko šīs Programmas izstrādes brīdī nebija iespējams precīzi aplēst. Tādēļ Komisijai būtu jāapsver iespēja atstāt rezervē pietiekamus līdzekļus, lai sagatavotos šo potenciālo izmaksu segšanai. Tomēr šīs izmaksas nevajadzētu segt no Programmai atvēlētā finansējuma, jo ar Programmā paredzēto budžetu pietiks tikai to izmaksu segšanai, kuras bija iespējams reāli paredzēt Programmas izstrādes laikā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai atbalstītu trešo valstu pievienošanās un asociācijas procesu, dalībai Programmā vajadzētu būt pieejamai valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kā arī potenciālajiem kandidātiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm, ja ir izpildīti
  konkrēti
  nosacījumi. Tajā var piedalīties trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību Savienības
  programmās
  paredzēti
  konkrētajos
  nolīgumos starp Savienību un
  minētajām
  valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai atbalstītu trešo valstu pievienošanās un asociācijas procesu, dalībai Programmā vajadzētu būt pieejamai valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kā arī potenciālajiem kandidātiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm, ja ir izpildīti
  konkrēti
  nosacījumi. Tajā var piedalīties trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību Savienības
  programmās
  paredzēti
  konkrētajos
  nolīgumos starp Savienību un
  minētajām
  valstīm.

| (5) | Lai atbalstītu trešo valstu pievienošanās un asociācijas procesu, dalībai Programmā vajadzētu būt pieejamai valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kā arī potenciālajiem kandidātiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm, ja ir izpildīti
  visi
  nosacījumi. Tajā var piedalīties arī trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību jebkurā Savienības programmā paredzēti konkrētos nolīgumos starp Savienību un
  attiecīgajām
  valstīm
  , ja šāda dalība ir Savienības interesēs un ja tai ir labvēlīga ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus negatīvi neietekmējot patērētāju aizsardzību
  . |
| --- | --- |

(5)

Lai atbalstītu trešo valstu pievienošanās un asociācijas procesu, dalībai Programmā vajadzētu būt pieejamai valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kā arī potenciālajiem kandidātiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm, ja ir izpildīti
  visi
  nosacījumi. Tajā var piedalīties arī trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību jebkurā Savienības programmā paredzēti konkrētos nolīgumos starp Savienību un
  attiecīgajām
  valstīm
  , ja šāda dalība ir Savienības interesēs un ja tai ir labvēlīga ietekme uz iekšējo tirgu, vienlaikus negatīvi neietekmējot patērētāju aizsardzību
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Uz šo programmu attiecas
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula
  (ES, Euratom) [2018/
  XXX]
  (“Finanšu regula”) (21).
  Tā
  paredz noteikumus
  par
  Savienības budžeta
  izpildi
  , ieskaitot noteikumus par dotācijām, godalgām, publisko iepirkumu un ārējo ekspertu atlīdzināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Uz šo programmu attiecas
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula
  (ES, Euratom) [2018/
  XXX]
  (“Finanšu regula”) (21).
  Tā
  paredz noteikumus
  par
  Savienības budžeta
  izpildi
  , ieskaitot noteikumus par dotācijām, godalgām, publisko iepirkumu un ārējo ekspertu atlīdzināšanu.

| (6) | Programmai būtu jāietilpst
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas
  (ES, Euratom) 2018/
  1046

   (21) (
  turpmāk
  “Finanšu regula”)
  darbības jomā
  .
  Finanšu regula
  paredz noteikumus Savienības budžeta
  izpildei
  , ieskaitot noteikumus par dotācijām, godalgām, publisko iepirkumu un ārējo ekspertu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(6)

Programmai būtu jāietilpst
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas
  (ES, Euratom) 2018/
  1046

   (21) (
  turpmāk
  “Finanšu regula”)
  darbības jomā
  .
  Finanšu regula
  paredz noteikumus Savienības budžeta
  izpildei
  , ieskaitot noteikumus par dotācijām, godalgām, publisko iepirkumu un ārējo ekspertu atlīdzināšanu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Atzīts
  ,
  ka programmā
  “Muita 2020”
  piemērojamās darbības bijušas
  adekvātas,
  un tāpēc tās
  būtu
  jāsaglabā
  . Lai programmas izpilde būtu vienkāršāka un elastīgāka un tādējādi tās mērķi tiktu labāk izpildīti, darbības būtu jādefinē tikai vispārīgās kategorijās, sniedzot sarakstu ar konkrēto darbību piemēriem. Būtu vajadzīgs, ka ar sadarbību un spēju veidošanu programma
  “Muita”
  arī veicina un atbalsta inovācijas ieviešanu un likšanu lietā, lai vēl vairāk uzlabotu spēju ievērot muitas pamatprioritātes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Atzīts
  ,
  ka programmā
  “Muita 2020”
  piemērojamās darbības bijušas
  adekvātas,
  un tāpēc tās
  būtu
  jāsaglabā
  . Lai programmas izpilde būtu vienkāršāka un elastīgāka un tādējādi tās mērķi tiktu labāk izpildīti, darbības būtu jādefinē tikai vispārīgās kategorijās, sniedzot sarakstu ar konkrēto darbību piemēriem. Būtu vajadzīgs, ka ar sadarbību un spēju veidošanu programma
  “Muita”
  arī veicina un atbalsta inovācijas ieviešanu un likšanu lietā, lai vēl vairāk uzlabotu spēju ievērot muitas pamatprioritātes.

| (7) | Tādēļ būtu jāsaglabā tās darbības
  ,
  kas tiek piemērotas programmas
  “Muita 2020”
  ietvaros un kas ir izrādījušās
  adekvātas,
  savukārt citas darbības — kas izrādījušās neadekvātas —
  būtu
  jāizbeidz
  . Lai programmas izpilde būtu vienkāršāka un elastīgāka un tādējādi tās mērķi tiktu labāk izpildīti, darbības būtu jādefinē tikai vispārīgās kategorijās, sniedzot sarakstu ar konkrēto darbību piemēriem. Būtu vajadzīgs, ka ar sadarbību un spēju veidošanu Programma arī veicina un atbalsta inovācijas ieviešanu un likšanu lietā, lai vēl vairāk uzlabotu spēju ievērot muitas pamatprioritātes. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāsaglabā tās darbības
  ,
  kas tiek piemērotas programmas
  “Muita 2020”
  ietvaros un kas ir izrādījušās
  adekvātas,
  savukārt citas darbības — kas izrādījušās neadekvātas —
  būtu
  jāizbeidz
  . Lai programmas izpilde būtu vienkāršāka un elastīgāka un tādējādi tās mērķi tiktu labāk izpildīti, darbības būtu jādefinē tikai vispārīgās kategorijās, sniedzot sarakstu ar konkrēto darbību piemēriem. Būtu vajadzīgs, ka ar sadarbību un spēju veidošanu Programma arī veicina un atbalsta inovācijas ieviešanu un likšanu lietā, lai vēl vairāk uzlabotu spēju ievērot muitas pamatprioritātes.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Ar Regulu [2018/XXX] izveido muitas kontroles iekārtu instrumentu (“CCE instruments”) (22), kas ir viens no Integrētās robežu pārvaldības fonda instrumentiem. Lai saglabātu visu sadarbības darbību, kas saistītas ar muitas un muitas kontroles iekārtām, atbilstību un horizontālo koordināciju, ir lietderīgi tās visas īstenot ar vienu tiesību aktu un noteikumu kopumu, proti, šo regulu. Tādēļ būtu jānosaka, ka CCE instruments atbalsta tikai attiecināmo iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, savukārt programma “Muita” atbalsta visas pārējās saistītās darbības, piemēram, sadarbības darbības iekārtu vajadzību novērtēšanai vai attiecīgā gadījumā apmācība darbam ar iegādātajām iekārtām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Ar Regulu [2018/XXX] izveido muitas kontroles iekārtu instrumentu (“CCE instruments”) (22), kas ir viens no Integrētās robežu pārvaldības fonda instrumentiem. Lai saglabātu visu sadarbības darbību, kas saistītas ar muitas un muitas kontroles iekārtām, atbilstību un horizontālo koordināciju, ir lietderīgi tās visas īstenot ar vienu tiesību aktu un noteikumu kopumu, proti, šo regulu. Tādēļ būtu jānosaka, ka CCE instruments atbalsta tikai attiecināmo iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, savukārt programma “Muita” atbalsta visas pārējās saistītās darbības, piemēram, sadarbības darbības iekārtu vajadzību novērtēšanai vai attiecīgā gadījumā apmācība darbam ar iegādātajām iekārtām.

| (8) | Ar Regulu [2018/XXX] izveido muitas kontroles iekārtu instrumentu (“CCE instruments”) (22), kas ir viens no Integrētās robežu pārvaldības fonda instrumentiem. Lai saglabātu visu sadarbības darbību, kas saistītas ar muitas un muitas kontroles iekārtām, atbilstību un horizontālo koordināciju, ir lietderīgi tās visas īstenot ar vienu tiesību aktu un noteikumu kopumu, proti
  ar
  šo regulu. Tādēļ būtu jānosaka, ka CCE instruments atbalsta tikai attiecināmo iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, savukārt programma “Muita” atbalsta visas pārējās saistītās darbības, piemēram, sadarbības darbības iekārtu vajadzību novērtēšanai vai attiecīgā gadījumā apmācība darbam ar iegādātajām iekārtām. |
| --- | --- |

(8)

Ar Regulu [2018/XXX] izveido muitas kontroles iekārtu instrumentu (“CCE instruments”) (22), kas ir viens no Integrētās robežu pārvaldības fonda instrumentiem. Lai saglabātu visu sadarbības darbību, kas saistītas ar muitas un muitas kontroles iekārtām, atbilstību un horizontālo koordināciju, ir lietderīgi tās visas īstenot ar vienu tiesību aktu un noteikumu kopumu, proti
  ar
  šo regulu. Tādēļ būtu jānosaka, ka CCE instruments atbalsta tikai attiecināmo iekārtu iegādi, uzturēšanu un atjaunināšanu, savukārt programma “Muita” atbalsta visas pārējās saistītās darbības, piemēram, sadarbības darbības iekārtu vajadzību novērtēšanai vai attiecīgā gadījumā apmācība darbam ar iegādātajām iekārtām.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Ņemot vērā globalizācijas nozīmi, būtu jānosaka, ka programma arī turpmāk
  nodrošina
  iespēju iesaistīt ārējos ekspertus Finanšu regulas 238. panta nozīmē. Būtu jānosaka, ka minētie ārējie eksperti ir galvenokārt valdības iestāžu pārstāvji, arī no trešajām valstīm, kas nav asociētās valstis, kā arī starptautisko organizāciju, uzņēmēju vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Ņemot vērā globalizācijas nozīmi, būtu jānosaka, ka programma arī turpmāk
  nodrošina
  iespēju iesaistīt ārējos ekspertus Finanšu regulas 238. panta nozīmē. Būtu jānosaka, ka minētie ārējie eksperti ir galvenokārt valdības iestāžu pārstāvji, arī no trešajām valstīm, kas nav asociētās valstis, kā arī starptautisko organizāciju, uzņēmēju vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.

| (10) | Ņemot vērā globalizācijas nozīmi, būtu jānosaka, ka Programma arī turpmāk
  paredz
  iespēju iesaistīt ārējos ekspertus Finanšu regulas 238. panta nozīmē. Būtu jānosaka, ka minētie ārējie eksperti ir galvenokārt valdības iestāžu pārstāvji, arī no trešajām valstīm, kas nav asociētās valstis, kā arī
  akadēmisko aprindu pārstāvji un
  starptautisko organizāciju, uzņēmēju vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā globalizācijas nozīmi, būtu jānosaka, ka Programma arī turpmāk
  paredz
  iespēju iesaistīt ārējos ekspertus Finanšu regulas 238. panta nozīmē. Būtu jānosaka, ka minētie ārējie eksperti ir galvenokārt valdības iestāžu pārstāvji, arī no trešajām valstīm, kas nav asociētās valstis, kā arī
  akadēmisko aprindu pārstāvji un
  starptautisko organizāciju, uzņēmēju vai pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Saskaņā ar Komisijas apņēmību, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “Par ES budžeta pārskatīšanu” (7), saskaņot un vienkāršot finansēšanas programmas, resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, ja ar pasākumiem saskaņā ar Programmu iecerēts sasniegt mērķus, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas instrumentiem, tomēr vienlaikus novēršot divkāršu finansēšanu. Būtu jānodrošina, ka Programmas darbībās Savienības resursi muitas savienības un muitas dienestu atbalstam tiek izmantoti atbilstīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Saskaņā ar Komisijas apņēmību, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “Par ES budžeta pārskatīšanu” (7), saskaņot un vienkāršot finansēšanas programmas, resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, ja ar pasākumiem saskaņā ar Programmu iecerēts sasniegt mērķus, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas instrumentiem, tomēr vienlaikus novēršot divkāršu finansēšanu. Būtu jānodrošina, ka Programmas darbībās Savienības resursi muitas savienības un muitas dienestu atbalstam tiek izmantoti atbilstīgi.

| (11) | Saskaņā ar Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” (7) pausto apņemšanos nodrošināt finansēšanas programmu saskaņotību un vienkāršošanu resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, ja ar Programmas ietvaros veicamajām darbībām paredzēts īstenot mērķus, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas instrumentiem,
  ņemot vērā to, ka Programmai piešķirtā summa tika aprēķināta, neņemot vērā neparedzētu izdevumu iespējamību, un
  vienlaikus novēršot divkāršu finansēšanu. Būtu jānodrošina, ka Programmas darbībās Savienības resursi muitas savienības un muitas dienestu atbalstam tiek izmantoti atbilstīgi. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Komisijas 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” (7) pausto apņemšanos nodrošināt finansēšanas programmu saskaņotību un vienkāršošanu resursi būtu jāizmanto kopīgi ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, ja ar Programmas ietvaros veicamajām darbībām paredzēts īstenot mērķus, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas instrumentiem,
  ņemot vērā to, ka Programmai piešķirtā summa tika aprēķināta, neņemot vērā neparedzētu izdevumu iespējamību, un
  vienlaikus novēršot divkāršu finansēšanu. Būtu jānodrošina, ka Programmas darbībās Savienības resursi muitas savienības un muitas dienestu atbalstam tiek izmantoti atbilstīgi.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Tādas programmatūras iegādei, kura ir nepieciešama, lai veiktu stingru robežkontroli, vajadzētu būt iespējai tikt finansētai Programmas ietvaros. Turklāt, lai atvieglotu datu apmaiņu, būtu jāveicina tādas programmatūras iegāde, kuru var izmantot visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Tādas programmatūras iegādei, kura ir nepieciešama, lai veiktu stingru robežkontroli, vajadzētu būt iespējai tikt finansētai Programmas ietvaros. Turklāt, lai atvieglotu datu apmaiņu, būtu jāveicina tādas programmatūras iegāde, kuru var izmantot visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lielākā
  programmas budžeta daļa tiks atvēlēta informācijas tehnoloģiju (IT) spēju veidošanas darbībām. Būtu jāizstrādā īpaši noteikumi attiecīgi par Eiropas elektronisko sistēmu kopīgajiem un valsts komponentiem. Turklāt būtu skaidri jādefinē darbību piemērošanas joma un Komisijas un dalībvalstu pienākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lielākā
  programmas budžeta daļa tiks atvēlēta informācijas tehnoloģiju (IT) spēju veidošanas darbībām. Būtu jāizstrādā īpaši noteikumi attiecīgi par Eiropas elektronisko sistēmu kopīgajiem un valsts komponentiem. Turklāt būtu skaidri jādefinē darbību piemērošanas joma un Komisijas un dalībvalstu pienākumi.

| (12) | Lielāka
  programmas budžeta daļa tiks atvēlēta informācijas tehnoloģiju (IT) spēju veidošanas darbībām. Būtu jāizstrādā īpaši noteikumi attiecīgi par Eiropas elektronisko sistēmu kopīgajiem un valsts komponentiem. Turklāt būtu skaidri jādefinē darbību piemērošanas joma un Komisijas un dalībvalstu pienākumi.
  Lai nodrošinātu IT spēju veidošanas darbību saskaņotību un koordināciju, Programmā būtu jāparedz tas, ka Komisija izstrādā un atjaunina stratēģisku daudzgadu muitas plānu (“MASP-C”) nolūkā izveidot elektronisku vidi, kas nodrošina Savienības muitas sistēmu saskaņotību un savietojamību. |
| --- | --- |

(12)

Lielāka
  programmas budžeta daļa tiks atvēlēta informācijas tehnoloģiju (IT) spēju veidošanas darbībām. Būtu jāizstrādā īpaši noteikumi attiecīgi par Eiropas elektronisko sistēmu kopīgajiem un valsts komponentiem. Turklāt būtu skaidri jādefinē darbību piemērošanas joma un Komisijas un dalībvalstu pienākumi.
  Lai nodrošinātu IT spēju veidošanas darbību saskaņotību un koordināciju, Programmā būtu jāparedz tas, ka Komisija izstrādā un atjaunina stratēģisku daudzgadu muitas plānu (“MASP-C”) nolūkā izveidot elektronisku vidi, kas nodrošina Savienības muitas sistēmu saskaņotību un savietojamību.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Saskaņā ar konstatējumiem, kas iekļauti divos īpašajos ziņojumos, kurus muitas jomā nesen pieņēmusi Eiropas Revīzijas palāta, proti, 2017. gada 5. decembra īpašajā ziņojumā Nr. 19/2017 “Ievešanas procedūras: trūkumi tiesiskajā regulējumā un neefektīva īstenošana ietekmē ES finanšu intereses” un 2018. gada 10. oktobra īpašajā ziņojumā Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana”, darbībām, kas programmas “Muita” ietvaros tiek veiktas attiecībā uz sadarbību muitas jomā, vajadzētu būt vērstām uz paziņoto trūkumu novēršanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Saskaņā ar konstatējumiem, kas iekļauti divos īpašajos ziņojumos, kurus muitas jomā nesen pieņēmusi Eiropas Revīzijas palāta, proti, 2017. gada 5. decembra īpašajā ziņojumā Nr. 19/2017 “Ievešanas procedūras: trūkumi tiesiskajā regulējumā un neefektīva īstenošana ietekmē ES finanšu intereses” un 2018. gada 10. oktobra īpašajā ziņojumā Nr. 26/2018 “Kāpēc vairākkārt kavējās muitas IT sistēmu ieviešana”, darbībām, kas programmas “Muita” ietvaros tiek veiktas attiecībā uz sadarbību muitas jomā, vajadzētu būt vērstām uz paziņoto trūkumu novēršanu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b) | Eiropas Parlaments 2018. gada 4. oktobrī pieņēma rezolūciju par muitas krāpšanas apkarošanu un ES pašu resursu aizsardzību. Rezolūcijā iekļautie secinājumi būtu jāņem vērā, kad tiks veiktas Programmas ietvaros īstenojamās darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14b)

Eiropas Parlaments 2018. gada 4. oktobrī pieņēma rezolūciju par muitas krāpšanas apkarošanu un ES pašu resursu aizsardzību. Rezolūcijā iekļautie secinājumi būtu jāņem vērā, kad tiks veiktas Programmas ietvaros īstenojamās darbības.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Te būtu jāņem vērā vienreizējo maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Te būtu jāņem vērā vienreizējo maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punktu.

| (20) | Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt
  vislabākos
  rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Te būtu jāņem vērā vienreizējo maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt
  vislabākos
  rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Te būtu jāņem vērā vienreizējo maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Programmas vispārīgais mērķis ir atbalstīt
  muitas
  savienību un muitas dienestus
  , lai aizsargātu
  Savienības
  un
  tās dalībvalstu finanšu
  un
  ekonomikas intereses, nodrošinātu drošību
  un
  drošumu Savienībā un aizsargātu
  Savienību
  pret negodīgu
  un
  nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus atvieglojot likumīgu darījumdarbību
  . | 1.   
  Lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi, proti, panākt to, ka visi
  muitas
  dienesti Savienībā strādā kopā pēc iespējas ciešāk, lai garantētu dalībvalstu drošību un drošumu
  , lai aizsargātu
  Savienību pret krāpšanu
  un
  negodīgu un nelikumīgu komercpraksi
  un
  vienlaikus veicinātu likumīgu uzņēmējdarbību
  un
  augstu patērētāju aizsardzības līmeni, Programmas vispārējais mērķis ir atbalstīt muitas
  savienību
  un muitas dienestus Savienības
  un
  tās dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsargāšanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Programmas vispārīgais mērķis ir atbalstīt
  muitas
  savienību un muitas dienestus
  , lai aizsargātu
  Savienības
  un
  tās dalībvalstu finanšu
  un
  ekonomikas intereses, nodrošinātu drošību
  un
  drošumu Savienībā un aizsargātu
  Savienību
  pret negodīgu
  un
  nelikumīgu tirdzniecību, vienlaikus atvieglojot likumīgu darījumdarbību
  .

1.   
  Lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi, proti, panākt to, ka visi
  muitas
  dienesti Savienībā strādā kopā pēc iespējas ciešāk, lai garantētu dalībvalstu drošību un drošumu
  , lai aizsargātu
  Savienību pret krāpšanu
  un
  negodīgu un nelikumīgu komercpraksi
  un
  vienlaikus veicinātu likumīgu uzņēmējdarbību
  un
  augstu patērētāju aizsardzības līmeni, Programmas vispārējais mērķis ir atbalstīt muitas
  savienību
  un muitas dienestus Savienības
  un
  tās dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsargāšanā
  .

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas
  konkrētais mērķis
  ir atbalstīt tiesību aktu muitas jomā un rīcībpolitikas sagatavošanu un vienādu īstenošanu
  , kā arī sadarbību muitas jomā un administratīvo spēju veidošanu, ieskaitot attiecībā uz cilvēku kompetenci un Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju. | 2.   Programmas
  specifiskie mērķi
  ir
  šādi: |
| | (1) | atbalstīt muitas jomas tiesību aktu un politikas sagatavošanu un vienādu īstenošanu, kā arī sadarbību muitas jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas
  konkrētais mērķis
  ir atbalstīt tiesību aktu muitas jomā un rīcībpolitikas sagatavošanu un vienādu īstenošanu
  , kā arī sadarbību muitas jomā un administratīvo spēju veidošanu, ieskaitot attiecībā uz cilvēku kompetenci un Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju.

2.   Programmas
  specifiskie mērķi
  ir
  šādi:

(1)

(1)

atbalstīt muitas jomas tiesību aktu un politikas sagatavošanu un vienādu īstenošanu, kā arī sadarbību muitas jomā;

| (2) | palīdzēt IT spēju veidošanā, kas izpaužas kā Savienības Muitas kodeksa 278. pantā minēto elektronisko sistēmu izstrāde, uzturēšana un ekspluatācija un gludas pārejas uz bezpapīra vidi un tirdzniecību nodrošināšana saskaņā ar šīs regulas 12. pantu; |
| --- | --- |

(2)

(2)

palīdzēt IT spēju veidošanā, kas izpaužas kā Savienības Muitas kodeksa 278. pantā minēto elektronisko sistēmu izstrāde, uzturēšana un ekspluatācija un gludas pārejas uz bezpapīra vidi un tirdzniecību nodrošināšana saskaņā ar šīs regulas 12. pantu;

palīdzēt IT spēju veidošanā, kas izpaužas kā Savienības Muitas kodeksa 278. pantā minēto elektronisko sistēmu izstrāde, uzturēšana un ekspluatācija un gludas pārejas uz bezpapīra vidi un tirdzniecību nodrošināšana saskaņā ar šīs regulas 12. pantu;

| (3) | finansēt kopīgas darbības, kas izpaužas kā sadarbības mehānismi, kuri ierēdņiem ļauj veikt kopīgas operatīvas darbības atbilstoši saviem pamatpienākumiem, dalīties pieredzē muitas jomā un apvienot centienus muitas politikas īstenošanā; |
| --- | --- |

(3)

(3)

finansēt kopīgas darbības, kas izpaužas kā sadarbības mehānismi, kuri ierēdņiem ļauj veikt kopīgas operatīvas darbības atbilstoši saviem pamatpienākumiem, dalīties pieredzē muitas jomā un apvienot centienus muitas politikas īstenošanā;

finansēt kopīgas darbības, kas izpaužas kā sadarbības mehānismi, kuri ierēdņiem ļauj veikt kopīgas operatīvas darbības atbilstoši saviem pamatpienākumiem, dalīties pieredzē muitas jomā un apvienot centienus muitas politikas īstenošanā;

| (4) | uzlabot cilvēku kompetenci, atbalstot muitas ierēdņu profesionālās iemaņas un nodrošinot viņiem iespējas pildīt savus pienākumus, balstoties uz vienotu kārtību; |
| --- | --- |

(4)

(4)

uzlabot cilvēku kompetenci, atbalstot muitas ierēdņu profesionālās iemaņas un nodrošinot viņiem iespējas pildīt savus pienākumus, balstoties uz vienotu kārtību;

uzlabot cilvēku kompetenci, atbalstot muitas ierēdņu profesionālās iemaņas un nodrošinot viņiem iespējas pildīt savus pienākumus, balstoties uz vienotu kārtību;

| (5) | atbalstīt inovāciju muitas politikas jomā. |
| --- | --- |

(5)

(5)

atbalstīt inovāciju muitas politikas jomā.

atbalstīt inovāciju muitas politikas jomā.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Programma ir savienojama ar jebkādu sinerģiju ar citām Savienības rīcības programmām un fondiem, kam ir līdzīgi mērķi attiecīgajās jomās, un tajā tiek izmantota šāda sinerģija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Programma ir savienojama ar jebkādu sinerģiju ar citām Savienības rīcības programmām un fondiem, kam ir līdzīgi mērķi attiecīgajās jomās, un tajā tiek izmantota šāda sinerģija.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.b punkts (jauns)

3. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Programmas īstenošanā ievēro pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Programmas īstenošanā ievēro pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principu.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.c punkts (jauns)

3. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Ar šo programmu atbalsta arī pastāvīgu muitas dienestu savstarpējas sadarbības attīstību un uzraudzību, lai identificētu vājos punktus un iespējamus uzlabojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.c
     
  Ar šo programmu atbalsta arī pastāvīgu muitas dienestu savstarpējas sadarbības attīstību un uzraudzību, lai identificētu vājos punktus un iespējamus uzlabojumus.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 950 000 000  EUR pašreizējās cenās. | 1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir
  842 844 000  EUR 2018. gada cenās (
  950 000 000  EUR faktiskajās cenās). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir 950 000 000  EUR pašreizējās cenās.

1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir
  842 844 000  EUR 2018. gada cenās (
  950 000 000  EUR faktiskajās cenās).

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot arī tādu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citu aktivitāšu segšanai, kuras saistītas ar programmas
  pārvaldību
  un tās mērķu izpildes izvērtēšanu. No šīs summas turklāt var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas darbībām, ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem informācijas apstrādei un informācijas apmaiņai, ieskaitot korporatīvos informācijas tehnoloģiju rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar programmas pārvaldību. | 2.   
  Attiecīgos pienācīgi pamatotos gadījumos
  šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot arī tādu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citu aktivitāšu segšanai, kuras saistītas ar programmas
  īstenošanas rezultātu
  un tās mērķu izpildes izvērtēšanu. No šīs summas turklāt var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm,
  Komisijas veiktajām
  informācijas un komunikācijas darbībām,
  kas paredzētas dalībvalstīm un ekonomikas dalībniekiem,
  ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem informācijas apstrādei un informācijas apmaiņai, ieskaitot korporatīvos informācijas tehnoloģiju rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar programmas pārvaldību
  , ciktāl šādas darbības ir nepieciešamas Programmas mērķu sasniegšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot arī tādu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citu aktivitāšu segšanai, kuras saistītas ar programmas
  pārvaldību
  un tās mērķu izpildes izvērtēšanu. No šīs summas turklāt var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas darbībām, ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem informācijas apstrādei un informācijas apmaiņai, ieskaitot korporatīvos informācijas tehnoloģiju rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar programmas pārvaldību.

2.   
  Attiecīgos pienācīgi pamatotos gadījumos
  šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot arī tādu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citu aktivitāšu segšanai, kuras saistītas ar programmas
  īstenošanas rezultātu
  un tās mērķu izpildes izvērtēšanu. No šīs summas turklāt var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu sanāksmēm,
  Komisijas veiktajām
  informācijas un komunikācijas darbībām,
  kas paredzētas dalībvalstīm un ekonomikas dalībniekiem,
  ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem informācijas apstrādei un informācijas apmaiņai, ieskaitot korporatīvos informācijas tehnoloģiju rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar programmas pārvaldību
  , ciktāl šādas darbības ir nepieciešamas Programmas mērķu sasniegšanai
  .

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Programmu neizmanto, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar iespējamo Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Komisija atbilstoši pašas veiktajām aplēsēm iekļauj rezervē līdzekļus, kas nepieciešami, lai segtu izmaksas saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no visām muitas savienības sistēmām un sadarbības, un ar to, ka spēku zaudē tās juridiskās saistības šajā jomā. |
| | Pirms minēto līdzekļu iekļaušanas rezervē Komisija aplēš iespējamās izmaksas un informē Eiropas Parlamentu, tiklīdz ir pieejami dati, kas attiecas uz šo aplēsi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Programmu neizmanto, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar iespējamo Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Komisija atbilstoši pašas veiktajām aplēsēm iekļauj rezervē līdzekļus, kas nepieciešami, lai segtu izmaksas saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no visām muitas savienības sistēmām un sadarbības, un ar to, ka spēku zaudē tās juridiskās saistības šajā jomā.

Pirms minēto līdzekļu iekļaušanas rezervē Komisija aplēš iespējamās izmaksas un informē Eiropas Parlamentu, tiklīdz ir pieejami dati, kas attiecas uz šo aplēsi.

Pirms minēto līdzekļu iekļaušanas rezervē Komisija aplēš iespējamās izmaksas un informē Eiropas Parlamentu, tiklīdz ir pieejami dati, kas attiecas uz šo aplēsi.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – c punkts – ievaddaļa

5. pants – 1. daļa – c punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas
  attiecībā uz to
  dalību Savienības programmās
  paredzēti konkrētajos nolīgumos
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas
  attiecībā uz to
  dalību Savienības programmās
  paredzēti konkrētajos nolīgumos
  :

attiecībā uz to

paredzēti konkrētajos nolīgumos

| (c) | citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas
  paredzēti konkrētā nolīgumā par trešās valsts
  dalību jebkurā Savienības programmā
  , ar noteikumu, ka minētais nolīgums
  : |
| --- | --- |

(c)

citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas
  paredzēti konkrētā nolīgumā par trešās valsts
  dalību jebkurā Savienības programmā
  , ar noteikumu, ka minētais nolīgums
  :

paredzēti konkrētā nolīgumā par trešās valsts

, ar noteikumu, ka minētais nolīgums

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – c punkts – 2. ievilkums

5. pants – 1. daļa – c punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | izklāsta
  nosacījumus dalībai programmās, ieskaitot finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar
  Regulas [2018/XXX] [jaunās
  Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

izklāsta
  nosacījumus dalībai programmās, ieskaitot finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar
  Regulas [2018/XXX] [jaunās
  Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

izklāsta

Regulas [2018/XXX] [jaunās

| — | paredz
  nosacījumus dalībai attiecīgajās programmās, ieskaitot finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

—

paredz
  nosacījumus dalībai attiecīgajās programmās, ieskaitot finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Minētās iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

paredz

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Darbības, kas papildina vai atbalsta darbības, ar kurām īsteno mērķus, kas minēti 3. pantā Regulā (ES) [2018/XXX] [CCE instruments], arī var pretendēt uz finansējumu saskaņā ar šo Programmu. | 2.   Darbības, kas papildina vai atbalsta darbības, ar kurām īsteno mērķus, kas minēti 3. pantā Regulā (ES) [2018/XXX] [CCE instruments],
  un darbības, kas papildina vai ar ko atbalsta darbības, ar kurām īsteno Regulas (ES) [2018/XXXX] [Krāpšanas apkarošanas programma] 2. pantā minētos mērķus,
  arī var pretendēt uz finansējumu saskaņā ar šo Programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Darbības, kas papildina vai atbalsta darbības, ar kurām īsteno mērķus, kas minēti 3. pantā Regulā (ES) [2018/XXX] [CCE instruments], arī var pretendēt uz finansējumu saskaņā ar šo Programmu.

2.   Darbības, kas papildina vai atbalsta darbības, ar kurām īsteno mērķus, kas minēti 3. pantā Regulā (ES) [2018/XXX] [CCE instruments],
  un darbības, kas papildina vai ar ko atbalsta darbības, ar kurām īsteno Regulas (ES) [2018/XXXX] [Krāpšanas apkarošanas programma] 2. pantā minētos mērķus,
  arī var pretendēt uz finansējumu saskaņā ar šo Programmu.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – b punkts

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | strukturēta sadarbība projektu veidā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

strukturēta sadarbība projektu veidā;

| (b) | strukturēta sadarbība projektu veidā
  , piemēram, dalībvalstu grupas veikta uz sadarbību balstīta IT izstrāde
  ; |
| --- | --- |

(b)

strukturēta sadarbība projektu veidā
  , piemēram, dalībvalstu grupas veikta uz sadarbību balstīta IT izstrāde
  ;

, piemēram, dalībvalstu grupas veikta uz sadarbību balstīta IT izstrāde

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības;

| (d) | cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības
  , tostarp apmācība un labākās prakses apmaiņa
  ; |
| --- | --- |

(d)

cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības
  , tostarp apmācība un labākās prakses apmaiņa
  ;

, tostarp apmācība un labākās prakses apmaiņa

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – e punkts – 3.a apakšpunkts (jauns)

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – e punkts – 3.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | uzraudzīšanas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)

(3a)

uzraudzīšanas darbības;

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Darbības, kuras aptver tādu Eiropas elektronisko sistēmu kopīgo komponentu pielāgošanas vai paplašināšanas izstrādi un ekspluatāciju, kas paredzēti sadarbībai ar trešām valstīm, kuras nav Programmas asociētās valstis, vai ar starptautiskām organizācijām, var pretendēt uz finansējumu, ja tās ir Savienības interesēs. Komisija ievieš vajadzīgos administratīvos noteikumus, kas var paredzēt finansiālu ieguldījumu no trešām personām, uz kurām attiecas minētās darbības. | 4.   Darbības, kuras aptver tādu Eiropas elektronisko sistēmu kopīgo komponentu pielāgošanas vai paplašināšanas izstrādi
  , ieviešanu, uzturēšanu
  un ekspluatāciju, kas paredzēti sadarbībai ar trešām valstīm, kuras nav Programmas asociētās valstis, vai ar starptautiskām organizācijām, var pretendēt uz finansējumu, ja tās ir Savienības interesēs. Komisija ievieš vajadzīgos administratīvos noteikumus, kas var paredzēt finansiālu ieguldījumu no trešām personām, uz kurām attiecas minētās darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Darbības, kuras aptver tādu Eiropas elektronisko sistēmu kopīgo komponentu pielāgošanas vai paplašināšanas izstrādi un ekspluatāciju, kas paredzēti sadarbībai ar trešām valstīm, kuras nav Programmas asociētās valstis, vai ar starptautiskām organizācijām, var pretendēt uz finansējumu, ja tās ir Savienības interesēs. Komisija ievieš vajadzīgos administratīvos noteikumus, kas var paredzēt finansiālu ieguldījumu no trešām personām, uz kurām attiecas minētās darbības.

4.   Darbības, kuras aptver tādu Eiropas elektronisko sistēmu kopīgo komponentu pielāgošanas vai paplašināšanas izstrādi
  , ieviešanu, uzturēšanu
  un ekspluatāciju, kas paredzēti sadarbībai ar trešām valstīm, kuras nav Programmas asociētās valstis, vai ar starptautiskām organizācijām, var pretendēt uz finansējumu, ja tās ir Savienības interesēs. Komisija ievieš vajadzīgos administratīvos noteikumus, kas var paredzēt finansiālu ieguldījumu no trešām personām, uz kurām attiecas minētās darbības.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Par ekspertiem Programmā organizētajās darbībās var pieaicināt valdības iestāžu pārstāvjus, ieskaitot no trešajām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis saskaņā ar 5. pantu, starptautisku un citu attiecīgu organizāciju pārstāvjus, uzņēmēju pārstāvjus un organizācijas, kas pārstāv uzņēmējus, un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, ja vien tas sekmē darbības 3. pantā minēto mērķu izpildi. | 1.   Par ekspertiem Programmā organizētajās darbībās var pieaicināt valdības iestāžu pārstāvjus, ieskaitot no trešajām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis saskaņā ar 5. pantu,
  akadēmisko aprindu pārstāvjus,
  starptautisku un citu attiecīgu organizāciju pārstāvjus, uzņēmēju pārstāvjus un organizācijas, kas pārstāv uzņēmējus, un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, ja vien tas sekmē darbības 3. pantā minēto mērķu izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Par ekspertiem Programmā organizētajās darbībās var pieaicināt valdības iestāžu pārstāvjus, ieskaitot no trešajām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis saskaņā ar 5. pantu, starptautisku un citu attiecīgu organizāciju pārstāvjus, uzņēmēju pārstāvjus un organizācijas, kas pārstāv uzņēmējus, un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, ja vien tas sekmē darbības 3. pantā minēto mērķu izpildi.

1.   Par ekspertiem Programmā organizētajās darbībās var pieaicināt valdības iestāžu pārstāvjus, ieskaitot no trešajām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis saskaņā ar 5. pantu,
  akadēmisko aprindu pārstāvjus,
  starptautisku un citu attiecīgu organizāciju pārstāvjus, uzņēmēju pārstāvjus un organizācijas, kas pārstāv uzņēmējus, un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, ja vien tas sekmē darbības 3. pantā minēto mērķu izpildi.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ārējos ekspertus izraugās Komisija, pamatojoties uz viņu
  prasmēm
  , pieredzi un zināšanām
  , kas būtiskas konkrētajai darbībai
  un izvairoties no iespējama interešu konflikta. | 3.   Ārējos ekspertus izraugās Komisija, pamatojoties uz viņu
  kompetenci
  , pieredzi
  šīs regulas piemērošanas jomā
  un
  atbilstošajām
  zināšanām
  par konkrēto veicamo darbību
  un izvairoties no iespējama interešu konflikta.
  Veicot minēto atlasi, nodrošina līdzsvaru starp uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem un citiem pilsoniskās sabiedrības ekspertiem, kā arī ņem vērā dzimumu līdztiesības principu. Ārējo ekspertu sarakstu regulāri atjaunina un dara publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ārējos ekspertus izraugās Komisija, pamatojoties uz viņu
  prasmēm
  , pieredzi un zināšanām
  , kas būtiskas konkrētajai darbībai
  un izvairoties no iespējama interešu konflikta.

3.   Ārējos ekspertus izraugās Komisija, pamatojoties uz viņu
  kompetenci
  , pieredzi
  šīs regulas piemērošanas jomā
  un
  atbilstošajām
  zināšanām
  par konkrēto veicamo darbību
  un izvairoties no iespējama interešu konflikta.
  Veicot minēto atlasi, nodrošina līdzsvaru starp uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem un citiem pilsoniskās sabiedrības ekspertiem, kā arī ņem vērā dzimumu līdztiesības principu. Ārējo ekspertu sarakstu regulāri atjaunina un dara publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmā dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu. | 1.   Programmā paredzētās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu
  un konkrētāk — atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības, proporcionalitātes, nediskriminēšanas un vienlīdzīgas attieksmes principam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmā dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

1.   Programmā paredzētās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu
  un konkrētāk — atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības, proporcionalitātes, nediskriminēšanas un vienlīdzīgas attieksmes principam
  .

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta, Programma var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām. | 1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta, no Programmai paredzētajiem līdzekļiem var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām
  atbilstoši šīs darbības nozīmīgumam un aplēstajai ietekmei
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta, Programma var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām.

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta, no Programmai paredzētajiem līdzekļiem var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām
  atbilstoši šīs darbības nozīmīgumam un aplēstajai ietekmei
  .

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija un dalībvalstis kopā nodrošina
  tādu
  Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, ieskaitot projektēšanu, specifikācijas, atbilstības testēšanu, ieviešanu, uzturēšanu, pilnveidi, drošību, kvalitātes nodrošināšanu un kvalitātes kontroli
  , kas uzskaitītas 12. pantā minētajā daudzgadu stratēģiskajā plānā muitas jomā
  . | 1.   Komisija un dalībvalstis kopā nodrošina
  12. pantā minētajā daudzgadu stratēģiskajā plānā muitas jomā uzskaitīto
  Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, ieskaitot
  to
  projektēšanu, specifikācijas, atbilstības testēšanu, ieviešanu, uzturēšanu, pilnveidi,
  modernizāciju,
  drošību, kvalitātes nodrošināšanu un kvalitātes kontroli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija un dalībvalstis kopā nodrošina
  tādu
  Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, ieskaitot projektēšanu, specifikācijas, atbilstības testēšanu, ieviešanu, uzturēšanu, pilnveidi, drošību, kvalitātes nodrošināšanu un kvalitātes kontroli
  , kas uzskaitītas 12. pantā minētajā daudzgadu stratēģiskajā plānā muitas jomā
  .

1.   Komisija un dalībvalstis kopā nodrošina
  12. pantā minētajā daudzgadu stratēģiskajā plānā muitas jomā uzskaitīto
  Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, ieskaitot
  to
  projektēšanu, specifikācijas, atbilstības testēšanu, ieviešanu, uzturēšanu, pilnveidi,
  modernizāciju,
  drošību, kvalitātes nodrošināšanu un kvalitātes kontroli.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

11. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas vispārīgo koordināciju, kas vērsta uz to darbību, savienojamību un pastāvīgu uzlabošanu un to saskaņotu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas vispārīgo koordināciju, kas vērsta uz to darbību, savienojamību un pastāvīgu uzlabošanu un to saskaņotu īstenošanu;

| (b) | Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas vispārīgo koordināciju, kas vērsta uz to drošu izmantojamību
  , kibernoturību
  , savienojamību un pastāvīgu uzlabošanu un to saskaņotu īstenošanu; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas vispārīgo koordināciju, kas vērsta uz to drošu izmantojamību
  , kibernoturību
  , savienojamību un pastāvīgu uzlabošanu un to saskaņotu īstenošanu;

, kibernoturību

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

11. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | efektīvu un ātru komunikāciju ar un starp dalībvalstīm, lai racionalizētu Savienības elektronisko sistēmu pārvaldību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

efektīvu un ātru komunikāciju ar un starp dalībvalstīm, lai racionalizētu Savienības elektronisko sistēmu pārvaldību;

efektīvu un ātru komunikāciju ar un starp dalībvalstīm, lai racionalizētu Savienības elektronisko sistēmu pārvaldību;

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

11. pants – 2. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | savlaicīgu un pārredzamu komunikāciju ar ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas IT sistēmu ieviešana Savienības un dalībvalstu līmenī, jo īpaši par kavējumiem Savienības un valstu komponentu īstenošanā un par izdevumiem, kas saistīti ar šiem komponentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

savlaicīgu un pārredzamu komunikāciju ar ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas IT sistēmu ieviešana Savienības un dalībvalstu līmenī, jo īpaši par kavējumiem Savienības un valstu komponentu īstenošanā un par izdevumiem, kas saistīti ar šiem komponentiem.

savlaicīgu un pārredzamu komunikāciju ar ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas IT sistēmu ieviešana Savienības un dalībvalstu līmenī, jo īpaši par kavējumiem Savienības un valstu komponentu īstenošanā un par izdevumiem, kas saistīti ar šiem komponentiem.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

11. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | regulāru informācijas iesniegšanu Komisijai par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas, lai
  to
  attiecīgās iestādes vai uzņēmēji varētu pilnībā izmantot Eiropas elektroniskās sistēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

regulāru informācijas iesniegšanu Komisijai par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas, lai
  to
  attiecīgās iestādes vai uzņēmēji varētu pilnībā izmantot Eiropas elektroniskās sistēmas;

to

| (d) | regulāru informācijas sniegšanu Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgās iestādes vai ekonomikas dalībnieki varētu pilnībā
  un efektīvi
  izmantot Eiropas elektroniskās sistēmas; |
| --- | --- |

(d)

regulāru informācijas sniegšanu Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgās iestādes vai ekonomikas dalībnieki varētu pilnībā
  un efektīvi
  izmantot Eiropas elektroniskās sistēmas;

un efektīvi

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija izstrādā un atjaunina daudzgadu stratēģisko plānu muitas jomā, kurā uzskaitīti visi uzdevumi, kas attiecas uz Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju un ar ko katra sistēma vai
  tās
  daļa tiek klasificēta kā: | 1.   Komisija izstrādā un atjaunina daudzgadu stratēģisko plānu muitas jomā, kurā uzskaitīti visi uzdevumi, kas attiecas uz Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, un kurā katra sistēma vai
  sistēmas
  daļa tiek klasificēta kā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija izstrādā un atjaunina daudzgadu stratēģisko plānu muitas jomā, kurā uzskaitīti visi uzdevumi, kas attiecas uz Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju un ar ko katra sistēma vai
  tās
  daļa tiek klasificēta kā:

1.   Komisija izstrādā un atjaunina daudzgadu stratēģisko plānu muitas jomā, kurā uzskaitīti visi uzdevumi, kas attiecas uz Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, un kurā katra sistēma vai
  sistēmas
  daļa tiek klasificēta kā:

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | kopīgs komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes, drošības un
  racionalizācijas
  nolūkā atzinusi par kopīgu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

kopīgs komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes, drošības un
  racionalizācijas
  nolūkā atzinusi par kopīgu;

racionalizācijas

| a) | kopīgs komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes,
  racionalizācijas
  drošības un
  uzticamības
  nolūkā atzinusi par kopīgu; |
| --- | --- |

a)

kopīgs komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes,
  racionalizācijas
  drošības un
  uzticamības
  nolūkā atzinusi par kopīgu;

racionalizācijas

uzticamības

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

12. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | valsts komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

valsts komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi;

| (b) | valsts komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi
  , piemēram, dalībvalstu grupas veiktas uz sadarbību balstītas IT izstrādes projekta ietvaros
  ; |
| --- | --- |

(b)

valsts komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi
  , piemēram, dalībvalstu grupas veiktas uz sadarbību balstītas IT izstrādes projekta ietvaros
  ;

, piemēram, dalībvalstu grupas veiktas uz sadarbību balstītas IT izstrādes projekta ietvaros

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis informē Komisiju par katra uzdevuma pabeigšanu, kurš tām uzticēts atbilstīgi 1. punktā minētajam daudzgadu stratēģiskajam plānam muitas jomā. Tās regulāri ziņo Komisijai arī par savu uzdevumu izpildes gaitu. | 3.   Dalībvalstis informē Komisiju par katra uzdevuma pabeigšanu, kurš tām uzticēts atbilstīgi 1. punktā minētajam daudzgadu stratēģiskajam plānam muitas jomā. Tās regulāri ziņo Komisijai arī par savu uzdevumu izpildes gaitu
  un attiecīgā gadījumā par paredzamiem kavējumiem to veikšanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par katra uzdevuma pabeigšanu, kurš tām uzticēts atbilstīgi 1. punktā minētajam daudzgadu stratēģiskajam plānam muitas jomā. Tās regulāri ziņo Komisijai arī par savu uzdevumu izpildes gaitu.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par katra uzdevuma pabeigšanu, kurš tām uzticēts atbilstīgi 1. punktā minētajam daudzgadu stratēģiskajam plānam muitas jomā. Tās regulāri ziņo Komisijai arī par savu uzdevumu izpildes gaitu
  un attiecīgā gadījumā par paredzamiem kavējumiem to veikšanā
  .

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ne vēlāk kā katra gada 31. oktobrī Komisija, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem gada ziņojumiem, sagatavo konsolidētu ziņojumu, kurā novērtēts dalībvalstu un Komisijas paveiktais 1. punktā minētā plāna īstenošanā un to publisko. | 5.   Ne vēlāk kā katra gada 31. oktobrī Komisija, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem gada ziņojumiem, sagatavo konsolidētu ziņojumu, kurā novērtēts dalībvalstu un Komisijas paveiktais 1. punktā minētā plāna īstenošanā
  un iekļauta informācija par nepieciešamajām plāna korekcijām vai kavējumiem tā īstenošanā,
  un šo ziņojumu publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ne vēlāk kā katra gada 31. oktobrī Komisija, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem gada ziņojumiem, sagatavo konsolidētu ziņojumu, kurā novērtēts dalībvalstu un Komisijas paveiktais 1. punktā minētā plāna īstenošanā un to publisko.

5.   Ne vēlāk kā katra gada 31. oktobrī Komisija, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem gada ziņojumiem, sagatavo konsolidētu ziņojumu, kurā novērtēts dalībvalstu un Komisijas paveiktais 1. punktā minētā plāna īstenošanā
  un iekļauta informācija par nepieciešamajām plāna korekcijām vai kavējumiem tā īstenošanā,
  un šo ziņojumu publisko.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmu īsteno ar daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas
  108
  . pantā. | 1.   Programmu īsteno ar daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas
  110
  . pantā.
  Daudzgadu darba programmās jo īpaši izklāsta īstenojamos mērķus, sagaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un finansēšanas plāna kopējo summu. Tajās iekļauj arī sīki izstrādātu finansējamo darbību aprakstu, norādi par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecīgā gadījumā daudzgadu darba programmas dara zināmas Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmu īsteno ar daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas
  108
  . pantā.

1.   Programmu īsteno ar daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas
  110
  . pantā.
  Daudzgadu darba programmās jo īpaši izklāsta īstenojamos mērķus, sagaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un finansēšanas plāna kopējo summu. Tajās iekļauj arī sīki izstrādātu finansējamo darbību aprakstu, norādi par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecīgā gadījumā daudzgadu darba programmas dara zināmas Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Daudzgadu darba programmas pieņem Komisija ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru. | 2.   Daudzgadu darba programmas pieņem Komisija ar īstenošanas aktiem
  , un tās dara zināmas Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Daudzgadu darba programmas pieņem Komisija ar īstenošanas aktiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Daudzgadu darba programmas pieņem Komisija ar īstenošanas aktiem
  , un tās dara zināmas Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Daudzgadu darba programmu sagatavošana balstās uz pieredzi, kas gūta saistībā ar iepriekšējām programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Daudzgadu darba programmu sagatavošana balstās uz pieredzi, kas gūta saistībā ar iepriekšējām programmām.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Regulas 2
  . 
  pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo
  par programmas
  virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu
  . | 1.   
  Saskaņā ar Finanšu regulas 41
  . 
  panta 3. punkta h) apakšpunktā noteiktajām ziņošanas prasībām Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju
  par Programmas
  īstenošanas rezultātiem. Ziņošana par īstenošanas rezultātiem ietver informēšanu gan par progresu, gan par neizpildi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Regulas 2
  . 
  pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo
  par programmas
  virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu
  .

1.   
  Saskaņā ar Finanšu regulas 41
  . 
  panta 3. punkta h) apakšpunktā noteiktajām ziņošanas prasībām Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju
  par Programmas
  īstenošanas rezultātiem. Ziņošana par īstenošanas rezultātiem ietver informēšanu gan par progresu, gan par neizpildi
  .

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lai efektīvi novērtētu programmas virzību ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai, grozot 2. pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un šo regulu papildinātu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi. | 2.   
  Rādītāji ziņošanai par Programmas īstenošanas rezultātiem 3. pantā paredzēto konkrēto mērķu sasniegšanā ir izklāstīti 2. pielikumā.
  Lai efektīvi novērtētu programmas virzību ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai, grozot 2. pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un šo regulu papildinātu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi
  nolūkā sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu kvalitatīvu, kā arī kvantitatīvu informāciju par Programmas īstenošanas rezultātiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lai efektīvi novērtētu programmas virzību ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai, grozot 2. pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un šo regulu papildinātu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.

2.   
  Rādītāji ziņošanai par Programmas īstenošanas rezultātiem 3. pantā paredzēto konkrēto mērķu sasniegšanā ir izklāstīti 2. pielikumā.
  Lai efektīvi novērtētu programmas virzību ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai, grozot 2. pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un šo regulu papildinātu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi
  nolūkā sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei atjauninātu kvalitatīvu, kā arī kvantitatīvu informāciju par Programmas īstenošanas rezultātiem
  .

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu
  uzraudzībai
  vajadzīgie dati
  tiek savākti iedarbīgi
  , efektīvi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem izvirza samērīgas ziņošanas prasības. | 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka Programmas īstenošanas
  gaitas uzraudzībai
  un
  tās īstenošanas
  rezultātu
  izvērtēšanai
  vajadzīgie dati
  ir salīdzināmi un pilnīgi
  ,
  kā arī to, ka tie tiek vākti
  efektīvi un savlaicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas
  un atbilstošas
  ziņošanas prasības.
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei uzticamu informāciju par to datu kvalitāti, kas izmantoti īstenošanas rezultātu raksturošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu
  uzraudzībai
  vajadzīgie dati
  tiek savākti iedarbīgi
  , efektīvi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem izvirza samērīgas ziņošanas prasības.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka Programmas īstenošanas
  gaitas uzraudzībai
  un
  tās īstenošanas
  rezultātu
  izvērtēšanai
  vajadzīgie dati
  ir salīdzināmi un pilnīgi
  ,
  kā arī to, ka tie tiek vākti
  efektīvi un savlaicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem nosaka samērīgas
  un atbilstošas
  ziņošanas prasības.
  Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei uzticamu informāciju par to datu kvalitāti, kas izmantoti īstenošanas rezultātu raksturošanai.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par
  programmas
  īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no programmas īstenošanas sākuma. | 2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par
  tās
  īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par
  programmas
  īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no programmas īstenošanas sākuma.

2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par
  tās
  īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2.a punkts (jauns)

15. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Starpposma novērtējumā izklāsta konstatējumus, kas nepieciešami, lai pieņemtu lēmumu par Programmas turpināšanu pēc 2027. gada un par tās mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Starpposma novērtējumā izklāsta konstatējumus, kas nepieciešami, lai pieņemtu lēmumu par Programmas turpināšanu pēc 2027. gada un par tās mērķiem.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no 1. pantā
  norādītā
  termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu. | 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc 1. pantā
  minētā
  termiņa beigām Komisija veic Programmas galīgu izvērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  četriem
  gadiem no 1. pantā
  norādītā
  termiņa beigām, Komisija veic programmas galīgo izvērtēšanu.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc 1. pantā
  minētā
  termiņa beigām Komisija veic Programmas galīgu izvērtēšanu.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. | 4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  izklāsta un
  paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar savām piezīmēm
  un gūto pieredzi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  izklāsta un
  paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar savām piezīmēm
  un gūto pieredzi
  .

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. daļa

16. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai ar citu juridisku instrumentu, trešā valsts piešķir tiesības un piekļuvi, kas atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai ir vajadzīgas, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/
  2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
  (
  OLAF
  ). | Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai ar citu juridisku instrumentu, trešā valsts piešķir tiesības un piekļuvi, kas atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai
  un Eiropas Prokuratūrai (EPPO)
  ir vajadzīgas, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. OLAF
  un EPPO
  gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (1a)

  un Padomes Regulā
  (
  ES
  )
  2017/1939

   (1b). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai ar citu juridisku instrumentu, trešā valsts piešķir tiesības un piekļuvi, kas atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai ir vajadzīgas, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/
  2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
  (
  OLAF
  ).

2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai

OLAF

Ja trešā valsts programmā piedalās, pamatojoties ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai ar citu juridisku instrumentu, trešā valsts piešķir tiesības un piekļuvi, kas atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai
  un Eiropas Prokuratūrai (EPPO)
  ir vajadzīgas, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. OLAF
  un EPPO
  gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (1a)

  un Padomes Regulā
  (
  ES
  )
  2017/1939

   (1b).

un Eiropas Prokuratūrai (EPPO)

un EPPO

1a

un Padomes Regulā

ES

2017/1939

1b

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot plašai auditorijai, ieskaitot plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir atbilstīga, efektīva un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā
  maksimālu
  redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot plašai auditorijai, ieskaitot plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir atbilstīga, efektīva un samērīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot plašai auditorijai, ieskaitot plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir atbilstīga, efektīva un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā
  maksimālu
  redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot plašai auditorijai, ieskaitot plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir atbilstīga, efektīva un samērīga.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Saistībā
  ar programmu,
  tās
  darbībām un rezultātiem
  Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  korporatīvo komunikāciju
  , ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā
  minētajiem
  mērķiem. | 2.   
  Komisija veic darbības, kuras saistītas
  ar
  informēšanu un
  komunikāciju
  par
  Programmu,
  saskaņā ar to finansētajām
  darbībām un rezultātiem
  , kas sasniegti ar šo darbību palīdzību
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  institucionālo
  komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes
  ir
  saistītas ar 3. pantā
  izklāstītājiem
  mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Saistībā
  ar programmu,
  tās
  darbībām un rezultātiem
  Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  korporatīvo komunikāciju
  , ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā
  minētajiem
  mērķiem.

2.   
  Komisija veic darbības, kuras saistītas
  ar
  informēšanu un
  komunikāciju
  par
  Programmu,
  saskaņā ar to finansētajām
  darbībām un rezultātiem
  , kas sasniegti ar šo darbību palīdzību
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  institucionālo
  komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes
  ir
  saistītas ar 3. pantā
  izklāstītājiem
  mērķiem.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0464/2018).

1

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1294/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK (OV L 347, 20.12.2013., 209. lpp.).

18

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1294/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK (OV L 347, 20.12.2013., 209. lpp.).

18

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en.

19

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en.

19

(21)  
  COM(2016) 605 final.

21

COM(2016) 605 final.

(21)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

21

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(22)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām.

22

(22)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām.

22

(7)  COM(2010)0700.

7

(7)  COM(2010)0700.

7

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

(1b)  
  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

1b

Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/291 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/291

---

P8_TA(2019)0009

Eiropas Investīciju bankas statūtu grozīšana *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Investīciju bankas statūtus (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 411/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas priekšlikumu Padomei grozīt Eiropas Investīciju bankas statūtus (13166/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas priekšlikumu Padomei grozīt Eiropas Investīciju bankas statūtus (13166/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0464/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0464/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0476/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0476/2018),

| 1. | apstiprina šo priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

Trešdiena, 2019. gada 16. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/292 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/292

---

P8_TA(2019)0016

ES un Marokas nolīgums par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

(2020/C 411/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10593/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10593/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta i) apakšpunktu (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta i) apakšpunktu (C8-0463/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp ES un Maroku par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem, kas dēvēts arī par Liberalizācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp ES un Maroku par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem, kas dēvēts arī par Liberalizācijas nolīgumu, kurš stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī,

| — | ņemot vērā Vispārējās tiesas 2015. gada 10. decembra spriedumu (lieta T-512/12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās tiesas 2015. gada 10. decembra spriedumu (lieta T-512/12),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) 2016. gada 21. decembra spriedumu (lieta C-104/16 P), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) 2016. gada 21. decembra spriedumu (lieta C-104/16 P),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 11. jūnija darba dokumentu SWD(2018)0346, kurš pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 11. jūnija darba dokumentu SWD(2018)0346, kurš pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam,

| — | ņemot vērā 1969. gada 23. maija Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām un tās 34. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1969. gada 23. maija Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām un tās 34. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei par stāvokli attiecībā uz Rietumsahāru (S/2018/277), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei par stāvokli attiecībā uz Rietumsahāru (S/2018/277),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2414 (2018) par stāvokli attiecībā uz Rietumsahāru (S/RES/2414 (2018)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2414 (2018) par stāvokli attiecībā uz Rietumsahāru (S/RES/2414 (2018)),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, jo īpaši to 73. pantu XI nodaļā par teritorijām, kurām nav savas pārvaldes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, jo īpaši to 73. pantu XI nodaļā par teritorijām, kurām nav savas pārvaldes,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā V sadaļas 1. nodaļas 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā V sadaļas 1. nodaļas 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra normatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 16. janvāra normatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus un Zivsaimniecības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0478/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus un Zivsaimniecības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0478/2018),

| A. | tā kā Eiropas Savienībai un Marokas Karalistei ir savas vēsturiskās attiecības un tās turpina ciešu sadarbību, kas attīstīta, pamatojoties uz plašu partnerību, kura aptver politiskos, ekonomiskos un sociālos aspektus, un to pastiprina īpašais statuss un abu pušu vēlme arī turpmāk to attīstīt; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībai un Marokas Karalistei ir savas vēsturiskās attiecības un tās turpina ciešu sadarbību, kas attīstīta, pamatojoties uz plašu partnerību, kura aptver politiskos, ekonomiskos un sociālos aspektus, un to pastiprina īpašais statuss un abu pušu vēlme arī turpmāk to attīstīt;

| B. | tā kā ES un Marokas Liberalizācijas nolīgums stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī; tā kā kustība Front Polisario2012. gada 19. novembrī vērsās Eiropas Savienības Tiesā par to, ka nolīgums pārkāpj starptautiskās tiesības, jo tiek attiecināts uz Rietumsahāras teritoriju; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Marokas Liberalizācijas nolīgums stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī; tā kā kustība Front Polisario2012. gada 19. novembrī vērsās Eiropas Savienības Tiesā par to, ka nolīgums pārkāpj starptautiskās tiesības, jo tiek attiecināts uz Rietumsahāras teritoriju;

| C. | tā kā 2015. gada 10. decembrī Pirmās instances tiesa atcēla Padomes lēmumu noslēgt Liberalizācijas nolīgumu; tā kā Padome 2016. gada 19. februārī vienbalsīgi pārsūdzēja šo spriedumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 10. decembrī Pirmās instances tiesa atcēla Padomes lēmumu noslēgt Liberalizācijas nolīgumu; tā kā Padome 2016. gada 19. februārī vienbalsīgi pārsūdzēja šo spriedumu;

| D. | tā kā Eiropas Savienības Vispārējā tiesa 2016. gada 21. decembra spriedumā noteica, ka Liberalizācijas nolīgumā nav juridiska pamata Rietumsahāras iekļaušanai un tādēļ to nevar attiecināt uz šo teritoriju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības Vispārējā tiesa 2016. gada 21. decembra spriedumā noteica, ka Liberalizācijas nolīgumā nav juridiska pamata Rietumsahāras iekļaušanai un tādēļ to nevar attiecināt uz šo teritoriju;

| E. | tā kā sprieduma 106. punktā ir teikts, ka Rietumsahāras iedzīvotāji nolīguma izpratnē ir jāuzskata par “trešām personām” — nolīgumu relatīvās iedarbības principa nozīmē —, no kuriem ir jāsaņem piekrišana, lai nolīgumu piemērotu attiecībā uz šo teritoriju; tā kā tādēļ šis nolīgums nevar paplašināt piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz Rietumsahāras teritoriju, ja nav panākta papildu vienošanās; |
| --- | --- |

E.

tā kā sprieduma 106. punktā ir teikts, ka Rietumsahāras iedzīvotāji nolīguma izpratnē ir jāuzskata par “trešām personām” — nolīgumu relatīvās iedarbības principa nozīmē —, no kuriem ir jāsaņem piekrišana, lai nolīgumu piemērotu attiecībā uz šo teritoriju; tā kā tādēļ šis nolīgums nevar paplašināt piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz Rietumsahāras teritoriju, ja nav panākta papildu vienošanās;

| F. | tā kā uzņēmēji joprojām var eksportēt no Rietumsahāras uz Eiropas Savienību, bet kopš 2016. gada 21. decembra produktiem ar izcelsmi šajā teritorijā nepiemēro tarifa preferences; |
| --- | --- |

F.

tā kā uzņēmēji joprojām var eksportēt no Rietumsahāras uz Eiropas Savienību, bet kopš 2016. gada 21. decembra produktiem ar izcelsmi šajā teritorijā nepiemēro tarifa preferences;

| G. | tā kā nav pieejama pietiekama informācija, kas ļautu ES muitas dienestiem noteikt, vai no Marokas eksportēto produktu izcelsme ir Rietumsahārā, tādējādi nedodot iespēju nodrošināt atbilstību EST spriedumam; |
| --- | --- |

G.

tā kā nav pieejama pietiekama informācija, kas ļautu ES muitas dienestiem noteikt, vai no Marokas eksportēto produktu izcelsme ir Rietumsahārā, tādējādi nedodot iespēju nodrošināt atbilstību EST spriedumam;

| H. | tā kā saskaņā ar EST spriedumu Padome pilnvaroja Komisiju grozīt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīguma 1. un 4. protokolu, lai tos varētu attiecināt arī uz Rietumsahāras produktiem; tā kā šo produktu iekļaušanai pēc definīcijas ir vajadzīga noteikta izsekojamības iespēja, lai tos varētu identificēt; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar EST spriedumu Padome pilnvaroja Komisiju grozīt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīguma 1. un 4. protokolu, lai tos varētu attiecināt arī uz Rietumsahāras produktiem; tā kā šo produktu iekļaušanai pēc definīcijas ir vajadzīga noteikta izsekojamības iespēja, lai tos varētu identificēt;

| I. | tā kā ir izšķiroši svarīgi nodrošināt nolīguma atbilstību Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumam lietā C-104/16P; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir izšķiroši svarīgi nodrošināt nolīguma atbilstību Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumam lietā C-104/16P;

| J. | tā kā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) Briselē un Rabatā apspriedās ar vēlētām amatpersonām un vairākiem pārstāvjiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības apvienībām no Rietumsahāras teritorijas, kam nav savas pārvaldes; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) Briselē un Rabatā apspriedās ar vēlētām amatpersonām un vairākiem pārstāvjiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības apvienībām no Rietumsahāras teritorijas, kam nav savas pārvaldes;

| K. | tā kā Parlaments uzskatīja par nepieciešamu doties turp un tiešā veidā novērtēt situāciju, un saprast iedzīvotāju atšķirīgos viedokļus; tā kā Parlaments atgādināja par Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas (INTA) faktu vākšanas misijas secinājumiem par šo teritoriju 2018. gada 2. un 3. septembrī; |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlaments uzskatīja par nepieciešamu doties turp un tiešā veidā novērtēt situāciju, un saprast iedzīvotāju atšķirīgos viedokļus; tā kā Parlaments atgādināja par Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas (INTA) faktu vākšanas misijas secinājumiem par šo teritoriju 2018. gada 2. un 3. septembrī;

| L. | tā kā grozījumi Liberalizācijas nolīgumā tiek veikti plašākā politiskā un ģeopolitiskā kontekstā; |
| --- | --- |

L.

tā kā grozījumi Liberalizācijas nolīgumā tiek veikti plašākā politiskā un ģeopolitiskā kontekstā;

| M. | tā kā pēc Spānijas koloniālisma beigām Rietumsahārā šajā reģionā vairāk nekā četrdesmit gadus ilgst konflikts; |
| --- | --- |

M.

tā kā pēc Spānijas koloniālisma beigām Rietumsahārā šajā reģionā vairāk nekā četrdesmit gadus ilgst konflikts;

| N. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija uzskata Rietumsahāru par teritoriju, kas nav dekolonizēta; |
| --- | --- |

N.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija uzskata Rietumsahāru par teritoriju, kas nav dekolonizēta;

| O. | tā kā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2440 (2018) MINURSO mandāts tika pagarināts vēl uz sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2440 (2018) MINURSO mandāts tika pagarināts vēl uz sešiem mēnešiem;

| P. | tā kā ES un tās dalībvalstis neatzīst Marokas suverēno varu pār Rietumsahāras teritoriju; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija un Āfrikas Savienība atzīst Front Polisario par Rietumsahāras tautas pārstāvi, |
| --- | --- |

P.

tā kā ES un tās dalībvalstis neatzīst Marokas suverēno varu pār Rietumsahāras teritoriju; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija un Āfrikas Savienība atzīst Front Polisario par Rietumsahāras tautas pārstāvi,

| Q. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija uzskata Rietumsahāru par teritoriju, kam nav savas pārvaldes tās Statūtu 73. panta nozīmē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija uzskata Rietumsahāru par teritoriju, kam nav savas pārvaldes tās Statūtu 73. panta nozīmē;

| 1. | atgādina, ka Maroka ir priviliģēts ES partneris dienvidu kaimiņreģionā, ar kuru ES ir izveidojusi spēcīgu, stratēģisku un ilglaicīgu partnerību, kas aptver politiskos, ekonomiskos un sociālos aspektus, kā arī drošību un migrāciju; uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību politikā (EKP) Marokai ir piešķirts īpašs statuss; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi, lai šis nolīgums sniegtu garantijas attiecībā uz starptautisko tiesību, tostarp cilvēktiesību, ievērošanu un lai tas izpildītu attiecīgos Tiesas spriedumus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu ES un tās dalībvalstīm ir pienākums ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principus; šajā saistībā uzsver, ka ANO Statūtu 1. panta 2. punkts paredz tautu pašnoteikšanās principa ievērošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka saskaņā ar LES 21. pantu Savienības starptautiskās darbības pamatā ir jābūt tādiem principiem kā demokrātija, tiesiskums, universālas un nedalāmas cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka šis nolīgums nenozīmē nekāda veida Marokas suverēnās varas pār Rietumsahāru atzīšanu, ko Apvienoto Nāciju Organizācija patlaban ir iekļāvusi sarakstā kā teritoriju, kam nav savas pārvaldes, un kuras lielāko daļu pašlaik pārvalda Marokas Karaliste, un uzskata, ka ES nostāja joprojām ir atbalstīt ANO centienus panākt taisnīgu, ilgstošu un abpusēji pieņemamu Rietumsahāras konflikta politisko risinājumu, kas nodrošinās Rietumsahāras tautas pašnoteikšanos saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, ANO Statūtiem un attiecīgajām ANO rezolūcijām; tādējādi atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu ANO ģenerālsekretāra personīgajam sūtnim Rietumsahārā Horst Köhler, palīdzot pusēm atkal sanākt pie ANO sarunu galda nolūkā panākt šo izlīgumu; aicina puses godprātīgi un bez priekšnosacījumiem atsākt šīs sarunas; uzsver, ka grozītā Liberalizācijas nolīguma starp ES un Maroku ratificēšana nedrīkst ietekmēt miera procesa rezultātus attiecībā uz Rietumsahāru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka pēc ANO iniciatīvas un ar Alžīrijas un Mauritānijas līdzdalību decembra sākumā Ženēvā notika konfliktā iesaistīto pušu tikšanās, un cer, ka šī tikšanās sekmēs miera procesa atsākšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst abus nosacījumus, kas noteikti ES Tiesas spriedumā, — skaidri minēt Rietumsahāru nolīguma tekstā un saņemt iedzīvotāju piekrišanu, kā arī kā trešo kritēriju, ko pievienoja Padome un kas ir nepieciešamība nodrošināt, ka nolīgums sniedz labumu vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kā norādīts Komisijas ziņojumā, uzsver, ka ir veikti visi pamatoti un iespējami pasākumi, lai minētajās iekļaujošajās apspriedēs vaicātu par attiecīgo iedzīvotāju piekrišanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka visā apspriežu procedūrā Komisija un EĀDD regulāri kontaktējās ar ANO ģenerālsekretāra personīgā sūtņa Rietumsahārā komandu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ņem vērā iedzīvotāju likumīgās intereses attiecīgajā teritorijā un uzskata, ka ir vajadzīgs respektēts un akceptēts pašreizējā konflikta risinājums, lai nodrošinātu šīs teritorijas ekonomisko attīstību; vienlaikus ir arī pārliecināts, ka Rietumsahāras tautai ir tiesības attīstīties, kamēr tā gaida politisku risinājumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka sarunās ar dažādiem vietējiem dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir noskaidrojies, ka dažas puses pauž atbalstu nolīgumam, aizstāvot savas tiesības uz ekonomikas attīstību, savukārt citas uzskata, ka politiskā konflikta atrisināšanai jānotiek pirms tirdzniecības preferenču piešķiršanas; norāda, ka Komisijas un EĀDD iekļaujošo apspriežu laikā ar dažādām Rietumsahāras organizācijām un citām organizācijām un struktūrām lielākā daļa iesaistīto pušu izteica atbalstu sociālekonomiskajiem ieguvumiem, ko sniegtu ierosinātās tarifa preferences; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka EST spriedumā nenorādīja, kā jāpauž iedzīvotāju piekrišana, un tādēļ uzskata, ka attiecībā uz šo kritēriju saglabājas zināma nenoteiktība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst, ka nolīgums var veicināt sociālu un ilgtspējīgu attīstību, kas būtiski veicinātu pašreizējo ekonomisko, sociālo un vides attīstību un iespēju radīt gan zemas kvalifikācijas, gan augsti kvalificētas vietējās nodarbinātības iespējas; atzīmē — tiek lēsts, ka aptuveni 59 000 darbvietu ir atkarīgas no eksporta, un tas atbilst aptuveni 10 % iedzīvotāju, kuri dzīvo šajā teritorijā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ES tarifa preferences ir pozitīvi ietekmējušas lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu nozares un to eksporta līmeni Rietumsahāras teritorijā, kam nav savas pārvaldes; tomēr aicina ievērot piesardzību, pārbaudot, vai tas rada vietējo pievienoto vērtību, vai no jauna tiek veiktas investīcijas vietējā līmenī un nodrošinātas pienācīgas nodarbinātības iespējas vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ir pārliecināts, ka neatkarīgi no miera procesa iznākuma vietējie iedzīvotāji gūs labumu no ekonomikas attīstības un papildu ietekmes, ko rada investīcijas infrastruktūrā, nodarbinātībā, veselības aprūpē un izglītībā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē pašreizējos ieguldījumus vairākās nozarēs un centienus izstrādāt videi draudzīgas tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamos energoresursus un jūras ūdens atsāļošanas iekārtas, taču uzstāj, ka jāturpina darbs, lai nodrošinātu lielāku iekļaušanu visās vietējās ekonomikas jomās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Rietumsahāras iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, no kuriem daudzas ir sievietes, uzņēmējdarbības iniciatīvas un uzsver vajadzību paplašināt eksporta iespējas un juridisko noteiktību, lai varētu turpināt investēt nozarēs, kurās ir liels pieprasījums pēc nodarbinātības, piemēram lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un infrastruktūrā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst Rietumsahāras kā investīciju centra stratēģisko potenciālu pārējai Āfrikas kontinenta daļai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | brīdina par tarifa preferenču nepiemērošanas negatīvo ietekmi uz Rietumsahāras teritorijas, kam nav savas pārvaldes, produktiem un par to, kādu vēstījumu tas dos jaunākai paaudzei, kura investē vai vēlas investēt šajā teritorijā, un kā tas ietekmēs tās potenciālu teritorijas attīstīšanā; uzsver risku, ka ekonomiskās aktivitātes varētu tikt pārceltas uz reģioniem, kur tās gūtu labumu no preferencēm; norāda, ka Komisija uzskata, ka tarifa preferenču nepiemērošana varētu pasliktināt attiecīgo teritoriju vietējo iedzīvotāju ekonomisko un sociālo situāciju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ir pārliecināts, ka ES klātbūtne, tostarp ar šo nolīgumu, ir vēlamāka nekā aiziešana, ja runa ir par iesaistīšanos cilvēktiesību un individuālo brīvību veicināšanā un uzraudzībā, un prasa veikt stingru izvērtējumu un nodrošināt dialogu ar Maroku par šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka citas pasaules daļas ar mazāk vērienīgu pieeju ilgtspējīgai attīstībai, augstiem darba un sociālajiem standartiem, kā arī cilvēktiesībām, tā vien gaida uz jaunām tirdzniecības iespējām un to ietekme pieaugs, ja ES aizies; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ES pašreizējā iesaistīšanās šajā teritorijā radīs pozitīvu daudzkāršojošu ietekmi uz tās ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka juridiskā noteiktība ir būtiska, lai piesaistītu ilgtspējīgas un ilgtermiņa investīcijas šajā teritorijā un tādējādi veicinātu vietējās ekonomikas dinamiku un diversifikāciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka kopš ES Tiesas sprieduma dalībvalstis nevar likumīgi piemērot tirdzniecības preferences attiecībā uz produktiem no Rietumsahāras teritorijas, kam nav savas pārvaldes, un ka juridiskā nenoteiktība, kas ietekmē ekonomikas dalībniekus, ir jāizbeidz; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izprot to un pauž dziļas bažas, ka vēl joprojām ir ārkārtīgi grūti noteikt, kuri produkti tiek eksportēti no Rietumsahāras teritorijas, kam nav savas pārvaldes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka galvenais Parlamenta kritērijs, lai varētu piekrist nolīgumam, ir tas, lai būtu nodrošināts mehānisms, ar kura palīdzību dalībvalstu muitas iestādēm būtu pieejama uzticama informācija par Rietumsahāras izcelsmes produktiem, kas importēti uz ES, nodrošinot pilnīgu atbilstību ES tiesību aktiem muitas jomā; uzsver, ka šāds mehānisms darīs pieejamus detalizētus un sadalītus statistikas datus, kas savlaicīgi sniegti par šādu eksportu; pauž nožēlu, ka Komisijai un Marokai ir bijis vajadzīgs ilgs laiks, lai vienotos par šādu mehānismu, un aicina Komisiju izmantot visus pieejamos korektīvos pasākumus, ja nolīguma īstenošana nebūs apmierinoša; mudina Komisiju iesniegt Parlamentam ikgadēju novērtējumu par šā mehānisma atbilstību ES tiesību aktiem muitas jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka bez šā nolīguma pieņemšanas, tostarp bez mehānisma, kas ļautu identificēt produktus, nebūs iespējams uzzināt, vai un cik daudz produktu ar izcelsmi Rietumsahāras teritorijā, kurai nav savas pārvaldes, nonāk Eiropas tirgū; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver — lai novērtētu nolīguma darbības jomu un tā ietekmi uz attīstību un vietējām iedzīvotāju grupām, ir nepieciešams īstenot ES un Marokas vienošanos par ikgadēju savstarpēju informācijas apmaiņu un statistiku attiecībā uz produktiem, uz kuriem attiecas vēstuļu apmaiņa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un EĀDD cieši uzraudzīt nolīguma īstenošanu un rezultātu un regulāri ziņot Parlamentam par konstatējumiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju izpētīt veidus, kādos tirdzniecības preferences turpmāk var efektīvi piešķirt visiem Rietumsahārā dzīvojošajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka ES un Maroka atbilstoši sākotnējam 2012. gada nolīgumam ir vienojušās par vērienīgu un izsmeļošu nolīgumu par lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību, kas paredz, ka Maroka aizsargā visu Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu; turklāt norāda, ka minētā nolīguma noslēgšanas procedūra, kas sākās 2015. gadā, tika apturēta pēc Tiesas 2016. gada 21. decembra sprieduma; aicina ES un Maroku nekavējoties atsākt šo procedūru un drīzumā atgriezties pie DCFTA sarunām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka Eiropas lauksaimniecības nozarei ļoti jutīgs jautājums ir Marokas augļu un dārzeņu eksports Savienībā, kam piemēro preferences, kuras paredzētas 2012. gada 8. marta nolīgumā par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem, zivīm un zivsaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka visu trešo valstu piekļuvei ES iekšējam tirgum būtu jāatbilst ES sanitārajiem, fitosanitārajiem, izsekojamības un vides noteikumiem un standartiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa Komisijai veicināt pasākumu un kontroles līdzvērtību Marokā un Eiropas Savienībā attiecībā uz sanitārajiem, fitosanitārajiem, izsekojamības un vides standartiem, kā arī izcelsmes marķējuma noteikumiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp šiem diviem tirgiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka atjauninātais nolīgums neparedz grozīt iepriekš noteiktās tarifu kvotas un preferenciālo importa režīmu, bet tikai sniedz Eiropas ražotājiem skaidrību par nolīguma ģeogrāfisko tvērumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vērš uzmanību uz to, ka daļa augļu un dārzeņu produkcijas, kas, izmantojot preferences, saskaņā ar minēto nolīgumu tiek eksportēta uz Savienību (tostarp tomāti un melones), ir no Rietumsahāras, un norāda, ka pastāv vērienīgi plāni šo produkciju un eksportu attīstīt vēl vairāk; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tomēr pieņem zināšanai jaunā nolīguma viesto skaidrību un cer, ka tas turpmāk kalpos par stabilu un neapšaubāmu satvaru nolīguma pusēm un attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem abās Vidusjūras pusēs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīmē, ka sensitīvu lauksaimniecības produktu uzraudzība un stingra kvotu piemērošana ir pamats tam, lai nolīgums darbotos līdzsvaroti; norāda, ka 2012. gada nolīguma 1. protokola 7. pantā iekļauta drošības klauzula, kas ļauj veikt attiecīgus pasākumus, kad tādu lauksaimniecības produktu imports, kuri nolīgumā noteikti par sensitīviem, ir sasniedzis tādus apmērus, ka tas rada būtiskus tirgus izkropļojumus un/vai smagu kaitējumu attiecīgajai ražošanas nozarei; vēlas, lai Marokas un Rietumsahāras izcelsmes sensitīvu lauksaimniecības produktu preferenciālajam importam Savienībā Komisija rūpīgi un vispusīgi seko līdzi un lai Komisija ir gatava vajadzības gadījumā nekavējoties piemērot minēto klauzulu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pieņem zināšanai to, ka ES zvejas kuģiem, kas darbojas attiecīgajos ūdeņos, ir juridisks pienākums nodrošināt kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) un ka kuģa pozīcijas dati ir jāpārraida Marokas iestādēm, lai varētu pilnībā izsekot kuģiem un reģistrēt, kur notiek to zvejas darbības; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina ES pastiprināt centienus veicināt Magribas valstu reģionālo sadarbību, kas var ļoti pozitīvi ietekmēt situāciju reģionā un ārpus tā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka ir stratēģiski svarīgi ES ciešāk sadarboties ar Magribas reģiona valstīm un veicināt saikni ar tām; šajā saistībā uzskata, ka asociācijas nolīguma paplašināšana ir loģisks šādas stratēģijas elements; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0017.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/298 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/298

---

P8_TA(2019)0017

ES un Marokas nolīgums par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (10593/2018 – C8-0463/2018– 2018/0256(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 411/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10593/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10593/2018),

| — | ņemto vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ir saderīgs ar Līgumiem (10597/2018), |
| --- | --- |

—

ņemto vērā projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ir saderīgs ar Līgumiem (10597/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta i) punktu (C8-0463/2018),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 16. janvāra neleģislatīvo rezolūciju (1) par priekšlikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2019. gada 16. janvāra neleģislatīvo rezolūciju (1) par priekšlikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0471/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu, kā arī Ārlietu komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0471/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Marokas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2019)0016.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/299 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/299

---

P8_TA(2019)0018

ES un Ķīnas nolīgums saistībā ar PTO strīdu izšķiršanas procedūrām strīdā DS492 — Pasākumi, kas ietekmē dažu mājputnu gaļas produktu tarifu koncesijas ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saistībā ar DS492 Eiropas Savienība — Pasākumi, kas ietekmē dažu mājputnu gaļas produktu tarifu koncesijas (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 411/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10882/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10882/2018),

| — | ņemot vērā nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saistībā ar DS492 Eiropas Savienība — Pasākumi, kas ietekmē dažu mājputnu gaļas produktu tarifu koncesijas (10883/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saistībā ar DS492 Eiropas Savienība — Pasākumi, kas ietekmē dažu mājputnu gaļas produktu tarifu koncesijas (10883/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0496/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0496/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0472/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0472/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/300 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/300

---

P8_TA(2019)0019

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0380),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 175. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 175. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0231/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 5. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus, un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus, un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju grozījumu veidā (A8-0445/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0202

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās
  Pārejas atbalsta fondu (EGF) [Gr. 1. Šis grozījums attiecas uz visu tekstu.]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Fondu īstenošanā būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un
  Līguma par Eiropas Savienības darbību (“
  LESD
  ”) 9. un
  10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Dalībvalstīm un Komisijai
  saskaņā ar LESD 8. pantu
  būtu jācenšas novērst nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(1)

Fondu īstenošanā būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un
  Līguma par Eiropas Savienības darbību (“
  LESD
  ”) 9. un
  10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Dalībvalstīm un Komisijai
  saskaņā ar LESD 8. pantu
  būtu jācenšas novērst nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Fondu mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. [Gr. 2]

| (2) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (4). Ņemot vērā darba pasaules mainīgos apstākļu, Savienībai ir jāsagatavojas pašreizējām un turpmākām globalizācijas un digitalizācijas problēmām, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātību un sociālo politiku. Pīlāra 20 principi ir iedalīti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un iekļautība. Eiropas sociālo tiesību pīlārs darbojas kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās

  Pārejas atbalsta
  fonda (EGF (
  EPAF
  ) galvenais pamatorientieris, ļaujot Savienībai īstenot attiecīgos principus praksē lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumos. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (4). Ņemot vērā darba pasaules mainīgos apstākļu, Savienībai ir jāsagatavojas pašreizējām un turpmākām globalizācijas un digitalizācijas problēmām, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātību un sociālo politiku. Pīlāra 20 principi ir iedalīti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un iekļautība. Eiropas sociālo tiesību pīlārs darbojas kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās

  Pārejas atbalsta
  fonda (EGF (
  EPAF
  ) galvenais pamatorientieris, ļaujot Savienībai īstenot attiecīgos principus praksē lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumos.

| (3) | Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja Savienības atbildes reakciju (5) uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (6) – ilgtspējīga Eiropas nākotne. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs dimensijās (ekonomiskajā, sociālajā un vides). Ir ļoti svarīgi, lai ilgtspējīga attīstība tiktu iekļauta Eiropas politikas satvarā un lai Savienībai būtu vērienīgi mērķi tajās politikas jomās, ko tā izmanto, lai pievērstos globāliem izaicinājumiem. Padome atzinīgi vērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli ilgtspējīgas attīstības mērķu integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp izmantojot tās finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja Savienības atbildes reakciju (5) uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (6) – ilgtspējīga Eiropas nākotne. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs dimensijās (ekonomiskajā, sociālajā un vides). Ir ļoti svarīgi, lai ilgtspējīga attīstība tiktu iekļauta Eiropas politikas satvarā un lai Savienībai būtu vērienīgi mērķi tajās politikas jomās, ko tā izmanto, lai pievērstos globāliem izaicinājumiem. Padome atzinīgi vērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli ilgtspējīgas attīstības mērķu integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp izmantojot tās finanšu instrumentus.

| (4) | Komisija 2018. gada februārī pieņēma paziņojumu “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (7). Paziņojumā uzsvērts, ka Savienības budžetam ir jāatbalsta Eiropas unikālā sociālā tirgus ekonomika. Tāpēc ārkārtīgi svarīgi būs uzlabot nodarbinātības iespējas un risināt ar prasmēm saistītās problēmas, arī jo īpaši ar digitalizāciju
  , automatizāciju un pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku
  saistītās problēmas
  , pilnībā ievērojot 2015. gada Parīzes klimata nolīgumu, kas tika pieņemts pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas
  . Budžeta elastība ir pamatprincips nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Elastības mehānismi turpina darboties, lai Savienība varētu
  savlaicīgāk
  reaģēt uz neparedzētiem notikumiem un lai nodrošinātu, ka budžeta līdzekļi tiek izmantoti tur, kur tie vissteidzamāk ir vajadzīgi. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2018. gada februārī pieņēma paziņojumu “Jauna un moderna Eiropas Savienības daudzgadu finanšu shēma, kura efektīvi īsteno tās prioritātes pēc 2020. gada” (7). Paziņojumā uzsvērts, ka Savienības budžetam ir jāatbalsta Eiropas unikālā sociālā tirgus ekonomika. Tāpēc ārkārtīgi svarīgi būs uzlabot nodarbinātības iespējas un risināt ar prasmēm saistītās problēmas, arī jo īpaši ar digitalizāciju
  , automatizāciju un pāreju uz resursu ziņā efektīvu ekonomiku
  saistītās problēmas
  , pilnībā ievērojot 2015. gada Parīzes klimata nolīgumu, kas tika pieņemts pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijas
  . Budžeta elastība ir pamatprincips nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Elastības mehānismi turpina darboties, lai Savienība varētu
  savlaicīgāk
  reaģēt uz neparedzētiem notikumiem un lai nodrošinātu, ka budžeta līdzekļi tiek izmantoti tur, kur tie vissteidzamāk ir vajadzīgi. [Gr. 3]

| (5) | Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni (8) Komisija pauž bažas par norobežošanās kustību, pieaugošajām šaubām par priekšrocībām, ko rada atvērta tirdzniecība, un Savienības sociālo tirgus ekonomiku kopumā. |
| --- | --- |

(5)

Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni (8) Komisija pauž bažas par norobežošanās kustību, pieaugošajām šaubām par priekšrocībām, ko rada atvērta tirdzniecība, un Savienības sociālo tirgus ekonomiku kopumā.

| (6) | Pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu (9) Komisija ar tirdzniecību saistītas globalizācijas un tehnoloģisku pārmaiņu apvienojumu uzskata par galvenajiem faktoriem, kas palielina pieprasījumu pēc kvalificēta darbaspēka un samazina to darbvietu skaitu, kurām vajadzīga zemāka kvalifikācija. Neraugoties uz kopējām milzīgajām priekšrocībām, ko rada atvērtāka tirdzniecība un pasaules valstu ekonomikas turpmāka integrācija, ir jānovērš šīs

  Lai gan atvērtākai tirdzniecībai ir zināmas priekšrocības, ir nepieciešami atbilstīgi līdzekļi, ar kuriem tiktu risinātas ar to saistītās
  negatīvās blaknes. Tā kā pašreizējās globalizācijas priekšrocības cilvēku vidū un starp reģioniem jau nav sadalītas vienlīdzīgi, būtiski iespaidojot nelabvēlīgi ietekmētos, pastāv risks, ka aizvien straujāka tehnoloģiju attīstība

  tehnoloģiskās un vides pārmaiņas
  vēl vairāk palielinās šādu ietekmi. Tāpēc saskaņā ar solidaritātes un ilgtspējības principiem īpaši vajadzēs nodrošināt, ka globalizācijas sniegtās priekšrocības būs taisnīgākas

  tiek izmantotas taisnīgāk. Lai labāk pielāgotu uzņēmējdarbības pasauli un darbaspēku
  , saskaņojot ekonomisko atvērtību un tehnoloģisko progresu ar
  pienācīgu
  sociālo aizsardzību
  un aktīvu atbalstu nodarbinātības un pašnodarbinātības iespēju nodrošināšanai, tādiem atbilstīgiem Savienības struktūrfondiem kā Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) būtu lielākā mērā jāprognozē jebkāda nelabvēlīga ietekme, ko vienlaikus varētu radīt globalizācija un pāreja tehnoloģijas un vides jomā
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(6)

Pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu (9) Komisija ar tirdzniecību saistītas globalizācijas un tehnoloģisku pārmaiņu apvienojumu uzskata par galvenajiem faktoriem, kas palielina pieprasījumu pēc kvalificēta darbaspēka un samazina to darbvietu skaitu, kurām vajadzīga zemāka kvalifikācija. Neraugoties uz kopējām milzīgajām priekšrocībām, ko rada atvērtāka tirdzniecība un pasaules valstu ekonomikas turpmāka integrācija, ir jānovērš šīs

  Lai gan atvērtākai tirdzniecībai ir zināmas priekšrocības, ir nepieciešami atbilstīgi līdzekļi, ar kuriem tiktu risinātas ar to saistītās
  negatīvās blaknes. Tā kā pašreizējās globalizācijas priekšrocības cilvēku vidū un starp reģioniem jau nav sadalītas vienlīdzīgi, būtiski iespaidojot nelabvēlīgi ietekmētos, pastāv risks, ka aizvien straujāka tehnoloģiju attīstība

  tehnoloģiskās un vides pārmaiņas
  vēl vairāk palielinās šādu ietekmi. Tāpēc saskaņā ar solidaritātes un ilgtspējības principiem īpaši vajadzēs nodrošināt, ka globalizācijas sniegtās priekšrocības būs taisnīgākas

  tiek izmantotas taisnīgāk. Lai labāk pielāgotu uzņēmējdarbības pasauli un darbaspēku
  , saskaņojot ekonomisko atvērtību un tehnoloģisko progresu ar
  pienācīgu
  sociālo aizsardzību
  un aktīvu atbalstu nodarbinātības un pašnodarbinātības iespēju nodrošināšanai, tādiem atbilstīgiem Savienības struktūrfondiem kā Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) būtu lielākā mērā jāprognozē jebkāda nelabvēlīga ietekme, ko vienlaikus varētu radīt globalizācija un pāreja tehnoloģijas un vides jomā
  . [Gr. 4]

| (7) | Pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni (10) Komisija uzsver nepieciešamību mazināt ekonomikas un sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē. Tāpēc prioritāte ir ieguldīt
  ilgtspējīgā attīstībā,
  vienlīdzībā un sociālajā iekļaušanā, izglītībā un apmācībā, kā arī veselības aprūpē. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(7)

Pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni (10) Komisija uzsver nepieciešamību mazināt ekonomikas un sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un to iekšienē. Tāpēc prioritāte ir ieguldīt
  ilgtspējīgā attīstībā,
  vienlīdzībā un sociālajā iekļaušanā, izglītībā un apmācībā, kā arī veselības aprūpē. [Gr. 5]

| (8) | Klimata pārmaiņas,
  globalizācija un tehnoloģiskas pārmaiņas, visticamāk, palielinās pasaules ekonomiku mijiedarbību un savstarpējo atkarību. Darbaspēka pārorientēšana ir šādu ekonomikas pārmaiņu neatņemama un nenovēršama daļa. Lai no pārmaiņām gūtais labums tiktu sadalīts taisnīgi, ir ārkārtīgi svarīgi piedāvāt palīdzību darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un tiem, kam draud darba zaudēšana.
  Galvenie Savienības instrumenti skarto darba ņēmēju palīdzībai ir ESF+, kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību preventīvi, un EPAF, kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību, reaģējot uz lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem.
  . ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai (11) ir Savienības politikas instruments, kas nosaka paraugprakses sistēmu uzņēmuma pārstrukturēšanas prognozēšanai un risināšanai. Tā piedāvā visaptverošu stratēģiju, kā ar atbilstošiem politiskajiem līdzekļiem būtu jārisina ekonomiskās piemērošanās un pārstrukturēšanās problēmas un to ietekme uz nodarbinātību un sociālo jomu. Tā aicina dalībvalstis izmantot ES un valstu finansējumu tā, lai efektīvāk varētu mazināt pārstrukturēšanas negatīvo sociālo ietekmi, jo īpaši negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. Galvenie Savienības instrumenti skarto darba ņēmēju palīdzībai ir Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību preventīvi, un EGF, kas paredzēts, lai nodrošinātu palīdzību, reaģējot negaidītu, lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(8)

Klimata pārmaiņas,
  globalizācija un tehnoloģiskas pārmaiņas, visticamāk, palielinās pasaules ekonomiku mijiedarbību un savstarpējo atkarību. Darbaspēka pārorientēšana ir šādu ekonomikas pārmaiņu neatņemama un nenovēršama daļa. Lai no pārmaiņām gūtais labums tiktu sadalīts taisnīgi, ir ārkārtīgi svarīgi piedāvāt palīdzību darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un tiem, kam draud darba zaudēšana.
  Galvenie Savienības instrumenti skarto darba ņēmēju palīdzībai ir ESF+, kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību preventīvi, un EPAF, kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību, reaģējot uz lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem.
  . ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai (11) ir Savienības politikas instruments, kas nosaka paraugprakses sistēmu uzņēmuma pārstrukturēšanas prognozēšanai un risināšanai. Tā piedāvā visaptverošu stratēģiju, kā ar atbilstošiem politiskajiem līdzekļiem būtu jārisina ekonomiskās piemērošanās un pārstrukturēšanās problēmas un to ietekme uz nodarbinātību un sociālo jomu. Tā aicina dalībvalstis izmantot ES un valstu finansējumu tā, lai efektīvāk varētu mazināt pārstrukturēšanas negatīvo sociālo ietekmi, jo īpaši negatīvo ietekmi uz nodarbinātību. Galvenie Savienības instrumenti skarto darba ņēmēju palīdzībai ir Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+), kas paredzēts, lai piedāvātu palīdzību preventīvi, un EGF, kas paredzēts, lai nodrošinātu palīdzību, reaģējot negaidītu, lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumā. [Gr. 6]

| (9) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds
  (EGF) tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (12) uz daudzgadu finanšu shēmas darbības laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. EGF ir izveidots, lai Savienība varētu izrādīt solidaritāti darba ņēmējiem, kuri zaudējuši darbu globalizācijas izraisītu lielu strukturālu pārmaiņu dēļ pasaules tirdzniecības modeļos. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds
  (EGF) tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (12) uz daudzgadu finanšu shēmas darbības laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. EGF ir izveidots, lai Savienība varētu izrādīt solidaritāti darba ņēmējiem, kuri zaudējuši darbu globalizācijas izraisītu lielu strukturālu pārmaiņu dēļ pasaules tirdzniecības modeļos.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 1927/2006 darbības joma tika paplašināta 2009. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 546/2009 (13), kas bija daļa no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna, ietverot darba ņēmējus, kuri zaudējuši darbu globālās ekonomikas un finanšu krīzes tiešu seku rezultātā. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 1927/2006 darbības joma tika paplašināta 2009. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 546/2009 (13), kas bija daļa no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna, ietverot darba ņēmējus, kuri zaudējuši darbu globālās ekonomikas un finanšu krīzes tiešu seku rezultātā.

| (11) | Uz daudzgadu finanšu shēmas darbības laiku no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (14) paplašināja darbības jomu, lai ietvertu ne tikai darbvietu zaudēšanu, ko izraisījuši nopietni ekonomikas traucējumi, jo turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze, kam pievēršas Regula (EK) Nr. 546/2009, bet arī darbvietu zaudēšanu, ko izraisījusi jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze. |
| --- | --- |

(11)

Uz daudzgadu finanšu shēmas darbības laiku no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (14) paplašināja darbības jomu, lai ietvertu ne tikai darbvietu zaudēšanu, ko izraisījuši nopietni ekonomikas traucējumi, jo turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze, kam pievēršas Regula (EK) Nr. 546/2009, bet arī darbvietu zaudēšanu, ko izraisījusi jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze.

| (11a) | EPAF programmai vajadzētu būt pamanāmai, un tai būtu nepieciešams vairāk datu un labāki dati, lai būtu iespējams veikt EPAF pienācīgu zinātnisku novērtēšanu un tirdzniecības pielāgošanās palīdzības programmas darbībā izvairītos no administratīviem apgrūtinājumiem. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(11a)

EPAF programmai vajadzētu būt pamanāmai, un tai būtu nepieciešams vairāk datu un labāki dati, lai būtu iespējams veikt EPAF pienācīgu zinātnisku novērtēšanu un tirdzniecības pielāgošanās palīdzības programmas darbībā izvairītos no administratīviem apgrūtinājumiem. [Gr. 7]

| (12) | Komisija veica EGF starpposma novērtēšanu, lai izvērtētu, kā un kādā mērā EGF sasniedz izvirzītos mērķus. EGF ir izrādījies efektīvs, sasniedzot augstāku darbu zaudējušo darba ņēmēju reintegrācijas līmeni nekā iepriekšējā plānošanas periodā. Novērtējumā arī tika konstatēts, ka EGF ir radījis Eiropas pievienoto vērtību. Tas jo īpaši attiecas uz tā apjoma ietekmi, kas nozīmē, ka EGF palīdzība ne tikai palielina piedāvāto pakalpojumu skaitu un daudzveidību, bet arī to intensitāti. Turklāt EGF intervences pasākumi ir plaši pamanāmi, un tie demonstrē ES pievienoto vērtību, kas tieši saistīta ar intervenci plašā sabiedrībā. Tomēr tika konstatētas vairākas problēmas. No vienas puses, fonda izmantošanas procedūra tika uzskatīta par pārāk ilgu. Turklāt daudzas dalībvalstis ziņoja par grūtībām sagatavot plašo situācijas analīzi par notikumu, kas izraisījis darbinieku atlaišanu. Galvenais iemesls, kāpēc dalībvalstis, kurām būtu bijis iespējams sagatavot EGF lietu, to nedara, ir finanšu un institucionālās kapacitātes problēmas. No vienas puses, tas varētu būt vienkārši darbaspēka trūkums – pašlaik dalībvalstis var pieprasīt tehnisko palīdzību tikai tad, ja tās īsteno EGF lietu. Tā kā atlaišana var notikt negaidīti, būtu svarīgi, lai dalībvalstis ir gatavas reaģēt nekavējoties un bez kavēšanās iesniegt pieteikumu. Turklāt dažās dalībvalstīs, lai nodrošinātu EGF lietu lietderīgu un efektīvu īstenošanu, šķiet nepieciešami lielāki institucionālo spēju veidošanas resursi. 500 darbu zaudējušo darba ņēmēju slieksni kritizēja kā pārāk augstu, jo īpaši attiecībā uz mazāk apdzīvotiem reģioniem (15). |
| --- | --- |

(12)

Komisija veica EGF starpposma novērtēšanu, lai izvērtētu, kā un kādā mērā EGF sasniedz izvirzītos mērķus. EGF ir izrādījies efektīvs, sasniedzot augstāku darbu zaudējušo darba ņēmēju reintegrācijas līmeni nekā iepriekšējā plānošanas periodā. Novērtējumā arī tika konstatēts, ka EGF ir radījis Eiropas pievienoto vērtību. Tas jo īpaši attiecas uz tā apjoma ietekmi, kas nozīmē, ka EGF palīdzība ne tikai palielina piedāvāto pakalpojumu skaitu un daudzveidību, bet arī to intensitāti. Turklāt EGF intervences pasākumi ir plaši pamanāmi, un tie demonstrē ES pievienoto vērtību, kas tieši saistīta ar intervenci plašā sabiedrībā. Tomēr tika konstatētas vairākas problēmas. No vienas puses, fonda izmantošanas procedūra tika uzskatīta par pārāk ilgu. Turklāt daudzas dalībvalstis ziņoja par grūtībām sagatavot plašo situācijas analīzi par notikumu, kas izraisījis darbinieku atlaišanu. Galvenais iemesls, kāpēc dalībvalstis, kurām būtu bijis iespējams sagatavot EGF lietu, to nedara, ir finanšu un institucionālās kapacitātes problēmas. No vienas puses, tas varētu būt vienkārši darbaspēka trūkums – pašlaik dalībvalstis var pieprasīt tehnisko palīdzību tikai tad, ja tās īsteno EGF lietu. Tā kā atlaišana var notikt negaidīti, būtu svarīgi, lai dalībvalstis ir gatavas reaģēt nekavējoties un bez kavēšanās iesniegt pieteikumu. Turklāt dažās dalībvalstīs, lai nodrošinātu EGF lietu lietderīgu un efektīvu īstenošanu, šķiet nepieciešami lielāki institucionālo spēju veidošanas resursi. 500 darbu zaudējušo darba ņēmēju slieksni kritizēja kā pārāk augstu, jo īpaši attiecībā uz mazāk apdzīvotiem reģioniem (15).

| (13) | Komisija uzsver, cik liela nozīme joprojām ir EGF

  EPAF
  kā fondam ar elastīgu pieeju, atbalstot darba ņēmējus, kuri zaudē darbu vērienīgu pārstrukturēšanas pasākumu dēļ, un palīdzot tiem pēc iespējas ātrāk atrast citu darbu. Savienībai būtu jāturpina sniegt darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem īpašu vienreizēju atbalstu, lai atvieglotu šo personu reintegrāciju
  kvalitatīvā un ilgtspējīgā
  nodarbinātībā reģionos, nozarēs, teritorijās vai darba tirgos, kurus negatīvi ietekmējuši ievērojami ekonomikas traucējumi. Ņemot vērā mijiedarbību un savstarpējo ietekmi, ko rada atvērta tirdzniecība, tehnoloģiskas pārmaiņas
  , digitalizācija un automatizācija
  vai citi faktori, piemēram,
  Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības vai
  pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, un tādēļ apzinoties, ka aizvien grūtāk ir izkristalizēt konkrētu faktoru, kas rada darbvietu zaudēšanu, EGF

  EPAF būtu
  turpmāk jāizmanto, vienīgi pamatojoties uz pārstrukturēšanas pasākuma būtisko ietekmi. Ņemot vērā EGF

  EPAF
  mērķi sniegt atbalstu steidzamās situācijās un neparedzētos apstākļos, papildinot vairāk profilaktisku palīdzību, ko piedāvā ESF+, tas

  tam
  aizvien ir elastīgs un īpašs instruments

  vajadzētu būt elastīgam
  un
  īpašam instrumentam
  ārpus daudzgadu finanšu shēmas budžeta ierobežojumiem, kā noteikts Komisijas paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Daudzgadu finanšu shēma 2021.-2027. gadam” un tā pielikumā (16). [Gr. 8 un 97] |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzsver, cik liela nozīme joprojām ir EGF

  EPAF
  kā fondam ar elastīgu pieeju, atbalstot darba ņēmējus, kuri zaudē darbu vērienīgu pārstrukturēšanas pasākumu dēļ, un palīdzot tiem pēc iespējas ātrāk atrast citu darbu. Savienībai būtu jāturpina sniegt darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem īpašu vienreizēju atbalstu, lai atvieglotu šo personu reintegrāciju
  kvalitatīvā un ilgtspējīgā
  nodarbinātībā reģionos, nozarēs, teritorijās vai darba tirgos, kurus negatīvi ietekmējuši ievērojami ekonomikas traucējumi. Ņemot vērā mijiedarbību un savstarpējo ietekmi, ko rada atvērta tirdzniecība, tehnoloģiskas pārmaiņas
  , digitalizācija un automatizācija
  vai citi faktori, piemēram,
  Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības vai
  pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, un tādēļ apzinoties, ka aizvien grūtāk ir izkristalizēt konkrētu faktoru, kas rada darbvietu zaudēšanu, EGF

  EPAF būtu
  turpmāk jāizmanto, vienīgi pamatojoties uz pārstrukturēšanas pasākuma būtisko ietekmi. Ņemot vērā EGF

  EPAF
  mērķi sniegt atbalstu steidzamās situācijās un neparedzētos apstākļos, papildinot vairāk profilaktisku palīdzību, ko piedāvā ESF+, tas

  tam
  aizvien ir elastīgs un īpašs instruments

  vajadzētu būt elastīgam
  un
  īpašam instrumentam
  ārpus daudzgadu finanšu shēmas budžeta ierobežojumiem, kā noteikts Komisijas paziņojumā “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Daudzgadu finanšu shēma 2021.-2027. gadam” un tā pielikumā (16). [Gr. 8 un 97]

| (13a) | Eiropas Parlaments 2018. gada 30. maija rezolūcijā par 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu un pašu resursiem atkārtoti apstiprināja savu stingro nostāju attiecībā uz 2021.–2027. gada DFS nepieciešamo finansējuma līmeni galvenajām Savienības politikas jomām, lai būtu iespējams izpildīt to uzdevumus un mērķus. Eiropas Parlaments jo īpaši uzsvēra aicinājumu divkāršot DFS paredzēto finansējumu MVU un jauniešu bezdarba novēršanai, atzinīgi novērtēja vairākus priekšlikumus, kuros uzlaboti pašreizējie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz piešķirto līdzekļu palielināšanu īpašajiem instrumentiem, un apliecināja savu nodomu vajadzības gadījumā risināt sarunas par papildu uzlabojumiem. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(13a)

Eiropas Parlaments 2018. gada 30. maija rezolūcijā par 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu un pašu resursiem atkārtoti apstiprināja savu stingro nostāju attiecībā uz 2021.–2027. gada DFS nepieciešamo finansējuma līmeni galvenajām Savienības politikas jomām, lai būtu iespējams izpildīt to uzdevumus un mērķus. Eiropas Parlaments jo īpaši uzsvēra aicinājumu divkāršot DFS paredzēto finansējumu MVU un jauniešu bezdarba novēršanai, atzinīgi novērtēja vairākus priekšlikumus, kuros uzlaboti pašreizējie noteikumi, jo īpaši attiecībā uz piešķirto līdzekļu palielināšanu īpašajiem instrumentiem, un apliecināja savu nodomu vajadzības gadījumā risināt sarunas par papildu uzlabojumiem. [Gr. 9]

| (14) | Kā jau norādīts, lai EGF

  EPAF
  varētu turpināt darboties kā Eiropas mēroga instruments, atbalsta pieteikums būtu jāiesniedz tad, ja liels pārstrukturēšanas pasākums būtiski ietekmē vietējo vai reģionālo ekonomiku. Šāda ietekme būtu jānosaka, pamatojoties uz zaudēto darbvietu minimālo skaitu konkrētā pārskata periodā. Ņemot vērā starpposma novērtējuma konstatējumus, jānosaka 250

  200
   zaudētu darbvietu slieksnis četru mēnešu (vai konkrētās nozarēs – sešu mēnešu)

  attiecīga ilguma
  pārskata periodā

  periodos
  . Ņemot vērā to, ka darbinieku atlaišanas viļņiem dažādās nozarēs vienā un tajā pašā reģionā ir vienlīdz būtiska ietekme uz vietējo darba tirgu, jābūt iespējai iesniegt arī reģionu pieteikumus. Nelielos darba tirgos, piemēram, mazās dalībvalstīs vai attālos reģionos, tostarp tālākos reģionos, kā minēts LESD 349. pantā, vai ārkārtējos

  izņēmuma
  apstākļos
  vajadzētu būt iespējai
  pieteikumus varētu iesniegt arī tad, ja zaudēto darbvietu skaits ir mazāks. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(14)

Kā jau norādīts, lai EGF

  EPAF
  varētu turpināt darboties kā Eiropas mēroga instruments, atbalsta pieteikums būtu jāiesniedz tad, ja liels pārstrukturēšanas pasākums būtiski ietekmē vietējo vai reģionālo ekonomiku. Šāda ietekme būtu jānosaka, pamatojoties uz zaudēto darbvietu minimālo skaitu konkrētā pārskata periodā. Ņemot vērā starpposma novērtējuma konstatējumus, jānosaka 250

  200
   zaudētu darbvietu slieksnis četru mēnešu (vai konkrētās nozarēs – sešu mēnešu)

  attiecīga ilguma
  pārskata periodā

  periodos
  . Ņemot vērā to, ka darbinieku atlaišanas viļņiem dažādās nozarēs vienā un tajā pašā reģionā ir vienlīdz būtiska ietekme uz vietējo darba tirgu, jābūt iespējai iesniegt arī reģionu pieteikumus. Nelielos darba tirgos, piemēram, mazās dalībvalstīs vai attālos reģionos, tostarp tālākos reģionos, kā minēts LESD 349. pantā, vai ārkārtējos

  izņēmuma
  apstākļos
  vajadzētu būt iespējai
  pieteikumus varētu iesniegt arī tad, ja zaudēto darbvietu skaits ir mazāks. [Gr. 10]

| (14a) | Ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā to, ka pārstrukturēšanas pasākumam būtu jārada būtiska ietekme, lai varētu izmantot EPAF, EPAF būtu jāizrāda solidaritāte ar darba ņēmējiem, kas atlaisti no visu veidu uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(14a)

Ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā to, ka pārstrukturēšanas pasākumam būtu jārada būtiska ietekme, lai varētu izmantot EPAF, EPAF būtu jāizrāda solidaritāte ar darba ņēmējiem, kas atlaisti no visu veidu uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma. [Gr. 11]

| (14b) | EPAF aizvien vajadzētu būt īpašam Savienības instrumentam, kas tiek izmantots, lai reaģētu uz situācijām, kuras izraisa lielus pārstrukturēšanas pasākumus Eiropas darba tirgū. Tomēr Savienībai būtu jāturpina centieni atrast ilgtspējīgākus veidus, kā risināt strukturālas pārmaiņas un problēmas, kas ietekmē darba tirgus un izraisa šādus pasākumus dalībvalstīs. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(14b)

EPAF aizvien vajadzētu būt īpašam Savienības instrumentam, kas tiek izmantots, lai reaģētu uz situācijām, kuras izraisa lielus pārstrukturēšanas pasākumus Eiropas darba tirgū. Tomēr Savienībai būtu jāturpina centieni atrast ilgtspējīgākus veidus, kā risināt strukturālas pārmaiņas un problēmas, kas ietekmē darba tirgus un izraisa šādus pasākumus dalībvalstīs. [Gr. 12]

| (15) | Lai paustu Savienības solidaritāti ar darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, individualizētu pakalpojumu kopuma un tā īstenošanas izmaksu līdzfinansējuma likmei vajadzētu būt vienādai ar ESF+ līdzfinansējuma likmi attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(15)

Lai paustu Savienības solidaritāti ar darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, individualizētu pakalpojumu kopuma un tā īstenošanas izmaksu līdzfinansējuma likmei vajadzētu būt vienādai ar ESF+ līdzfinansējuma likmi attiecīgajā dalībvalstī.

| (16) | Savienības budžeta daļa, kas piešķirta EGF

  EPAF
  , būtu jāīsteno Komisijai dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (Finanšu regula) (17) nozīmē. Tāpēc, īstenojot EGF

  EPAF
  saskaņā ar dalītās pārvaldības principu, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro Finanšu regulā minētie principi, piemēram, pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principi. |
| --- | --- |

(16)

Savienības budžeta daļa, kas piešķirta EGF

  EPAF
  , būtu jāīsteno Komisijai dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) [jaunās Finanšu regulas numurs] (Finanšu regula) (17) nozīmē. Tāpēc, īstenojot EGF

  EPAF
  saskaņā ar dalītās pārvaldības principu, Komisijai un dalībvalstīm būtu jāievēro Finanšu regulā minētie principi, piemēram, pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principi.

| (17) | Dublinā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondā (Eurofound) izvietotais Eiropas pārmaiņu novērošanas centrs palīdz Komisijai un dalībvalstīm, nodrošinot kvalitatīvu un kvantitatīvu analīzi, kas palīdz izvērtēt globalizācijas un pārstrukturēšanas tendences un EGF izmantošanu

  , piemēram, globalizācijas, tehnoloģisko un vides pārmaiņu, pārstrukturēšanas un EPAF izmantošanas tendences
  .
  Šādā analīzē būtu jāietver pietiekami sadalīti, jo īpaši dzimumperspektīvas skatījumā sadalīti, dati, lai efektīvāk cīnītos pret dzimumu nevienlīdzību. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(17)

Dublinā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondā (Eurofound) izvietotais Eiropas pārmaiņu novērošanas centrs palīdz Komisijai un dalībvalstīm, nodrošinot kvalitatīvu un kvantitatīvu analīzi, kas palīdz izvērtēt globalizācijas un pārstrukturēšanas tendences un EGF izmantošanu

  , piemēram, globalizācijas, tehnoloģisko un vides pārmaiņu, pārstrukturēšanas un EPAF izmantošanas tendences
  .
  Šādā analīzē būtu jāietver pietiekami sadalīti, jo īpaši dzimumperspektīvas skatījumā sadalīti, dati, lai efektīvāk cīnītos pret dzimumu nevienlīdzību. [Gr. 13]

| (17a) | Eurofound Eiropas Pārstrukturēšanas uzraudzības centrs (ERM) reālā laikā uzrauga ziņošanu par lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem visā Savienībā, pamatojoties uz valsts korespondentu tīklu. ERM ir ļoti svarīgs EPAF kontekstā, un tam būtu jāatbalsta EPAF darbība, jo īpaši agrīnā posmā palīdzot konstatēt iespējamos gadījumus, kad ir nepieciešama intervence. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(17a)

Eurofound Eiropas Pārstrukturēšanas uzraudzības centrs (ERM) reālā laikā uzrauga ziņošanu par lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem visā Savienībā, pamatojoties uz valsts korespondentu tīklu. ERM ir ļoti svarīgs EPAF kontekstā, un tam būtu jāatbalsta EPAF darbība, jo īpaši agrīnā posmā palīdzot konstatēt iespējamos gadījumus, kad ir nepieciešama intervence. [Gr. 14]

| (18) | Darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, vajadzētu būt vienlīdzīgai piekļuvei EGF

  EPAF
  neatkarīgi no darba līguma vai darba attiecību veida. Tādēļ šajā regulā darbu zaudējušie darba ņēmēji
  neatkarīgi no viņu darba attiecību veida un ilguma
  , kā arī pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies, būtu jāuzskata par iespējamiem EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmējiem. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(18)

Darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, vajadzētu būt vienlīdzīgai piekļuvei EGF

  EPAF
  neatkarīgi no darba līguma vai darba attiecību veida. Tādēļ šajā regulā darbu zaudējušie darba ņēmēji
  neatkarīgi no viņu darba attiecību veida un ilguma
  , kā arī pašnodarbinātas personas, kuru darbība ir beigusies, būtu jāuzskata par iespējamiem EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmējiem. [Gr. 15]

| (19) | EGF

  EPAF
  finansiālie ieguldījumi galvenokārt būtu jāvelta aktīviem darba tirgus pasākumiem
  un individualizētiem pakalpojumiem
  , kas paredzēti, lai atbalsta saņēmējus ātri reintegrētu
  kvalitatīvā un
  ilgtspējīgā nodarbinātībā
  uz nākotni orientētā nozarē
  vai nu sākotnējā darbības nozarē, vai kādā citā nozarē
  , taču šie ieguldījumi būtu arī jāizmanto, lai veicinātu pašnodarbinātību un uzņēmumu radīšanu, tostarp veidojot kooperatīvus
  . Pasākumos būtu jāatspoguļo vietējā vai reģionālā darba tirgus paredzamās vajadzības. Tomēr visos attiecīgos gadījumos būtu jāatbalsta arī darbu zaudējušo darba ņēmēju mobilitāte, lai tiem palīdzētu
  viņiem
  atrast jaunu darbu citur. Īpašu uzmanību

  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš
  digitālajā laikmetā vajadzīgu prasmju izplatīšanai
  un attiecīgā gadījumā dzimumu stereotipu novēršanai nodarbinātībā
  . Finansiālu pabalstu iekļaušana saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā būtu jāierobežo. Uzņēmumus varētu mudināt

  Finanšu ieguldījumiem būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj pasākumi, par kuru īstenošanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgas dalībvalstis un/vai uzņēmumi. Uzņēmumi būtu jāmudina
  piedalīties EGF

  EPAF
  atbalstīto pasākumu valsts līdzfinansējumā. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(19)

EGF

  EPAF
  finansiālie ieguldījumi galvenokārt būtu jāvelta aktīviem darba tirgus pasākumiem
  un individualizētiem pakalpojumiem
  , kas paredzēti, lai atbalsta saņēmējus ātri reintegrētu
  kvalitatīvā un
  ilgtspējīgā nodarbinātībā
  uz nākotni orientētā nozarē
  vai nu sākotnējā darbības nozarē, vai kādā citā nozarē
  , taču šie ieguldījumi būtu arī jāizmanto, lai veicinātu pašnodarbinātību un uzņēmumu radīšanu, tostarp veidojot kooperatīvus
  . Pasākumos būtu jāatspoguļo vietējā vai reģionālā darba tirgus paredzamās vajadzības. Tomēr visos attiecīgos gadījumos būtu jāatbalsta arī darbu zaudējušo darba ņēmēju mobilitāte, lai tiem palīdzētu
  viņiem
  atrast jaunu darbu citur. Īpašu uzmanību

  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš
  digitālajā laikmetā vajadzīgu prasmju izplatīšanai
  un attiecīgā gadījumā dzimumu stereotipu novēršanai nodarbinātībā
  . Finansiālu pabalstu iekļaušana saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā būtu jāierobežo. Uzņēmumus varētu mudināt

  Finanšu ieguldījumiem būtu jāpapildina, nevis jāaizstāj pasākumi, par kuru īstenošanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgas dalībvalstis un/vai uzņēmumi. Uzņēmumi būtu jāmudina
  piedalīties EGF

  EPAF
  atbalstīto pasākumu valsts līdzfinansējumā. [Gr. 16]

| (19a) | Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu nolūkā veicināt izvēlēto atbalsta saņēmēju reintegrāciju, dalībvalstīm būtu jāizmanto un jācenšas sasniegt digitālās programmas un digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķi, lai novērstu nopietnās dzimumu pārstāvības atšķirības IKT un zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) nozarē, stimulējot sieviešu otrreizēju apmācību un pārkvalifikāciju IKT un STEM nozarē. Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu, dalībvalstīm būtu arī jānovērš viena dzimuma pastāvīga dominēšana tajās rūpniecības nozarēs un sektoros, kuros tas parasti ir noticis. Palielinot tā dzimuma pārstāvību, kas parasti ir pārstāvēts mazāk, dažādās nozarēs, piemēram, finanšu, IKT un STEM nozarē, tiktu veicināta algu un pensiju atšķirību samazināšanās starp dzimumiem. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(19a)

Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu nolūkā veicināt izvēlēto atbalsta saņēmēju reintegrāciju, dalībvalstīm būtu jāizmanto un jācenšas sasniegt digitālās programmas un digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķi, lai novērstu nopietnās dzimumu pārstāvības atšķirības IKT un zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātikas (STEM) nozarē, stimulējot sieviešu otrreizēju apmācību un pārkvalifikāciju IKT un STEM nozarē. Īstenojot un izstrādājot saskaņotu individualizēto pakalpojumu kopumu, dalībvalstīm būtu arī jānovērš viena dzimuma pastāvīga dominēšana tajās rūpniecības nozarēs un sektoros, kuros tas parasti ir noticis. Palielinot tā dzimuma pārstāvību, kas parasti ir pārstāvēts mazāk, dažādās nozarēs, piemēram, finanšu, IKT un STEM nozarē, tiktu veicināta algu un pensiju atšķirību samazināšanās starp dzimumiem. [Gr. 17]

| (20) | Izstrādājot saskaņoto aktīvu darba tirgus politikas pasākumu kopumu, dalībvalstīm būtu jāizvēlas pasākumi, kas būtiski uzlabos atbalsta saņēmēju nodarbināmību. Dalībvalstīm būtu jācenšas panākt,

  lai pēc iespējas lielāks skaits visi
  atbalsta saņēmēji, kuri piedalās šajos pasākumus, atrastu
  kvalitatīvu un
  ilgtspējīgu darbu iespējami īsā laikā
  septiņu
  mēnešu laikposmā, pirms ir jāiesniedz noslēguma ziņojums par finansiālā ieguldījuma īstenošanu.
  Izstrādājot saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā atlaišanas iemesli un jāparedz turpmākās darba tirgus perspektīvas un vajadzīgās prasmes. Saskaņotajam kopumam būtu pilnībā jāatbilst pārejai uz klimatam labvēlīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomiku
  . [Gr. 18] |
| --- | --- |

(20)

Izstrādājot saskaņoto aktīvu darba tirgus politikas pasākumu kopumu, dalībvalstīm būtu jāizvēlas pasākumi, kas būtiski uzlabos atbalsta saņēmēju nodarbināmību. Dalībvalstīm būtu jācenšas panākt,

  lai pēc iespējas lielāks skaits visi
  atbalsta saņēmēji, kuri piedalās šajos pasākumus, atrastu
  kvalitatīvu un
  ilgtspējīgu darbu iespējami īsā laikā
  septiņu
  mēnešu laikposmā, pirms ir jāiesniedz noslēguma ziņojums par finansiālā ieguldījuma īstenošanu.
  Izstrādājot saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā atlaišanas iemesli un jāparedz turpmākās darba tirgus perspektīvas un vajadzīgās prasmes. Saskaņotajam kopumam būtu pilnībā jāatbilst pārejai uz klimatam labvēlīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomiku
  . [Gr. 18]

| (21) | Izstrādājot saskaņoto aktīvu darba tirgus politikas pasākumu kopumu, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš nelabvēlīgā situācijā esošiem atbalsta saņēmējiem, tostarp
  personām ar invaliditāti, personām ar apgādājamiem radiniekiem
  , gados jauniem un gados vecākiem bezdarbniekiem, kā arī tiem, kuriem

  personām ar zemu kvalifikācijas līmeni, migrantu izcelsmes personām un personām
  ,
  kurām
  draud nabadzība, ņemot vērā to, ka minētās grupas saskaras ar īpašām grūtībām saistībā ar atgriešanos darba tirgū. Tomēr EGF

  EPAF
  īstenošanā būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principi, kas ir daļa no Savienības pamatvērtībām un iekļauti Eiropas sociālo tiesību pīlārā. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(21)

Izstrādājot saskaņoto aktīvu darba tirgus politikas pasākumu kopumu, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš nelabvēlīgā situācijā esošiem atbalsta saņēmējiem, tostarp
  personām ar invaliditāti, personām ar apgādājamiem radiniekiem
  , gados jauniem un gados vecākiem bezdarbniekiem, kā arī tiem, kuriem

  personām ar zemu kvalifikācijas līmeni, migrantu izcelsmes personām un personām
  ,
  kurām
  draud nabadzība, ņemot vērā to, ka minētās grupas saskaras ar īpašām grūtībām saistībā ar atgriešanos darba tirgū. Tomēr EGF

  EPAF
  īstenošanā būtu jāievēro un jāveicina dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas principi, kas ir daļa no Savienības pamatvērtībām un iekļauti Eiropas sociālo tiesību pīlārā. [Gr. 19]

| (21a) | Laikposmā no 2007. gada marta līdz 2017. gada martam Komisija saņēma 148 pieteikumus EGF līdzfinansējuma saņemšanai, ko bija iesniegusi 21 dalībvalsts, kopumā gandrīz 600 miljonu EUR apmērā, lai palīdzētu 138 888 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un 2 944 cilvēkiem, kas nemācījās, nestrādāja un neapguva arodu (NEET). [Gr. 20] |
| --- | --- |

(21a)

Laikposmā no 2007. gada marta līdz 2017. gada martam Komisija saņēma 148 pieteikumus EGF līdzfinansējuma saņemšanai, ko bija iesniegusi 21 dalībvalsts, kopumā gandrīz 600 miljonu EUR apmērā, lai palīdzētu 138 888 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un 2 944 cilvēkiem, kas nemācījās, nestrādāja un neapguva arodu (NEET). [Gr. 20]

| (22) | Lai efektīvi un ātri atbalstītu atbalsta saņēmējus, dalībvalstīm
  steidzami
  būtu jādara viss iespējamais, lai iesniegtu pilnīgus pieteikumus EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma saņemšanai
  , un Savienības iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai tos ātri izvērtētu
  . Ja Komisijai ir nepieciešama papildu informācija pieteikuma izvērtēšanai, papildu informācijas sniegšana būtu jāierobežo laikā. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(22)

Lai efektīvi un ātri atbalstītu atbalsta saņēmējus, dalībvalstīm
  steidzami
  būtu jādara viss iespējamais, lai iesniegtu pilnīgus pieteikumus EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma saņemšanai
  , un Savienības iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai tos ātri izvērtētu
  . Ja Komisijai ir nepieciešama papildu informācija pieteikuma izvērtēšanai, papildu informācijas sniegšana būtu jāierobežo laikā. [Gr. 21]

| (22a) | Lai veicinātu regulas īstenošanu un tajā noteikto mērķu sasniegšanu, EPAF būtu jānodrošina lielāka publicitāte un tā piedāvātajām iespējām, jo īpaši attiecīgo iestāžu līmenī dalībvalstīs. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(22a)

Lai veicinātu regulas īstenošanu un tajā noteikto mērķu sasniegšanu, EPAF būtu jānodrošina lielāka publicitāte un tā piedāvātajām iespējām, jo īpaši attiecīgo iestāžu līmenī dalībvalstīs. [Gr. 22]

| (22b) | Komisijai būtu jāveicina piekļuve valsts un reģionālajām iestādēm, izveidojot īpašu palīdzības dienestu, kas sniegs vispārēju informāciju un paskaidrojumus par procedūrām un pieteikuma iesniegšanu. Šim palīdzības dienestam būtu jānodrošina standarta veidlapas statistikai un turpmākai analīzei. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(22b)

Komisijai būtu jāveicina piekļuve valsts un reģionālajām iestādēm, izveidojot īpašu palīdzības dienestu, kas sniegs vispārēju informāciju un paskaidrojumus par procedūrām un pieteikuma iesniegšanu. Šim palīdzības dienestam būtu jānodrošina standarta veidlapas statistikai un turpmākai analīzei. [Gr. 23]

| (23) | Atbalsta saņēmēju un to struktūru interesēs, kas ir atbildīgas par pasākumu īstenošanu, pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij būtu jāinformē visi pieteikuma procesā iesaistītie dalībnieki par pieteikuma virzību
  un jāiesaista viņi īstenošanas procesā
  . [Gr. 24] |
| --- | --- |

(23)

Atbalsta saņēmēju un to struktūru interesēs, kas ir atbildīgas par pasākumu īstenošanu, pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij būtu jāinformē visi pieteikuma procesā iesaistītie dalībnieki par pieteikuma virzību
  un jāiesaista viņi īstenošanas procesā
  . [Gr. 24]

| (24) | Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu EGF finansiālajiem ieguldījumiem nevajadzētu

  EPAF finansiālie ieguldījumi nevar
  aizstāt, bet, ja iespējams,
  tiem drīzāk
  vajadzētu papildināt atbalsta pasākumus, kas atbalsta saņēmējiem ir pieejami no Savienības fondiem vai citās Savienības politikas jomās vai programmās.
  EPAF finansiālais ieguldījums arī nevar aizstāt valsts pasākumus vai pasākumus, par kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, kas veic atlaišanu, bet tā vietā šim ieguldījumam būtu jārada patiesa Eiropas pievienotā vērtība
  . [Gr. 25] |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu EGF finansiālajiem ieguldījumiem nevajadzētu

  EPAF finansiālie ieguldījumi nevar
  aizstāt, bet, ja iespējams,
  tiem drīzāk
  vajadzētu papildināt atbalsta pasākumus, kas atbalsta saņēmējiem ir pieejami no Savienības fondiem vai citās Savienības politikas jomās vai programmās.
  EPAF finansiālais ieguldījums arī nevar aizstāt valsts pasākumus vai pasākumus, par kuriem saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, kas veic atlaišanu, bet tā vietā šim ieguldījumam būtu jārada patiesa Eiropas pievienotā vērtība
  . [Gr. 25]

| (25) | Ņemot vērā vienlīdzības principu, dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīva piekļuve informācijai par EPAF savā teritorijā, tostarp lauku apvidos. Komisijai jo īpaši būtu jāveicina paraugprakses izplatīšana, jāuzlabo informētība par EPAF atbilstības kritērijiem un pieteikšanās procedūrām un jāpieliek lielākas pūles, lai veicinātu Savienības pilsoņu, jo īpaši darba ņēmēju, informētību par EPAF.
  Būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par informācijas un komunikācijas pasākumiem attiecībā uz EGF

  EPAF
  lietām un iznākumiem. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā vienlīdzības principu, dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīva piekļuve informācijai par EPAF savā teritorijā, tostarp lauku apvidos. Komisijai jo īpaši būtu jāveicina paraugprakses izplatīšana, jāuzlabo informētība par EPAF atbilstības kritērijiem un pieteikšanās procedūrām un jāpieliek lielākas pūles, lai veicinātu Savienības pilsoņu, jo īpaši darba ņēmēju, informētību par EPAF.
  Būtu jāiekļauj īpaši noteikumi par informācijas un komunikācijas pasākumiem attiecībā uz EGF

  EPAF
  lietām un iznākumiem. [Gr. 26]

| (26) | Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu, izdevumiem vajadzētu būt atbilstīgiem vai nu no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētus pakalpojumus, vai no dienas, kad dalībvalstij radušies administratīvie izdevumi saistībā ar EGF

  EPAF
  īstenošanu. |
| --- | --- |

(26)

Lai atvieglotu šīs regulas īstenošanu, izdevumiem vajadzētu būt atbilstīgiem vai nu no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētus pakalpojumus, vai no dienas, kad dalībvalstij radušies administratīvie izdevumi saistībā ar EGF

  EPAF
  īstenošanu.

| (27) | Lai nodrošinātu vajadzības, īpaši ja tās rodas gada pirmajos mēnešos, kad pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām ir īpaši sarežģīti, ikgadējā budžeta procedūrā EGF

  EPAF
  budžeta pozīcijā būtu jānodrošina atbilstoša maksājumu apropriāciju summa. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu vajadzības, īpaši ja tās rodas gada pirmajos mēnešos, kad pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām ir īpaši sarežģīti, ikgadējā budžeta procedūrā EGF

  EPAF
  budžeta pozīcijā būtu jānodrošina atbilstoša maksājumu apropriāciju summa.

| (27a) | Lai nodrošinātu vajadzības, īpaši ja tās rodas gada pirmajos mēnešos, kad iespējas pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām ir īpaši ierobežotas, ikgadējā budžeta procedūrā EPAF budžeta pozīcijā būtu jānodrošina atbilstoša maksājumu apropriāciju summa. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(27a)

Lai nodrošinātu vajadzības, īpaši ja tās rodas gada pirmajos mēnešos, kad iespējas pārvietot līdzekļus no citām budžeta pozīcijām ir īpaši ierobežotas, ikgadējā budžeta procedūrā EPAF budžeta pozīcijā būtu jānodrošina atbilstoša maksājumu apropriāciju summa. [Gr. 27]

| (28) | [EPAF budžeta struktūru nosaka daudzgadu finanšu shēma un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas [datums nākotnē] Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (18) (“Iestāžu nolīgums”).] |
| --- | --- |

(28)

[EPAF budžeta struktūru nosaka daudzgadu finanšu shēma un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas [datums nākotnē] Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (18) (“Iestāžu nolīgums”).]

| (29) | Atbalsta saņēmēju interesēs palīdzība būtu jādara pieejama pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. EPAF lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītajām dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai mazinātu pieteikumu izskatīšanas laiku un vienkāršotu procedūras, nodrošinot, ka lēmumi par EGF izmantošanu tiek pieņemti ātri un bez sarežģījumiem. Tādēļ turpmāk lēmumu par Komisijas iesniegtajiem līdzekļu pārvietojumu pieprasījumiem pieņems budžeta iestāde, un Komisijas priekšlikums par EGF izmantošanu vairs nebūs nepieciešams. [atsevišķs balsojums] |
| --- | --- |

(29)

Atbalsta saņēmēju interesēs palīdzība būtu jādara pieejama pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. EPAF lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītajām dalībvalstīm un Savienības iestādēm būtu jādara viss iespējamais, lai mazinātu pieteikumu izskatīšanas laiku un vienkāršotu procedūras, nodrošinot, ka lēmumi par EGF izmantošanu tiek pieņemti ātri un bez sarežģījumiem. Tādēļ turpmāk lēmumu par Komisijas iesniegtajiem līdzekļu pārvietojumu pieprasījumiem pieņems budžeta iestāde, un Komisijas priekšlikums par EGF izmantošanu vairs nebūs nepieciešams. [atsevišķs balsojums]

| (30) | Uzņēmuma slēgšanas gadījumā atlaistajiem darba ņēmējiem var palīdzēt pārņemt daļu no bijušā darba devēja darbības vai visu darbību
  , un dalībvalsts, kurā atrodas uzņēmums, var avansā piešķirt steidzami vajadzīgos līdzekļus, lai to varētu īstenot
  . [Gr. 29] |
| --- | --- |

(30)

Uzņēmuma slēgšanas gadījumā atlaistajiem darba ņēmējiem var palīdzēt pārņemt daļu no bijušā darba devēja darbības vai visu darbību
  , un dalībvalsts, kurā atrodas uzņēmums, var avansā piešķirt steidzami vajadzīgos līdzekļus, lai to varētu īstenot
  . [Gr. 29]

| (31) | Lai Eiropas Parlaments varētu veikt politisku kontroli un Komisija varētu pastāvīgi uzraudzīt ar EGF

  EPAF
  palīdzību gūtos rezultātus, dalībvalstīm būtu jāiesniedz noslēguma ziņojums par EGF

  EPAF
  īstenošanu
  , kuram būtu jāatbilst skaidrām uzraudzības prasībām un kurā būtu jāietver atbalsta saņēmēju turpmāka uzraudzība un ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums
  . [Gr. 30] |
| --- | --- |

(31)

Lai Eiropas Parlaments varētu veikt politisku kontroli un Komisija varētu pastāvīgi uzraudzīt ar EGF

  EPAF
  palīdzību gūtos rezultātus, dalībvalstīm būtu jāiesniedz noslēguma ziņojums par EGF

  EPAF
  īstenošanu
  , kuram būtu jāatbilst skaidrām uzraudzības prasībām un kurā būtu jāietver atbalsta saņēmēju turpmāka uzraudzība un ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums
  . [Gr. 30]

| (32) | Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (19) (“Finanšu regula”) vai to aizstājošajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgām par finansiālā ieguldījuma īstenošanu un to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Savienības finansējumu. Dalībvalstīm būtu jāpamato saņemtā EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma izlietojums. Ņemot vērā to, ka EGF

  EPAF
  darbību īstenošanas periods ir īss, ziņošanas pienākumiem būtu jāatspoguļo EGF

  EPAF
  intervences pasākumu īpašais raksturs. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (19) (“Finanšu regula”) vai to aizstājošajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgām par finansiālā ieguldījuma īstenošanu un to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Savienības finansējumu. Dalībvalstīm būtu jāpamato saņemtā EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma izlietojums. Ņemot vērā to, ka EGF

  EPAF
  darbību īstenošanas periods ir īss, ziņošanas pienākumiem būtu jāatspoguļo EGF

  EPAF
  intervences pasākumu īpašais raksturs.

| (32a) | Dalībvalstīm būtu jāīsteno efektīvas komunikācijas darbības, lai popularizētu EPAF finansiālos ieguldījumus, uzsvērtu, ka finansējumu ir piešķīrusi Savienība, un uzlabotu to darbību pamanāmību, kuras Savienība finansējusi no šī fonda. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(32a)

Dalībvalstīm būtu jāīsteno efektīvas komunikācijas darbības, lai popularizētu EPAF finansiālos ieguldījumus, uzsvērtu, ka finansējumu ir piešķīrusi Savienība, un uzlabotu to darbību pamanāmību, kuras Savienība finansējusi no šī fonda. [Gr. 31]

| (33) | Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jāatklāj un efektīvi jārisina jebkādi atbalsta saņēmēju izdarīti pārkāpumi, tostarp krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (21) un Regulu Nr. 2185/96 (22) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (23) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu īstenošanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par konstatētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par veiktajiem pēcpasākumiem, kā arī par OLAF veikto izmeklēšanu rezultātiem. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstīm būtu arī jānovērš, jāatklāj un efektīvi jārisina jebkādi atbalsta saņēmēju izdarīti pārkāpumi, tostarp krāpšana. Turklāt saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (21) un Regulu Nr. 2185/96 (22) Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 (23) Eiropas Prokuratūra var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka jebkura persona vai subjekts, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, piešķir Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) nepieciešamās tiesības un piekļuvi un nodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu īstenošanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par konstatētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un par veiktajiem pēcpasākumiem, kā arī par OLAF veikto izmeklēšanu rezultātiem.

| (34) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013[1], Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95[2], Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96[3] un Padomes Regulu (ES) 2017/1939[4] Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013[1], Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95[2], Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96[3] un Padomes Regulu (ES) 2017/1939[4] Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371. Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai (ERP) nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (35) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(35)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir paredzēti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (36) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma (25) 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams novērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma (25) 22. un 23. punktu šo programmu ir nepieciešams novērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasībās vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot programmas ietekmi uz vietas.

| (37) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un
  2021.–2027. gada DFS laikā
  sasniegt vispārēju mērķi, proti,
  atvēlēt
  25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredēti klimata mērķu sasniegšanai
  , un pēc iespējas drīzāk, vēlākais līdz 2027. gadam, šim nolūkam gadā veltīt 30 % no izdevumiem
  . Fonda sagatavošanā un īstenošanā tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti izvērtētas tā novērtējumā. [Gr. 32] |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un
  2021.–2027. gada DFS laikā
  sasniegt vispārēju mērķi, proti,
  atvēlēt
  25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredēti klimata mērķu sasniegšanai
  , un pēc iespējas drīzāk, vēlākais līdz 2027. gadam, šim nolūkam gadā veltīt 30 % no izdevumiem
  . Fonda sagatavošanā un īstenošanā tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks atkārtoti izvērtētas tā novērtējumā. [Gr. 32]

| (38) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

| (39) | Ņemot vērā to, ka ekonomikas digitālajai pārveidei ir nepieciešams noteikts darbaspēka digitālās kompetences līmenis, digitālajā laikmetā nepieciešamo prasmju izplatīšanai vajadzētu būt obligātam horizontālam elementam ikvienā piedāvātajā saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā
  un būtu jāietver mērķis palielināt sieviešu skaitu STEM nozares profesijās
  , [Gr. 33] |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, ka ekonomikas digitālajai pārveidei ir nepieciešams noteikts darbaspēka digitālās kompetences līmenis, digitālajā laikmetā nepieciešamo prasmju izplatīšanai vajadzētu būt obligātam horizontālam elementam ikvienā piedāvātajā saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā
  un būtu jāietver mērķis palielināt sieviešu skaitu STEM nozares profesijās
  , [Gr. 33]

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Globalizācijas pielāgošanās

  Pārejas atbalsta
  fondu (EGF)

  EPAF
  .

Tajā ir izklāstīti EGF

  EPAF
  mērķi, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi, tostarp dalībvalstu pieteikumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF

  EPAF
  pasākumiem, kas paredzēti 7. pantā minētajiem atbalsta saņēmējiem. [Gr. 34]

2. pants

Uzdevums

EGF sekmē labāku globalizācijas un tehnoloģisko sasniegumu sniegto ieguvumu sadalījumu

  EPAF mērķis ir
  ,
  veicinot alternatīvu un ilgtspējīgu nodarbinātību un tādējādi
  , palīdzot darbu zaudējušiem darba ņēmējiem pielāgoties strukturālām pārmaiņām. EGF

  , atbalstīt sociāli ekonomiskās pārmaiņas, kuras izraisījusi globalizācija un tehnoloģiskās un vides pārmaiņas
  .
  EPAF ir ārkārtas fonds, kas darbosies, reaģējot uz norisēm, un veicinās taisnīgu pāreju. EPAF
  palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktos principus un uzlabot sociālo un ekonomisko kohēziju starp reģioniem un dalībvalstīm. [Gr. 35]

3. pants

Mērķi

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir apliecināt solidaritāti un sniegt atbalstu

  finansiāli atbalstīt pasākumus, kas pavērtu jaunas nodarbinātības iespējas
  darbu zaudējušiem darba ņēmējiem
  neatkarīgi no viņu darba attiecību veida un ilguma
  un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies negaidītu, lielu pārstrukturēšanas pasākumu laikā, kā minēts 5. pantā

  panta 1., 2. un 3. punktā
  . [Gr. 36]

2.   EGF

  EPAF
  konkrētais mērķis ir piedāvāt palīdzību negaidītu

  un atbalstu darba ņēmējiem attiecībā uz viņu reintegrāciju darba tirgū
  lielu pārstrukturēšanas pasākumu gadījumos, jo īpaši tādos, ko izraisījušas ar globalizāciju saistītas problēmas, piemēram, izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, finanšu vai ekonomikas krīze,
  Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības,
  pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, vai kas notikuši digitalizācijas, automatizācijas
  un tehnoloģisko pārmaiņu
  rezultātā. Īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kas paredzēti, lai palīdzētu visnelabvēlīgākā situācijā esošajām iedzīvotāju grupām
  un veicinātu dzimumu līdztiesību
  . [Gr. 37 un 98]

4. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “darbu zaudējis darba ņēmējs” ir darba ņēmējs
  neatkarīgi no viņa darba attiecību veida vai ilguma
  , kura nodarbinātība tiek pārtraukta pirms laika, viņu atlaižot, vai kura līgums netiek atjaunots ekonomisku apsvērumu dēļ; [Gr. 38] |
| --- | --- |

a)

“darbu zaudējis darba ņēmējs” ir darba ņēmējs
  neatkarīgi no viņa darba attiecību veida vai ilguma
  , kura nodarbinātība tiek pārtraukta pirms laika, viņu atlaižot, vai kura līgums netiek atjaunots ekonomisku apsvērumu dēļ; [Gr. 38]

| b) | “pašnodarbināta persona” ir persona, kas nodarbina mazāk nekā 10 darba ņēmējus; |
| --- | --- |

b)

“pašnodarbināta persona” ir persona, kas nodarbina mazāk nekā 10 darba ņēmējus;

| c) | “atbalsta saņēmējs” ir persona, kas piedalās EGF

  EPAF
  līdzfinansētos pasākumos; |
| --- | --- |

c)

“atbalsta saņēmējs” ir persona, kas piedalās EGF

  EPAF
  līdzfinansētos pasākumos;

| d) | “pārkāpums” ir jebkurš piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts EGF

  EPAF
  īstenošanā, un kā rezultātā rodas vai varētu rasties kaitējums Savienības budžetam, prasot no šī budžeta segt nepamatotus izdevumus. |
| --- | --- |

d)

“pārkāpums” ir jebkurš piemērojamo tiesību aktu pārkāpums, kas noticis tāda ekonomikas dalībnieka darbības vai bezdarbības dēļ, kurš ir iesaistīts EGF

  EPAF
  īstenošanā, un kā rezultātā rodas vai varētu rasties kaitējums Savienības budžetam, prasot no šī budžeta segt nepamatotus izdevumus.

5. pants

Intervences kritēriji

1.   Dalībvalstis var iesniegt pieteikumu finansiāla ieguldījuma saņemšanai no EGF

  EPAF
  pasākumiem, kas paredzēti darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   EGF

  EPAF
  finansiālo ieguldījumu sniedz saistībā ar lieliem pārstrukturēšanas pasākumiem, kas izraisījuši:

| a) | vairāk nekā 250

  vismaz 200
   darbu zaudējušu darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos četru mēnešu pārskata periodā kādā dalībvalsts uzņēmumā, tostarp tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos; [Gr. 39] |
| --- | --- |

a)

vairāk nekā 250

  vismaz 200
   darbu zaudējušu darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos četru mēnešu pārskata periodā kādā dalībvalsts uzņēmumā, tostarp tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos; [Gr. 39]

| b) | vairāk nekā 250

  vismaz 200
   darbu zaudējušu darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos sešu mēnešu pārskata periodā, īpaši MVU, kas darbojas vienā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, ja divos reģionos kopā skarti vairāk nekā 250 darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu; [Gr. 40] |
| --- | --- |

b)

vairāk nekā 250

  vismaz 200
   darbu zaudējušu darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos sešu mēnešu pārskata periodā, īpaši MVU, kas darbojas vienā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, ja divos reģionos kopā skarti vairāk nekā 250 darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu; [Gr. 40]

| (c) | vairāk nekā 250

  vismaz 200
   darbu zaudējušu darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos četru

  deviņu
  mēnešu pārskata periodā, īpaši MVU, kas darbojas vienā vai dažādās saimnieciskās darbības nozarēs, kas definētas NACE 2. red. nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā, kas definēts NUTS 2. līmenī. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(c)

vairāk nekā 250

  vismaz 200
   darbu zaudējušu darba ņēmēju vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos četru

  deviņu
  mēnešu pārskata periodā, īpaši MVU, kas darbojas vienā vai dažādās saimnieciskās darbības nozarēs, kas definētas NACE 2. red. nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā, kas definēts NUTS 2. līmenī. [Gr. 41]

3.   Nelielos darba tirgos vai ārkārtas apstākļos, jo īpaši

  tostarp
  attiecībā uz pieteikumiem, kuros iesaistīti MVU, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts tos pienācīgi pamatojusi, finansiālā ieguldījuma pieteikumu saskaņā ar šo pantu var uzskatīt par pieņemamu, kaut arī 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētie kritēriji nav pilnībā izpildīti, ja darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību

  nodarbinātības līmeni
  un vietējo, reģionālo
  vai valsts
  ekonomiku. Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts precizē, kurš no 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem nav pilnībā izpildīts. Ārkārtas apstākļos veikto ieguldījumu kopsumma nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF

  EPAF
  gada maksimālās summas. [Gr. 42]

4.   EGF

  EPAF
  nevar izmantot gadījumos, kad darba ņēmēji tiek atlaisti sakarā ar dalībvalsts veiktiem budžeta samazinājumiem, kas skar nozares, kuras ir atkarīgas no valsts finansējuma. [Gr. 43]

6. pants

Darbu zaudējušo darba ņēmēju skaita un darbības beigšanās aprēķināšana

1.   Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts norāda metodi, ko izmanto, lai 5. panta
  1., 2. un 3. punkta
  nolūkiem aprēķinātu 4. pantā definēto
  darbu zaudējušo
  darba ņēmēju un pašnodarbināto personu skaitu. [Gr. 44]

2.   Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts aprēķina 1. punktā minēto skaitu, kāds tas ir vienā no šiem datumiem:

| a) | datums, kurā darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK (26) 3. panta 1. punktu kompetentajai valsts iestādei rakstveidā paziņo par plānoto kolektīvo atlaišanu |
| --- | --- |

a)

datums, kurā darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK (26) 3. panta 1. punktu kompetentajai valsts iestādei rakstveidā paziņo par plānoto kolektīvo atlaišanu

| b) | datums, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu; |
| --- | --- |

b)

datums, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu;

| c) | darba līguma faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datums; |
| --- | --- |

c)

darba līguma faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datums;

| d) | norīkojuma beigas nodarbinātājuzņēmumā; vai |
| --- | --- |

d)

norīkojuma beigas nodarbinātājuzņēmumā; vai

| e) | attiecībā uz pašnodarbinātu personu —darbības beigšanas datums, kā noteikts saskaņā ar valsts tiesību vai administratīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pašnodarbinātu personu —darbības beigšanas datums, kā noteikts saskaņā ar valsts tiesību vai administratīvajiem aktiem.

Šā punkta a) apakšpunktā minētajos gadījumos pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts sniedz Komisijai papildinformāciju par to atlaišanas gadījumu faktisko skaitu, kas notikuši saskaņā ar šīs regulas 5. panta 1. punktu, pirms Komisija pabeidz izvērtējumu.

7. pants

Atbalsttiesīgie saņēmēji

Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts saskaņā ar 8. pantu var sniegt EGF

  EPAF
  līdzfinansētu saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu atbalsttiesīgiem saņēmējiem, kas var būt:

| a) | darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar 6. pantu un kuru darbība ir beigusies 5. 
  panta 1., 2. un 3. punktā
  paredzētajā pārskata periodā; [Gr. 45] |
| --- | --- |

a)

darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar 6. pantu un kuru darbība ir beigusies 5. 
  panta 1., 2. un 3. punktā
  paredzētajā pārskata periodā; [Gr. 45]

| b) | darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar 6. pantu un kuru darbība ir beigusies ārpus 5. pantā paredzētā pārskata perioda; proti, sešus mēnešus pirms pārskata perioda sākuma vai laikposmā starp pārskata perioda beigām un pēdējo dienu pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas datuma. |
| --- | --- |

b)

darbu zaudējušie darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar 6. pantu un kuru darbība ir beigusies ārpus 5. pantā paredzētā pārskata perioda; proti, sešus mēnešus pirms pārskata perioda sākuma vai laikposmā starp pārskata perioda beigām un pēdējo dienu pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas datuma.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētos darba ņēmējus un pašnodarbinātas personas uzskata par atbalsttiesīgām, ja var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu pārskata periodā.

Atkāpjoties no 5. panta, dalībvalstis, kas iesniegušas pieteikumus, var sniegt EPAF līdzfinansētus individualizētos pakalpojumus jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un kas pieteikuma iesniegšanas dienā ir vecumā līdz 25 gadiem, vai, ja dalībvalstis nolemj, vecumā līdz 30 gadiem, viņu skaitu nosakot tikpat lielu, cik liels ir atbalsta saņēmēju skaits, un piešķirot prioritāti personām, kuras ir atlaistas vai kuru darbība ir beigusies, ar noteikumu, ka vismaz daļa atlaišanas gadījumu notiek NUTS 2. līmeņa reģionos. [Gr. 46]

8. pants

Atbalsttiesīgie pasākumi

1.   Finansiālu ieguldījumu no EGF

  EPAF
  var sniegt aktīviem darba tirgus pasākumiem, kas ir daļa no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma
  , kura izstrādē ir iesaistītas arodbiedrību organizācijas un/vai darba ņēmēju pārstāvji,
  un kas paredzēti, lai veicinātu paredzēto atbalsta saņēmēju un jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu atlaistu darba ņēmēju reintegrāciju
  kvalitatīvā un ilgtspējīgā
  nodarbinātībā vai pašnodarbinātībā. [Gr. 47]

Digitālajā rūpniecības laikmetā
  , kā arī resursu ziņā efektīvā ekonomikā
  nepieciešamo prasmju izplatīšana ir obligāts horizontāls elements ikvienā piedāvātajā individualizēto

  individualizētās apmācības un/vai
  pakalpojumu kopumā. Apmācības līmeni pielāgo kvalifikācijām
  , prasmēm
  un attiecīgā atbalsta saņēmēja
  konkrētajām
  vajadzībām. [Gr. 48]

Saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā jo īpaši var būt:

| a) | individuāli pielāgota apmācība un pārkvalifikācija, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un citu prasmju, kas nepieciešamas digitālajā laikmetā, apgūšana, iegūtās pieredzes dokumentāla apliecināšana,
  individualizēta
  palīdzība darba meklēšanā, profesionālā orientācija, konsultāciju pakalpojumi, darbaudzināšana, pārcelšanas atbalsts, uzņēmējdarbības veicināšana, atbalsts pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai, kā arī sadarbības pasākumi; [Gr. 49] |
| --- | --- |

a)

individuāli pielāgota apmācība un pārkvalifikācija, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju un citu prasmju, kas nepieciešamas digitālajā laikmetā, apgūšana, iegūtās pieredzes dokumentāla apliecināšana,
  individualizēta
  palīdzība darba meklēšanā, profesionālā orientācija, konsultāciju pakalpojumi, darbaudzināšana, pārcelšanas atbalsts, uzņēmējdarbības veicināšana, atbalsts pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai, kā arī sadarbības pasākumi; [Gr. 49]

| b) | īpaši pasākumi, kas ir ierobežoti laikā, piemēram, pabalsti darba meklēšanai, mobilitātes pabalsti,
  bērnu aprūpes pabalsti,
  apmācības vai uzturēšanās pabalsti, tostarp pabalsti aprūpētājiem
  un stimuli darba devējiem, lai veicinātu darbā pieņemšanu, tostarp stimuli, kas nodrošinātu elastīgu darba režīmu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem
  . [Gr. 50] |
| --- | --- |

b)

īpaši pasākumi, kas ir ierobežoti laikā, piemēram, pabalsti darba meklēšanai, mobilitātes pabalsti,
  bērnu aprūpes pabalsti,
  apmācības vai uzturēšanās pabalsti, tostarp pabalsti aprūpētājiem
  un stimuli darba devējiem, lai veicinātu darbā pieņemšanu, tostarp stimuli, kas nodrošinātu elastīgu darba režīmu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem
  . [Gr. 50]

Šā punkta b) apakšpunktā minēto pasākumu izmaksas nedrīkst pārsniegt

  nepārsniedz
  35 % no šajā punktā minētā saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. [Gr. 51]

Ieguldījumi pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības
  , tostarp kooperatīva darbības,
  sākšanai vai darba ņēmēju pārņemšanai nedrīkst pārsniegt

  nepārsniedz 25 000
   20 000 EUR vienam darbu zaudējušam darba ņēmējam. [Gr. 52]

Izstrādājot saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, ņem vērā turpmākās darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes. Saskaņotais pakalpojumu kopums ir saderīgs ar pāreju uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku, kā arī pievērš uzmanību digitālās rūpniecības laikmetā vajadzīgu prasmju izplatīšanai un ņem vērā pieprasījumu vietējā darba tirgū,
  kā arī iespēju reintegrēt darba ņēmējus viņu iepriekšējā profesionālajā nozarē, kur liels pārstrukturēšanas pasākums ir radījis jaunu vai papildu prasmju nepieciešamību un kur pašreizējās prasmes var izmantot visefektīvāk
  . [Gr. 53]

2.   Par šādiem pasākumiem nav tiesību saņemt finansiālu ieguldījumu no EGF

  EPAF
  :

| a) | īpaši laikā ierobežoti pasākumi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā un kuru īstenošana nav atkarīga no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

a)

īpaši laikā ierobežoti pasākumi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā un kuru īstenošana nav atkarīga no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos;

| b) | pasākumi, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir jāveic uzņēmumiem. |
| --- | --- |

b)

pasākumi, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir jāveic uzņēmumiem.

| ba) | pasākumi, kas jo īpaši stimulētu nelabvēlīgā situācijā esošos darba ņēmējus, personas, kuras ir vairāk pakļautas nabadzības riskam, vai gados vecākus darba ņēmējus palikt vai atgriezties darba tirgū; [Gr. 54] |
| --- | --- |

ba)

pasākumi, kas jo īpaši stimulētu nelabvēlīgā situācijā esošos darba ņēmējus, personas, kuras ir vairāk pakļautas nabadzības riskam, vai gados vecākus darba ņēmējus palikt vai atgriezties darba tirgū; [Gr. 54]

| bb) | pasākumi, par kuru īstenošanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgas dalībvalstis. [Gr. 55] |
| --- | --- |

bb)

pasākumi, par kuru īstenošanu saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgas dalībvalstis. [Gr. 55]

EGF

  EPAF
  atbalstītie pasākumi
  nekādā gadījumā
  neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus. [Gr. 56]

3.   Saskaņoto pakalpojumu kopumu izstrādā, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai to pārstāvjiem, vai

  un/vai
  sociālajiem partneriem. [Gr. 57]

4.   Pēc pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts iniciatīvas finansiālo ieguldījumu no EGF

  EPAF
  var piešķirt sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem.

9. pants

Pieteikumi

1.   Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts iesniedz pieteikumu Komisijai 12 nedēļu laikā no dienas, kad ir izpildīti 5. panta 2. un 3. punktā minētie kritēriji.

2.   Desmit darbdienu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas vai attiecīgā gadījumā no dienas, kad Komisijas rīcībā ir pieteikuma tulkojums, atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk, Komisija
  apliecina, ka ir saņēmusi pieteikumu, un
  informē dalībvalsti par jebkādu papildu informāciju, kas tai ir vajadzīga pieteikuma izvērtēšanai. [Gr. 58]

3.   
  Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija procedūras sākumposmā sniedz tai tehnisko palīdzību.
  Ja Komisijai ir vajadzīga šāda papildu informācija ir vajadzīga, dalībvalsts atbild 10 darbdienu laikā no pieprasījuma dienas. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma pagarina šo termiņu par 10 darbdienām. [Gr. 59]

4.   Pamatojoties uz dalībvalsts sniegto informāciju, Komisija pabeidz izvērtēt pieteikuma atbilstību finansiāla ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem 60

  40
   darbdienu laikā pēc pilnīga pieteikuma vai attiecīgā gadījumā pieteikuma tulkojuma saņemšanas. Ja Komisija izņēmuma kārtā nevar minēto termiņu ievērot,
  to var pagarināt par 20 darbdienām ar noteikumu, ka Komisija
  sniedz
  iepriekšēju
  rakstisku paskaidrojumu, kurā izklāstīti kavēšanās iemesli
  , un iesniedz šo paskaidrojumu attiecīgajai dalībvalstij
  . [Gr. 60]

5.   Pieteikumā ietver šādu informāciju:

| a) | izvērtējums par atlaišanas gadījumu skaitu saskaņā ar 6. pantu, tostarp aprēķināšanas metode; |
| --- | --- |

a)

izvērtējums par atlaišanas gadījumu skaitu saskaņā ar 6. pantu, tostarp aprēķināšanas metode;

| b) | apstiprinājums, ka gadījumā, ja uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, tas ir ievērojis
  visus
  juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu
  , un ir attiecīgi parūpējies par darba ņēmējiem
  ; [Gr. 61] |
| --- | --- |

b)

apstiprinājums, ka gadījumā, ja uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, tas ir ievērojis
  visus
  juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu
  , un ir attiecīgi parūpējies par darba ņēmējiem
  ; [Gr. 61]

| ba) | skaidras norādes par darbībām, ko dalībvalstis jau veikušas, lai palīdzētu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, un par to līdzekļu papildināmību, kas tiek prasīti no EPAF tādēļ, ka valsts vai reģionālajām iestādēm trūkst pieejamu līdzekļu; [Gr. 62] |
| --- | --- |

ba)

skaidras norādes par darbībām, ko dalībvalstis jau veikušas, lai palīdzētu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, un par to līdzekļu papildināmību, kas tiek prasīti no EPAF tādēļ, ka valsts vai reģionālajām iestādēm trūkst pieejamu līdzekļu; [Gr. 62]

| bb) | pārskats par Savienības līdzekļiem, no kuriem uzņēmums, kurš atlaiž darbiniekus, jau ir guvis labumu piecu gadu laikā pirms kolektīvās atlaišanas; [Gr. 63] |
| --- | --- |

bb)

pārskats par Savienības līdzekļiem, no kuriem uzņēmums, kurš atlaiž darbiniekus, jau ir guvis labumu piecu gadu laikā pirms kolektīvās atlaišanas; [Gr. 63]

| c) | īss to notikumu apraksts, kuri izraisīja darba ņēmēju atlaišanu; |
| --- | --- |

c)

īss to notikumu apraksts, kuri izraisīja darba ņēmēju atlaišanu;

| d) | attiecīgā gadījumā to uzņēmumu, piegādes vai pakārtotās ražošanas uzņēmumu un nozaru identifikācijai, kurās atlaisti darba ņēmēji, kā arī paredzēto atbalsta saņēmēju kategoriju identifikācija, tos iedalot pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā to uzņēmumu, piegādes vai pakārtotās ražošanas uzņēmumu un nozaru identifikācijai, kurās atlaisti darba ņēmēji, kā arī paredzēto atbalsta saņēmēju kategoriju identifikācija, tos iedalot pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa;

| e) | paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā, valsts
  vai attiecīgā gadījumā pārrobežu
  līmenī; [Gr. 64] |
| --- | --- |

e)

paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā, valsts
  vai attiecīgā gadījumā pārrobežu
  līmenī; [Gr. 64]

| f) | saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma detalizēts apraksts un saistītie izdevumi, tostarp jo īpaši pasākumi, ar ko atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošiem,
  mazkvalificētiem,
  gados vecākiem un gados jauniem
  un nelabvēlīgos apvidos dzīvojošiem
  atbalsta saņēmējiem paredzētas nodarbinātības iniciatīvas; [Gr. 65] |
| --- | --- |

f)

saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma detalizēts apraksts un saistītie izdevumi, tostarp jo īpaši pasākumi, ar ko atbalsta nelabvēlīgākā situācijā esošiem,
  mazkvalificētiem,
  gados vecākiem un gados jauniem
  un nelabvēlīgos apvidos dzīvojošiem
  atbalsta saņēmējiem paredzētas nodarbinātības iniciatīvas; [Gr. 65]

| g) | paskaidrojums par to, cik lielā mērā ir ņemti vērā ieteikumi, kas iekļauti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai, un kā saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums papildina darbības, ko finansē no citiem valsts vai Savienības fondiem, tostarp informācija par pasākumiem, kas attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri atlaiduši darba ņēmējus, ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem; |
| --- | --- |

g)

paskaidrojums par to, cik lielā mērā ir ņemti vērā ieteikumi, kas iekļauti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai, un kā saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums papildina darbības, ko finansē no citiem valsts vai Savienības fondiem, tostarp informācija par pasākumiem, kas attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri atlaiduši darba ņēmējus, ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem;

| h) | paredzamais budžets attiecībā uz katru no sastāvdaļām saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā, ko sniedz paredzēto atbalsta saņēmēju atbalstam, un attiecībā uz sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

h)

paredzamais budžets attiecībā uz katru no sastāvdaļām saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā, ko sniedz paredzēto atbalsta saņēmēju atbalstam, un attiecībā uz sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem;

| i) | novērtēšanas nolūkos dalībvalsts noteikti, lietai raksturīgi orientējoši mērķrādītāji attiecībā uz darbu atguvušo atbalsta saņēmēju īpatsvaru sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām; |
| --- | --- |

i)

novērtēšanas nolūkos dalībvalsts noteikti, lietai raksturīgi orientējoši mērķrādītāji attiecībā uz darbu atguvušo atbalsta saņēmēju īpatsvaru sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām;

| j) | datumi, kuros sākts vai paredzēts sākt sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem un veikt EGF

  EPAF
  īstenošanas darbības, kā noteikts 8. pantā; |
| --- | --- |

j)

datumi, kuros sākts vai paredzēts sākt sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem un veikt EGF

  EPAF
  īstenošanas darbības, kā noteikts 8. pantā;

| k) | procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm vai vajadzības gadījumā ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

k)

procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm vai vajadzības gadījumā ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām;

| l) | paziņojums par pieprasītā EGF

  EPAF
  atbalsta atbilstību procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, kā arī paziņojums, kurā izklāstīts, kāpēc saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums neaizstāj pasākumus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem jāveic uzņēmumiem; |
| --- | --- |

l)

paziņojums par pieprasītā EGF

  EPAF
  atbalsta atbilstību procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu, kā arī paziņojums, kurā izklāstīts, kāpēc saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums neaizstāj pasākumus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem jāveic uzņēmumiem;

| m) | valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avoti un attiecīgā gadījumā citi līdzfinansējuma avoti; |
| --- | --- |

m)

valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avoti un attiecīgā gadījumā citi līdzfinansējuma avoti;

| ma) | paziņojums, ka ierosinātās darbības papildinās struktūrfondu finansētās darbības un ka netiks pieļauta nekāda dubulta finansēšana. [Gr. 66] |
| --- | --- |

ma)

paziņojums, ka ierosinātās darbības papildinās struktūrfondu finansētās darbības un ka netiks pieļauta nekāda dubulta finansēšana. [Gr. 66]

10. pants

Papildināmība, atbilstība un koordinācija

1.   Finansiāls ieguldījums no EGF

  EPAF
  neaizstāj pasākumus, kas uzņēmumiem jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem.

2.   Paredzēto atbalsta saņēmēju atbalsts papildina dalībvalstu pasākumus valsts, reģionālā un, vietējā un
  attiecīgā gadījumā pārrobežu
  līmenī, tostarp tos, ko līdzfinansē no citiem Savienības fondiem
  un programmām
  , saskaņā ar ieteikumiem, kas iekļauti ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai. [Gr. 67]

3.   Finansiālais ieguldījums no EGF

  EPAF
  ir tikai tādā apjomā, kāds nepieciešams, lai
  izrādītu solidaritāti un
  sniegtu pagaidu, vienreizēju atbalstu paredzētajiem atbalsta saņēmējiem. EGF

  EPAF
  atbalstītie pasākumi atbilst Savienības un valsts tiesību aktiem, tostarp noteikumiem par valsts atbalstu. [Gr. 68]

4.   Saskaņā ar attiecīgajiem pienākumiem Komisija un pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts nodrošina Savienības fondu
  un programmu
  palīdzības koordināciju. [Gr. 69]

5.   Pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts nodrošina, ka konkrētie pasākumi, kas saņem finansiālu ieguldījumu no EGF

  EPAF
  , nesaņem palīdzību no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

11. pants

Vīriešu un sieviešu līdztiesība un nediskriminēšana

Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu līdztiesības aspekta integrācija ir dažādo EGF

  visu atbilstošo EPAF
  finansiālā ieguldījuma īstenošanas posmu neatņemama sastāvdaļa un tiek veicināta šo posmu īstenošanas gaitā. [Gr. 70]

Komisija un dalībvalstis veic visus atbilstošos pasākumus, lai saistībā ar piekļuvi EGF

  EPAF
  un dažādajos finansiālā ieguldījuma īstenošanas posmos novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, dzimumidentitātes, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

12. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas ne vairāk kā 0,5 % no EGF

  EPAF
  maksimālā gada apjoma var izmantot tehniskajai un administratīvajai palīdzībai

  , lai finansētu tehnisko
  un
  administratīvo palīdzību
  , kas vajadzīga tā īstenošanai, piemēram, sagatavošanās, uzraudzības,
  datu vākšanas,
  kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām, komunikācijas darbībām un tām darbībām, kas uzlabo EGF

  EPAF
  atpazīstamību, kā arī citiem administratīvās un tehniskās palīdzības pasākumiem.
  Tiek stiprinātas sinerģijas ar tādām ieviestām strukturālo pārmaiņu uzraudzības sistēmām kā ERM.
  Šie pasākumi var ietvert turpmākos un iepriekšējos plānošanas periodus. [Gr. 71]

2.   Nepārsniedzot 1. punktā noteikto maksimālo apjomu, Komisija iesniedz pieprasījumu tehniskajai palīdzībai nepieciešamo apropriāciju pārvietošanai uz attiecīgajām budžeta pozīcijām saskaņā ar Finanšu regulas 31. pantu.

3.   Komisija pēc savas iniciatīvas īsteno tehnisko palīdzību tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu].

Ja Komisija sniedz tehnisko palīdzību netiešā pārvaldībā, tā nodrošina trešo personu, kurām tiek uzticēta attiecīgo uzdevumu veikšana, iecelšanas procedūras pārredzamību, kā arī informē visas EPAF ieinteresētās personas, tostarp Eiropas Parlamentu, par šajā nolūkā izraudzīto apakšuzņēmēju. [Gr. 72]

4.   Komisijas tehniskā palīdzība ietver informācijas un norādījumu sniegšanu dalībvalstīm par EGF

  EPAF
  izmantošanu, uzraudzību un izvērtēšanu
  , tostarp palīdzības dienesta izveidi
  . Komisija arī Eiropas un valstu sociālajiem partneriem sniedz informāciju un skaidrus norādījumus par EGF

  EPAF
  izmantošanu. Būtisku ekonomisku traucējumu gadījumā dalībvalstī virzības pasākumi var arī ietvert darba grupu izveidi. [Gr. 73]

13. pants

Informācija, komunikācija un reklāma

1.   Dalībvalstis atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā atpazīstamību, sniedzot dažādām auditorijām konsekventu, lietderīgu un mērķorientētu informāciju, tostarp mērķorientētu informāciju atbalsta saņēmējiem, vietējām un reģionālām iestādēm, sociālajiem partneriem, plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai.
  Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz finansējumu tiek uzsvērta Savienības pievienotā vērtība, un palīdz Komisijai vākt datus, lai uzlabotu budžeta pārredzamību. [Gr. 74]

Dalībvalstis izmanto ES emblēmu kopā ar vienkāršu paziņojumu par finansējumu (“finansē/līdzfinansē Eiropas Savienība”) saskaņā ar [Kopīgo noteikumu regulas VIII pielikumu].

2.   Komisija uztur un regulāri atjaunina klātbūtni tiešsaistē, kas pieejama visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās, lai sniegtu atjauninātu informāciju par EGF

  EPAF
  , norādījumus par pieteikumu iesniegšanu
  un atbalsttiesīgām darbībām, regulāri atjauninātu dalībvalstu kontaktinformācijas sarakstu
  , kā arī informāciju par apstiprinātajiem un noraidītajiem pieteikumiem un par Eiropas Parlamenta un Padomes lomu budžeta procedūrā. [Gr. 75]

3.   Lai uzlabotu EGF

  EPAF pamanāmību, informētu par EPAF atbilstības kritērijiem un pieteikšanās procedūrām, uzlabotu EPAF
  efektivitāti un nodrošinātu, ka Savienības pilsoņi un darba ņēmēji
  , tostarp pilsoņi un darba ņēmēji lauku apvidos, kuros ir sarežģīti piekļūt informācijai,
  zina par EGF

  EPAF
  , Komisija
  veicina paraugprakses izplatīšanu komunikācijas jomā un
  , pamatojoties uz savu pieredzi, īsteno informācijas un komunikācijas pasākumus par EGF

  EPAF
  lietām un iznākumiem. [Gr. 76]

Dalībvalstis nodrošina, ka pēc Savienības iestāžu, struktūru vai aģentūru pieprasījuma tiek darīti pieejami visi komunikācijas un atpazīstamības materiāli un Savienībai tiek piešķirta uz autoratlīdzību nebalstīta, neekskluzīva un neatsaucama licence šādu materiālu izmantošanai un visas ar tiem saistītās iepriekš esošās tiesības. Ar licenci Savienībai piešķir šādas tiesības:

| — | iekšēja izmantošana, proti, tiesības reproducēt, kopēt un darīt pieejamus komunikācijas un atpazīstamības materiālus ES un ES dalībvalstu iestādēm un aģentūrām, kā arī to darbiniekiem; |
| --- | --- |

—

iekšēja izmantošana, proti, tiesības reproducēt, kopēt un darīt pieejamus komunikācijas un atpazīstamības materiālus ES un ES dalībvalstu iestādēm un aģentūrām, kā arī to darbiniekiem;

| — | komunikācijas un atpazīstamības materiālu reproducēšana ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

komunikācijas un atpazīstamības materiālu reproducēšana ar jebkādiem līdzekļiem un jebkādā formā, kopumā vai daļēji;

| — | komunikācijas un atpazīstamības materiālu publiskošana, izmantojot jebkādus komunikācijas līdzekļus; |
| --- | --- |

—

komunikācijas un atpazīstamības materiālu publiskošana, izmantojot jebkādus komunikācijas līdzekļus;

| — | komunikācijas un atpazīstamības materiālu (vai to kopiju) publiska izplatīšana jebkādā formā; |
| --- | --- |

—

komunikācijas un atpazīstamības materiālu (vai to kopiju) publiska izplatīšana jebkādā formā;

| — | komunikācijas un atpazīstamības materiālu uzglabāšana un arhivēšana; |
| --- | --- |

—

komunikācijas un atpazīstamības materiālu uzglabāšana un arhivēšana;

| — | apakšlicenču piešķiršana trešām personām par tiesībām uz komunikācijas un atpazīstamības materiāliem. |
| --- | --- |

—

apakšlicenču piešķiršana trešām personām par tiesībām uz komunikācijas un atpazīstamības materiāliem.

Savienībai var piešķirt papildu tiesības.

4.   No resursiem, kas saskaņā ar šo regulu piešķirti komunikācijas darbībām, sedz arī institucionālo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ja tās ir saistītas ar 3. pantā minētajiem vispārīgajiem mērķiem.

14. pants

Finansiālā ieguldījuma noteikšana

1.   Komisija, pamatojoties uz izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 9. pantu, un jo īpaši ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātos pasākumus un paredzētās izmaksas, novērtē un pēc iespējas ātrāk
  9. panta 4. punktā noteiktajā termiņā
  ierosina iespējamo EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma summu, ko var sniegt pieejamo resursu robežās. [Gr. 77]

2.   Piedāvāto pasākumu EGF

  EPAF
  līdzfinansēšanas likmi saskaņo ar augstāko ESF+ līdzfinansēšanas likmi attiecīgajā dalībvalstī.

3.   Ja, pamatojoties uz izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 9. pantu, Komisija secina, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu ir izpildīti, tā nekavējoties sāk 16. pantā izklāstīto procedūru
  un paziņo par to dalībvalstij, kas iesniegusi pieteikumu
  . [Gr. 78]

4.   Ja, pamatojoties uz izvērtējumu, kas veikts saskaņā ar 9. pantu, Komisija secina, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma piešķiršanai saskaņā ar šo regulu nav izpildīti, tā nekavējoties par to paziņo pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij
  , kā arī citām ieinteresētajām personām, tostarp Eiropas Parlamentam
  . [Gr. 79]

15. pants

Atbilstības periods

1.   Tiesības saņemt EGF

  EPAF
  finansiālo ieguldījumu par izdevumiem ir no datumiem, kas norādīti pieteikumā atbilstīgi 9. panta 5. punkta j) apakšpunktam un kad attiecīgā dalībvalsts sāk vai paredz sākt sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai kad tai rodas administratīvie izdevumi par EGF

  EPAF
  īstenošanu saskaņā ar 8. panta 1. un 4. punktu.

2.   Dalībvalsts
  pēc iespējas drīzāk veic
  8. pantā noteiktos atbalsttiesīgos pasākumus veic pēc iespējas drīz un

  . Tā jebkurā gadījumā īsteno pasākumus sešu mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu un veic tos
  vēlākais 24 mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu. [Gr. 80]

3.   Īstenošanas periods ir laikposms, kas sākas no atbilstoši 9. panta 5. punkta j) apakšpunktam pieteikumā norādītajiem datumiem, kad attiecīgā dalībvalsts sāk sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem un sāk īstenot EGF

  EPAF
  , kā noteikts 8. pantā, un beidzas 24 mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu.

4.   Ja atbalsta saņēmējs apmeklē izglītības vai apmācības kursu, kura ilgums ir divi gadi vai ilgāk, par šāda kursa maksu EGF

  EPAF
  līdzfinansējumu ir tiesības saņemt līdz 20. panta 1. punktā minētā noslēguma ziņojuma iesniegšanas datumam ar noteikumu, ka attiecīgie izdevumi ir radušies pirms minētā datuma.

5.   Regulas 8. panta 4. punktā noteiktie izdevumi ir atbalsttiesīgi līdz noslēguma ziņojuma iesniegšanas termiņam saskaņā ar 20. panta 1. punktu.

16. pants

Budžeta procedūra un īstenošana

1.   Ja Komisija ir secinājusi, ka nosacījumi EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti, tā iesniedz
  priekšlikumu tā izmantošanai. Lēmumu par EPAF izmantošanu Eiropas Parlaments un Padome kopīgi pieņem viena mēneša laikā pēc tam, kad šis priekšlikums abām iestādēm ir iesniegts. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, un Eiropas Parlaments pieņem lēmumu ar visu deputātu balsu vairākumu un trijām piektdaļām nodoto balsu
  .

Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EPAF izmantošanu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu
  par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgajām budžeta pozīcijām
  . Domstarpību gadījumā sāk trialoga procedūru.

Ar EPAF saistītos līdzekļu pārvietojumus veic
  saskaņā ar Finanšu regulas 31. pantu. [Gr. 81]

2.   Pārvietošanas pieprasījumam pievieno pieteikuma atbalsttiesīguma pārbaudes kopsavilkumu.
  [Gr. 82]

3.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas

  un tas
  stājas spēkā datumā, kad

  kurā
  Eiropas Parlaments un Padome paziņo Komisijai, ka budžeta pārvietošana ir apstiprināta. Lēmums ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 110. panta nozīmē.

  pieņem lēmumu par EPAF izmantošanu. [Gr. 83]

3.a
     
  Priekšlikumā lēmumam par EPAF izmantošanu saskaņā ar 1. punktu iekļauj:

| a) | saskaņā ar 9. panta 4. punktu veikto izvērtējumu kopā ar šā izvērtējuma pamatā esošās informācijas kopsavilkumu; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 9. panta 4. punktu veikto izvērtējumu kopā ar šā izvērtējuma pamatā esošās informācijas kopsavilkumu;

| b) | pierādījumus par 5. un 10. pantā noteikto kritēriju izpildi; un |
| --- | --- |

b)

pierādījumus par 5. un 10. pantā noteikto kritēriju izpildi; un

| c) | pamatojošus iemeslus ierosinātajām summām. [Gr. 84] |
| --- | --- |

c)

pamatojošus iemeslus ierosinātajām summām. [Gr. 84]

16.a pants

Izņēmuma gadījumi

Izņēmuma gadījumos un ja EPAF pieejamie atlikušie finanšu resursi gadā, kurā notiek liels pārstrukturēšanas pasākums, nav pietiekami, lai segtu palīdzības apjomu, ko par vajadzīgu uzskata budžeta lēmējinstitūcija, Komisija var ierosināt starpību finansēt no nākamajā gadā EPAF paredzētā finansējuma. Jebkurā gadījumā ievēro EPAF gada budžeta maksimālo apjomu gadā, kurā noticis liels pārstrukturēšanas pasākums, un nākamajā gadā. [Gr. 85]

17. pants

Finansiālā ieguldījuma izmaksa un izmantošana

1.   Pēc tam, kad ir stājies spēkā lēmums par finansiālo ieguldījumu saskaņā ar 16. panta 3. punktu, Komisija attiecīgajai dalībvalstij vienā priekšfinansējuma maksājumā izmaksā finansiālo ieguldījumu 100 % apmērā, un parasti tas notiek 15 darbdienu laikā. Priekšfinansējumu dzēš, tiklīdz dalībvalsts iesniedz apstiprinātu izdevumu pārskatu saskaņā ar 20. panta 1. punktu. Neizlietoto summu atmaksā Komisijai.

2.   Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu īsteno, piemērojot dalītas pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu.

3.   Sīkākus finansēšanas tehniskos noteikumus Komisija nosaka 16. panta 3. punktā minētajā lēmumā par finansiālo ieguldījumu.

4.   Veicot pasākumus, kas ietverti saskaņotajā individualizēto pakalpojumu kopumā, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai priekšlikumu grozīt iekļautās darbības, pievienojot citus 8. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītos atbalsttiesīgos pasākumus, ar noteikumu, ka šādi grozījumi ir pienācīgi pamatoti un kopsumma nepārsniedz 16. panta 3. punktā minēto finansiālo ieguldījumu. Komisija izvērtē ierosinātos grozījumus un piekrišanas gadījumā attiecīgi groza lēmumu par finansiālo ieguldījumu.

5.   Attiecīgajai dalībvalstij ir elastība līdzekļu pārdalē starp budžeta posteņiem, kā noteikts lēmumā par finansiālo ieguldījumu saskaņā ar 16. panta 3. punktu. Ja līdzekļu pārvietojums vienam vai vairākiem noteiktajiem budžeta posteņiem pārsniedz 20 % pieaugumu, dalībvalsts par to iepriekš paziņo Komisijai.

18. pants

Euro izmantošana

Pieteikumos, lēmumos par finansiālo ieguldījumu un ziņojumos saskaņā ar šo regulu, kā arī citos saistītos dokumentos visas summas izsaka euro.

19. pants

Rādītāji

1.   Regulas pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu.

2.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu attiecībā uz pielikumā iekļauto rādītāju grozījumiem, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu efektīvu fonda izmantošanas izvērtējumu.

19.a pants

Atbalsta saņēmēju apsekojuma modelis

Regulas 20. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais atbalsta saņēmēju apsekojums tiek veikts, pamatojoties uz modeli, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija. Lai nodrošinātu vienādus šā panta īstenošanas nosacījumus, Komisija pieņem īstenošanas aktu saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 86]

20. pants

Noslēguma ziņojums un izbeigšana

1.   Ne vēlāk kā septītā mēneša beigās pēc 15. panta 3. punktā noteiktā perioda beigām attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai noslēguma ziņojumu par finansiālā ieguldījuma īstenošanu, tostarp šādu informāciju:

| a) | pasākumu veidi un galvenie

  sasniegtie
  rezultāti, raksturojot problēmas, gūto pieredzi, sinerģiju un papildināmību ar citiem ES fondiem
  , jo īpaši ESF+,
  un, ja vien tas ir iespējams, norādot pasākumu papildināmību ar citu Savienības vai valstu programmu finansētajiem pasākumiem saskaņā ar ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai; [Gr. 87] |
| --- | --- |

a)

pasākumu veidi un galvenie

  sasniegtie
  rezultāti, raksturojot problēmas, gūto pieredzi, sinerģiju un papildināmību ar citiem ES fondiem
  , jo īpaši ESF+,
  un, ja vien tas ir iespējams, norādot pasākumu papildināmību ar citu Savienības vai valstu programmu finansētajiem pasākumiem saskaņā ar ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai; [Gr. 87]

| b) | to struktūru nosaukumi, kuras dalībvalstī īsteno pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

b)

to struktūru nosaukumi, kuras dalībvalstī īsteno pasākumu kopumu;

| c) | 19. pantā noteiktie rādītāji; |
| --- | --- |

c)

19. pantā noteiktie rādītāji;

| d) | rezultāti, kas gūti atbalsta saņēmēju apsekojumā, kas veikts sešus mēnešus

  sešu mēnešu laikā
  pēc īstenošanas perioda beigām un kurā ietver jūtamas pārmaiņas saistībā ar atbalsta saņēmēju nodarbināmību, vai attiecībā uz tiem, kuri jau ir atraduši darbu, – papildu informāciju par atrastā darba kvalitāti, piemēram, darbalaika un atbildības līmeņa izmaiņas vai algas līmeņa izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo darbu, kā arī jomu, kurā persona ir atradusi darbu, un šīs informācijas sadalījumu pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa; [Gr. 88] |
| --- | --- |

d)

rezultāti, kas gūti atbalsta saņēmēju apsekojumā, kas veikts sešus mēnešus

  sešu mēnešu laikā
  pēc īstenošanas perioda beigām un kurā ietver jūtamas pārmaiņas saistībā ar atbalsta saņēmēju nodarbināmību, vai attiecībā uz tiem, kuri jau ir atraduši darbu, – papildu informāciju par atrastā darba kvalitāti, piemēram, darbalaika un atbildības līmeņa izmaiņas vai algas līmeņa izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo darbu, kā arī jomu, kurā persona ir atradusi darbu, un šīs informācijas sadalījumu pēc dzimuma, vecuma grupas un izglītības līmeņa; [Gr. 88]

| e) | informācija par to, vai uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, izņemot
  jaunuzņēmumus,
  mikrouzņēmumus un MVU, iepriekšējos piecos gados ir saņēmis valsts atbalstu vai iepriekšēju finansējumu no Savienības kohēzijas vai struktūrfondiem; [Gr. 89] |
| --- | --- |

e)

informācija par to, vai uzņēmums, kurš atlaidis darba ņēmējus, izņemot
  jaunuzņēmumus,
  mikrouzņēmumus un MVU, iepriekšējos piecos gados ir saņēmis valsts atbalstu vai iepriekšēju finansējumu no Savienības kohēzijas vai struktūrfondiem; [Gr. 89]

| f) | paziņojums, kurā iekļauts izdevumu pamatojums. |
| --- | --- |

f)

paziņojums, kurā iekļauts izdevumu pamatojums.

2.   Ne vēlāk kā 19. mēneša beigās pēc 15. panta 3. punktā noteiktā perioda beigām attiecīgā dalībvalsts iesniedz
  pilnīgu un pienācīgi pārbaudītu
  vienkāršu datu kopu, kas sniedz informāciju par pielikuma 3. punktā noteikto ilgtermiņa rezultātu rādītāju. [Gr. 90]

3.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir saņēmusi visu saskaņā ar 1. punktu prasīto informāciju, tā izbeidz finansiālo ieguldījumu, nosakot EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma galīgo summu un attiecīgā gadījumā atlikumu, kas attiecīgajai dalībvalstij jāmaksā saskaņā ar 24. pantu. Finansiālo ieguldījumu izbeidz tikai tad, kad saskaņā ar 2. punktu ir sniegts ilgtermiņa rezultātu rādītājs.

21. pants

Divgadu ziņojums

1.   Līdz 2021. gada 1. augustam un pēc tam reizi divos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispusīgu, kvantitatīvu un kvalitatīvu ziņojumu par pasākumiem, kas iepriekšējos divos gados veikti saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) Nr. 1309/2013. Ziņojumā galveno uzmanību pievērš EGF

  EPAF
  sasniegtajiem rezultātiem un jo īpaši ietver informāciju, kas saistīta ar iesniegtajiem pieteikumiem
  , to izskatīšanas ātrumu un iespējamām nepilnībām pašreizējos noteikumos
  , pieņemtajiem lēmumiem, finansētajiem pasākumiem, tostarp statistiku par pielikumā noteiktajiem rādītājiem, un šādu pasākumu papildināmību ar pasākumiem, kas finansēti no citiem Savienības fondiem, jo īpaši ESF+, un informāciju par veikto finansiālo ieguldījumu izbeigšanu, kā arī norāda informāciju par pieteikumiem, kuri noraidīti vai kuru finansējuma apmērs samazināts nepietiekamu apropriāciju vai neatbilstības dēļ. [Gr. 91]

2.   Ziņojumu informācijas nolūkā nosūta
  dalībvalstīm,
  Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem. [Gr. 92]

22. pants

Novērtējums

1.   Reizi četros gados Komisija pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic EGP

  EPAF
  finansiālo ieguldījumu novērtējumu
  , tostarp turpmāku ietekmes novērtējumu par tā izmantošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī
  .

Lai veiktu šā punkta pirmajā daļā minēto novērtēšanu, dalībvalstis vāc visus pieejamos datus par EPAF lietām un atbalstītajiem darba ņēmējiem. [Gr. 93]

2.   Šā panta 1. punktā minēto novērtējumu rezultātus informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un sociālajiem partneriem. Novērtējumos iekļautos ieteikumus ņem vērā, izstrādājot jaunas programmas nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā vai pilnveidojot pašreizējās programmas.

3.   Šā panta 1. punktā minētajos novērtējumos iekļauj attiecīgu statistiku par finansiālajiem ieguldījumiem, kas iedalīta pa
  nozarēm un
  dalībvalstīm. [Gr. 94]

4.   Lai nodrošinātu efektīvu izvērtējumu par EGF

  EPAF
  panākumiem virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu attiecībā uz pielikuma grozījumiem, lai vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un papildinātu šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi.

23. pants

Vadība un finanšu kontrole

1.   Neskarot Komisijas atbildību par Savienības vispārējā budžeta izpildi, dalībvalstis uzņemas atbildību par EGF

  EPAF
  atbalstīto pasākumu pārvaldību un pasākumu finansiālo kontroli. Tās veic šādus pasākumus:

| a) | pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļus izlieto efektīvi un pareizi, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu; |
| --- | --- |

a)

pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu, ka Savienības līdzekļus izlieto efektīvi un pareizi, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;

| b) | nodrošina, ka pārraudzības datu iesniegšana ir obligāta prasība līgumos ar tām struktūrām, kuras nodrošina saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka pārraudzības datu iesniegšana ir obligāta prasība līgumos ar tām struktūrām, kuras nodrošina saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu;

| c) | pārbauda, vai finansētie pasākumi ir pienācīgi īstenoti; |
| --- | --- |

c)

pārbauda, vai finansētie pasākumi ir pienācīgi īstenoti;

| d) | nodrošina, ka finansētie izdevumi ir pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un ka tie ir likumīgi un pareizi; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka finansētie izdevumi ir pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un ka tie ir likumīgi un pareizi;

| e) | novērš, konstatē un labo pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un atgūst nepamatoti izmaksātās summas, attiecīgā gadījumā kopā ar procentiem par kavētiem maksājumiem. Dalībvalstis par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu ziņo Komisijai. |
| --- | --- |

e)

novērš, konstatē un labo pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un atgūst nepamatoti izmaksātās summas, attiecīgā gadījumā kopā ar procentiem par kavētiem maksājumiem. Dalībvalstis par pārkāpumiem, tostarp krāpšanu ziņo Komisijai.

2.   Piemērojot Finanšu regulas [63. panta 3. punktu?], dalībvalstis norāda struktūras, kas ir atbildīgas par EGF

  EPAF
  atbalstīto pasākumu pārvaldību un kontroli. Šīs struktūras sniedz Komisijai Finanšu regulas [63. panta 5., 6. un 7. punktā?] noteikto informāciju par finansiālā ieguldījuma īstenošanu, iesniedzot šīs regulas 20. panta 1. punktā minēto noslēguma ziņojumu.

Ja saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1309/2013 izraudzītās iestādes ir sniegušas pietiekamas garantijas, ka maksājumi ir likumīgi un pareizi, un pienācīgi uzskaitīti, attiecīgā dalībvalsts var paziņot Komisijai, ka šīs iestādes ir apstiprinātas saskaņā ar šo regulu. Šajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts norāda, kuras iestādes ir apstiprinātas un kādi ir to pienākumi.

3.   Dalībvalstis veic vajadzīgās finanšu korekcijas, ja ir konstatēts pārkāpums. Dalībvalstu veiktās korekcijas ir visa finansiālā ieguldījuma vai tā daļas anulēšana. Dalībvalstis atgūst visas summas, kas nepamatoti izmaksātas atklātu pārkāpumu rezultātā, atmaksā tās Komisijai un, ja attiecīgā dalībvalsts summu neatmaksā noteiktajā laikā, tai piemēro nokavējuma procentus.

4.   Komisija, atbildot par Savienības vispārējā budžeta izpildi, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētās darbības ir veiktas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu. Pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts pienākums ir nodrošināt, lai tai būtu labi funkcionējošas pārvaldības un kontroles sistēmas. Komisija pārliecinās, ka šādas sistēmas pastāv.

Šim nolūkam, neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai dalībvalsts veiktās pārbaudes saskaņā ar valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas ierēdņi vai darbinieki saistībā ar EGF

  EPAF
  finansētajiem pasākumiem var veikt pārbaudes uz vietas, tostarp pārbaudes izlases kārtā, par to brīdinot vismaz vienu darbdienu iepriekš. Komisija par to paziņo pieteikuma iesniedzējai dalībvalstij, lai saņemtu no tās visu vajadzīgo palīdzību. Attiecīgās dalībvalsts ierēdņi vai darbinieki var piedalīties šādās pārbaudēs.

5.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 25. pantu, lai papildinātu 1. punkta e) apakšpunktu, nosakot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka pārkāpumu gadījumus, par kuriem ir jāziņo, un sniedzamos datus.

6.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šī panta piemērošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko nosaka formātu, kas izmantojams, ziņojot par pārkāpumiem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi apliecinošie dokumenti par veiktajiem izdevumiem ir Komisijai un Revīzijas palātai pieejami trīs gadus pēc EGF

  EPAF
  finansiālā ieguldījuma izbeigšanas.

24. pants

Finansiālā ieguldījuma atgūšana

1.   Gadījumos, kad saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma faktiskās izmaksas ir mazākas par finansiālā ieguldījuma summu saskaņā ar 16. pantu, Komisija atgūst attiecīgo summu pēc tam, kad ir devusi attiecīgajai dalībvalstij iespēju iesniegt savus apsvērumus.

2.   Ja pēc nepieciešamo pārbaužu pabeigšanas Komisija secina, ka dalībvalsts nav izpildījusi pienākumus, kas noteikti lēmumā par finansiālo ieguldījumu, vai nepilda saskaņā ar 23. panta 1. punktu noteiktos pienākumus, tā dod iespēju attiecīgajai dalībvalstij iesniegt savus apsvērumus. Ja netiek panākta vienošanās, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu veikt vajadzīgās finanšu korekcijas, anulējot visu attiecīgajam pasākumam piešķirto EGF

  EPAF
  finansiālo ieguldījumu vai tā daļu. Šo lēmumu pieņem 12 mēnešu laikā pēc dalībvalsts apsvērumu saņemšanas. Attiecīgā dalībvalsts atgūst visas summas, kas nepamatoti izmaksātas pārkāpuma rezultātā, un, ja pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts summu neatmaksā noteiktajā laikā, tai piemēro nokavējuma procentus.

25. pants

Pilnvaru deleģēšana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 19. panta 3. punktā un 23. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no dienas, kad stājas spēkā šī regula.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 19. panta 3. punktā un 23. panta 5. punktā minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 19. panta 3. punktu un 23. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

26. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (27) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

27. pants

Pārejas noteikums

Regulu (ES) Nr. 1309/2013 turpina piemērot pieteikumiem, kas iesniegti līdz 2020. gada 31. decembrim. To piemēro līdz attiecīgo lietu slēgšanai.

28. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro pieteikumiem, kas iesniegti no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā–

priekšsēdētājs

Padomes vārdā–

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C , , . lpp.

1

(2)  OV C , , . lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nostāja.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_lv.

4

(5)  http://eu-un.europa.eu/eu-response-2030-agenda-sustainable-development-sustainable-european-future/.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-new-modern-multiannual-financial-framework_en.pdf

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_lv.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_lv.

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-future-eu-finances_lv.

10

(11)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai”, (COM(2013)0882, 13.12.2013.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.1927/2006 (2006. gada 20. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 546/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr.1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.).

14

(15)  COM(2018)0297 un pievienotais SWD(2018)0192 .

15

(16)  Komisijas SWD(2018)0171 un tā pielikums COM(2018)0321.

16

(17)  OV L ...

17

(18)  Atsauce tiks atjaunināta.

18

(19)  Atsauce tiks atjaunināta.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

20

OLAF

(21)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

21

(22)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

23

EPPO

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

24

(25)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

25

(26)  Atsauce tiks pārbaudīta/atjaunināta. Padomes Direktīva 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

27

PIELIKUMS

Kopējie EGF
  EPAF pieteikumu iznākuma un rezultātu rādītāji

Visi personas dati (1) jāiedala pēc dzimuma (sievietes, vīrieši, nebinārais).

| (1) | Kopējie iznākuma rādītāji par atbalsta saņēmējiem






  — | bezdarbnieks*, |
| --- | --- | --- |

(1)

Kopējie iznākuma rādītāji par atbalsta saņēmējiem

—

bezdarbnieks*,

| — | neaktīva persona*, |
| --- | --- |

—

neaktīva persona*,

| — | nodarbināts*, |
| --- | --- |

—

nodarbināts*,

| — | pašnodarbināta persona*, |
| --- | --- |

—

pašnodarbināta persona*,

| — | vecumā līdz 30 gadiem*, |
| --- | --- |

—

vecumā līdz 30 gadiem*,

| — | vecumā pēc 54 gadiem *, |
| --- | --- |

—

vecumā pēc 54 gadiem *,

| — | ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.-2. līmenis)*, |
| --- | --- |

—

ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.-2. līmenis)*,

| — | ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis) *, |
| --- | --- |

—

ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis) *,

| — | ar augstāko izglītību (ISCED 5. - 8. līmenis), |
| --- | --- |

—

ar augstāko izglītību (ISCED 5. - 8. līmenis),

| — | ar mazāk kā divu gadu profesionālo pieredzi; |
| --- | --- |

—

ar mazāk kā divu gadu profesionālo pieredzi;

| — | ar profesionālo pieredzi no diviem līdz 10 gadiem; |
| --- | --- |

—

ar profesionālo pieredzi no diviem līdz 10 gadiem;

| — | ar vairāk nekā 10 gadu profesionālo pieredzi. [Gr. 95] |
| --- | --- |

—

ar vairāk nekā 10 gadu profesionālo pieredzi. [Gr. 95]

Atbalsta saņēmēju kopskaitu aprēķina automātiski, pamatojoties uz kopējiem iznākuma rādītājiem, kas saistīti ar nodarbinātības statusu (2).

Minētie dati par atbalsta saņēmējiem, kas piedalās EGF

  EPAF
  līdzfinansētos pasākumos, jāsniedz noslēguma ziņojumā, kā noteikts 20. panta 1. punktā.

| (2) | Kopējie rezultātu rādītāji par atbalsta saņēmējiem






  — | to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti nodarbinātībā (iedalot pēc darba līguma veida: pilna laika/nepilna laika, noteikta laika/beztermiņa) un pašnodarbinātībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*, |
| --- | --- | --- |

(2)

Kopējie rezultātu rādītāji par atbalsta saņēmējiem

—

to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti nodarbinātībā (iedalot pēc darba līguma veida: pilna laika/nepilna laika, noteikta laika/beztermiņa) un pašnodarbinātībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*,

| — | to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri ieguvuši kvalifikāciju sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*, |
| --- | --- |

—

to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri ieguvuši kvalifikāciju sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*,

| — | to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti izglītībā vai apmācībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*. |
| --- | --- |

—

to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti izglītībā vai apmācībā sešus mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām*.

Minētie dati jāsniedz noslēguma ziņojumā, kā noteikts 20. panta 1. punktā, un tie jāvāc, izmantojot datus, ko sniedz dalībvalsts kompetentās iestādes, kā arī atbalsta saņēmēju apsekojumi (kā noteikts 20. panta 1. punkta d) apakšpunktā). Šajos datos jāietver aprēķinātais atbalsta saņēmēju kopskaits, kas norādīts kopējos iznākuma rādītājos (1). Tādējādi procentuālais īpatsvars arī ir saistīts ar šo aprēķināto kopskaitu.

| (3) | Kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs par atbalsta saņēmējiem






  — | to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti nodarbinātībā un pašnodarbinātībā 18 mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām, kas noteikts finansēšanas lēmumā*. |
| --- | --- | --- |

(3)

Kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs par atbalsta saņēmējiem

—

to EGF

  EPAF
  atbalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars, kuri iesaistīti nodarbinātībā un pašnodarbinātībā 18 mēnešus pēc īstenošanas perioda beigām, kas noteikts finansēšanas lēmumā*.

Šie dati jādara pieejami līdz deviņpadsmitā mēneša beigām, skaitot no īstenošanas perioda beigām. Šiem datiem būtu jāietver aprēķinātais atbalsta saņēmēju kopskaits, kas norādīts kopējos iznākuma rādītājos (1). Tādējādi procentuālais īpatsvars arī ir saistīts ar šo aprēķināto kopskaitu. Attiecībā uz lielākām lietām, kas aptver vairāk nekā 1 000 atbalsta saņēmēju, datus var arī vākt, pamatojoties uz atbalsta saņēmēju kopskaita reprezentatīvu paraugu, kas norādīts kā iznākuma rādītājs (1).

---

(1)  Vadošajām iestādēm ir jāizveido sistēma, kurā datorizētā veidā reģistrē un glabā individuālo dalībnieku datus. Dalībvalstu noteiktajai datu apstrādes kārtībai jāatbilst noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.), jo īpaši tās 4., 6. un 9. pantam. Par rādītājiem sniegtie dati, kas apzīmēti ar *, ir personas dati atbilstoši Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktam. Šādu datu apstrāde vajadzīga, lai izpildītu uz datu pārzini attiecināmo juridisko pienākumu (Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) apakšpunkts).

(2)  Bezdarbnieks, neaktīvs, nodarbināts, pašnodarbināta persona.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/324 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/324

---

P8_TA(2019)0020

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/41)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | Saskaņā ar LES 3. pantu Savienība iekšējā tirgus izveidē tiecas panākt īpaši konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kuras mērķis ir pilnīga nodarbinātība un sociālais progress; līdztiesības veicināšana starp sievietēm un vīriešiem, solidaritāte starp paaudzēm un bērna tiesību aizsardzība; kā arī sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošana. Saskaņā ar LESD 9. pantu Savienībai, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, ir jāņem vērā prasības, kas saistītas cita starpā ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu un izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

Saskaņā ar LES 3. pantu Savienība iekšējā tirgus izveidē tiecas panākt īpaši konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kuras mērķis ir pilnīga nodarbinātība un sociālais progress; līdztiesības veicināšana starp sievietēm un vīriešiem, solidaritāte starp paaudzēm un bērna tiesību aizsardzība; kā arī sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošana. Saskaņā ar LESD 9. pantu Savienībai, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, ir jāņem vērā prasības, kas saistītas cita starpā ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīgas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu un izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Divdesmit pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc divdesmit Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipiem. Lai sekmētu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījums cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Divdesmit pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc divdesmit Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipiem. Lai sekmētu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījums cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu.

| (1) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Divdesmit pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc divdesmit Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipiem. Lai sekmētu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījums cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība,
  sabiedriskie pakalpojumi, veselība,
  izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174.
  un 175.
   pantu.
  Visās darbībās, kuras tiek atbalstītas ar ESF+, būtu jāievēro Eiropas Savienības Pamattiesību harta (Harta), Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kurai Eiropas Savienība un visas tās dalībvalstis ir puses. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Divdesmit pīlāra pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienādas iespējas un darba tirgus pieejamība, taisnīgi darba nosacījumi, sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc divdesmit Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatprincipiem. Lai sekmētu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījums cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība,
  sabiedriskie pakalpojumi, veselība,
  izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174.
  un 175.
   pantu.
  Visās darbībās, kuras tiek atbalstītas ar ESF+, būtu jāievēro Eiropas Savienības Pamattiesību harta (Harta), Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija un ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kurai Eiropas Savienība un visas tās dalībvalstis ir puses.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu ieguldījumu stratēģiju. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, kas tādējādi dotu iespēju iezīmēt un koordinēt prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar valsts un/vai Savienības finansējumu. Turklāt tām būtu jāpalīdz Savienības finansējumu izmantot saskaņoti, lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam galvenokārt no Savienības programmām, ko attiecīgā gadījumā atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija un InvestEU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu ieguldījumu stratēģiju. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, kas tādējādi dotu iespēju iezīmēt un koordinēt prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar valsts un/vai Savienības finansējumu. Turklāt tām būtu jāpalīdz Savienības finansējumu izmantot saskaņoti, lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam galvenokārt no Savienības programmām, ko attiecīgā gadījumā atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija un InvestEU.

| (2) | Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu ieguldījumu stratēģiju. Minētās stratēģijas būtu
  jāizstrādā dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu partnerībā, tajās būtu jāietver dzimumu perspektīva un tās būtu
  jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, kas tādējādi dotu iespēju iezīmēt un koordinēt prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar valsts un/vai Savienības finansējumu. Turklāt tām būtu jāpalīdz Savienības finansējumu izmantot saskaņoti, lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam galvenokārt no Savienības programmām, ko attiecīgā gadījumā atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija un InvestEU. |
| --- | --- |

(2)

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savu nacionālo daudzgadu ieguldījumu stratēģiju. Minētās stratēģijas būtu
  jāizstrādā dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu partnerībā, tajās būtu jāietver dzimumu perspektīva un tās būtu
  jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, kas tādējādi dotu iespēju iezīmēt un koordinēt prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar valsts un/vai Savienības finansējumu. Turklāt tām būtu jāpalīdz Savienības finansējumu izmantot saskaņoti, lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam galvenokārt no Savienības programmām, ko attiecīgā gadījumā atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija un InvestEU.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Padome [...] pieņēma pārskatītas dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas
  attiecīgo tekstu
  saskaņo ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un
  veidotu to
  par labāku vietu investīciju veikšanai
  , darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai
  . Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu
  minētajās pamatnostādnes izklāstītajiem
  mērķiem
  , jo īpaši
  attiecībā uz
  nodarbinātību, izglītību, apmācību un cīņu ar sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju
  ,
  ESF+
  būtu
  jāsniedz
  atbalsts
  dalībvalstīm
  , ņemot vērā
  attiecīgās integrētās
  pamatnostādnes
  un
  konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, kā arī
  attiecīgā gadījumā
  valsts līmenī – valstu reformu
  programmas
  , kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas attiecīgie aspekti, jo īpaši “Jaunu prasmju programma Eiropai” un Eiropas izglītības telpa, attiecīgie Padomes ieteikumi un citas iniciatīvas, piemēram,
  “Garantija jauniešiem”,
  “Prasmju pilnveides ceļi”
  un
  ilgstošo bezdarbnieku integrēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Padome [...] pieņēma pārskatītas dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas
  attiecīgo tekstu
  saskaņo ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un
  veidotu to
  par labāku vietu investīciju veikšanai
  , darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai
  . Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu
  minētajās pamatnostādnes izklāstītajiem
  mērķiem
  , jo īpaši
  attiecībā uz
  nodarbinātību, izglītību, apmācību un cīņu ar sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju
  ,
  ESF+
  būtu
  jāsniedz
  atbalsts
  dalībvalstīm
  , ņemot vērā
  attiecīgās integrētās
  pamatnostādnes
  un
  konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, kā arī
  attiecīgā gadījumā
  valsts līmenī – valstu reformu
  programmas
  , kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas attiecīgie aspekti, jo īpaši “Jaunu prasmju programma Eiropai” un Eiropas izglītības telpa, attiecīgie Padomes ieteikumi un citas iniciatīvas, piemēram,
  “Garantija jauniešiem”,
  “Prasmju pilnveides ceļi”
  un
  ilgstošo bezdarbnieku integrēšana.

| (3) | Pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai, ko pieņēmusi Padome saskaņā ar 148. panta 2. punktu, proti, lielāks pieprasījums pēc darbaspēka, spēcīgāks darbaspēka piedāvājums, piekļuve darba tirgum, prasmes un kompetences, darba tirgu funkcionēšanas un sociālā dialoga efektivitātes uzlabošana un vienādu iespēju visiem veicināšana, sekmējot sociālo iekļautību un apkarojot nabadzību, tostarp uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus veselības un citās nozarēs, kopā ar plašām saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu pieņemtajām ekonomikas pamatnostādnēm veido daļu no integrētajām pamatnostādnēm, kas ir stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā.
  Padome [...] pieņēma pārskatītas dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas
  tās
  saskaņo ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, lai
  stimulētu darbvietu izveidi un veicinātu sociālo kohēziju,
  tādējādi
  uzlabojot
  Eiropas konkurētspēju un
  veidojot Savienību
  par labāku vietu investīciju veikšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu
  pamatnostādņu
  mērķiem attiecībā uz
  nodarbinātības politiku
  ,
  dalībvalstīm
  būtu
  jāplāno tām paredzētais
  atbalsts
  no ESF+
  , ņemot vērā
  minētās
  pamatnostādnes
  , kā arī
  konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, kā arī valsts līmenī — valstu reformu
  programmu
  , kas pamatojas uz valstu stratēģijām
  , nodarbinātības un sociālie aspekti
  . Turklāt ESF+ būtu jāveicina Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas attiecīgie aspekti, jo īpaši “Jaunu prasmju programma Eiropai” un Eiropas izglītības telpa,
  “Garantija jauniešiem” un citi
  attiecīgie Padomes ieteikumi un citas iniciatīvas, piemēram,
  “Ieguldīšana bērnos: trūkuma apburtā loka pārraušana”,
  “Prasmju pilnveides ceļi”, ilgstošo bezdarbnieku integrēšana
  , kvalitatīva stažēšanās un māceklības sistēma un rīcības plāns trešo valstu valstspiederīgo integrēšanai
  . |
| --- | --- |

(3)

Pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai, ko pieņēmusi Padome saskaņā ar 148. panta 2. punktu, proti, lielāks pieprasījums pēc darbaspēka, spēcīgāks darbaspēka piedāvājums, piekļuve darba tirgum, prasmes un kompetences, darba tirgu funkcionēšanas un sociālā dialoga efektivitātes uzlabošana un vienādu iespēju visiem veicināšana, sekmējot sociālo iekļautību un apkarojot nabadzību, tostarp uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus veselības un citās nozarēs, kopā ar plašām saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu pieņemtajām ekonomikas pamatnostādnēm veido daļu no integrētajām pamatnostādnēm, kas ir stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā.
  Padome [...] pieņēma pārskatītas dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas
  tās
  saskaņo ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem, lai
  stimulētu darbvietu izveidi un veicinātu sociālo kohēziju,
  tādējādi
  uzlabojot
  Eiropas konkurētspēju un
  veidojot Savienību
  par labāku vietu investīciju veikšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu
  pamatnostādņu
  mērķiem attiecībā uz
  nodarbinātības politiku
  ,
  dalībvalstīm
  būtu
  jāplāno tām paredzētais
  atbalsts
  no ESF+
  , ņemot vērā
  minētās
  pamatnostādnes
  , kā arī
  konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, kā arī valsts līmenī — valstu reformu
  programmu
  , kas pamatojas uz valstu stratēģijām
  , nodarbinātības un sociālie aspekti
  . Turklāt ESF+ būtu jāveicina Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas attiecīgie aspekti, jo īpaši “Jaunu prasmju programma Eiropai” un Eiropas izglītības telpa,
  “Garantija jauniešiem” un citi
  attiecīgie Padomes ieteikumi un citas iniciatīvas, piemēram,
  “Ieguldīšana bērnos: trūkuma apburtā loka pārraušana”,
  “Prasmju pilnveides ceļi”, ilgstošo bezdarbnieku integrēšana
  , kvalitatīva stažēšanās un māceklības sistēma un rīcības plāns trešo valstu valstspiederīgo integrēšanai
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja “Eiropas Savienības atbildes reakciju uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam” — ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ilgtspējīgu attīstību ir svarīgi integrēt visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās, un ir būtiski, ka Savienībai ir vērienīga politika pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome pauda gandarījumu par Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”, kas bija pirmais solis, lai ilgtspējīgas attīstības mērķus un ilgtspējīgu attīstību kā būtisku pamatprincipu iekļautu visos Savienības politikas virzienos, tostarp izmantojot savus finansēšanas instrumentus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja “Eiropas Savienības atbildes reakciju uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam” — ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ilgtspējīgu attīstību ir svarīgi integrēt visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās, un ir būtiski, ka Savienībai ir vērienīga politika pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome pauda gandarījumu par Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”, kas bija pirmais solis, lai ilgtspējīgas attīstības mērķus un ilgtspējīgu attīstību kā būtisku pamatprincipu iekļautu visos Savienības politikas virzienos, tostarp izmantojot savus finansēšanas instrumentus.

| (4) | Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja “Eiropas Savienības atbildes reakciju uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam” — ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ilgtspējīgu attīstību ir svarīgi integrēt visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās, un ir būtiski, ka Savienībai ir vērienīga politika pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome pauda gandarījumu par Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”, kas bija pirmais solis, lai ilgtspējīgas attīstības mērķus un ilgtspējīgu attīstību kā būtisku pamatprincipu iekļautu visos Savienības politikas virzienos, tostarp izmantojot savus finansēšanas instrumentus.
  ESF+ būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošana, cita starpā izskaužot galējas nabadzības veidus (1. mērķis), veicinot kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību (4. mērķis), veicinot dzimumu līdztiesību (5. mērķis), sekmējot noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu visiem (8. mērķis), kā arī mazinot nevienlīdzību (10. mērķis). |
| --- | --- |

(4)

Padome 2017. gada 20. jūnijā apstiprināja “Eiropas Savienības atbildes reakciju uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam” — ilgtspējīgai Eiropas nākotnei. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ilgtspējīgu attīstību ir svarīgi integrēt visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās, un ir būtiski, ka Savienībai ir vērienīga politika pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome pauda gandarījumu par Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei”, kas bija pirmais solis, lai ilgtspējīgas attīstības mērķus un ilgtspējīgu attīstību kā būtisku pamatprincipu iekļautu visos Savienības politikas virzienos, tostarp izmantojot savus finansēšanas instrumentus.
  ESF+ būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošana, cita starpā izskaužot galējas nabadzības veidus (1. mērķis), veicinot kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību (4. mērķis), veicinot dzimumu līdztiesību (5. mērķis), sekmējot noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu visiem (8. mērķis), kā arī mazinot nevienlīdzību (10. mērķis).

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Savienībai un tās dalībvalstīm, ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, kas parakstīta Turīnā 1961. gada 18. oktobrī, savos mērķos vajadzētu iekļaut nodarbinātības veicināšanu, uzlabotus dzīves un darba apstākļus nolūkā panākt ilgstošu augstu nodarbinātības līmeni un atstumtības apkarošanu saskaņā ar LESD 151. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Savienībai un tās dalībvalstīm, ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, kas parakstīta Turīnā 1961. gada 18. oktobrī, savos mērķos vajadzētu iekļaut nodarbinātības veicināšanu, uzlabotus dzīves un darba apstākļus nolūkā panākt ilgstošu augstu nodarbinātības līmeni un atstumtības apkarošanu saskaņā ar LESD 151. pantu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Eiropas sabiedrība joprojām saskaras ar dažāda veida sociālajām problēmām. Vairāk nekā 100 miljoni iedzīvotāju ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir vairāk nekā divas reizes augstāks nekā kopējais bezdarba līmenis, un ir nepieciešama labāka trešo valstu valstspiederīgo integrācija. Šīs problēmas ne vien apdraud to cilvēku labklājību, kurus tās skārušas tiešā veidā, bet arī rada ekonomisku un sociālu spiedienu uz visu Eiropas sabiedrību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Eiropas sabiedrība joprojām saskaras ar dažāda veida sociālajām problēmām. Vairāk nekā 100 miljoni iedzīvotāju ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir vairāk nekā divas reizes augstāks nekā kopējais bezdarba līmenis, un ir nepieciešama labāka trešo valstu valstspiederīgo integrācija. Šīs problēmas ne vien apdraud to cilvēku labklājību, kurus tās skārušas tiešā veidā, bet arī rada ekonomisku un sociālu spiedienu uz visu Eiropas sabiedrību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Savienība saskaras ar strukturālām problēmām,
  ko izraisījusi
  ekonomikas
  globalizācija
  , migrācijas plūsmu
  pārvaldība un arvien pieaugošie drošības draudi, pāreja
  uz tīru enerģiju, tehnoloģiju
  attīstība un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī arvien lielāks
  prasmju un darbaspēka
  trūkums
  atsevišķās nozarēs un reģionos, jo īpaši MVU. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba tirgū, Savienībai vajadzētu būt gatavai pašreizējām un turpmākajām problēmām, veidot ieguldījumus attiecīgās prasmēs, veicinot iekļaujošāku izaugsmi un uzlabojot nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp saistībā ar darbaspēka mobilitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Savienība saskaras ar strukturālām problēmām,
  ko izraisījusi
  ekonomikas
  globalizācija
  , migrācijas plūsmu
  pārvaldība un arvien pieaugošie drošības draudi, pāreja
  uz tīru enerģiju, tehnoloģiju
  attīstība un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī arvien lielāks
  prasmju un darbaspēka
  trūkums
  atsevišķās nozarēs un reģionos, jo īpaši MVU. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba tirgū, Savienībai vajadzētu būt gatavai pašreizējām un turpmākajām problēmām, veidot ieguldījumus attiecīgās prasmēs, veicinot iekļaujošāku izaugsmi un uzlabojot nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp saistībā ar darbaspēka mobilitāti.

| (5) | Savienība saskaras ar strukturālām problēmām,
  kas izriet no
  ekonomikas
  globalizācijas, sociālās nevienlīdzības
  , migrācijas plūsmu
  pārvaldības un ar to saistītās integrācijas izaicinājumiem, tīras enerģijas un taisnīgas pārejas
  , tehnoloģiju
  attīstības, demogrāfiskās lejupslīdes, kopējā bezdarba un jauniešu bezdarba un sabiedrības un darbaspēka straujākās novecošanas un arvien lielākā
  prasmju un darbaspēka
  trūkuma
  atsevišķās nozarēs un reģionos,
  ar ko
  jo īpaši
  saskaras
  MVU. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba tirgū, Savienībai vajadzētu būt gatavai pašreizējām un turpmākajām problēmām, veidot ieguldījumus attiecīgās prasmēs,
  izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā,
  veicinot iekļaujošāku izaugsmi un uzlabojot
  kompetences un zināšanu,
  nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp saistībā ar
  Savienības pilsoņu
  darbaspēka mobilitāti
  , kā arī novēršot pieaugošo nevienlīdzību starp dalībvalstīm un tajās
  . |
| --- | --- |

(5)

Savienība saskaras ar strukturālām problēmām,
  kas izriet no
  ekonomikas
  globalizācijas, sociālās nevienlīdzības
  , migrācijas plūsmu
  pārvaldības un ar to saistītās integrācijas izaicinājumiem, tīras enerģijas un taisnīgas pārejas
  , tehnoloģiju
  attīstības, demogrāfiskās lejupslīdes, kopējā bezdarba un jauniešu bezdarba un sabiedrības un darbaspēka straujākās novecošanas un arvien lielākā
  prasmju un darbaspēka
  trūkuma
  atsevišķās nozarēs un reģionos,
  ar ko
  jo īpaši
  saskaras
  MVU. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba tirgū, Savienībai vajadzētu būt gatavai pašreizējām un turpmākajām problēmām, veidot ieguldījumus attiecīgās prasmēs,
  izglītībā, apmācībā un mūžizglītībā,
  veicinot iekļaujošāku izaugsmi un uzlabojot
  kompetences un zināšanu,
  nodarbinātības un sociālo politiku, tostarp saistībā ar
  Savienības pilsoņu
  darbaspēka mobilitāti
  , kā arī novēršot pieaugošo nevienlīdzību starp dalībvalstīm un tajās
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Regula (ES) Nr. [...] nosaka darbības satvaru Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), Patvēruma un migrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda (IBMF), un jo īpaši izklāsta politikas mērķus un noteikumus dalīti pārvaldītu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka īpaši noteikumi, kas piemērojami darbībām, kuras drīkst finansēt no ESF+. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Regula (ES) Nr. [...] nosaka darbības satvaru Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), Patvēruma un migrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda (IBMF), un jo īpaši izklāsta politikas mērķus un noteikumus dalīti pārvaldītu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka īpaši noteikumi, kas piemērojami darbībām, kuras drīkst finansēt no ESF+.

| (6) | Regula (ES) Nr. [...] nosaka darbības satvaru Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), Patvēruma un migrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda (IBMF), un jo īpaši izklāsta politikas mērķus un noteikumus dalīti pārvaldītu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi
  un tā koordinācija ar citiem fondiem
  un jānosaka īpaši noteikumi, kas piemērojami darbībām, kuras drīkst finansēt no ESF+. |
| --- | --- |

(6)

Regula (ES) Nr. [...] nosaka darbības satvaru Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Eiropas Sociālajam fondam Plus (ESF+), Kohēzijas fondam, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), Patvēruma un migrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda (IBMF), un jo īpaši izklāsta politikas mērķus un noteikumus dalīti pārvaldītu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi
  un tā koordinācija ar citiem fondiem
  un jānosaka īpaši noteikumi, kas piemērojami darbībām, kuras drīkst finansēt no ESF+.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Regula (ES, Euratom) Nr. [gaidāmā Finanšu regula] (“Finanšu regula”) paredz noteikumus par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo izpildi, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Regula (ES, Euratom) Nr. [gaidāmā Finanšu regula] (“Finanšu regula”) paredz noteikumus par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo izpildi, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+.

| (7) | Regula (ES, Euratom) Nr. [gaidāmā Finanšu regula] (“Finanšu regula”) paredz noteikumus par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo izpildi, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām
  , un finanšu instrumentu savstarpējo sinerģiju
  . Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+.
  Šajā regulā būtu jāprecizē darbības mērķi un jāparedz īpaši noteikumi par attiecināmajām darbībām, kuru sakarā ir tiesības saņemt ESF+ finansējumu, ievērojot tiešās un netiešās pārvaldības principu. |
| --- | --- |

(7)

Regula (ES, Euratom) Nr. [gaidāmā Finanšu regula] (“Finanšu regula”) paredz noteikumus par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumus par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo izpildi, finanšu palīdzību, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām
  , un finanšu instrumentu savstarpējo sinerģiju
  . Lai nodrošinātu saskaņotību, īstenojot Savienības finansēšanas programmas, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+.
  Šajā regulā būtu jāprecizē darbības mērķi un jāparedz īpaši noteikumi par attiecināmajām darbībām, kuru sakarā ir tiesības saņemt ESF+ finansējumu, ievērojot tiešās un netiešās pārvaldības principu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāietver apsvērumi par vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanu, kā arī par finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu pilsoņu sociālekonomisko
  integrāciju
  , un saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 88. pantu Komisija var atmaksāt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp veicot vienreizējus maksājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāietver apsvērumi par vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanu, kā arī par finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu pilsoņu sociālekonomisko
  integrāciju
  , un saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 88. pantu Komisija var atmaksāt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp veicot vienreizējus maksājumus.

| (8) | Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāietver apsvērumi par vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanu, kā arī par finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu pilsoņu sociālekonomisko
  iekļaušanu
  , un saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 88. pantu Komisija var atmaksāt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp veicot vienreizējus maksājumus. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāietver apsvērumi par vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošanu, kā arī par finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā paredzēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu pilsoņu sociālekonomisko
  iekļaušanu
  , un saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 88. pantu Komisija var atmaksāt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp veicot vienreizējus maksājumus.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radīt papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas pieejas finansēšanai, darbības, ko atbalstīja Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma un Savienības rīcības programma veselības jomā, būtu jāintegrē ESF+. Tāpēc ESF+ būtu jāiekļauj trīs sadaļas: dalītā pārvaldībā īstenota ESF+ sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un Veselības sadaļa. Tam vajadzētu palīdzēt samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu
  pārvaldīb
  , jo īpaši
  dalībvalstīs
  , vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radīt papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas pieejas finansēšanai, darbības, ko atbalstīja Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma un Savienības rīcības programma veselības jomā, būtu jāintegrē ESF+. Tāpēc ESF+ būtu jāiekļauj trīs sadaļas: dalītā pārvaldībā īstenota ESF+ sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un Veselības sadaļa. Tam vajadzētu palīdzēt samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu
  pārvaldīb
  , jo īpaši
  dalībvalstīs
  , vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšana.

| (9) | Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radīt papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas pieejas finansēšanai, darbības, ko atbalstīja Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma un Savienības rīcības programma veselības jomā, būtu jāintegrē ESF+. Tāpēc ESF+ būtu jāiekļauj trīs sadaļas: dalītā pārvaldībā īstenota ESF+ sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un
  tiešā un netiešā pārvaldībā īstenota
  Veselības sadaļa. Tam vajadzētu palīdzēt samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu
  pārvaldību
  , jo īpaši
  dalībvalstīm un saņēmējiem
  , vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšana. |
| --- | --- |

(9)

Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radīt papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas pieejas finansēšanai, darbības, ko atbalstīja Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD), Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma un Savienības rīcības programma veselības jomā, būtu jāintegrē ESF+. Tāpēc ESF+ būtu jāiekļauj trīs sadaļas: dalītā pārvaldībā īstenota ESF+ sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un
  tiešā un netiešā pārvaldībā īstenota
  Veselības sadaļa. Tam vajadzētu palīdzēt samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu
  pārvaldību
  , jo īpaši
  dalībvalstīm un saņēmējiem
  , vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšana.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Ņemot vērā šo plašo ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi paredzēt, ka darbībām, kas jāveic Savienības līmenī, minētā fonda mērķi – uzlabot darba tirgus efektivitāti un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību, uzlabot kvalitatīvas izglītības un apmācības pieejamību, kā arī sekmēt sociālo iekļautību un veselību un
  mazināt
  nabadzību – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā tiek īstenoti
  ne vien
  pēc dalītās pārvaldības principa
  , bet arī
  pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Ņemot vērā šo plašo ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi paredzēt, ka darbībām, kas jāveic Savienības līmenī, minētā fonda mērķi – uzlabot darba tirgus efektivitāti un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību, uzlabot kvalitatīvas izglītības un apmācības pieejamību, kā arī sekmēt sociālo iekļautību un veselību un
  mazināt
  nabadzību – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā tiek īstenoti
  ne vien
  pēc dalītās pārvaldības principa
  , bet arī
  pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa.

| (10) | Savienībai būtu jāveicina dalībvalstu nodarbinātības politika, sekmējot sadarbību un papildinot to darbības.
  Ņemot vērā šo plašo ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi paredzēt, ka darbībām, kas jāveic Savienības līmenī, minētā fonda mērķi — uzlabot
  iekļaujoša, atvērta un taisnīga
  darba tirgus
  visiem dzimumiem
  efektivitāti un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību, uzlabot kvalitatīvas izglītības un apmācības pieejamību,
  palīdzību atkāroti integrēties izglītības sistēmās un veicināt mūžizglītību,
  kā arī sekmēt sociālo iekļautību un veselību un
  izskaust
  nabadzību — Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā
  arī turpmāk
  tiek īstenoti
  galvenokārt
  pēc dalītās pārvaldības principa
  un vajadzības gadījumā tiek papildināti
  pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa. |
| --- | --- |

(10)

Savienībai būtu jāveicina dalībvalstu nodarbinātības politika, sekmējot sadarbību un papildinot to darbības.
  Ņemot vērā šo plašo ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi paredzēt, ka darbībām, kas jāveic Savienības līmenī, minētā fonda mērķi — uzlabot
  iekļaujoša, atvērta un taisnīga
  darba tirgus
  visiem dzimumiem
  efektivitāti un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību, uzlabot kvalitatīvas izglītības un apmācības pieejamību,
  palīdzību atkāroti integrēties izglītības sistēmās un veicināt mūžizglītību,
  kā arī sekmēt sociālo iekļautību un veselību un
  izskaust
  nabadzību — Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā
  arī turpmāk
  tiek īstenoti
  galvenokārt
  pēc dalītās pārvaldības principa
  un vajadzības gadījumā tiek papildināti
  pēc tiešās un netiešās pārvaldības principa.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Savienības rīcības programmas integrēšana veselības aizsardzības jomā ar ESF+ arī radīs sinerģiju starp tādu iniciatīvu un politikas virzienu izstrādi un pārbaudīšanu, ar kuriem paredzēts uzlabot tādu veselības aprūpes sistēmu efektivitāti, noturību un ilgtspēju, kas izstrādātas ESF+ programmas Veselības sadaļā, un to īstenošanu dalībvalstīs, izmantojot pārējās ESF+ regulas sadaļās noteiktos instrumentus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Savienības rīcības programmas integrēšana veselības aizsardzības jomā ar ESF+ arī radīs sinerģiju starp tādu iniciatīvu un politikas virzienu izstrādi un pārbaudīšanu, ar kuriem paredzēts uzlabot tādu veselības aprūpes sistēmu efektivitāti, noturību un ilgtspēju, kas izstrādātas ESF+ programmas Veselības sadaļā, un to īstenošanu dalībvalstīs, izmantojot pārējās ESF+ regulas sadaļās noteiktos instrumentus.

| (11) | Savienības rīcības programmas integrēšana veselības aizsardzības jomā ar ESF+ arī radīs sinerģiju starp tādu iniciatīvu un politikas virzienu izstrādi un pārbaudīšanu, ar kuriem paredzēts uzlabot tādu veselības aprūpes sistēmu efektivitāti,
  pieejamību,
  noturību un ilgtspēju, kas izstrādātas ESF+ programmas Veselības sadaļā, un to īstenošanu dalībvalstīs
  valsts, reģionālā un vietējā līmenī
  , izmantojot pārējās ESF+ regulas sadaļās noteiktos instrumentus. |
| --- | --- |

(11)

Savienības rīcības programmas integrēšana veselības aizsardzības jomā ar ESF+ arī radīs sinerģiju starp tādu iniciatīvu un politikas virzienu izstrādi un pārbaudīšanu, ar kuriem paredzēts uzlabot tādu veselības aprūpes sistēmu efektivitāti,
  pieejamību,
  noturību un ilgtspēju, kas izstrādātas ESF+ programmas Veselības sadaļā, un to īstenošanu dalībvalstīs
  valsts, reģionālā un vietējā līmenī
  , izmantojot pārējās ESF+ regulas sadaļās noteiktos instrumentus.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ar šo regulu paredz ESF+ finansējumu.
  Daļa no šā finansējuma būtu jāizmanto
  darbībām, kuras
  Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā tiks īstenotas
  tiešā un netiešā pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ar šo regulu paredz ESF+ finansējumu.
  Daļa no šā finansējuma būtu jāizmanto
  darbībām, kuras
  Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā tiks īstenotas
  tiešā un netiešā pārvaldībā.

| (12) | Ar šo regulu paredz ESF+ finansējumu.
  Tajā būtu jāprecizē piešķīrumi
  darbībām, kuras
  jāīsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, un piešķīrumi darbībām, kuras jāīsteno
  tiešā un netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(12)

Ar šo regulu paredz ESF+ finansējumu.
  Tajā būtu jāprecizē piešķīrumi
  darbībām, kuras
  jāīsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību, un piešķīrumi darbībām, kuras jāīsteno
  tiešā un netiešā pārvaldībā.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | ESF+ būtu jācenšas veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvus intervences pasākumus īpaši jauniešu, ilgstošo bezdarbnieku
  un
  ekonomiski neaktīvo personu
  (re)integrēšanai
  darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ būtu jācenšas uzlabot darba tirgu darbību, atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgas konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos, pāreju uz nodarbinātību un
  lielāku
  darba ņēmēju mobilitāti. ESF+ vajadzētu veicināt sieviešu dalību darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir, cita starpā, uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un bērnu aprūpes pieejamību. Vajadzētu paredzēt, ka ESF+ mērķis ir arī stabilas un labi pielāgotas darba vides nodrošināšana, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar darba veidu maiņu un novecojoša darbaspēka vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

ESF+ būtu jācenšas veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvus intervences pasākumus īpaši jauniešu, ilgstošo bezdarbnieku
  un
  ekonomiski neaktīvo personu
  (re)integrēšanai
  darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ būtu jācenšas uzlabot darba tirgu darbību, atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgas konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos, pāreju uz nodarbinātību un
  lielāku
  darba ņēmēju mobilitāti. ESF+ vajadzētu veicināt sieviešu dalību darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir, cita starpā, uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un bērnu aprūpes pieejamību. Vajadzētu paredzēt, ka ESF+ mērķis ir arī stabilas un labi pielāgotas darba vides nodrošināšana, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar darba veidu maiņu un novecojoša darbaspēka vajadzībām.

| (13) | ESF+
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm
  būtu jācenšas veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvus intervences pasākumus īpaši jauniešu, ilgstošo bezdarbnieku
  , aprūpētāju,
  ekonomiski neaktīvo personu
  un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrēšanai un reintegrēšanai
  darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību
  , uzņēmējdarbību
  un sociālo ekonomiku. ESF+ būtu jācenšas uzlabot
  nodarbinātības politiku un
  darba tirgu darbību, atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgas
  un, ja tas ir piemēroti, personalizētas
  konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos un pārejā uz nodarbinātību
  , īpašu uzmanību veltot nelabvēlīgā situācijā esošām grupām,
  un
  atvieglotu
  darba ņēmēju mobilitāti
  , un sniegtu pakalpojumus nediskriminējošā veidā
  . ESF+ vajadzētu veicināt sieviešu dalību darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un bērnu
  un vecāka gadagājuma cilvēku kvalitatīvas
  aprūpes
  un citu aprūpes pakalpojumu vai atbalsta vieglu
  pieejamību
  par pieņemamām cenām vai bez maksas
  . Vajadzētu paredzēt, ka ESF+ mērķis ir arī
  drošas,
  stabilas un labi pielāgotas darba vides nodrošināšana, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar
  darbu, kā arī ar
  darba veidu maiņu un novecojoša darbaspēka vajadzībām.
  ESF+ būtu jāatbalsta arī pasākumi, kuru mērķis ir atvieglot jauniešu pāreju no izglītības uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

(13)

ESF+
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm
  būtu jācenšas veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvus intervences pasākumus īpaši jauniešu, ilgstošo bezdarbnieku
  , aprūpētāju,
  ekonomiski neaktīvo personu
  un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrēšanai un reintegrēšanai
  darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību
  , uzņēmējdarbību
  un sociālo ekonomiku. ESF+ būtu jācenšas uzlabot
  nodarbinātības politiku un
  darba tirgu darbību, atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgas
  un, ja tas ir piemēroti, personalizētas
  konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos un pārejā uz nodarbinātību
  , īpašu uzmanību veltot nelabvēlīgā situācijā esošām grupām,
  un
  atvieglotu
  darba ņēmēju mobilitāti
  , un sniegtu pakalpojumus nediskriminējošā veidā
  . ESF+ vajadzētu veicināt sieviešu dalību darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un bērnu
  un vecāka gadagājuma cilvēku kvalitatīvas
  aprūpes
  un citu aprūpes pakalpojumu vai atbalsta vieglu
  pieejamību
  par pieņemamām cenām vai bez maksas
  . Vajadzētu paredzēt, ka ESF+ mērķis ir arī
  drošas,
  stabilas un labi pielāgotas darba vides nodrošināšana, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem, kas saistīti ar
  darbu, kā arī ar
  darba veidu maiņu un novecojoša darbaspēka vajadzībām.
  ESF+ būtu jāatbalsta arī pasākumi, kuru mērķis ir atvieglot jauniešu pāreju no izglītības uz nodarbinātību.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Lai atbalstītu un atraisītu potenciālu radīt darbvietas sociālajā ekonomikā, ESF+ vajadzētu veicināt sociālās ekonomikas uzņēmumu integrāciju valstu plānos attiecībā uz nodarbinātību un sociālo inovāciju, kā arī valstu reformu programmās. Sociālās ekonomikas uzņēmumi būtu jādefinē kā uzņēmumi, kas noteikti dažādu dalībvalstu sociālās ekonomikas tiesību aktos, kā arī Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumos 15071/15 “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Lai atbalstītu un atraisītu potenciālu radīt darbvietas sociālajā ekonomikā, ESF+ vajadzētu veicināt sociālās ekonomikas uzņēmumu integrāciju valstu plānos attiecībā uz nodarbinātību un sociālo inovāciju, kā arī valstu reformu programmās. Sociālās ekonomikas uzņēmumi būtu jādefinē kā uzņēmumi, kas noteikti dažādu dalībvalstu sociālās ekonomikas tiesību aktos, kā arī Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumos 15071/15 “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar kuru paredzēts uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un darba tirgus nozīmes palielināšanu, lai sekmētu galveno kompetenču, jo īpaši digitālo prasmju
  apguvusi
  , kas nepieciešamas ikvienam personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. ESF+ vajadzētu veicināt progresu izglītībā un apmācībā un pāreju uz darba dzīvi, atbalstīt mūžizglītību un
  piemērotību darba tirgum
  un veicināt konkurētspēju un sociālo un ekonomisko inovāciju, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās. To varētu panākt, izmantojot mācīšanos darbavietā un māceklību, profesionālo orientāciju mūža garumā un prasmju prognozēšanu, sadarbībā ar
  nozares pārstāvjiem
  ,
  atjauninātiem
  mācību
  materiāliem
  , prognozēšanu un absolventu apzināšanu, pedagogu apmācīšanu, mācību rezultātu apstiprināšanu un kvalifikāciju atzīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar kuru paredzēts uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un darba tirgus nozīmes palielināšanu, lai sekmētu galveno kompetenču, jo īpaši digitālo prasmju
  apguvusi
  , kas nepieciešamas ikvienam personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. ESF+ vajadzētu veicināt progresu izglītībā un apmācībā un pāreju uz darba dzīvi, atbalstīt mūžizglītību un
  piemērotību darba tirgum
  un veicināt konkurētspēju un sociālo un ekonomisko inovāciju, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās. To varētu panākt, izmantojot mācīšanos darbavietā un māceklību, profesionālo orientāciju mūža garumā un prasmju prognozēšanu, sadarbībā ar
  nozares pārstāvjiem
  ,
  atjauninātiem
  mācību
  materiāliem
  , prognozēšanu un absolventu apzināšanu, pedagogu apmācīšanu, mācību rezultātu apstiprināšanu un kvalifikāciju atzīšanu.

| (14) | Tā kā
  ESF+
  ir galvenais Savienības instruments, kas vērsts uz nodarbinātību, prasmēm un sociālo iekļaušanu, ir būtiski, lai tas spētu veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visā Savienībā. Šajā nolūkā tam
  būtu jānodrošina atbalsts, ar kuru paredzēts uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  diskriminācijas novēršanu, pieejamību, iekļaujamību,
  efektivitāti un darba tirgus nozīmes palielināšanu, lai sekmētu galveno kompetenču, jo īpaši
  valodu prasmju un
  digitālo prasmju
  , tostarp datu aizsardzības un informācijas pārvaldības prasmju, apguvi
  , kas nepieciešamas ikvienam personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam.
  Ilgstošu bezdarbnieku un cilvēku, kas nāk no nelabvēlīgas sociālās vides, gadījumā īpašu uzmanību vajadzētu pievērst tam, lai dotu viņiem iespējas.
  ESF+ vajadzētu veicināt progresu izglītībā un apmācībā un pāreju uz darba dzīvi,
  un reintegrāciju darbā,
  atbalstīt mūžizglītību un
  nodarbināmību visiem
  un veicināt
  iekļautību,
  konkurētspēju
  , horizontālās un vertikālās segregācijas mazināšanu
  un sociālo un ekonomisko inovāciju, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās. To varētu panākt, izmantojot
  ieguldījumus arodapmācībā,
  mācīšanos darbavietā un māceklību,
  īpaši koncentrējoties uz veiksmīgo duālās izglītības pieeju,
  profesionālo orientāciju mūža garumā un prasmju prognozēšanu, sadarbībā ar
  sociālajiem partneriem
  ,
  atjauninātus
  mācību
  materiālus
  , prognozēšanu un absolventu apzināšanu, pedagogu apmācīšanu,
  atbalstu ikdienējās un neformālās mācīšanās iespējām,
  mācību rezultātu apstiprināšanu un kvalifikāciju atzīšanu.
  ESF + būtu arī jāveicina minoritāšu piekļuve skolotāja profesijai, lai labāk integrētu nelabvēlīgos apstākļos esošās kopienas, piemēram, romus, minoritātes un migrantus. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā
  ESF+
  ir galvenais Savienības instruments, kas vērsts uz nodarbinātību, prasmēm un sociālo iekļaušanu, ir būtiski, lai tas spētu veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visā Savienībā. Šajā nolūkā tam
  būtu jānodrošina atbalsts, ar kuru paredzēts uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  diskriminācijas novēršanu, pieejamību, iekļaujamību,
  efektivitāti un darba tirgus nozīmes palielināšanu, lai sekmētu galveno kompetenču, jo īpaši
  valodu prasmju un
  digitālo prasmju
  , tostarp datu aizsardzības un informācijas pārvaldības prasmju, apguvi
  , kas nepieciešamas ikvienam personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam.
  Ilgstošu bezdarbnieku un cilvēku, kas nāk no nelabvēlīgas sociālās vides, gadījumā īpašu uzmanību vajadzētu pievērst tam, lai dotu viņiem iespējas.
  ESF+ vajadzētu veicināt progresu izglītībā un apmācībā un pāreju uz darba dzīvi,
  un reintegrāciju darbā,
  atbalstīt mūžizglītību un
  nodarbināmību visiem
  un veicināt
  iekļautību,
  konkurētspēju
  , horizontālās un vertikālās segregācijas mazināšanu
  un sociālo un ekonomisko inovāciju, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās. To varētu panākt, izmantojot
  ieguldījumus arodapmācībā,
  mācīšanos darbavietā un māceklību,
  īpaši koncentrējoties uz veiksmīgo duālās izglītības pieeju,
  profesionālo orientāciju mūža garumā un prasmju prognozēšanu, sadarbībā ar
  sociālajiem partneriem
  ,
  atjauninātus
  mācību
  materiālus
  , prognozēšanu un absolventu apzināšanu, pedagogu apmācīšanu,
  atbalstu ikdienējās un neformālās mācīšanās iespējām,
  mācību rezultātu apstiprināšanu un kvalifikāciju atzīšanu.
  ESF + būtu arī jāveicina minoritāšu piekļuve skolotāja profesijai, lai labāk integrētu nelabvēlīgos apstākļos esošās kopienas, piemēram, romus, minoritātes un migrantus.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstu nacionālajos plānos iekļautajiem pasākumiem, lai izskaustu enerģētisko nabadzību un veicinātu mājokļu energoefektivitāti neaizsargātām mājsaimniecībām, tostarp tiem, ko skar enerģētiskā nabadzība, un attiecīgā gadījumā sociālajiem mājokļiem, atbilstīgi Komisijas paziņojumam “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (XX/XX) par enerģētikas savienības pārvaldību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (XX/XX), ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstu nacionālajos plānos iekļautajiem pasākumiem, lai izskaustu enerģētisko nabadzību un veicinātu mājokļu energoefektivitāti neaizsargātām mājsaimniecībām, tostarp tiem, ko skar enerģētiskā nabadzība, un attiecīgā gadījumā sociālajiem mājokļiem, atbilstīgi Komisijas paziņojumam “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (XX/XX) par enerģētikas savienības pārvaldību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (XX/XX), ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b) | Lai saņemtu ESF+ finanšu līdzekļus, dalībvalstīm turpmāk vajadzētu pierādīt, ka notiek efektīvs darbs pie projektiem, kuru mērķis ir ieviest vai stiprināt duālo izglītību, saskaņā ar nodarbinātības garantiju jauniešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14b)

Lai saņemtu ESF+ finanšu līdzekļus, dalībvalstīm turpmāk vajadzētu pierādīt, ka notiek efektīvs darbs pie projektiem, kuru mērķis ir ieviest vai stiprināt duālo izglītību, saskaņā ar nodarbinātības garantiju jauniešiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | ESF+ piedāvātais atbalsts būtu jāizmanto, lai veicinātu tādas kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, pieejamību visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, sākot ar agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi, un beidzot ar vispārējo un profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību, kā arī pieaugušo izglītību un apmācību, tādējādi veicinot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības jomas uz citu, novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, uzlabojot zināšanas veselības jomā, stiprinot neformālo un ikdienējo mācīšanos un veicinot mācību mobilitāti visiem. Šajā kontekstā būtu
  jāatbalsta
  sinerģija ar programmu Erasmus
  jo īpaši nolūkā sekmēt
  nelabvēlīgā situācijā
  esošu izglītojamo dalību
  mācību mobilitātē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

ESF+ piedāvātais atbalsts būtu jāizmanto, lai veicinātu tādas kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, pieejamību visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, sākot ar agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi, un beidzot ar vispārējo un profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību, kā arī pieaugušo izglītību un apmācību, tādējādi veicinot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības jomas uz citu, novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, uzlabojot zināšanas veselības jomā, stiprinot neformālo un ikdienējo mācīšanos un veicinot mācību mobilitāti visiem. Šajā kontekstā būtu
  jāatbalsta
  sinerģija ar programmu Erasmus
  jo īpaši nolūkā sekmēt
  nelabvēlīgā situācijā
  esošu izglītojamo dalību
  mācību mobilitātē.

| (15) | ESF+ piedāvātais atbalsts būtu jāizmanto, lai veicinātu tādas kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, pieejamību visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, sākot ar agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi,
  īpašu uzmanību pievēršot bērniem no nelabvēlīgas sociālās vides, piemēram, bērnunamu audzēkņiem un bērniem bezpajumtniekiem,
  un beidzot ar vispārējo un profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību,
  reintegrāciju izglītības sistēmā,
  kā arī pieaugušo izglītību un apmācību, tādējādi
  novēršot nabadzības nodošanu no vienas paaudzes otrā,
  veicinot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības jomas uz citu,
  samazinot un
  novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu
  un sociālo atstumtību
  , uzlabojot zināšanas veselības jomā, stiprinot neformālo un ikdienējo mācīšanos un veicinot mācību mobilitāti visiem.
  Ar šiem neformālās mācīšanās veidiem nevajadzētu aizstāt piekļuvi formālajai izglītībai, jo īpaši pirmsskolas un pamatskolas izglītībai.
  Šajā kontekstā būtu
  jāveido
  sinerģija
  , papildināmība un politikas saskaņotība
  ar programmu Erasmus
  , lai pienācīgi un aktīvi iesaistītu
  nelabvēlīgā situācijā
  esošus izglītojamos un sagatavotu mobilitātei ārvalstīs, un palielinātu viņu iespējas piedalīties pārrobežu
  mācību mobilitātē. |
| --- | --- |

(15)

ESF+ piedāvātais atbalsts būtu jāizmanto, lai veicinātu tādas kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības, kurā nepastāv nošķiršana, pieejamību visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, sākot ar agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi,
  īpašu uzmanību pievēršot bērniem no nelabvēlīgas sociālās vides, piemēram, bērnunamu audzēkņiem un bērniem bezpajumtniekiem,
  un beidzot ar vispārējo un profesionālo izglītību un apmācību un augstāko izglītību,
  reintegrāciju izglītības sistēmā,
  kā arī pieaugušo izglītību un apmācību, tādējādi
  novēršot nabadzības nodošanu no vienas paaudzes otrā,
  veicinot iespējas pāriet no vienas izglītības un apmācības jomas uz citu,
  samazinot un
  novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu
  un sociālo atstumtību
  , uzlabojot zināšanas veselības jomā, stiprinot neformālo un ikdienējo mācīšanos un veicinot mācību mobilitāti visiem.
  Ar šiem neformālās mācīšanās veidiem nevajadzētu aizstāt piekļuvi formālajai izglītībai, jo īpaši pirmsskolas un pamatskolas izglītībai.
  Šajā kontekstā būtu
  jāveido
  sinerģija
  , papildināmība un politikas saskaņotība
  ar programmu Erasmus
  , lai pienācīgi un aktīvi iesaistītu
  nelabvēlīgā situācijā
  esošus izglītojamos un sagatavotu mobilitātei ārvalstīs, un palielinātu viņu iespējas piedalīties pārrobežu
  mācību mobilitātē.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Atbalsts, kas paredzēts saistībā ar investīciju prioritāti “kopienu virzīta vietējā attīstība”, veicina visu šajā regulā noteikto mērķu sasniegšanu. ESF+ atbalstītām kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijām vajadzētu būt iekļaujošām attiecībā uz to teritorijā dzīvojošām nelabvēlīgā situācijā esošām personām, gan attiecībā uz vietējo rīcības grupu pārvaldību, gan attiecībā uz stratēģijas saturu. ESF būtu jāspēj atbalstīt kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijas pilsētu un lauku rajonos, kā arī integrētus teritoriālos ieguldījumus (ITI). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Atbalsts, kas paredzēts saistībā ar investīciju prioritāti “kopienu virzīta vietējā attīstība”, veicina visu šajā regulā noteikto mērķu sasniegšanu. ESF+ atbalstītām kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijām vajadzētu būt iekļaujošām attiecībā uz to teritorijā dzīvojošām nelabvēlīgā situācijā esošām personām, gan attiecībā uz vietējo rīcības grupu pārvaldību, gan attiecībā uz stratēģijas saturu. ESF būtu jāspēj atbalstīt kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijas pilsētu un lauku rajonos, kā arī integrētus teritoriālos ieguldījumus (ITI).

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Savienības kohēzijas politikas pievienoto vērtību galvenokārt rada konkrētai vietai paredzēta teritoriālās dimensijas pieeja, daudzlīmeņu pārvaldība, daudzgadu plānošana, vienoti un izmērāmi mērķi, integrētas attīstības pieeja un konverģence ar Eiropas standartiem administratīvo spēju jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15b)

Savienības kohēzijas politikas pievienoto vērtību galvenokārt rada konkrētai vietai paredzēta teritoriālās dimensijas pieeja, daudzlīmeņu pārvaldība, daudzgadu plānošana, vienoti un izmērāmi mērķi, integrētas attīstības pieeja un konverģence ar Eiropas standartiem administratīvo spēju jomā.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

15.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15c) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai dzimumu līdztiesība un dzimumu perspektīvas integrēšana būtu saistošs princips visos plānošanas posmos, sākot no darbības programmu prioritāšu noteikšanas līdz to īstenošanai, uzraudzībai un novērtēšanai, un lai būtiskākie pasākumi dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas jomā saņemtu atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15c)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai dzimumu līdztiesība un dzimumu perspektīvas integrēšana būtu saistošs princips visos plānošanas posmos, sākot no darbības programmu prioritāšu noteikšanas līdz to īstenošanai, uzraudzībai un novērtēšanai, un lai būtiskākie pasākumi dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas jomā saņemtu atbalstu.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

15.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15d) | ESF+ būtu jāatbalsta izglītojošas shēmas, kas nodrošina pieaugušajiem ar zemu prasmju līmeni iespēju iegūt minimālo rakstpratības, rēķinpratības un digitālās kompetences līmeni saskaņā ar Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem”

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15d)

ESF+ būtu jāatbalsta izglītojošas shēmas, kas nodrošina pieaugušajiem ar zemu prasmju līmeni iespēju iegūt minimālo rakstpratības, rēķinpratības un digitālās kompetences līmeni saskaņā ar Padomes 2016. gada 19. decembra ieteikumu “Prasmju pilnveides ceļi — jaunas iespējas pieaugušajiem”

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | ESF+ būtu jāveicina elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, jo īpaši digitālās prasmes un svarīgāko pamattehnoloģiju apguve, lai sniegtu cilvēkiem prasmes pielāgoties digitalizācijai, tehnoloģiskām pārmaiņām, inovācijai, sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, veicinot mobilitāti un atbalstot
  karjeras maiņu,
  jo īpaši zemas kvalifikācijas un/vai
  mazkvalificētiem pieaugušajiem
  saskaņā ar Prasmju programmu Eiropai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

ESF+ būtu jāveicina elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, jo īpaši digitālās prasmes un svarīgāko pamattehnoloģiju apguve, lai sniegtu cilvēkiem prasmes pielāgoties digitalizācijai, tehnoloģiskām pārmaiņām, inovācijai, sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, veicinot mobilitāti un atbalstot
  karjeras maiņu,
  jo īpaši zemas kvalifikācijas un/vai
  mazkvalificētiem pieaugušajiem
  saskaņā ar Prasmju programmu Eiropai.

| (16) | ESF+ būtu jāveicina elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem,
  ņemot vērā dažādu nelabvēlīgākā situācijā esošu sociālo grupu problēmas,
  jo īpaši
  uzņēmējdarbības un
  digitālās prasmes un svarīgāko pamattehnoloģiju apguvi, lai sniegtu cilvēkiem
  un vietējām kopienām
  prasmes
  , kompetences un zināšanas, kā
  pielāgoties digitalizācijai, tehnoloģiskām pārmaiņām, inovācijai, sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām,
  piemēram, pārmaiņām, ko izraisījusi pāreja uz mazoglekļa ekonomiku,
  veicinot
  pāreju no izglītības apguves uz nodarbinātību,
  mobilitāti un atbalstot jo īpaši zemas kvalifikācijas
  personas, personas ar invaliditāti
  un/vai
  mazkvalificētus pieaugušos
  saskaņā ar Prasmju programmu Eiropai
  un nodrošinot koordināciju un papildināmību ar programmu “Digitālā Eiropa”
  . |
| --- | --- |

(16)

ESF+ būtu jāveicina elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem,
  ņemot vērā dažādu nelabvēlīgākā situācijā esošu sociālo grupu problēmas,
  jo īpaši
  uzņēmējdarbības un
  digitālās prasmes un svarīgāko pamattehnoloģiju apguvi, lai sniegtu cilvēkiem
  un vietējām kopienām
  prasmes
  , kompetences un zināšanas, kā
  pielāgoties digitalizācijai, tehnoloģiskām pārmaiņām, inovācijai, sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām,
  piemēram, pārmaiņām, ko izraisījusi pāreja uz mazoglekļa ekonomiku,
  veicinot
  pāreju no izglītības apguves uz nodarbinātību,
  mobilitāti un atbalstot jo īpaši zemas kvalifikācijas
  personas, personas ar invaliditāti
  un/vai
  mazkvalificētus pieaugušos
  saskaņā ar Prasmju programmu Eiropai
  un nodrošinot koordināciju un papildināmību ar programmu “Digitālā Eiropa”
  .

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Sadarbībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka ESF+ var integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta minētā programma, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas
  darbiniekiem nākotnē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Sadarbībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka ESF+ var integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta minētā programma, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas
  darbiniekiem nākotnē
  .

| (17) | Sadarbībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka ESF+ var integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta minētā programma, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas
  viņu personiskajai un profesionālajai attīstībai un nākotnes darbvietām, un pievērstos pašreizējiem un turpmākajiem sociālajiem izaicinājumiem
  .
  Komisijai būtu jānodrošina sinerģija starp veselības sadaļu un programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu labākus rezultātus veselības aizsardzības un slimību profilakses jomā. |
| --- | --- |

(17)

Sadarbībā ar programmu “Apvārsnis Eiropa” būtu jānodrošina, ka ESF+ var integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta minētā programma, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas
  viņu personiskajai un profesionālajai attīstībai un nākotnes darbvietām, un pievērstos pašreizējiem un turpmākajiem sociālajiem izaicinājumiem
  .
  Komisijai būtu jānodrošina sinerģija starp veselības sadaļu un programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai panāktu labākus rezultātus veselības aizsardzības un slimību profilakses jomā.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Sinerģijai ar programmu “Tiesības un vērtības” būtu jānodrošina, ka ESF + var iekļaut un paplašināt darbības, lai novērstu un apkarotu diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, islamofobiju un citas neiecietības izpausmes, kā arī veltīt īpašu rīcību, lai novērstu naidu, segregāciju un stigmatizāciju, tostarp iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu attieksmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Sinerģijai ar programmu “Tiesības un vērtības” būtu jānodrošina, ka ESF + var iekļaut un paplašināt darbības, lai novērstu un apkarotu diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, islamofobiju un citas neiecietības izpausmes, kā arī veltīt īpašu rīcību, lai novērstu naidu, segregāciju un stigmatizāciju, tostarp iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu attieksmi.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Tās sinerģijas rezultātā, kas tika izveidota, pateicoties Eiropas teritoriālajai sadarbībai reģionālā un pārrobežu līmenī, tika īstenoti arī sadarbības projekti nolūkā uzlabot nodarbinātību, visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu iekļaušanu, novērst demogrāfiskās problēmas, sekmēt veselību un izglītību ne tikai Savienībā, bet arī pirmspievienošanās valstīs un kaimiņvalstīs, kur sadarbība ar Savienību nodrošina pievienoto vērtību. Ar ESF+ vajadzētu uzlabot šāda veida projektu finansēšanu un nodrošināt zināšanu pārnesi starp tiem un likumdošanas procesu, lai uzlabotu Eiropas tiesisko regulējumu un veicinātu labas prakses apmaiņu starp Savienības teritorijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Tās sinerģijas rezultātā, kas tika izveidota, pateicoties Eiropas teritoriālajai sadarbībai reģionālā un pārrobežu līmenī, tika īstenoti arī sadarbības projekti nolūkā uzlabot nodarbinātību, visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu iekļaušanu, novērst demogrāfiskās problēmas, sekmēt veselību un izglītību ne tikai Savienībā, bet arī pirmspievienošanās valstīs un kaimiņvalstīs, kur sadarbība ar Savienību nodrošina pievienoto vērtību. Ar ESF+ vajadzētu uzlabot šāda veida projektu finansēšanu un nodrošināt zināšanu pārnesi starp tiem un likumdošanas procesu, lai uzlabotu Eiropas tiesisko regulējumu un veicinātu labas prakses apmaiņu starp Savienības teritorijām.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | ESF+ vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus apkarot nabadzību, lai pārrautu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un sekmēt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Tas nozīmē arī mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no vecuma, tostarp bērniem, sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem. ESF+ būtu jāsekmē no darba tirgus tālu esošu cilvēku aktīva iekļaušana, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai veicinātu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un ļoti kvalitatīviem pakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu modernizācija ar mērķi jo īpaši veicināt to pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

ESF+ vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus apkarot nabadzību, lai pārrautu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un sekmēt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Tas nozīmē arī mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no vecuma, tostarp bērniem, sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem, kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem. ESF+ būtu jāsekmē no darba tirgus tālu esošu cilvēku aktīva iekļaušana, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai veicinātu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un ļoti kvalitatīviem pakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu modernizācija ar mērķi jo īpaši veicināt to pieejamību.

| (18) | ESF+ vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus
  visos pārvaldības līmeņos, tostarp reģionālā un vietējā līmenī,
  apkarot nabadzību,
  tostarp enerģētisko nabadzību, kā to paredz nesen pieņemtie noteikumi par enerģētikas savienības pārvaldību [aizstāt regulas numuru, tiklīdz tā būs publicēta],
  lai pārrautu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un sekmēt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem,
  mazinot šķēršļus,
  apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā
  un sociālo nevienlīdzību
  . Tas nozīmē arī 
  — bet neaprobežojas tikai ar to —
  mobilizēt virkni
  proaktīvu un reaģējošu
  politikas pasākumu
  un stratēģiju
  , kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no vecuma, tostarp bērniem, sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem,
  cilvēkiem ar invaliditāti, bezpajumtniekiem, trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp migrantiem
  , kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem. ESF+ būtu jāsekmē no darba tirgus tālu esošu cilvēku aktīva iekļaušana, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju
  , tostarp sniedzot mērķtiecīgu atbalstu sociālajai ekonomikai
  .
  Dalībvalstīm būtu jāveicina ESF+ darbības, kas papildina valsts pasākumus atbilstoši Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumam par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus

   (1a)

  , tostarp pasākumus attiecībā uz pienācīgu ienākumu atbalstu.
  ESF+ būtu arī jāizmanto, lai veicinātu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas vai izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un ļoti kvalitatīviem pakalpojumiem, piemēram,
  uz cilvēku vērstai
  veselības aprūpei
  , saistītajai aprūpei
  un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem un pakalpojumiem
  , kas veicina piekļuvi atbilstīgiem sociālajiem un izmaksu ziņā pieejamiem mājokļu pakalpojumiem
  .
  Tas ietver veselības veicināšanas un slimību profilakses pasākumus kā daļu no primārās veselības aprūpes pakalpojumiem.
  ESF+ būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu modernizācija ar mērķi jo īpaši veicināt to pieejamību
  , iekļautību un efektivitāti, reaģējot uz mainīgo situāciju darba tirgū
  .
  ESF būtu arī jāpievēršas lauku nabadzībai, kas izriet no tādiem īpašiem lauku rajonu trūkumiem kā nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, vājš darba tirgus, ierobežota piekļuve izglītības un apmācības pakalpojumiem vai veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(18)

ESF+ vajadzētu atbalstīt dalībvalstu centienus
  visos pārvaldības līmeņos, tostarp reģionālā un vietējā līmenī,
  apkarot nabadzību,
  tostarp enerģētisko nabadzību, kā to paredz nesen pieņemtie noteikumi par enerģētikas savienības pārvaldību [aizstāt regulas numuru, tiklīdz tā būs publicēta],
  lai pārrautu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un sekmēt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem,
  mazinot šķēršļus,
  apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā
  un sociālo nevienlīdzību
  . Tas nozīmē arī 
  — bet neaprobežojas tikai ar to —
  mobilizēt virkni
  proaktīvu un reaģējošu
  politikas pasākumu
  un stratēģiju
  , kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no vecuma, tostarp bērniem, sociāli atstumtām kopienām, piemēram, romiem,
  cilvēkiem ar invaliditāti, bezpajumtniekiem, trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp migrantiem
  , kā arī nabadzīgajiem darba ņēmējiem. ESF+ būtu jāsekmē no darba tirgus tālu esošu cilvēku aktīva iekļaušana, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju
  , tostarp sniedzot mērķtiecīgu atbalstu sociālajai ekonomikai
  .
  Dalībvalstīm būtu jāveicina ESF+ darbības, kas papildina valsts pasākumus atbilstoši Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumam par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus

   (1a)

  , tostarp pasākumus attiecībā uz pienācīgu ienākumu atbalstu.
  ESF+ būtu arī jāizmanto, lai veicinātu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas vai izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un ļoti kvalitatīviem pakalpojumiem, piemēram,
  uz cilvēku vērstai
  veselības aprūpei
  , saistītajai aprūpei
  un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem un pakalpojumiem
  , kas veicina piekļuvi atbilstīgiem sociālajiem un izmaksu ziņā pieejamiem mājokļu pakalpojumiem
  .
  Tas ietver veselības veicināšanas un slimību profilakses pasākumus kā daļu no primārās veselības aprūpes pakalpojumiem.
  ESF+ būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu modernizācija ar mērķi jo īpaši veicināt to pieejamību
  , iekļautību un efektivitāti, reaģējot uz mainīgo situāciju darba tirgū
  .
  ESF būtu arī jāpievēršas lauku nabadzībai, kas izriet no tādiem īpašiem lauku rajonu trūkumiem kā nelabvēlīga demogrāfiskā situācija, vājš darba tirgus, ierobežota piekļuve izglītības un apmācības pakalpojumiem vai veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | ESF+ vajadzētu veicināt nabadzības
  mazināšanu
  , atbalstot valstu shēmas, kas paredzētas nenodrošinātības ar pārtiku un materiālās nenodrošinātības mazināšanai un sekmētu vistrūcīgāko personu un to personu sociālo integrāciju,
  kurus
  apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība.
  Lai panāktu, ka Savienības līmenī vismaz 4 % no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām,
  dalībvalstīm vismaz
  2 %
  no no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas nacionālajiem finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  novērstu
  tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību un nenodrošinātību ar pārtiku. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo atbalsta saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos
  vienkāršāki
  noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

ESF+ vajadzētu veicināt nabadzības
  mazināšanu
  , atbalstot valstu shēmas, kas paredzētas nenodrošinātības ar pārtiku un materiālās nenodrošinātības mazināšanai un sekmētu vistrūcīgāko personu un to personu sociālo integrāciju,
  kurus
  apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība.
  Lai panāktu, ka Savienības līmenī vismaz 4 % no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām,
  dalībvalstīm vismaz
  2 %
  no no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas nacionālajiem finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  novērstu
  tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību un nenodrošinātību ar pārtiku. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo atbalsta saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos
  vienkāršāki
  noteikumi.

| (19) | ESF+ vajadzētu veicināt nabadzības
  izskaušanu
  , atbalstot valstu shēmas, kas paredzētas nenodrošinātības ar pārtiku un materiālās nenodrošinātības mazināšanai un sekmētu vistrūcīgāko personu un to personu sociālo integrāciju,
  kuras dzīvo nabadzībā vai kuras
  apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība. Dalībvalstīm vismaz
  3 %
  no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas nacionālajiem finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  apkarotu
  tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību
  , vecuma nabadzību
  un nenodrošinātību ar pārtiku. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo atbalsta saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos
  pēc iespējas vienkāršākie
  noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

ESF+ vajadzētu veicināt nabadzības
  izskaušanu
  , atbalstot valstu shēmas, kas paredzētas nenodrošinātības ar pārtiku un materiālās nenodrošinātības mazināšanai un sekmētu vistrūcīgāko personu un to personu sociālo integrāciju,
  kuras dzīvo nabadzībā vai kuras
  apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība. Dalībvalstīm vismaz
  3 %
  no dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas nacionālajiem finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  apkarotu
  tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību
  , vecuma nabadzību
  un nenodrošinātību ar pārtiku. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo atbalsta saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos
  pēc iespējas vienkāršākie
  noteikumi.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | ESF+ mērķim vajadzētu būt vecāku sieviešu nabadzības novēršanai visā Savienībā, ņemot vērā to, ka vīriešu un sieviešu pensiju atšķirība (40 %) rada akūtu risku, ka pieaug vecāku sieviešu, jo īpaši to, kuras dzīvo bez partnera, nabadzība, lai tā varētu pildīt saistības, kas noteiktas 2015. gada Padomes secinājumos par vienlīdzīgām ienākumu gūšanas iespējām sievietēm un vīriešiem — sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršana”

   (1a)

  . Vecāko sieviešu nabadzību palielina arī pieaugošās tiešās izmaksas par veselības aprūpi un zālēm, kas jāsedz vecākiem pacientiem, jo īpaši sievietēm, kurām ilgākā mūža dēļ lielāku dzīves daļu nekā vīriešiem nākas pavadīt, cīnoties ar veselības problēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

ESF+ mērķim vajadzētu būt vecāku sieviešu nabadzības novēršanai visā Savienībā, ņemot vērā to, ka vīriešu un sieviešu pensiju atšķirība (40 %) rada akūtu risku, ka pieaug vecāku sieviešu, jo īpaši to, kuras dzīvo bez partnera, nabadzība, lai tā varētu pildīt saistības, kas noteiktas 2015. gada Padomes secinājumos par vienlīdzīgām ienākumu gūšanas iespējām sievietēm un vīriešiem — sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršana”

   (1a)

  . Vecāko sieviešu nabadzību palielina arī pieaugošās tiešās izmaksas par veselības aprūpi un zālēm, kas jāsedz vecākiem pacientiem, jo īpaši sievietēm, kurām ilgākā mūža dēļ lielāku dzīves daļu nekā vīriešiem nākas pavadīt, cīnoties ar veselības problēmām.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Lai apkarotu nabadzību un uzlabotu sociālo iekļautību, ESF+ vajadzētu sekmēt specializēto NVO, kā arī nabadzībā dzīvojošo cilvēku organizāciju aktīvu līdzdalību īpašo programmu sagatavošanā un īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Lai apkarotu nabadzību un uzlabotu sociālo iekļautību, ESF+ vajadzētu sekmēt specializēto NVO, kā arī nabadzībā dzīvojošo cilvēku organizāciju aktīvu līdzdalību īpašo programmu sagatavošanā un īstenošanā.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pastiprināt centienus, lai risinātu migrācijas plūsmu pārvaldību visā Savienībā un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, līdztekus
  Patvēruma un migrācijas fonda finansētām
  darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pastiprināt centienus, lai risinātu migrācijas plūsmu pārvaldību visā Savienībā un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, līdztekus
  Patvēruma un migrācijas fonda finansētām
  darbībām.

| (20) | Ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pastiprināt centienus, lai risinātu migrācijas plūsmu pārvaldību visā Savienībā un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un
  taisnīgas un
  kopīgas atbildības centieniem, ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo
  , tostarp migrantu,
  sociālekonomisko integrāciju,
  kas var ietvert iniciatīvas vietējā līmenī,
  līdztekus darbībām
  , ko finansē ar Patvēruma un migrācijas fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu un tiem fondiem, kam var būt pozitīva ietekme uz trešo valstu valstspiederīgo iekļaušanu
  . |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pastiprināt centienus, lai risinātu migrācijas plūsmu pārvaldību visā Savienībā un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un
  taisnīgas un
  kopīgas atbildības centieniem, ESF+ būtu jānodrošina atbalsts, ar ko veicina trešo valstu valstspiederīgo
  , tostarp migrantu,
  sociālekonomisko integrāciju,
  kas var ietvert iniciatīvas vietējā līmenī,
  līdztekus darbībām
  , ko finansē ar Patvēruma un migrācijas fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu un tiem fondiem, kam var būt pozitīva ietekme uz trešo valstu valstspiederīgo iekļaušanu
  .

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Dalībvalstu iestādēm, kas atbild par ESF + plānošanu un īstenošanu, būtu jāveic koordinācija ar dalībvalstu norīkotajām iestādēm, kas pārvalda Patvēruma un migrācijas fonda intervences, lai veicinātu trešo valstu valstspiederīgo integrāciju visos līmeņos pēc iespējas labākā veidā, izmantojot stratēģijas, ko galvenokārt īsteno vietējās un reģionālās iestādes un nevalstiskās organizācijas, un vispiemērotākos pasākumus, kas pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo konkrētajai situācijai. Integrācijas pasākumu darbības jomā galvenā uzmanība būtu jāpievērš trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstī, vai attiecīgā gadījumā likumīgas uzturēšanās iegūšanas procesā dalībvalstī, tostarp starptautiskās aizsardzības saņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Dalībvalstu iestādēm, kas atbild par ESF + plānošanu un īstenošanu, būtu jāveic koordinācija ar dalībvalstu norīkotajām iestādēm, kas pārvalda Patvēruma un migrācijas fonda intervences, lai veicinātu trešo valstu valstspiederīgo integrāciju visos līmeņos pēc iespējas labākā veidā, izmantojot stratēģijas, ko galvenokārt īsteno vietējās un reģionālās iestādes un nevalstiskās organizācijas, un vispiemērotākos pasākumus, kas pielāgoti trešo valstu valstspiederīgo konkrētajai situācijai. Integrācijas pasākumu darbības jomā galvenā uzmanība būtu jāpievērš trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas dalībvalstī, vai attiecīgā gadījumā likumīgas uzturēšanās iegūšanas procesā dalībvalstī, tostarp starptautiskās aizsardzības saņēmējiem.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas nodarbinātības, sociālās iekļautības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes, kā arī izglītības un apmācības jomā. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm būtu jāatvēl tāda attiecīga summa no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, lai varētu īstenot attiecīgos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus saistībā ar strukturālām problēmām, kuras ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīto pārvaldību un ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas nodarbinātības, sociālās iekļautības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes, kā arī izglītības un apmācības jomā. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm būtu jāatvēl tāda attiecīga summa no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, lai varētu īstenot attiecīgos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus saistībā ar strukturālām problēmām, kuras ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīto pārvaldību un ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību.

| (21) | ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas nodarbinātības, sociālās iekļautības,
  nabadzības izskaušanas,
  veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes, kā arī izglītības un apmācības jomā. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm būtu jāatvēl tāda attiecīga summa no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, lai varētu īstenot attiecīgos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus saistībā ar strukturālām problēmām, kuras ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā. Komisijai un dalībvalstīm būtu
  jāiesaista vietējās un reģionālās iestādes un
  jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīto pārvaldību un ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību
  , ņemot vērā principus un tiesības, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, Eiropas pusgadā paredzēto sociālo rezultātu pārskatu, SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un reģionālās īpatnības, līdz ar to sekmējot LESD 174. pantā izklāstītos Savienības mērķus saistībā ar ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu
  . |
| --- | --- |

(21)

ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas nodarbinātības, sociālās iekļautības,
  nabadzības izskaušanas,
  veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes, kā arī izglītības un apmācības jomā. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm būtu jāatvēl tāda attiecīga summa no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, lai varētu īstenot attiecīgos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus saistībā ar strukturālām problēmām, kuras ir lietderīgi risināt, izmantojot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā. Komisijai un dalībvalstīm būtu
  jāiesaista vietējās un reģionālās iestādes un
  jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīto pārvaldību un ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību
  , ņemot vērā principus un tiesības, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, Eiropas pusgadā paredzēto sociālo rezultātu pārskatu, SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un reģionālās īpatnības, līdz ar to sekmējot LESD 174. pantā izklāstītos Savienības mērķus saistībā ar ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu
  .

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Ņemot vērā reģionu attīstības līmeņa atšķirības un atšķirīgos sociālos apstākļus Savienībā, ESF+ elastīguma līmenim vajadzētu būt pietiekamam, lai ņemtu vērā reģionālās un teritoriālās īpatnības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Ņemot vērā reģionu attīstības līmeņa atšķirības un atšķirīgos sociālos apstākļus Savienībā, ESF+ elastīguma līmenim vajadzētu būt pietiekamam, lai ņemtu vērā reģionālās un teritoriālās īpatnības.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais finanšu līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti no dalītā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas, būtu jāpiešķir sociālās iekļautības veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais finanšu līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti no dalītā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas, būtu jāpiešķir sociālās iekļautības veicināšanai.

| (22) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais finanšu līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 27 % no finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti no dalītā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas, būtu jāpiešķir sociālās iekļautības
  un nabadzības izskaušanas
  veicināšanai.
  Šai procentuālajai daļai būtu jāpapildina valsts līdzekļi, lai risinātu galējas nabadzības problēmas. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais finanšu līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 27 % no finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti no dalītā pārvaldībā īstenotās ESF+ sadaļas, būtu jāpiešķir sociālās iekļautības
  un nabadzības izskaušanas
  veicināšanai.
  Šai procentuālajai daļai būtu jāpapildina valsts līdzekļi, lai risinātu galējas nabadzības problēmas.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Visas dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), kas ir standarts bērnu tiesību veicināšanas un aizsardzības jomā. Bērnu tiesību veicināšana ir skaidrs mērķis, kas iekļauts Savienības politikas virzienos (Lisabonas līguma 3. pants), un Hartā ir noteikts, ka visās Savienības darbībās vispirms jāņem vērā bērna intereses. Savienībai un dalībvalstīm būtu pienācīgi jāizmanto ESF+, lai bērniem, kas dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti, pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku, kā noteikts Komisijas 2013. gada ieteikumā “Ieguldījums bērnos”. ESF+ būtu jāatbalsta darbības, ar ko veicina efektīvas intervences pasākumus, kuri palīdz īstenot bērnu tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Visas dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), kas ir standarts bērnu tiesību veicināšanas un aizsardzības jomā. Bērnu tiesību veicināšana ir skaidrs mērķis, kas iekļauts Savienības politikas virzienos (Lisabonas līguma 3. pants), un Hartā ir noteikts, ka visās Savienības darbībās vispirms jāņem vērā bērna intereses. Savienībai un dalībvalstīm būtu pienācīgi jāizmanto ESF+, lai bērniem, kas dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti, pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku, kā noteikts Komisijas 2013. gada ieteikumā “Ieguldījums bērnos”. ESF+ būtu jāatbalsta darbības, ar ko veicina efektīvas intervences pasākumus, kuri palīdz īstenot bērnu tiesības.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

22.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22b) | Ņemot vērā pastāvīgi augsto bērnu nabadzības un sociālās atstumtības līmeni ES (26,4  % 2017. gadā) un Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā noteikts, ka bērniem ir tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju uzlabošanai, dalībvalstīm vismaz 5 % no dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem būtu jāpiešķir Eiropas Garantijas bērniem shēmai, lai veicinātu bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpei, pienācīgam mājoklim un pienācīgam uzturam, lai izskaustu bērnu nabadzību un sociālo atstumtību. Ieguldījumi bērnos jau agrīnā vecumā rada ievērojamu atdevi šiem bērniem un sabiedrībai kopumā un ir izšķiroši, lai jau agrīnā vecumā pārrautu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku. Atbalstot bērnu prasmju un iemaņu pilnveidi, viņi spēs pilnībā izmantot savu potenciālu, nodrošinot vislabākos rezultātus izglītības un veselības jomā, lai viņi varētu kļūt par aktīviem sabiedrības locekļiem un palielināt savas kā jauniešu iespējas darba tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22b)

Ņemot vērā pastāvīgi augsto bērnu nabadzības un sociālās atstumtības līmeni ES (26,4  % 2017. gadā) un Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā noteikts, ka bērniem ir tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju uzlabošanai, dalībvalstīm vismaz 5 % no dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem būtu jāpiešķir Eiropas Garantijas bērniem shēmai, lai veicinātu bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpei, pienācīgam mājoklim un pienācīgam uzturam, lai izskaustu bērnu nabadzību un sociālo atstumtību. Ieguldījumi bērnos jau agrīnā vecumā rada ievērojamu atdevi šiem bērniem un sabiedrībai kopumā un ir izšķiroši, lai jau agrīnā vecumā pārrautu nelabvēlīgu apstākļu apburto loku. Atbalstot bērnu prasmju un iemaņu pilnveidi, viņi spēs pilnībā izmantot savu potenciālu, nodrošinot vislabākos rezultātus izglītības un veselības jomā, lai viņi varētu kļūt par aktīviem sabiedrības locekļiem un palielināt savas kā jauniešu iespējas darba tirgū.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba līmeni un ekonomiskās aktivitātes trūkumu vairākās dalībvalstīs un reģionos, kas jo īpaši skar nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītos jauniešus, šīm dalībvalstīm jāturpina ieguldīt
  pietiekamus
  dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļus darbībās, kas sekmē jauniešu nodarbinātību,
  tostarp
  Garantijas jauniešiem
  īstenošanā
  . Pamatojoties uz darbībām, ko 2014.— 2020. gada plānošanas periodā atbalsta Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un kas vērstas uz atsevišķām personām, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāveicina jauniešu nodarbinātības un izglītības reintegrācijas un iesaistīšanas pasākumi, attiecīgā gadījumā prioritāri pievēršoties ilgstošajiem bezdarbniekiem, ekonomiski neaktīvajām personām un nelabvēlīgā situācijā esošajiem jauniešiem, tostarp darbam ar jaunatni. Turklāt dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī pārskatot un pielāgojot nodarbinātības dienestu darbu, lai tie sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu jauniešiem.
  Tāpēc attiecīgajām
  dalībvalstīm vismaz
  10 %
  no savas valsts
  dalītā pārvaldībā īstenotās
  ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  sekmētu
  jauniešu piemērotību darba tirgum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba līmeni un ekonomiskās aktivitātes trūkumu vairākās dalībvalstīs un reģionos, kas jo īpaši skar nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītos jauniešus, šīm dalībvalstīm jāturpina ieguldīt
  pietiekamus
  dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļus darbībās, kas sekmē jauniešu nodarbinātību,
  tostarp
  Garantijas jauniešiem
  īstenošanā
  . Pamatojoties uz darbībām, ko 2014.— 2020. gada plānošanas periodā atbalsta Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un kas vērstas uz atsevišķām personām, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāveicina jauniešu nodarbinātības un izglītības reintegrācijas un iesaistīšanas pasākumi, attiecīgā gadījumā prioritāri pievēršoties ilgstošajiem bezdarbniekiem, ekonomiski neaktīvajām personām un nelabvēlīgā situācijā esošajiem jauniešiem, tostarp darbam ar jaunatni. Turklāt dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī pārskatot un pielāgojot nodarbinātības dienestu darbu, lai tie sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu jauniešiem.
  Tāpēc attiecīgajām
  dalībvalstīm vismaz
  10 %
  no savas valsts
  dalītā pārvaldībā īstenotās
  ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  sekmētu
  jauniešu piemērotību darba tirgum.

| (23) | Ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba līmeni un ekonomiskās aktivitātes trūkumu vairākās dalībvalstīs un reģionos, kas jo īpaši skar nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītos jauniešus
  (NEET), un šis līmenis ir vēl augstāks starp jauniešiem no nelabvēlīgas sociālās vides
  , šīm dalībvalstīm jāturpina ieguldīt
  pienācīgus
  dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļus darbībās, kas sekmē jauniešu nodarbinātību,
  jo īpaši — īstenojot
  Garantijas jauniešiem
  shēmu
  . Pamatojoties uz darbībām, ko 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un kas vērstas uz atsevišķām personām, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāveicina
  augstas kvalitātes
  jauniešu nodarbinātības un izglītības reintegrācijas un
  efektīvi
  iesaistīšanas pasākumi, attiecīgā gadījumā prioritāri pievēršoties ilgstošajiem bezdarbniekiem, ekonomiski neaktīvajām personām un nelabvēlīgā situācijā esošajiem jauniešiem,
  tādiem jauniešiem, kurus visgrūtāk sasniegt, un neaizsargātā situācijā esošiem jauniešiem,
  tostarp darbam ar jaunatni. Turklāt dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī pārskatot un pielāgojot nodarbinātības dienestu darbu, lai tie sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu jauniešiem
  un sniegtu savus pakalpojumus bez jebkādas diskriminācijas
  . Dalībvalstīm vismaz
  3 %
  no savas valsts ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  atbalstītu rīcībpolitikas attiecībā uz
  jauniešu piemērotību darba tirgum
  , izglītības nepārtrauktību, kvalitatīvu nodarbinātību, māceklību un stažēšanos
  .
  Dalībvalstīm, kurās NEET rādītājs ir augstāks par Savienības vidējo radītāju vai pārsniedz 15 %, būtu vismaz 15 % no saviem valsts ESF+ līdzekļiem būtu jāatvēl rīcībpolitiku atbalstam šajā jomā, rīkojoties pienācīgajā teritoriālajā līmenī. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba līmeni un ekonomiskās aktivitātes trūkumu vairākās dalībvalstīs un reģionos, kas jo īpaši skar nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītos jauniešus
  (NEET), un šis līmenis ir vēl augstāks starp jauniešiem no nelabvēlīgas sociālās vides
  , šīm dalībvalstīm jāturpina ieguldīt
  pienācīgus
  dalītā pārvaldībā īstenotas ESF+ sadaļas finanšu līdzekļus darbībās, kas sekmē jauniešu nodarbinātību,
  jo īpaši — īstenojot
  Garantijas jauniešiem
  shēmu
  . Pamatojoties uz darbībām, ko 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un kas vērstas uz atsevišķām personām, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāveicina
  augstas kvalitātes
  jauniešu nodarbinātības un izglītības reintegrācijas un
  efektīvi
  iesaistīšanas pasākumi, attiecīgā gadījumā prioritāri pievēršoties ilgstošajiem bezdarbniekiem, ekonomiski neaktīvajām personām un nelabvēlīgā situācijā esošajiem jauniešiem,
  tādiem jauniešiem, kurus visgrūtāk sasniegt, un neaizsargātā situācijā esošiem jauniešiem,
  tostarp darbam ar jaunatni. Turklāt dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī pārskatot un pielāgojot nodarbinātības dienestu darbu, lai tie sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu jauniešiem
  un sniegtu savus pakalpojumus bez jebkādas diskriminācijas
  . Dalībvalstīm vismaz
  3 %
  no savas valsts ESF+ sadaļas finanšu līdzekļiem būtu jāpiešķir tam, lai
  atbalstītu rīcībpolitikas attiecībā uz
  jauniešu piemērotību darba tirgum
  , izglītības nepārtrauktību, kvalitatīvu nodarbinātību, māceklību un stažēšanos
  .
  Dalībvalstīm, kurās NEET rādītājs ir augstāks par Savienības vidējo radītāju vai pārsniedz 15 %, būtu vismaz 15 % no saviem valsts ESF+ līdzekļiem būtu jāatvēl rīcībpolitiku atbalstam šajā jomā, rīkojoties pienācīgajā teritoriālajā līmenī.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Palielinās atšķirības reģionos, tostarp labklājīgākajos reģionos, kuros ir nabadzīgi rajoni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Palielinās atšķirības reģionos, tostarp labklājīgākajos reģionos, kuros ir nabadzīgi rajoni.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

23.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23b) | Ņemot vērā ESF+ darbības jomas paplašināšanu, papildu uzdevumu sakarā būtu jāpiešķir lielāks budžets, lai sasniegtu programmas mērķus. Ir vajadzīgs lielāks finansējums, lai cīnītos pret bezdarbu, jo īpaši jauniešu bezdarbu, nabadzību, un nodrošinātu atbalstu profesionālajai izaugsmei un apmācībai, jo īpaši digitālajā darbvietā, saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23b)

Ņemot vērā ESF+ darbības jomas paplašināšanu, papildu uzdevumu sakarā būtu jāpiešķir lielāks budžets, lai sasniegtu programmas mērķus. Ir vajadzīgs lielāks finansējums, lai cīnītos pret bezdarbu, jo īpaši jauniešu bezdarbu, nabadzību, un nodrošinātu atbalstu profesionālajai izaugsmei un apmācībai, jo īpaši digitālajā darbvietā, saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

23.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23c) | Vajadzētu ilgtspējīgi stiprināt EURES, jo īpaši — visaptveroši attīstot interneta platformu un veicinot dalībvalstu aktīvu līdzdalību. Dalībvalstīm vajadzētu efektīvāk izmantot pašreizējo modeli un visas dalībvalstīs pieejamās brīvās darbvietas publicēt EURES sistēmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23c)

Vajadzētu ilgtspējīgi stiprināt EURES, jo īpaši — visaptveroši attīstot interneta platformu un veicinot dalībvalstu aktīvu līdzdalību. Dalībvalstīm vajadzētu efektīvāk izmantot pašreizējo modeli un visas dalībvalstīs pieejamās brīvās darbvietas publicēt EURES sistēmā.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina
  šo fondu atbalstīto
  darbību koordinācija un papildināmība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina
  šo fondu atbalstīto
  darbību koordinācija un papildināmība.

| (24) | Dalībvalstīm
  un Komisijai
  būtu jānodrošina koordinācija un papildināmība
  un jāliek lietā sinerģija starp darbībām, ko atbalsta ESF+ un pārējās Savienības programmas un instrumenti, piemēram, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Erasmus, Patvēruma un migrācijas fonds, “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Digitālās Eiropas programma, InvestEU, Radošā Eiropa vai Eiropas Solidaritātes korpuss
  . |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm
  un Komisijai
  būtu jānodrošina koordinācija un papildināmība
  un jāliek lietā sinerģija starp darbībām, ko atbalsta ESF+ un pārējās Savienības programmas un instrumenti, piemēram, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds, Erasmus, Patvēruma un migrācijas fonds, “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Digitālās Eiropas programma, InvestEU, Radošā Eiropa vai Eiropas Solidaritātes korpuss
  .

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantu
  attālākajos reģionos un mazapdzīvotos
  ziemeļu
  reģionos
  ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus, ievērojot kopējo politiku un ES programmas.
  Pastāvīgo ierobežojumu dēļ
  šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantu
  attālākajos reģionos un mazapdzīvotos
  ziemeļu
  reģionos
  ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus, ievērojot kopējo politiku un ES programmas.
  Pastāvīgo ierobežojumu dēļ
  šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts.

| (25) | Saskaņā ar LESD 349. 
  un 174.
   pantu un 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantu
  attālākajiem reģioniem, mazapdzīvotiem
  ziemeļu
  reģioniem un salām
  ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus, ievērojot kopējo politiku un ES programmas. Šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts
  , jo tie cieš no smagiem un pastāvīgi nelabvēlīgiem dabas apstākļiem
  . |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar LESD 349. 
  un 174.
   pantu un 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantu
  attālākajiem reģioniem, mazapdzīvotiem
  ziemeļu
  reģioniem un salām
  ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus, ievērojot kopējo politiku un ES programmas. Šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts
  , jo tie cieš no smagiem un pastāvīgi nelabvēlīgiem dabas apstākļiem
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Saskaņā ar LESD 174. pantu dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ palīdz izstrādāt un īstenot īpašas politikas, lai pievērstos tādu reģionu šķēršļiem un grūtībām, kuri cieš no smagiem un pastāvīgiem nelabvēlīgiem demogrāfiskajiem apstākļiem, piemēram, depopulācijas ietekmēti reģioni un mazapdzīvoti reģioni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Saskaņā ar LESD 174. pantu dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ palīdz izstrādāt un īstenot īpašas politikas, lai pievērstos tādu reģionu šķēršļiem un grūtībām, kuri cieš no smagiem un pastāvīgiem nelabvēlīgiem demogrāfiskajiem apstākļiem, piemēram, depopulācijas ietekmēti reģioni un mazapdzīvoti reģioni.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Prasmīga un efektīva ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp
  visiem attiecīgajiem teritoriālajiem
  un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis
  mudinātu sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību iesaistīties dalīti pārvaldīta
  ESF+ īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Prasmīga un efektīva ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp
  visiem attiecīgajiem teritoriālajiem
  un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis
  mudinātu sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību iesaistīties dalīti pārvaldīta
  ESF+ īstenošanā.

| (26) | Prasmīga un efektīva ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp
  Savienības iestādēm un vietējām, reģionālajām un valstu iestādēm
  un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis 
  — partnerībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm — nodrošinātu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdztiesības iestāžu, valstu cilvēktiesību iestāžu un citu attiecīgu vai pārstāvības organizāciju jēgpilnu līdzdalību
  ESF+
  plānošanā un
  īstenošanā 
  — gan darbības programmu prioritāšu izvirzīšanā, gan īstenošanas, uzraudzības un rezultātu un ietekmes novērtēšanā saskaņā ar Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014

   (1a)

  . Turklāt, lai nodrošinātu nediskrimināciju un vienlīdzīgas iespējas, visos posmos vajadzētu iesaistīt arī līdztiesības iestādes un valstu cilvēktiesību institūcijas. |
| --- | --- |

(26)

Prasmīga un efektīva ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp
  Savienības iestādēm un vietējām, reģionālajām un valstu iestādēm
  un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis 
  — partnerībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm — nodrošinātu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdztiesības iestāžu, valstu cilvēktiesību iestāžu un citu attiecīgu vai pārstāvības organizāciju jēgpilnu līdzdalību
  ESF+
  plānošanā un
  īstenošanā 
  — gan darbības programmu prioritāšu izvirzīšanā, gan īstenošanas, uzraudzības un rezultātu un ietekmes novērtēšanā saskaņā ar Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kas izveidots ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014

   (1a)

  . Turklāt, lai nodrošinātu nediskrimināciju un vienlīdzīgas iespējas, visos posmos vajadzētu iesaistīt arī līdztiesības iestādes un valstu cilvēktiesību institūcijas.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Lai nodrošinātu labu pārvaldību un partnerattiecības starp vadošajām iestādēm un partneriem, lietderīgi un efektīvi jāveido ieinteresēto personu spējas, un šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāpiešķir pietiekams daudzums ESF+ līdzekļu. Tā kā ieguldījumi institucionālās spējas un valsts pārvaldes, un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes palielināšanā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai īstenotu reformas, labāku regulējumu un labu pārvaldību, vairs nav iekļauti dalīti pārvaldīta ESF+ darbības mērķos, taču ir iekļauti Strukturālo reformu atbalsta programmā, Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva koordinācija starp abiem instrumentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Lai nodrošinātu labu pārvaldību un partnerattiecības starp vadošajām iestādēm un partneriem, lietderīgi un efektīvi jāveido ieinteresēto personu spējas, un šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāpiešķir pietiekams daudzums ESF+ līdzekļu. Tā kā ieguldījumi institucionālās spējas un valsts pārvaldes, un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes palielināšanā valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai īstenotu reformas, labāku regulējumu un labu pārvaldību, vairs nav iekļauti dalīti pārvaldīta ESF+ darbības mērķos, taču ir iekļauti Strukturālo reformu atbalsta programmā, Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva koordinācija starp abiem instrumentiem.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Lai politikas pasākumi labāk reaģētu uz sociālām pārmaiņām un lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF+ atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Lai politikas pasākumi labāk reaģētu uz sociālām pārmaiņām un lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF+ atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas.

| (27) | Lai politikas pasākumi labāk reaģētu uz sociālām pārmaiņām un lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus,
  tostarp vietējā mērogā,
  būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju
  un sociālo ekonomiku
  . Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF+ atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. |
| --- | --- |

(27)

Lai politikas pasākumi labāk reaģētu uz sociālām pārmaiņām un lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus,
  tostarp vietējā mērogā,
  būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju
  un sociālo ekonomiku
  . Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF+ atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Lai pilnībā izmantotu starpnozaru sadarbības potenciālu, uzlabotu sinerģiju un saskaņotību ar citām politikas jomām un sasniegtu tās vispārējos mērķus, ESF + būtu jāatbalsta inovatīvas darbības, kas ar sportu un fiziskām aktivitātēm, kā arī ar kultūru tiecas veicināt sociālo integrāciju, cīnīties pret jauniešu bezdarbu, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, uzlabo marginalizēto grupu sociālo iekļaušanu, kā arī veicina veselīgu dzīvesveidu un slimību profilaksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Lai pilnībā izmantotu starpnozaru sadarbības potenciālu, uzlabotu sinerģiju un saskaņotību ar citām politikas jomām un sasniegtu tās vispārējos mērķus, ESF + būtu jāatbalsta inovatīvas darbības, kas ar sportu un fiziskām aktivitātēm, kā arī ar kultūru tiecas veicināt sociālo integrāciju, cīnīties pret jauniešu bezdarbu, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, uzlabo marginalizēto grupu sociālo iekļaušanu, kā arī veicina veselīgu dzīvesveidu un slimību profilaksi.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un profesionālo izaugsmi.
  Tām
  arī būtu jānodrošina, ka ESF+
  veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu un
  sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem un palīdz īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Šie principi būtu laicīgi un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un novērtēšanas posmsos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. ESF+ būtu jāveicina arī
  pāreju
  no aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. ESF+ nebūtu jāatbalsta darbības, kas sekmē segregāciju un sociālo atstumtību. Regula (ES) Nr. [gaidāmā KNR] paredz
  noteikumus
  par izdevumu attiecināmību
  izstrādāt
  valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz dalītā pārvaldībā īstenotu ESF+ sadaļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un profesionālo izaugsmi.
  Tām
  arī būtu jānodrošina, ka ESF+
  veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu un
  sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem un palīdz īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Šie principi būtu laicīgi un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un novērtēšanas posmsos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. ESF+ būtu jāveicina arī
  pāreju
  no aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. ESF+ nebūtu jāatbalsta darbības, kas sekmē segregāciju un sociālo atstumtību. Regula (ES) Nr. [gaidāmā KNR] paredz
  noteikumus
  par izdevumu attiecināmību
  izstrādāt
  valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz dalītā pārvaldībā īstenotu ESF+ sadaļu.

| (28) | Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un profesionālo izaugsmi.
  Dzimumu aspekti būt jāņem vērā visās īstenotajās programmās visā to sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Turklāt ESF+ būtu jo īpaši jāatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantam, kas nosaka, ka ir aizliegta jebkāda diskriminācija jebkura iemesla dēļ, piemēram, dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; turklāt būtu jāaizliedz arī jebkāda diskriminācija dzimumīpašību vai dzimtiskās identitātes dēļ, kā arī valstspiederības dēļ. Dalībvalstīm un Komisijai
  arī būtu jānodrošina, ka ESF+ sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem un palīdz īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
  cita starpā attiecībā uz izglītību, darbu, nodarbinātību un vispārējo piekļūstamīb
  u. Šie principi būtu laicīgi un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un novērtēšanas posmsos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. ESF+ būtu jāveicina arī
  pāreja
  no aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju
  un intersekcionālu
  diskrimināciju. ESF+ nebūtu jāatbalsta darbības, kas sekmē segregāciju un sociālo atstumtību. Regula (ES) Nr. [gaidāmā KNR] paredz
  , ka noteikumiem
  par izdevumu attiecināmību
  jāatbilst Hartai un jābūt noteiktiem
  valsts līmenī — ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz dalītā pārvaldībā īstenotu ESF+ sadaļu. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un profesionālo izaugsmi.
  Dzimumu aspekti būt jāņem vērā visās īstenotajās programmās visā to sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Turklāt ESF+ būtu jo īpaši jāatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantam, kas nosaka, ka ir aizliegta jebkāda diskriminācija jebkura iemesla dēļ, piemēram, dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai minoritātei, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; turklāt būtu jāaizliedz arī jebkāda diskriminācija dzimumīpašību vai dzimtiskās identitātes dēļ, kā arī valstspiederības dēļ. Dalībvalstīm un Komisijai
  arī būtu jānodrošina, ka ESF+ sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem un palīdz īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
  cita starpā attiecībā uz izglītību, darbu, nodarbinātību un vispārējo piekļūstamīb
  u. Šie principi būtu laicīgi un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un novērtēšanas posmsos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. ESF+ būtu jāveicina arī
  pāreja
  no aprūpes iestādē veiktas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju
  un intersekcionālu
  diskrimināciju. ESF+ nebūtu jāatbalsta darbības, kas sekmē segregāciju un sociālo atstumtību. Regula (ES) Nr. [gaidāmā KNR] paredz
  , ka noteikumiem
  par izdevumu attiecināmību
  jāatbilst Hartai un jābūt noteiktiem
  valsts līmenī — ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz dalītā pārvaldībā īstenotu ESF+ sadaļu.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Būtu jāapsver reģionālo rādītāju izmantošana, lai varētu labāk ņemt vērā reģionālās atšķirības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Būtu jāapsver reģionālo rādītāju izmantošana, lai varētu labāk ņemt vērā reģionālās atšķirības.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

28.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28b) | ESF + būtu jāatbalsta pētījums par valodām, lai veicinātu savstarpējo sapratni un veidotu iekļaujošu sabiedrību, arī dalībvalstīm plašāk pieņemot instrumentu kopumu bēgļiem paredzētajam valodu atbalstam, ko izstrādājusi Eiropas Padome. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28b)

ESF + būtu jāatbalsta pētījums par valodām, lai veicinātu savstarpējo sapratni un veidotu iekļaujošu sabiedrību, arī dalībvalstīm plašāk pieņemot instrumentu kopumu bēgļiem paredzētajam valodu atbalstam, ko izstrādājusi Eiropas Padome.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Lai mazinātu administratīvo slogu, ko uzliek datu vākšana, tad, ja šādi dati ir pieejami reģistros, dalībvalstīm vajadzētu ļaut vadošajām iestādēm iegūt informāciju no
  šadiem
  reģistriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Lai mazinātu administratīvo slogu, ko uzliek datu vākšana, tad, ja šādi dati ir pieejami reģistros, dalībvalstīm vajadzētu ļaut vadošajām iestādēm iegūt informāciju no
  šadiem
  reģistriem.

| (29) | Lai mazinātu administratīvo slogu, ko uzliek datu vākšana, tad, ja šādi dati
  , pēc iespējas sadalīti pēc dzimuma,
  ir pieejami reģistros, dalībvalstīm vajadzētu ļaut vadošajām iestādēm iegūt informāciju no
  šādiem
  reģistriem
  , vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (1a).
  Ir ieteicams stimulēt datu elektroniskās nosūtīšanas turpināšanu, jo tas palīdz samazināt administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(29)

Lai mazinātu administratīvo slogu, ko uzliek datu vākšana, tad, ja šādi dati
  , pēc iespējas sadalīti pēc dzimuma,
  ir pieejami reģistros, dalībvalstīm vajadzētu ļaut vadošajām iestādēm iegūt informāciju no
  šādiem
  reģistriem
  , vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (1a).
  Ir ieteicams stimulēt datu elektroniskās nosūtīšanas turpināšanu, jo tas palīdz samazināt administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Sociālās politikas eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Būtu jāpanāk, ka veiksmīgas idejas
  iespējams
  īstenot plašākā mērogā vai citos kontekstos
  ar
  finansiālu atbalstu no ESF+ vai
  no
  citiem avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Sociālās politikas eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Būtu jāpanāk, ka veiksmīgas idejas
  iespējams
  īstenot plašākā mērogā vai citos kontekstos
  ar
  finansiālu atbalstu no ESF+ vai
  no
  citiem avotiem.

| (31) | Sociālās politikas eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Būtu jāpanāk, ka
  tiek atbalstīta iespēja izmēģināt idejas vietējā līmenī un
  veiksmīgas idejas
  attiecīgā gadījumā
  īstenot plašākā mērogā vai
  novirzīt
  citos kontekstos
  dažādos reģionos vai dalībvalstīs, izmantojot
  finansiālu atbalstu no ESF+ vai
  kopā ar
  citiem avotiem. |
| --- | --- |

(31)

Sociālās politikas eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Būtu jāpanāk, ka
  tiek atbalstīta iespēja izmēģināt idejas vietējā līmenī un
  veiksmīgas idejas
  attiecīgā gadījumā
  īstenot plašākā mērogā vai
  novirzīt
  citos kontekstos
  dažādos reģionos vai dalībvalstīs, izmantojot
  finansiālu atbalstu no ESF+ vai
  kopā ar
  citiem avotiem.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | ESF+ regula paredz noteikumus, ar kuriem paredzēts panākt darba ņēmēju brīvu pārvietošanos nediskriminējošā veidā, nodrošinot ciešu sadarbību starp dalībvalstu
  centrālajiem
  nodarbinātības dienestiem
  un
  Komisiju. Eiropas nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti un lielāku pārredzamību attiecībā uz informāciju par darba tirgu. ESF+ darbības joma ietver arī izstrādātas un atbalstītas mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, kas palīdzes aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

ESF+ regula paredz noteikumus, ar kuriem paredzēts panākt darba ņēmēju brīvu pārvietošanos nediskriminējošā veidā, nodrošinot ciešu sadarbību starp dalībvalstu
  centrālajiem
  nodarbinātības dienestiem
  un
  Komisiju. Eiropas nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti un lielāku pārredzamību attiecībā uz informāciju par darba tirgu. ESF+ darbības joma ietver arī izstrādātas un atbalstītas mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, kas palīdzes aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības.

| (32) | ESF+ regula paredz noteikumus, ar kuriem paredzēts panākt darba ņēmēju brīvu pārvietošanos nediskriminējošā veidā, nodrošinot ciešu sadarbību starp dalībvalstu
  valsts
  nodarbinātības dienestiem, Komisiju
  un sociālajiem partneriem
  . Eiropas nodarbinātības dienestu tīklam
  , iesaistot sociālos partnerus,
  būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti un lielāku pārredzamību attiecībā uz informāciju par darba tirgu. ESF+ darbības joma ietver arī izstrādātas un atbalstītas mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, kas palīdzes aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības.
  ESF+ aptver pārrobežu partnerattiecības starp reģionālajiem valsts nodarbinātības dienestiem un sociālajiem partneriem un to darbību, lai veicinātu mobilitāti, kā arī pārredzamību un pārrobežu darba tirgu integrāciju, sniedzot informāciju, konsultācijas un nodrošinot iekārtošanu darbā. Daudzos pierobežas reģionos tiem ir būtiska nozīme patiesa Eiropas darba tirgus attīstībā. |
| --- | --- |

(32)

ESF+ regula paredz noteikumus, ar kuriem paredzēts panākt darba ņēmēju brīvu pārvietošanos nediskriminējošā veidā, nodrošinot ciešu sadarbību starp dalībvalstu
  valsts
  nodarbinātības dienestiem, Komisiju
  un sociālajiem partneriem
  . Eiropas nodarbinātības dienestu tīklam
  , iesaistot sociālos partnerus,
  būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju pārrobežu mobilitāti un lielāku pārredzamību attiecībā uz informāciju par darba tirgu. ESF+ darbības joma ietver arī izstrādātas un atbalstītas mērķtiecīgas mobilitātes shēmas, kas palīdzes aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības.
  ESF+ aptver pārrobežu partnerattiecības starp reģionālajiem valsts nodarbinātības dienestiem un sociālajiem partneriem un to darbību, lai veicinātu mobilitāti, kā arī pārredzamību un pārrobežu darba tirgu integrāciju, sniedzot informāciju, konsultācijas un nodrošinot iekārtošanu darbā. Daudzos pierobežas reģionos tiem ir būtiska nozīme patiesa Eiropas darba tirgus attīstībā.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Mikrouzņēmumiem, sociālās ekonomikas
  un sociālajiem uzņemumiem
  , jo īpaši cilvēkiem, kuriem darba tirgus ir visnepieejamākais, viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai ir finansējuma nepieejamība. ESF+ regula paredz noteikumus, kas radīs tirgus ekosistēmu, lai palielinātu
  sociālo
  uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kā arī lai apmierinātu pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un
  neaizsargātiem cilvēkiem
  , kuri vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo ieguldījumu un prasmju politikas sadaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Mikrouzņēmumiem, sociālās ekonomikas
  un sociālajiem uzņemumiem
  , jo īpaši cilvēkiem, kuriem darba tirgus ir visnepieejamākais, viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai ir finansējuma nepieejamība. ESF+ regula paredz noteikumus, kas radīs tirgus ekosistēmu, lai palielinātu
  sociālo
  uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kā arī lai apmierinātu pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un
  neaizsargātiem cilvēkiem
  , kuri vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo ieguldījumu un prasmju politikas sadaļā.

| (33) | Mikrouzņēmumiem,
  sociālajai ekonomikai un
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem
  , jo īpaši cilvēkiem, kuriem darba tirgus ir visnepieejamākais, viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai ir finansējuma nepieejamība. ESF+ regula paredz noteikumus, kas radīs tirgus ekosistēmu, lai palielinātu
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumu
  , tostarp kultūras un radošajā nozarē,
  piekļuvi finansējumam
  un atbalsta pakalpojumiem
  , kā arī lai apmierinātu pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un
  nelabvēlīgā situācijā esošām grupām
  , kuri vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo ieguldījumu un prasmju politikas sadaļā. |
| --- | --- |

(33)

Mikrouzņēmumiem,
  sociālajai ekonomikai un
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem
  , jo īpaši cilvēkiem, kuriem darba tirgus ir visnepieejamākais, viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai ir finansējuma nepieejamība. ESF+ regula paredz noteikumus, kas radīs tirgus ekosistēmu, lai palielinātu
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumu
  , tostarp kultūras un radošajā nozarē,
  piekļuvi finansējumam
  un atbalsta pakalpojumiem
  , kā arī lai apmierinātu pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un
  nelabvēlīgā situācijā esošām grupām
  , kuri vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantiju, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo ieguldījumu un prasmju politikas sadaļā.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | Komisijai vajadzētu Savienības līmenī sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem ieviest Eiropas sociālās ekonomikas zīmi, balstoties uz skaidriem kritērijiem, kas izstrādāti tā, lai uzsvērtu šo uzņēmumu īpašās iezīmes un to sociālo ietekmi, palielinātu to atpazīstamību, sekmētu ieguldījumus, atvieglotu piekļuvi finansējumam un vienotajam tirgum tiem, kuri vēlas paplašināties savas valsts tirgū vai iziet uz citām dalībvalstīm, bet vienlaikus ņemot vērā atšķirīgos juridiskos veidus un sistēmas šajā nozarē un dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

Komisijai vajadzētu Savienības līmenī sociālajiem un uz solidaritāti balstītajiem uzņēmumiem ieviest Eiropas sociālās ekonomikas zīmi, balstoties uz skaidriem kritērijiem, kas izstrādāti tā, lai uzsvērtu šo uzņēmumu īpašās iezīmes un to sociālo ietekmi, palielinātu to atpazīstamību, sekmētu ieguldījumus, atvieglotu piekļuvi finansējumam un vienotajam tirgum tiem, kuri vēlas paplašināties savas valsts tirgū vai iziet uz citām dalībvalstīm, bet vienlaikus ņemot vērā atšķirīgos juridiskos veidus un sistēmas šajā nozarē un dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Sociālo ieguldījumu tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, var būt izšķiroša nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu un inovatīvu un papildinošu pieeju cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem attiecīgi būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Sociālo ieguldījumu tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, var būt izšķiroša nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu un inovatīvu un papildinošu pieeju cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem attiecīgi būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu.

| (34) | Sociālo ieguldījumu tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, var būt izšķiroša nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu un inovatīvu un papildinošu pieeju cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem
  , ciktāl to politikas vai sociālā darba kārtība nav pretrunā Savienības ideāliem,
  attiecīgi būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu. |
| --- | --- |

(34)

Sociālo ieguldījumu tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, var būt izšķiroša nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu un inovatīvu un papildinošu pieeju cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem
  , ciktāl to politikas vai sociālā darba kārtība nav pretrunā Savienības ideāliem,
  attiecīgi būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

34.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (34a) | Būtiska pievienotā vērtība ir starpvalstu sadarbībai, tādēļ tā būtu jāatbalsta visām dalībvalstīm, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, kad ņemts vērā proporcionalitātes princips. Tā ir arī nepieciešama, lai stiprinātu Komisijas lomu pieredzes apmaiņas veicināšanā un attiecīgo iniciatīvu īstenošanas koordinēšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34a)

Būtiska pievienotā vērtība ir starpvalstu sadarbībai, tādēļ tā būtu jāatbalsta visām dalībvalstīm, izņemot attiecīgi pamatotus gadījumus, kad ņemts vērā proporcionalitātes princips. Tā ir arī nepieciešama, lai stiprinātu Komisijas lomu pieredzes apmaiņas veicināšanā un attiecīgo iniciatīvu īstenošanas koordinēšanā.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

35.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35a) | Komisijai būtu jāpalielina dalībvalstu un nepietiekami pārstāvēto organizāciju līdzdalība, pēc iespējas samazinot šķēršļus līdzdalībai, tostarp administratīvo slogu, kas saistīts ar finansējuma pieprasīšanu un saņemšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35a)

Komisijai būtu jāpalielina dalībvalstu un nepietiekami pārstāvēto organizāciju līdzdalība, pēc iespējas samazinot šķēršļus līdzdalībai, tostarp administratīvo slogu, kas saistīts ar finansējuma pieprasīšanu un saņemšanu.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

35.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (35b) | Viens no galvenajiem Savienības mērķiem ir stiprināt veselības aizsardzības sistēmas, atbalstot veselības un pacientu aprūpes digitālo pārveidi un attīstot ilgtspējīgu veselības informācijas sistēmu, kā arī atbalstot dalībvalstu reformas, lai veselības aprūpes sistēmas padarītu efektīvākas, pieejamākas un noturīgākas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35b)

Viens no galvenajiem Savienības mērķiem ir stiprināt veselības aizsardzības sistēmas, atbalstot veselības un pacientu aprūpes digitālo pārveidi un attīstot ilgtspējīgu veselības informācijas sistēmu, kā arī atbalstot dalībvalstu reformas, lai veselības aprūpes sistēmas padarītu efektīvākas, pieejamākas un noturīgākas.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Ilgāk
  saglabājot cilvēku veselību un aktivitāti un dodot viņiem iespējas pašiem aktīvi rūpēties par savu veselību, tas vispārēji labvēlīgi ietekmēs viņu veselību, tostarp mazinās nevienlīdzību veselības jomā, sekmēs cilvēku dzīves kvalitāti, produktivitāti un konkurētspēju, bet vienlaikus samazinās valstu budžetiem radīto spiedienu. Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos” (17). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Ilgāk
  saglabājot cilvēku veselību un aktivitāti un dodot viņiem iespējas pašiem aktīvi rūpēties par savu veselību, tas vispārēji labvēlīgi ietekmēs viņu veselību, tostarp mazinās nevienlīdzību veselības jomā, sekmēs cilvēku dzīves kvalitāti, produktivitāti un konkurētspēju, bet vienlaikus samazinās valstu budžetiem radīto spiedienu. Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos” (17).

| (36) | Lai izpildītu LESD 168. pantā noteiktās prasības, ir vajadzīgi pastāvīgi centieni.
  Saglabājot
  visu
  cilvēku veselību un aktivitāti
  bez diskriminācijas
  un dodot viņiem iespējas pašiem aktīvi rūpēties par savu veselību, tas vispārēji labvēlīgi ietekmēs viņu veselību, tostarp mazinās nevienlīdzību veselības jomā, sekmēs cilvēku dzīves kvalitāti, produktivitāti un konkurētspēju, bet vienlaikus samazinās valstu budžetiem radīto spiedienu.
  Atbalsts inovācijai, tostarp sociālajai inovācijai, kas ietekmē veselību, un tās atzīšana palīdz risināt ilgtspējas problēmas veselības aprūpes nozarē, vienlaikus risinot arī demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas. Turklāt, lai panāktu “integrējošu izaugsmi”, ir svarīgas darbības, ar kurām samazina nevienlīdzību veselības jomā.
  Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos” (17). |
| --- | --- |

(36)

Lai izpildītu LESD 168. pantā noteiktās prasības, ir vajadzīgi pastāvīgi centieni.
  Saglabājot
  visu
  cilvēku veselību un aktivitāti
  bez diskriminācijas
  un dodot viņiem iespējas pašiem aktīvi rūpēties par savu veselību, tas vispārēji labvēlīgi ietekmēs viņu veselību, tostarp mazinās nevienlīdzību veselības jomā, sekmēs cilvēku dzīves kvalitāti, produktivitāti un konkurētspēju, bet vienlaikus samazinās valstu budžetiem radīto spiedienu.
  Atbalsts inovācijai, tostarp sociālajai inovācijai, kas ietekmē veselību, un tās atzīšana palīdz risināt ilgtspējas problēmas veselības aprūpes nozarē, vienlaikus risinot arī demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas. Turklāt, lai panāktu “integrējošu izaugsmi”, ir svarīgas darbības, ar kurām samazina nevienlīdzību veselības jomā.
  Komisija ir apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm sasniegt savus ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos” (17).

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) definīciju “veselība ir pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvoklis, nevis vienkārši stāvoklis, kad cilvēks nejūtas slims vai novārdzis”. Lai uzlabotu Savienības iedzīvotāju veselību, ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz fizisko veselību un sociālo labklājību. Saskaņā ar PVO datiem personas ar invaliditāti gandrīz 40 % savas dzīves laika cieš no garīgās veselības problēmām. Garīgās veselības problēmas ir arī plaši izplatītas, ilgstošas, un tās ir iemesls diskriminācijai un ievērojami veicina nevienlīdzību veselības jomā. Turklāt ekonomikas krīze ietekmē tos faktorus, kas nosaka garīgo veselību, jo krīzes apstākļos mazinās aizsargfaktori un pastiprinās riska faktori. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) definīciju “veselība ir pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvoklis, nevis vienkārši stāvoklis, kad cilvēks nejūtas slims vai novārdzis”. Lai uzlabotu Savienības iedzīvotāju veselību, ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz fizisko veselību un sociālo labklājību. Saskaņā ar PVO datiem personas ar invaliditāti gandrīz 40 % savas dzīves laika cieš no garīgās veselības problēmām. Garīgās veselības problēmas ir arī plaši izplatītas, ilgstošas, un tās ir iemesls diskriminācijai un ievērojami veicina nevienlīdzību veselības jomā. Turklāt ekonomikas krīze ietekmē tos faktorus, kas nosaka garīgo veselību, jo krīzes apstākļos mazinās aizsargfaktori un pastiprinās riska faktori.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Pierādījumiem un kopējām vērtībām un principiem Eiropas Savienības veselības sistēmās, kā izklāstīts Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos, būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi, plānojot un pārvaldot novatoriskas, efektīvas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, popularizējot instrumentus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei, kā arī brīvprātīgā darba labākās prakses ieviešanu plašākā mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Pierādījumiem un kopējām vērtībām un principiem Eiropas Savienības veselības sistēmās, kā izklāstīts Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos, būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi, plānojot un pārvaldot novatoriskas, efektīvas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, popularizējot instrumentus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi kvalitatīvai veselības aprūpei, kā arī brīvprātīgā darba labākās prakses ieviešanu plašākā mērogā.

| (37) | Pierādījumiem un kopējām vērtībām un principiem Eiropas Savienības veselības sistēmās, kā izklāstīts Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos, būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi, plānojot un pārvaldot novatoriskas, efektīvas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, popularizējot instrumentus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi kvalitatīvai
  , uz cilvēku vērstai
  veselības aprūpei
  un saistītajai aprūpei
  , kā arī brīvprātīgā darba labākās prakses ieviešanu plašākā mērogā.
  Tas ietver veselības veicināšanas un slimību profilakses pasākumus kā daļu no primārās veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(37)

Pierādījumiem un kopējām vērtībām un principiem Eiropas Savienības veselības sistēmās, kā izklāstīts Padomes 2006. gada 2. jūnija secinājumos, būtu jāatbalsta lēmumu pieņemšanas procesi, plānojot un pārvaldot novatoriskas, efektīvas un noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, popularizējot instrumentus, kas nodrošina vispārēju piekļuvi kvalitatīvai
  , uz cilvēku vērstai
  veselības aprūpei
  un saistītajai aprūpei
  , kā arī brīvprātīgā darba labākās prakses ieviešanu plašākā mērogā.
  Tas ietver veselības veicināšanas un slimību profilakses pasākumus kā daļu no primārās veselības aprūpes pakalpojumiem.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | Savienības iepriekšējās rīcības programmas sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. gads) un veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gads un 2014.–2020. gads), kas pieņemtas attiecīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK

   (1a)

  , Lēmumu Nr. 1350/2007/EK

   (1b)

  un Regulu (ES) Nr. 282/2014

   (1c)

  (“iepriekšējās veselības programmas”), ir novērtētas pozitīvi, atzīstot, ka to rezultātā panākti vairāki svarīgi sasniegumi un uzlabojumi. ESF+ Veselības sadaļai būtu jābalstās uz iepriekšējo veselības aprūpes programmu sasniegumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

Savienības iepriekšējās rīcības programmas sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.–2008. gads) un veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gads un 2014.–2020. gads), kas pieņemtas attiecīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK

   (1a)

  , Lēmumu Nr. 1350/2007/EK

   (1b)

  un Regulu (ES) Nr. 282/2014

   (1c)

  (“iepriekšējās veselības programmas”), ir novērtētas pozitīvi, atzīstot, ka to rezultātā panākti vairāki svarīgi sasniegumi un uzlabojumi. ESF+ Veselības sadaļai būtu jābalstās uz iepriekšējo veselības aprūpes programmu sasniegumiem.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

37.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37b) | ESF+ Veselības sadaļai vajadzētu būt līdzeklim, ar ko veicināt rīcību jomās, kurās Savienības rīcībai ir pievienotā vērtība, ko var apliecināt, pamatojoties uz tādām darbībām kā labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm un reģioniem; atbalsts zināšanu apmaiņas vai savstarpējas mācīšanās tīkliem; atbalsts veselības aprūpes speciālistu kvalifikācijai; pārrobežu apdraudējumu novēršana, lai mazinātu to riskus un to radītās sekas; konkrētu ar iekšējo tirgu saistītu jautājumu risināšana jomās, kurās Savienībai ir pamatotas pilnvaras garantēt kvalitatīvus risinājumus dalībvalstīs; inovācijas potenciāla atklāšana veselības jomā; darbības, kuru rezultātā varētu izstrādāt salīdzinošās vērtēšanas sistēmu, lai varētu pieņemt apzinātus lēmumus Savienības līmenī; efektivitātes uzlabošana, novēršot līdzekļu izšķērdēšanu pasākumu pārklāšanās dēļ, un finanšu resursu izmantošanas optimizācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37b)

ESF+ Veselības sadaļai vajadzētu būt līdzeklim, ar ko veicināt rīcību jomās, kurās Savienības rīcībai ir pievienotā vērtība, ko var apliecināt, pamatojoties uz tādām darbībām kā labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm un reģioniem; atbalsts zināšanu apmaiņas vai savstarpējas mācīšanās tīkliem; atbalsts veselības aprūpes speciālistu kvalifikācijai; pārrobežu apdraudējumu novēršana, lai mazinātu to riskus un to radītās sekas; konkrētu ar iekšējo tirgu saistītu jautājumu risināšana jomās, kurās Savienībai ir pamatotas pilnvaras garantēt kvalitatīvus risinājumus dalībvalstīs; inovācijas potenciāla atklāšana veselības jomā; darbības, kuru rezultātā varētu izstrādāt salīdzinošās vērtēšanas sistēmu, lai varētu pieņemt apzinātus lēmumus Savienības līmenī; efektivitātes uzlabošana, novēršot līdzekļu izšķērdēšanu pasākumu pārklāšanās dēļ, un finanšu resursu izmantošanas optimizācija.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Lai papildinātu dalībvalstu rīcību saskaņā ar attiecīgo stratēģiju, ESF+ Veselības sadaļai būtu jāpalīdz nodrošināt slimību profilaksi
  visu ikviena Savienības pilsoņa dzīvi
  un veselības veicināšanu, pievēršoties veselības riska faktoriem, piemēram, tabakas lietošanai un pasīvai smēķēšanai, pārmērīgai alkohola lietošanai, nelegālo narkotiku lietošanai un veselībai narkotiku nodarītā kaitējuma mazināšanai, neveselīgiem uztura paradumiem un fiziskās aktivitātes trūkumam, un sekmēt labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam. ESF+ Veselības sadaļa būtu jāintegrē efektīvas novēršanas modeļos, inovatīvās tehnoloģijās un jaunos uzņēmējdarbības modeļos un risinājumos, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu novatoriskās, efektīvās un ilgtspējīgās veselības aprūpes sistēmās un vienkāršotu piekļuvi labākai un drošākai veselības aprūpei
  Eiropas iedzīvotājiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Lai papildinātu dalībvalstu rīcību saskaņā ar attiecīgo stratēģiju, ESF+ Veselības sadaļai būtu jāpalīdz nodrošināt slimību profilaksi
  visu ikviena Savienības pilsoņa dzīvi
  un veselības veicināšanu, pievēršoties veselības riska faktoriem, piemēram, tabakas lietošanai un pasīvai smēķēšanai, pārmērīgai alkohola lietošanai, nelegālo narkotiku lietošanai un veselībai narkotiku nodarītā kaitējuma mazināšanai, neveselīgiem uztura paradumiem un fiziskās aktivitātes trūkumam, un sekmēt labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam. ESF+ Veselības sadaļa būtu jāintegrē efektīvas novēršanas modeļos, inovatīvās tehnoloģijās un jaunos uzņēmējdarbības modeļos un risinājumos, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu novatoriskās, efektīvās un ilgtspējīgās veselības aprūpes sistēmās un vienkāršotu piekļuvi labākai un drošākai veselības aprūpei
  Eiropas iedzīvotājiem
  .

| (38) | Lai papildinātu dalībvalstu rīcību saskaņā ar attiecīgo stratēģiju, ESF+ Veselības sadaļai būtu jāpalīdz nodrošināt
  Savienībā dzīvojošo cilvēku
  slimību profilaksi,
  agrīno diagnosticēšanu visa mūža garumā
  un veselības veicināšanu, pievēršoties veselības riska faktoriem, piemēram, tabakas lietošanai
  , smēķēšanai
  un pasīvai smēķēšanai, pārmērīgai alkohola lietošanai,
  vides veselības riska faktoriem,
  nelegālo narkotiku lietošanai un veselībai narkotiku nodarītā kaitējuma mazināšanai,
  aptaukošanās problēmai un
  neveselīgiem uztura paradumiem
  , kas ir saistīti arī ar nabadzību,
  un fiziskās aktivitātes trūkumam, un sekmēt labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam
  , lielāku sabiedrības informētību par riska faktoriem, labi izstrādātus sabiedrības veselības pasākumus nolūkā samazināt infekciju un novēršamu infekcijas slimību slogu, tostarp ar vakcināciju, un ietekmi uz vispārējo veselību mūža garumā
  .
  Šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš veselības izglītībai, jo tā palīdz indivīdiem un kopienām uzlabot savu veselību, vairot zināšanas un mainīt attieksmi. Pašreizējās veselības problēmas var efektīvi risināt tikai tad, ja Savienības līmenī tiek īstenota sadarbība un tiek turpinātas Savienības darbības veselības jomā.
  ESF+ Veselības
  sadaļai
  būtu
  jāatbalsta attiecīgo Savienības tiesību aktu ieviešana un informēšana par tiem, tā
  jāintegrē efektīvas novēršanas
  un informētības veicināšanas
  modeļos,
  kuri uzrunā visus,
  inovatīvās tehnoloģijās un jaunos uzņēmējdarbības modeļos un risinājumos, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu novatoriskās, pieejamās, efektīvās un ilgtspējīgās veselības aprūpes sistēmās un vienkāršotu piekļuvi labākai un drošākai veselības aprūpei
  cilvēkiem, kuri dzīvo Savienības pilsētu vai lauku teritorijās
  . |
| --- | --- |

(38)

Lai papildinātu dalībvalstu rīcību saskaņā ar attiecīgo stratēģiju, ESF+ Veselības sadaļai būtu jāpalīdz nodrošināt
  Savienībā dzīvojošo cilvēku
  slimību profilaksi,
  agrīno diagnosticēšanu visa mūža garumā
  un veselības veicināšanu, pievēršoties veselības riska faktoriem, piemēram, tabakas lietošanai
  , smēķēšanai
  un pasīvai smēķēšanai, pārmērīgai alkohola lietošanai,
  vides veselības riska faktoriem,
  nelegālo narkotiku lietošanai un veselībai narkotiku nodarītā kaitējuma mazināšanai,
  aptaukošanās problēmai un
  neveselīgiem uztura paradumiem
  , kas ir saistīti arī ar nabadzību,
  un fiziskās aktivitātes trūkumam, un sekmēt labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam
  , lielāku sabiedrības informētību par riska faktoriem, labi izstrādātus sabiedrības veselības pasākumus nolūkā samazināt infekciju un novēršamu infekcijas slimību slogu, tostarp ar vakcināciju, un ietekmi uz vispārējo veselību mūža garumā
  .
  Šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš veselības izglītībai, jo tā palīdz indivīdiem un kopienām uzlabot savu veselību, vairot zināšanas un mainīt attieksmi. Pašreizējās veselības problēmas var efektīvi risināt tikai tad, ja Savienības līmenī tiek īstenota sadarbība un tiek turpinātas Savienības darbības veselības jomā.
  ESF+ Veselības
  sadaļai
  būtu
  jāatbalsta attiecīgo Savienības tiesību aktu ieviešana un informēšana par tiem, tā
  jāintegrē efektīvas novēršanas
  un informētības veicināšanas
  modeļos,
  kuri uzrunā visus,
  inovatīvās tehnoloģijās un jaunos uzņēmējdarbības modeļos un risinājumos, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu novatoriskās, pieejamās, efektīvās un ilgtspējīgās veselības aprūpes sistēmās un vienkāršotu piekļuvi labākai un drošākai veselības aprūpei
  cilvēkiem, kuri dzīvo Savienības pilsētu vai lauku teritorijās
  .

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

38.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (38a) | Lai īstenotu pasākumus, kas paredzēti Veselības sadaļā, Komisijai būtu jāatbalsta Veselības nozares valdes izveide. Turklāt Komisijai būtu jāierosina veidi un metodes, lai ar veselību saistītas darbības saskaņotu ar Eiropas pusgada procesu, kam tagad ir kompetence ieteikt veselības aprūpes sistēmu (un de facto citu veselības sociālo faktoru) reformas, lai uzlabotu veselības aprūpes un sociālās aizsardzības pieejamību un ilgtspēju dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38a)

Lai īstenotu pasākumus, kas paredzēti Veselības sadaļā, Komisijai būtu jāatbalsta Veselības nozares valdes izveide. Turklāt Komisijai būtu jāierosina veidi un metodes, lai ar veselību saistītas darbības saskaņotu ar Eiropas pusgada procesu, kam tagad ir kompetence ieteikt veselības aprūpes sistēmu (un de facto citu veselības sociālo faktoru) reformas, lai uzlabotu veselības aprūpes un sociālās aizsardzības pieejamību un ilgtspēju dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Vairāk nekā 80 % priekšlaicīgas nāves gadījumu Savienībā izraisa nelipīgas slimības, un efektīvai slimību profilakse paredz
  daudz
  un
  dažādus
  pārrobežu aspektus. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra nepieciešamību līdz minimumam samazināt nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību, ko rada nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi, piemēram, infekcijas slimības un citi bioloģiskas, ķīmiskas, vidiskas vai nezināmas izcelsmes draudi, atbalstot sagatavotības un reaģēšanas spēju veidošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Vairāk nekā 80 % priekšlaicīgas nāves gadījumu Savienībā izraisa nelipīgas slimības, un efektīvai slimību profilakse paredz
  daudz
  un
  dažādus
  pārrobežu aspektus. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra nepieciešamību līdz minimumam samazināt nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību, ko rada nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi, piemēram, infekcijas slimības un citi bioloģiskas, ķīmiskas, vidiskas vai nezināmas izcelsmes draudi, atbalstot sagatavotības un reaģēšanas spēju veidošanu.

| (39) | Vairāk nekā 80 % priekšlaicīgas nāves gadījumu Savienībā izraisa nelipīgas slimības, un efektīva slimību profilakse paredz
  daudzas
  un
  dažādas pārnozaru darbības un
  pārrobežu aspektus. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra nepieciešamību līdz minimumam samazināt nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību, ko rada nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi, piemēram,
  negaidītas un kumulatīvas vides emisijas un piesārņojums,
  infekcijas slimības un citi bioloģiskas, ķīmiskas, vidiskas vai nezināmas izcelsmes draudi, atbalstot sagatavotības un reaģēšanas spēju veidošanu. |
| --- | --- |

(39)

Vairāk nekā 80 % priekšlaicīgas nāves gadījumu Savienībā izraisa nelipīgas slimības, un efektīva slimību profilakse paredz
  daudzas
  un
  dažādas pārnozaru darbības un
  pārrobežu aspektus. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome uzsvēra nepieciešamību līdz minimumam samazināt nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrības veselību, ko rada nopietni pārrobežu veselības apdraudējumi, piemēram,
  negaidītas un kumulatīvas vides emisijas un piesārņojums,
  infekcijas slimības un citi bioloģiskas, ķīmiskas, vidiskas vai nezināmas izcelsmes draudi, atbalstot sagatavotības un reaģēšanas spēju veidošanu.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

39.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39a) | Pastāvīgi ieguldījumi inovatīvās un uz kopienu balstītās pieejās, ar kurām novērst pārrobežu slimības, piemēram, HIV/AIDS, tuberkulozes un vīrushepatīta epidēmijas, ir būtiski svarīgi, jo slimību sociālā dimensija ir galvenais faktors, kas ietekmē spēju šādas epidēmijas novērst Savienībā un kaimiņvalstīs. Vērienīgākai politiskajai vadībai un atbilstošiem tehniskajiem un finansiālajiem līdzekļiem, ar kuriem nodrošina ilgtspējīgu reģionālo reakciju cīņā pret HIV/AIDS, tuberkulozi un hepatītu Eiropā, būs būtiska nozīme, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus šo slimību izskaušanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39a)

Pastāvīgi ieguldījumi inovatīvās un uz kopienu balstītās pieejās, ar kurām novērst pārrobežu slimības, piemēram, HIV/AIDS, tuberkulozes un vīrushepatīta epidēmijas, ir būtiski svarīgi, jo slimību sociālā dimensija ir galvenais faktors, kas ietekmē spēju šādas epidēmijas novērst Savienībā un kaimiņvalstīs. Vērienīgākai politiskajai vadībai un atbilstošiem tehniskajiem un finansiālajiem līdzekļiem, ar kuriem nodrošina ilgtspējīgu reģionālo reakciju cīņā pret HIV/AIDS, tuberkulozi un hepatītu Eiropā, būs būtiska nozīme, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus šo slimību izskaušanai.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Lai nodrošinātu veselības sistēmu efektivitāti un pacientu veselību, ir būtiski mazināt rezistentu infekciju un veselības aprūpē iegūtu infekciju radīto slogu un garantēt iedarbīgu antimikrobiālo vielu pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Lai nodrošinātu veselības sistēmu efektivitāti un pacientu veselību, ir būtiski mazināt rezistentu infekciju un veselības aprūpē iegūtu infekciju radīto slogu un garantēt iedarbīgu antimikrobiālo vielu pieejamību.

| (40) | Lai nodrošinātu veselības sistēmu efektivitāti un pacientu veselību, ir būtiski mazināt rezistentu infekciju un veselības aprūpē iegūtu infekciju radīto slogu un garantēt iedarbīgu antimikrobiālo vielu pieejamību
  , vienlaikus arī samazinot to lietošanu, lai palīdzētu novērst antimikrobiālo vielu rezistenci
  . |
| --- | --- |

(40)

Lai nodrošinātu veselības sistēmu efektivitāti un pacientu veselību, ir būtiski mazināt rezistentu infekciju un veselības aprūpē iegūtu infekciju radīto slogu un garantēt iedarbīgu antimikrobiālo vielu pieejamību
  , vienlaikus arī samazinot to lietošanu, lai palīdzētu novērst antimikrobiālo vielu rezistenci
  .

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Ņemot vērā dažu ESF+ Veselības sadaļā ietverto mērķu īpašo raksturu un tajā paredzēto darbību veidu, attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes ir vispiemērotākās attiecīgo pasākumu īstenošanai. Šīs iestādes, ko norīkojušas dalībvalstis, būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem [jaunās Finanšu regulas] 195. panta nozīmē un dotācijas šādām iestādēm būtu jāpiešķir, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Ņemot vērā dažu ESF+ Veselības sadaļā ietverto mērķu īpašo raksturu un tajā paredzēto darbību veidu, attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes ir vispiemērotākās attiecīgo pasākumu īstenošanai. Šīs iestādes, ko norīkojušas dalībvalstis, būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem [jaunās Finanšu regulas] 195. panta nozīmē un dotācijas šādām iestādēm būtu jāpiešķir, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

| (42) | Ņemot vērā dažu ESF+ Veselības sadaļā ietverto mērķu īpašo raksturu un tajā paredzēto darbību veidu, attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes ir vispiemērotākās attiecīgo pasākumu īstenošanai
  ar aktīvas pilsoniskās sabiedrības atbalstu
  . Šīs iestādes, ko norīkojušas dalībvalstis,
  kā arī attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem [jaunās Finanšu regulas] 195. panta nozīmē un dotācijas šādām iestādēm būtu jāpiešķir, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā dažu ESF+ Veselības sadaļā ietverto mērķu īpašo raksturu un tajā paredzēto darbību veidu, attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes ir vispiemērotākās attiecīgo pasākumu īstenošanai
  ar aktīvas pilsoniskās sabiedrības atbalstu
  . Šīs iestādes, ko norīkojušas dalībvalstis,
  kā arī attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  būtu jāuzskata par norādītiem labuma guvējiem [jaunās Finanšu regulas] 195. panta nozīmē un dotācijas šādām iestādēm būtu jāpiešķir, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

42.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42a) | Lai uzlabotu programmas efektivitāti nepilnību un neatbilstību uzraudzības jomā, Komisijai būtu jāievieš un jāizmanto programmatiski un darbībām atbilstoši rādītāji, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42a)

Lai uzlabotu programmas efektivitāti nepilnību un neatbilstību uzraudzības jomā, Komisijai būtu jāievieš un jāizmanto programmatiski un darbībām atbilstoši rādītāji, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

42.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42b) | ESF+ programmai būtu jānovērš esošie šķēršļi pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, piemēram, atvieglojot pieteikšanās procedūras, vienkāršojot finanšu kritērijus, dažos gadījumos atceļot līdzfinansējuma procentuālo daļu, kā arī palielinot pacientu, viņu organizāciju un citu ieinteresēto personu iesaistīšanās spēju, nodrošinot apmācību un izglītību. Programmas mērķis ir arī nodrošināt tādu pilsoniskās sabiedrības tīklu un organizāciju darbību Savienības līmenī, kas palīdz sasniegt tās mērķus, tostarp Savienības līmeņa organizācijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42b)

ESF+ programmai būtu jānovērš esošie šķēršļi pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, piemēram, atvieglojot pieteikšanās procedūras, vienkāršojot finanšu kritērijus, dažos gadījumos atceļot līdzfinansējuma procentuālo daļu, kā arī palielinot pacientu, viņu organizāciju un citu ieinteresēto personu iesaistīšanās spēju, nodrošinot apmācību un izglītību. Programmas mērķis ir arī nodrošināt tādu pilsoniskās sabiedrības tīklu un organizāciju darbību Savienības līmenī, kas palīdz sasniegt tās mērķus, tostarp Savienības līmeņa organizācijās.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

42.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (42c) | ESF+ Veselības sadaļas īstenošanai būtu jānorit tā, lai tiktu ievēroti dalībvalstu pienākumi attiecībā uz savas veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. Ievērojot Līgumā noteiktos pienākumus un dalībvalstu kā galvenā partnera Savienības lēmumu pieņemšanas procesā lomu, būtu jāiesaista vietējā līmeņa kompetentās iestādes, lai nodrošinātu Savienības veselības politikas nostādņu efektīvu un ilgstošu ietekmi, tās integrējot vietējā līmeņa sociālajā politikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42c)

ESF+ Veselības sadaļas īstenošanai būtu jānorit tā, lai tiktu ievēroti dalībvalstu pienākumi attiecībā uz savas veselības politikas noteikšanu un veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. Ievērojot Līgumā noteiktos pienākumus un dalībvalstu kā galvenā partnera Savienības lēmumu pieņemšanas procesā lomu, būtu jāiesaista vietējā līmeņa kompetentās iestādes, lai nodrošinātu Savienības veselības politikas nostādņu efektīvu un ilgstošu ietekmi, tās integrējot vietējā līmeņa sociālajā politikā.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | ES veselības aizsardzības tiesību aktiem ir tūlītēja ietekme uz iedzīvotāju dzīvi, veselības sistēmu efektivitāti un noturību un labu iekšējā tirgus darbību. Zāļu un medicīnisko tehnoloģiju (zāļu, medicīnisko ierīču un cilvēkcilmes vielu) tiesiskajam regulējumam, kā arī tabakas jomas tiesību aktiem, pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē un nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir būtiska nozīmeveselības aizsardzībā ES. Regulai, kā arī tās īstenošanai un izpildei jāiet kopsolī ar inovācijām un pētniecības sasniegumiem un sociālajām pārmaiņām šajā jomā, vienlaikus nodrošinot veselības aizsardzības mērķu izpildi. Tādēļ ir nepārtraukti jāattīstīta pierādījumu bāze, kas vajadzīga šāda zinātniska rakstura tiesību aktu īstenošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

ES veselības aizsardzības tiesību aktiem ir tūlītēja ietekme uz iedzīvotāju dzīvi, veselības sistēmu efektivitāti un noturību un labu iekšējā tirgus darbību. Zāļu un medicīnisko tehnoloģiju (zāļu, medicīnisko ierīču un cilvēkcilmes vielu) tiesiskajam regulējumam, kā arī tabakas jomas tiesību aktiem, pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē un nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir būtiska nozīmeveselības aizsardzībā ES. Regulai, kā arī tās īstenošanai un izpildei jāiet kopsolī ar inovācijām un pētniecības sasniegumiem un sociālajām pārmaiņām šajā jomā, vienlaikus nodrošinot veselības aizsardzības mērķu izpildi. Tādēļ ir nepārtraukti jāattīstīta pierādījumu bāze, kas vajadzīga šāda zinātniska rakstura tiesību aktu īstenošanai.

| (44) | ES veselības aizsardzības tiesību aktiem ir tūlītēja ietekme uz iedzīvotāju dzīvi, veselības sistēmu efektivitāti un noturību un labu iekšējā tirgus darbību. Zāļu un medicīnisko tehnoloģiju (zāļu, medicīnisko ierīču un cilvēkcilmes vielu) tiesiskajam regulējumam, kā arī tabakas jomas tiesību aktiem, pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē un nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir būtiska nozīmeveselības aizsardzībā ES.
  Turklāt daudziem citiem Savienības tiesību aktiem ir būtiska ietekme uz veselību, piemēram, tiem, kas attiecas uz pārtiku un pārtikas marķēšanu, gaisa piesārņojumu, endokrīnajiem disruptoriem un pesticīdiem. Dažos gadījumos vides riska faktoru kumulatīvā ietekme netiek skaidri izprasta, kas var radīt nepieņemamu risku iedzīvotāju veselībai. |
| --- | --- |

(44)

ES veselības aizsardzības tiesību aktiem ir tūlītēja ietekme uz iedzīvotāju dzīvi, veselības sistēmu efektivitāti un noturību un labu iekšējā tirgus darbību. Zāļu un medicīnisko tehnoloģiju (zāļu, medicīnisko ierīču un cilvēkcilmes vielu) tiesiskajam regulējumam, kā arī tabakas jomas tiesību aktiem, pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē un nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem ir būtiska nozīmeveselības aizsardzībā ES.
  Turklāt daudziem citiem Savienības tiesību aktiem ir būtiska ietekme uz veselību, piemēram, tiem, kas attiecas uz pārtiku un pārtikas marķēšanu, gaisa piesārņojumu, endokrīnajiem disruptoriem un pesticīdiem. Dažos gadījumos vides riska faktoru kumulatīvā ietekme netiek skaidri izprasta, kas var radīt nepieņemamu risku iedzīvotāju veselībai.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

44.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44a) | Regulai ar ietekmi uz veselības jomu, kā arī tās īstenošanai un izpildei būtu jāiet kopsolī ar inovācijas un pētniecības sasniegumiem un sociālajām pārmaiņām šajā jomā, vienlaikus nodrošinot piesardzības principa ievērošanu, kā to paredz līgumi. Tādēļ ir nepieciešams pastāvīgi attīstīt pierādījumu bāzi, kas nepieciešama šādu zinātniska rakstura tiesību aktu īstenošanai, un būtu jāgarantē visaugstākais pārredzamības līmeni, lai nodrošinātu neatkarīgas pārbaudes iespējas nolūkā atgūt sabiedrības uzticību Savienības procesiem un tāpēc, ka šādu pierādījumu kopīga izmantošana pēc būtības ir sabiedrības interesēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44a)

Regulai ar ietekmi uz veselības jomu, kā arī tās īstenošanai un izpildei būtu jāiet kopsolī ar inovācijas un pētniecības sasniegumiem un sociālajām pārmaiņām šajā jomā, vienlaikus nodrošinot piesardzības principa ievērošanu, kā to paredz līgumi. Tādēļ ir nepieciešams pastāvīgi attīstīt pierādījumu bāzi, kas nepieciešama šādu zinātniska rakstura tiesību aktu īstenošanai, un būtu jāgarantē visaugstākais pārredzamības līmeni, lai nodrošinātu neatkarīgas pārbaudes iespējas nolūkā atgūt sabiedrības uzticību Savienības procesiem un tāpēc, ka šādu pierādījumu kopīga izmantošana pēc būtības ir sabiedrības interesēs.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

44.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44b) | Ar veselības aprūpi saistītās problēmas nevar atrisināt tikai veselības aprūpes nozare viena pati, jo veselību nosaka vairāki ar nozari nesaistīti faktori. Tādējādi, kā noteikts Māstrihtas un Amsterdamas līgumos, veselības aspekts ir svarīgs visās politikas jomās, lai Savienība spētu risināt turpmākos uzdevumus. Tomēr viena no lielākajām problēmām, ar ko pašreiz saskaras Eiropas veselības nozare, ir likt citām nozarēm apzināties savu lēmumu ietekmi uz veselību un integrēt veselības aspektu savā politikā. Svarīgs progress veselības aizsardzības jomā līdz šim ir panākts ar politikas pasākumiem tādās jomās kā izglītība, satiksme, uzturs, lauksaimniecība, darbaspēks vai plānošana. Piemēram, būtiski uzlabojumi sirds veselības jomā ir konstatēti, pateicoties izmaiņām politikā un noteikumos attiecībā uz pārtikas kvalitāti, lielāku fizisko aktivitāti un smēķēšanas samazināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44b)

Ar veselības aprūpi saistītās problēmas nevar atrisināt tikai veselības aprūpes nozare viena pati, jo veselību nosaka vairāki ar nozari nesaistīti faktori. Tādējādi, kā noteikts Māstrihtas un Amsterdamas līgumos, veselības aspekts ir svarīgs visās politikas jomās, lai Savienība spētu risināt turpmākos uzdevumus. Tomēr viena no lielākajām problēmām, ar ko pašreiz saskaras Eiropas veselības nozare, ir likt citām nozarēm apzināties savu lēmumu ietekmi uz veselību un integrēt veselības aspektu savā politikā. Svarīgs progress veselības aizsardzības jomā līdz šim ir panākts ar politikas pasākumiem tādās jomās kā izglītība, satiksme, uzturs, lauksaimniecība, darbaspēks vai plānošana. Piemēram, būtiski uzlabojumi sirds veselības jomā ir konstatēti, pateicoties izmaiņām politikā un noteikumos attiecībā uz pārtikas kvalitāti, lielāku fizisko aktivitāti un smēķēšanas samazināšanu.

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Atspoguļojot
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un
  izpildīt
  Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī regula
  integrēs
  rīcību klimata
  politikas
  jomā
  Savienības politikas virzienos un ļaus
  sasniegt
  kopējo
  mērķi 25 % no ES budžeta izdevumiem klimata mērķu
  izpildei
  . Attiecīgās darbības sagatavošanas un īstenošanas procesā tiks apzinātas un starpposma izvērtējumā tiks pārskatītas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Atspoguļojot
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, saskaņā ar ES apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un
  izpildīt
  Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī regula
  integrēs
  rīcību klimata
  politikas
  jomā
  Savienības politikas virzienos un ļaus
  sasniegt
  kopējo
  mērķi 25 % no ES budžeta izdevumiem klimata mērķu
  izpildei
  . Attiecīgās darbības sagatavošanas un īstenošanas procesā tiks apzinātas un starpposma izvērtējumā tiks pārskatītas.

| (46) | Ņemot vērā
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un
  sasniegt
  Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī regula
  palīdzēs Savienības politikas virzienos integrēt
  rīcību klimata jomā
  un 2021.–2027. gada DFS laikā
  sasniegt
  vispārēju
  mērķi
  , proti,
  25 % no ES budžeta izdevumiem
  izmantot
  klimata mērķu
  sasniegšanas veicināšanai, un pēc iespējas drīzāk (vēlākais līdz 2027. gadam) šim nolūkam gadā veltīt 30 % no izdevumiem
  . Attiecīgās darbības sagatavošanas un īstenošanas procesā tiks apzinātas un starpposma izvērtējumā tiks pārskatītas. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā
  to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un
  sasniegt
  Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī regula
  palīdzēs Savienības politikas virzienos integrēt
  rīcību klimata jomā
  un 2021.–2027. gada DFS laikā
  sasniegt
  vispārēju
  mērķi
  , proti,
  25 % no ES budžeta izdevumiem
  izmantot
  klimata mērķu
  sasniegšanas veicināšanai, un pēc iespējas drīzāk (vēlākais līdz 2027. gadam) šim nolūkam gadā veltīt 30 % no izdevumiem
  . Attiecīgās darbības sagatavošanas un īstenošanas procesā tiks apzinātas un starpposma izvērtējumā tiks pārskatītas.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES (19) 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas un Veselības sadaļas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES (19) 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas un Veselības sadaļas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (47) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES (19) 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas un Veselības sadaļas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Programmā būs jāņem vērā īpašie ierobežojumi, ar kādiem saskaras fiziskās personas un tiesību subjekti no šādām teritorijām, lai tiem sniegtu faktisku piekļuvi minētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/755/ES (19) 94. pantu fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas un Veselības sadaļas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Programmā būs jāņem vērā īpašie ierobežojumi, ar kādiem saskaras fiziskās personas un tiesību subjekti no šādām teritorijām, lai tiem sniegtu faktisku piekļuvi minētajām sadaļām.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, drīkst piedalīties Savienības programmās saskaņā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurā paredzēta programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Būtu jāievieš konkrēts noteikums ar šo regulu piešķirt nepieciešamās tiesības un piekļuvi atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, drīkst piedalīties Savienības programmās saskaņā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurā paredzēta programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Būtu jāievieš konkrēts noteikums ar šo regulu piešķirt nepieciešamās tiesības un piekļuvi atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (48) | Ja tiek ievēroti visi attiecīgie noteikumi un regulējums,
  trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, drīkst piedalīties Savienības programmās saskaņā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurā paredzēta programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Būtu jāievieš konkrēts noteikums ar šo regulu piešķirt nepieciešamās tiesības un piekļuvi atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(48)

Ja tiek ievēroti visi attiecīgie noteikumi un regulējums,
  trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, drīkst piedalīties Savienības programmās saskaņā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kurā paredzēta programmu īstenošanu ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Būtu jāievieš konkrēts noteikums ar šo regulu piešķirt nepieciešamās tiesības un piekļuvi atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Eiropas Revīzijas palātai visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

50.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (50a) | Ir svarīgi nodrošināt finanšu līdzekļu saprātīgu un taisnīgu pārvaldību, lai nodrošinātu to izmantošanu iespējami skaidrā, efektīvā un vienkāršā veidā, vienlaikus garantējot juridisko noteiktību un nodrošinot tā pieejamību visiem dalībniekiem. Tā kā ESF+ darbības tiek īstenotas saskaņā ar dalītu pārvaldību, dalībvalstīm nevajadzētu paredzēt papildu noteikumus vai grozīt pastāvošos noteikumus, jo tas saņēmējiem sarežģītu līdzekļu izmantošanu un var aizkavēt rēķinu apmaksu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50a)

Ir svarīgi nodrošināt finanšu līdzekļu saprātīgu un taisnīgu pārvaldību, lai nodrošinātu to izmantošanu iespējami skaidrā, efektīvā un vienkāršā veidā, vienlaikus garantējot juridisko noteiktību un nodrošinot tā pieejamību visiem dalībniekiem. Tā kā ESF+ darbības tiek īstenotas saskaņā ar dalītu pārvaldību, dalībvalstīm nevajadzētu paredzēt papildu noteikumus vai grozīt pastāvošos noteikumus, jo tas saņēmējiem sarežģītu līdzekļu izmantošanu un var aizkavēt rēķinu apmaksu.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti un veicināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību, uzlabot izglītības
  un
  apmācības pieejamību un kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un veselību un
  mazināt
  nabadzību, kā arī darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti un veicināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību, uzlabot izglītības
  un
  apmācības pieejamību un kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un veselību un
  mazināt
  nabadzību, kā arī darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (51) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti
  un taisnīgumu
  un veicināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību, uzlabot izglītības, apmācības
  un aprūpes
  pieejamību un kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību
  , vienlīdzīgas iespējas
  un veselību un
  izskaust
  nabadzību, kā arī darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(51)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti
  un taisnīgumu
  un veicināt kvalitatīvu darbavietu pieejamību, uzlabot izglītības, apmācības
  un aprūpes
  pieejamību un kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību
  , vienlīdzīgas iespējas
  un veselību un
  izskaust
  nabadzību, kā arī darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| Priekšmets | Priekšmets |
| Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+). | Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+).
  ESF+ sastāv no trijām sadaļām: dalītā pārvaldībā īstenotā sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un Veselības sadaļa. |
| Šajā regulā ir izklāstīti ESF+ mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. | Šajā regulā ir izklāstīti ESF+ mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi
  , ar kuriem papildina vispārējos noteikumus, ko piemēro ESF+ saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [Kopīgo noteikumu regula]
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1. pants

1. pants

Priekšmets

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+).

Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+).
  ESF+ sastāv no trijām sadaļām: dalītā pārvaldībā īstenotā sadaļa, Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa un Veselības sadaļa.

Šajā regulā ir izklāstīti ESF+ mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Šajā regulā ir izklāstīti ESF+ mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi
  , ar kuriem papildina vispārējos noteikumus, ko piemēro ESF+ saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [Kopīgo noteikumu regula]
  .

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. pants | 2. pants |
| Definīcijas | Definīcijas |
| 1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: | 1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: |
| (1) | “papildpasākumi” ir darbības, kas tiek īstenotas līdztekus pārtikas izdalīšanai un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanai un ar kurām paredzēts novērst sociālo atstumtību, piemēram, izmantojot un nodrošinot sociālos pakalpojumus vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2. pants

2. pants

Definīcijas

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

(1)

“papildpasākumi” ir darbības, kas tiek īstenotas līdztekus pārtikas izdalīšanai un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanai un ar kurām paredzēts novērst sociālo atstumtību, piemēram, izmantojot un nodrošinot sociālos pakalpojumus vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu;

| (1) | “papildpasākumi” ir darbības, kas tiek īstenotas līdztekus pārtikas izdalīšanai un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanai un ar kurām paredzēts novērst sociālo atstumtību
  un izskaust nabadzību
  , piemēram, izmantojot un nodrošinot sociālos pakalpojumus
  un psiholoģisko atbalstu, nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem
  vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

(1)

“papildpasākumi” ir darbības, kas tiek īstenotas līdztekus pārtikas izdalīšanai un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanai un ar kurām paredzēts novērst sociālo atstumtību
  un izskaust nabadzību
  , piemēram, izmantojot un nodrošinot sociālos pakalpojumus
  un psiholoģisko atbalstu, nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem
  vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu;

un izskaust nabadzību

un psiholoģisko atbalstu, nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem

| (2) | “asociētā valsts” ir tāda trešā valsts, kura ar Savienību ir parakstījusi nolīgumu, kas tai dod tiesības piedalīties ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā saskaņā ar 30. pantu; |
| --- | --- |

(2)

“asociētā valsts” ir tāda trešā valsts, kura ar Savienību ir parakstījusi nolīgumu, kas tai dod tiesības piedalīties ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā saskaņā ar 30. pantu;

| (2) | “asociētā valsts” ir tāda trešā valsts, kura ar Savienību ir parakstījusi nolīgumu, kas tai dod tiesības piedalīties ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā saskaņā ar 30. pantu; |
| --- | --- |

(2)

“asociētā valsts” ir tāda trešā valsts, kura ar Savienību ir parakstījusi nolīgumu, kas tai dod tiesības piedalīties ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā saskaņā ar 30. pantu;

| (3) | “minimālā materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības uz cilvēka cienīgu dzīvi, piemēram, apģērbs, higiēnas preces un mācībām nepieciešamie priekšmeti; |
| --- | --- |

(3)

“minimālā materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības uz cilvēka cienīgu dzīvi, piemēram, apģērbs, higiēnas preces un mācībām nepieciešamie priekšmeti;

| (3) | “minimālā materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības uz cilvēka cienīgu dzīvi, piemēram, apģērbs, higiēnas preces
  , ieskaitot sieviešu higiēnas preces,
  un mācībām nepieciešamie priekšmeti; |
| --- | --- |

(3)

“minimālā materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības uz cilvēka cienīgu dzīvi, piemēram, apģērbs, higiēnas preces
  , ieskaitot sieviešu higiēnas preces,
  un mācībām nepieciešamie priekšmeti;

, ieskaitot sieviešu higiēnas preces,

| (4) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

(4)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| (4) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

(4)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir ES budžeta atbalstītas darbības, tostarp Finanšu regulas 2. panta 6. punktā minētā finansējuma apvienošanas mehānisma ietvaros, kuras apvieno no ES budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| (5) | “kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks pārtrauc darbību (izstāšanās datums); |
| --- | --- |

(5)

“kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks pārtrauc darbību (izstāšanās datums);

| (5) | “kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks pārtrauc darbību (izstāšanās datums); |
| --- | --- |

(5)

“kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks pārtrauc darbību (izstāšanās datums);

| (6) | “kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis darbību; |
| --- | --- |

(6)

“kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis darbību;

| (6) | “kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi sešu
  un 12
  mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis darbību; |
| --- | --- |

(6)

“kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi sešu
  un 12
  mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis darbību;

un 12

| (7) | “pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar atbalsta saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai minimālās materiālās palīdzības summa; |
| --- | --- |

(7)

“pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar atbalsta saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai minimālās materiālās palīdzības summa;

| (7) | “pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar atbalsta saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai minimālās materiālās palīdzības summa; |
| --- | --- |

(7)

“pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar atbalsta saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai minimālās materiālās palīdzības summa;

| (7a) | “pārrobežu partnerības” Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā ir valsts nodarbinātības dienestu, pilsoniskās sabiedrības vai sociālo partneru, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, pastāvīgas sadarbības struktūras; |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

“pārrobežu partnerības” Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā ir valsts nodarbinātības dienestu, pilsoniskās sabiedrības vai sociālo partneru, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, pastāvīgas sadarbības struktūras;

“pārrobežu partnerības” Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā ir valsts nodarbinātības dienestu, pilsoniskās sabiedrības vai sociālo partneru, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, pastāvīgas sadarbības struktūras;

| (8) | “galīgais atbalsta saņēmējs” ir vistrūcīgākā persona(-s), kura(-s) saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(8)

“galīgais atbalsta saņēmējs” ir vistrūcīgākā persona(-s), kura(-s) saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktā;

| (8) | “galīgais atbalsta saņēmējs” ir vistrūcīgākā persona(-s), kura(-s) saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(8)

“galīgais atbalsta saņēmējs” ir vistrūcīgākā persona(-s), kura(-s) saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktā;

| (9) | “veselības krīze” ir jebkura ar veselības aspektu saistīta krīze, kas parasti tiek uztverta kā apdraudējums un uz kuru nenoteiktības apstākļos iestādēm ir nekavējoties jāreaģē; |
| --- | --- |

(9)

“veselības krīze” ir jebkura ar veselības aspektu saistīta krīze, kas parasti tiek uztverta kā apdraudējums un uz kuru nenoteiktības apstākļos iestādēm ir nekavējoties jāreaģē;

| (9) | “veselības krīze” ir jebkura ar veselības aspektu saistīta krīze, kas parasti tiek uztverta kā apdraudējums un uz kuru nenoteiktības apstākļos iestādēm ir nekavējoties jāreaģē; |
| --- | --- |

(9)

“veselības krīze” ir jebkura ar veselības aspektu saistīta krīze, kas parasti tiek uztverta kā apdraudējums un uz kuru nenoteiktības apstākļos iestādēm ir nekavējoties jāreaģē;

| (10) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi; |
| --- | --- |

(10)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi;

| (10) | “tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi; |
| --- | --- |

(10)

“tiesību subjekts” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar valsts, Savienības vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss, un kas, rīkodamās savā vārdā, var īstenot tiesības, un kam var būt saistoši pienākumi;

| (11) | “mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls kopā ar citiem uzņēmējdarbības izvēršanas pakalpojumiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kuriem ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un/vai peļņu nesošām darbībām; |
| --- | --- |

(11)

“mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls kopā ar citiem uzņēmējdarbības izvēršanas pakalpojumiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kuriem ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un/vai peļņu nesošām darbībām;

| (11) | “mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls kopā ar citiem uzņēmējdarbības izvēršanas pakalpojumiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kuriem ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un/vai peļņu nesošām darbībām; |
| --- | --- |

(11)

“mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls kopā ar citiem uzņēmējdarbības izvēršanas pakalpojumiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kuriem ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un/vai peļņu nesošām darbībām;

| (12) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

(12)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000  EUR;

| (12) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

(12)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000  EUR;

| (13) | “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, paredzējušas un apstiprinājušas valsts kompetentās iestādes un kuros var iekļaut elementus, kas ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos mītošām vistrūcīgākajām personām; |
| --- | --- |

(13)

“vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, paredzējušas un apstiprinājušas valsts kompetentās iestādes un kuros var iekļaut elementus, kas ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos mītošām vistrūcīgākajām personām;

| (13) | “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki
  , ieskaitot bērnus un bezpajumtnieku
  s —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, paredzējušas un apstiprinājušas valsts kompetentās iestādes un kuros var iekļaut elementus, kas ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos mītošām vistrūcīgākajām personām; |
| --- | --- |

(13)

“vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki
  , ieskaitot bērnus un bezpajumtnieku
  s —, kuru nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, paredzējušas un apstiprinājušas valsts kompetentās iestādes un kuros var iekļaut elementus, kas ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos mītošām vistrūcīgākajām personām;

, ieskaitot bērnus un bezpajumtnieku

| (14) | “atsauces vērtība” ir vērtība, ar ko nosaka kopējo rezultātu rādītāju un programmu īpašo rezultātu rādītāju mērķus, kuru pamatā ir pašreizējie vai iepriekš veikti līdzīgi intervences pasākumi; |
| --- | --- |

(14)

“atsauces vērtība” ir vērtība, ar ko nosaka kopējo rezultātu rādītāju un programmu īpašo rezultātu rādītāju mērķus, kuru pamatā ir pašreizējie vai iepriekš veikti līdzīgi intervences pasākumi;

| (14) | “atsauces vērtība” ir vērtība, ar ko nosaka kopējo rezultātu rādītāju un programmu īpašo rezultātu rādītāju mērķus, kuru pamatā ir pašreizējie vai iepriekš veikti līdzīgi intervences pasākumi; |
| --- | --- |

(14)

“atsauces vērtība” ir vērtība, ar ko nosaka kopējo rezultātu rādītāju un programmu īpašo rezultātu rādītāju mērķus, kuru pamatā ir pašreizējie vai iepriekš veikti līdzīgi intervences pasākumi;

| (15) | “sociālais uzņēmums” ir fiziska persona vai neatkarīgi no tā juridiskās formas – uzņēmums: |
| --- | --- |

(15)

“sociālais uzņēmums” ir fiziska persona vai neatkarīgi no tā juridiskās formas – uzņēmums:

| (15) | “sociālais uzņēmums” ir fiziska persona vai neatkarīgi no tā juridiskās formas –
  sociālās ekonomikas
  uzņēmums: |
| --- | --- |

(15)

“sociālais uzņēmums” ir fiziska persona vai neatkarīgi no tā juridiskās formas –
  sociālās ekonomikas
  uzņēmums:

sociālās ekonomikas

| | (a) | kuram saskaņā ar statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā tas atrodas, galvenais sociālais mērķis ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, un/vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi, |
| --- | --- | --- |

(a)

kuram saskaņā ar statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā tas atrodas, galvenais sociālais mērķis ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, un/vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi,

| | (a) | kuram saskaņā ar statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā tas atrodas, galvenais sociālais mērķis ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo
  , tostarp ekoloģisko,
  ietekmi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, un/vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi, |
| --- | --- | --- |

(a)

kuram saskaņā ar statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā tas atrodas, galvenais sociālais mērķis ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo
  , tostarp ekoloģisko,
  ietekmi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, un/vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi,

, tostarp ekoloģisko,

| | (b) | kurš, pirmkārt un galvenokārt,
  savu peļņu izmanto
  galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus peļņas sadalei tā, lai šāda sadale neapdraudētu galveno sociālo mērķi, |
| --- | --- | --- |

(b)

kurš, pirmkārt un galvenokārt,
  savu peļņu izmanto
  galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus peļņas sadalei tā, lai šāda sadale neapdraudētu galveno sociālo mērķi,

savu peļņu izmanto

| | (b) | kurš, pirmkārt un galvenokārt,
  lielāko daļu savas peļņas atkārtoti iegulda
  galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus peļņas sadalei tā, lai šāda sadale neapdraudētu galveno sociālo mērķi, |
| --- | --- | --- |

(b)

kurš, pirmkārt un galvenokārt,
  lielāko daļu savas peļņas atkārtoti iegulda
  galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus peļņas sadalei tā, lai šāda sadale neapdraudētu galveno sociālo mērķi,

lielāko daļu savas peļņas atkārtoti iegulda

| | (c) | kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, pircējus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība; |
| --- | --- | --- |

(c)

kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, pircējus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība;

| | (c) | kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā,
  demokrātiskā, iesaistošā,
  atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, pircējus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība; |
| --- | --- | --- |

(c)

kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā,
  demokrātiskā, iesaistošā,
  atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, pircējus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība;

demokrātiskā, iesaistošā,

| (15a) | “sociālās ekonomikas uzņēmums” ir tāds sociālajā ekonomikā ietverts dažāda veida uzņēmums un sabiedrība kā kooperatīvs, savstarpējā sabiedrība, asociācija, fonds, sociālais uzņēmums un cita veida uzņēmums, kura regulējums noteikts dalībvalstu tiesību aktos un kura darbība balstīta uz principu, ka cilvēks un sociālais mērķis ir svarīgāks par kapitālu, uz demokrātisku pārvaldību, solidaritāti un peļņas lielākās daļas vai pārpalikumu atkārtotu ieguldīšanu; |
| --- | --- |

(15a)

(15a)

“sociālās ekonomikas uzņēmums” ir tāds sociālajā ekonomikā ietverts dažāda veida uzņēmums un sabiedrība kā kooperatīvs, savstarpējā sabiedrība, asociācija, fonds, sociālais uzņēmums un cita veida uzņēmums, kura regulējums noteikts dalībvalstu tiesību aktos un kura darbība balstīta uz principu, ka cilvēks un sociālais mērķis ir svarīgāks par kapitālu, uz demokrātisku pārvaldību, solidaritāti un peļņas lielākās daļas vai pārpalikumu atkārtotu ieguldīšanu;

“sociālās ekonomikas uzņēmums” ir tāds sociālajā ekonomikā ietverts dažāda veida uzņēmums un sabiedrība kā kooperatīvs, savstarpējā sabiedrība, asociācija, fonds, sociālais uzņēmums un cita veida uzņēmums, kura regulējums noteikts dalībvalstu tiesību aktos un kura darbība balstīta uz principu, ka cilvēks un sociālais mērķis ir svarīgāks par kapitālu, uz demokrātisku pārvaldību, solidaritāti un peļņas lielākās daļas vai pārpalikumu atkārtotu ieguldīšanu;

| (16) | “sociālās inovācijas” ir darbības, kuras ir sociālas gan attiecībā uz to mērķi, gan līdzekļiem, un jo īpaši tādas darbības, kas saistītas ar jaunu ideju (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un modeļiem) izstrādi un īstenošanu, kuras apmierina sociālās vajadzības un tai pašā laikā rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties; |
| --- | --- |

(16)

“sociālās inovācijas” ir darbības, kuras ir sociālas gan attiecībā uz to mērķi, gan līdzekļiem, un jo īpaši tādas darbības, kas saistītas ar jaunu ideju (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem un modeļiem) izstrādi un īstenošanu, kuras apmierina sociālās vajadzības un tai pašā laikā rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties;

| (16) | “sociālās inovācijas” ir darbības,
  tostarp kolektīvās darbības,
  kuras ir sociālas gan attiecībā uz to mērķi, gan līdzekļiem, un jo īpaši tādas darbības, kas saistītas ar jaunu ideju (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem
  , praksi
  un modeļiem) izstrādi un īstenošanu, kuras apmierina sociālās vajadzības un tai pašā laikā rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes,
  tostarp starp sabiedrību, trešās nozares organizācijām, piemēram, brīvprātīgo un kopienas organizācijām un sociālās ekonomikas uzņēmumiem,
  tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties; |
| --- | --- |

(16)

“sociālās inovācijas” ir darbības,
  tostarp kolektīvās darbības,
  kuras ir sociālas gan attiecībā uz to mērķi, gan līdzekļiem, un jo īpaši tādas darbības, kas saistītas ar jaunu ideju (attiecībā uz precēm, pakalpojumiem
  , praksi
  un modeļiem) izstrādi un īstenošanu, kuras apmierina sociālās vajadzības un tai pašā laikā rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes,
  tostarp starp sabiedrību, trešās nozares organizācijām, piemēram, brīvprātīgo un kopienas organizācijām un sociālās ekonomikas uzņēmumiem,
  tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties;

tostarp kolektīvās darbības,

, praksi

tostarp starp sabiedrību, trešās nozares organizācijām, piemēram, brīvprātīgo un kopienas organizācijām un sociālās ekonomikas uzņēmumiem,

| (17) | “sociālās politikas eksperimenti” ir politikas intervences pasākumi, kas piedāvā inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un ko īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kuri nodrošina iespēju izmērīt to ietekmi pirms to atkārtošanas citā sakarā vai plašākā mērogā, ja rezultāti izrādītos pārliecinoši; |
| --- | --- |

(17)

“sociālās politikas eksperimenti” ir politikas intervences pasākumi, kas piedāvā inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un ko īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kuri nodrošina iespēju izmērīt to ietekmi pirms to atkārtošanas citā sakarā vai plašākā mērogā, ja rezultāti izrādītos pārliecinoši;

| (17) | “sociālās politikas eksperimenti” ir politikas intervences pasākumi, kas piedāvā inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un ko īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kuri nodrošina iespēju izmērīt to ietekmi pirms to atkārtošanas citā
  , tostarp ģeogrāfiskā un sektorālā,
  sakarā vai plašākā mērogā, ja rezultāti izrādītos pārliecinoši; |
| --- | --- |

(17)

“sociālās politikas eksperimenti” ir politikas intervences pasākumi, kas piedāvā inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un ko īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kuri nodrošina iespēju izmērīt to ietekmi pirms to atkārtošanas citā
  , tostarp ģeogrāfiskā un sektorālā,
  sakarā vai plašākā mērogā, ja rezultāti izrādītos pārliecinoši;

, tostarp ģeogrāfiskā un sektorālā,

| (18) | “galvenās kompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Galvenās kompetences ir: rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, personiskās, sociālās iemaņas un prasme mācīties, pilsoniskums, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūras izpratne un izpausme; |
| --- | --- |

(18)

“galvenās kompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Galvenās kompetences ir: rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, personiskās, sociālās iemaņas un prasme mācīties, pilsoniskums, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūras izpratne un izpausme;

| (18) | “galvenās kompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Galvenās kompetences ir: rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās
  , mākslā
  un inžienierzinātnēs, digitālā pratība,
  medijpratība,
  personiskās, sociālās iemaņas un prasme mācīties, pilsoniskums, spēja veikt uzņēmējdarbību,
  (savstarpējās)
  kultūras izpratne un izpausme
  un kritiskā domāšana
  ; |
| --- | --- |

(18)

“galvenās kompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Galvenās kompetences ir: rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās
  , mākslā
  un inžienierzinātnēs, digitālā pratība,
  medijpratība,
  personiskās, sociālās iemaņas un prasme mācīties, pilsoniskums, spēja veikt uzņēmējdarbību,
  (savstarpējās)
  kultūras izpratne un izpausme
  un kritiskā domāšana
  ;

, mākslā

medijpratība,

(savstarpējās)

un kritiskā domāšana

| (19) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts. |
| --- | --- |

(19)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts.

| (19) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

(19)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts;

| (19a) | “nelabvēlīgā situācijā esošie” ir mērķa grupas, no kurām lielā mērā personas saskaras ar nabadzību, diskrimināciju vai sociālo atstumtību vai ar risku saskarties ar tām, tostarp etniskās minoritātes, piemēram, romi, trešo valsts valstspiederīgie, tostarp migranti, vecāka gadagājuma cilvēki, bērni, vientuļie vecāki, personas ar invaliditāti vai personas ar hroniskām saslimšanām; |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

“nelabvēlīgā situācijā esošie” ir mērķa grupas, no kurām lielā mērā personas saskaras ar nabadzību, diskrimināciju vai sociālo atstumtību vai ar risku saskarties ar tām, tostarp etniskās minoritātes, piemēram, romi, trešo valsts valstspiederīgie, tostarp migranti, vecāka gadagājuma cilvēki, bērni, vientuļie vecāki, personas ar invaliditāti vai personas ar hroniskām saslimšanām;

“nelabvēlīgā situācijā esošie” ir mērķa grupas, no kurām lielā mērā personas saskaras ar nabadzību, diskrimināciju vai sociālo atstumtību vai ar risku saskarties ar tām, tostarp etniskās minoritātes, piemēram, romi, trešo valsts valstspiederīgie, tostarp migranti, vecāka gadagājuma cilvēki, bērni, vientuļie vecāki, personas ar invaliditāti vai personas ar hroniskām saslimšanām;

| (19b) | “mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās (formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās), kas notiek visos dzīves posmos, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība, vispārējā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, augstākā izglītība un pieaugušo izglītība, kā rezultātā uzlabojas zināšanas, prasmes, kompetences un iespējas piedalīties sabiedrībā. |
| --- | --- |

(19b)

(19b)

“mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās (formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās), kas notiek visos dzīves posmos, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība, vispārējā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, augstākā izglītība un pieaugušo izglītība, kā rezultātā uzlabojas zināšanas, prasmes, kompetences un iespējas piedalīties sabiedrībā.

“mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās (formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās), kas notiek visos dzīves posmos, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība, vispārējā izglītība, profesionālā izglītība un apmācība, augstākā izglītība un pieaugušo izglītība, kā rezultātā uzlabojas zināšanas, prasmes, kompetences un iespējas piedalīties sabiedrībā.

2.   [Gaidāmās KNR] 2. pantā sniegtās definīcijas attiecas arī uz to ESF+ sadaļu, ko īsteno pēc dalītās pārvaldības principa.

2.   [Gaidāmās KNR] 2. pantā sniegtās definīcijas attiecas arī uz to ESF+ sadaļu, ko īsteno pēc dalītās pārvaldības principa.

2.a
     
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam

   (1a)

  , 2. panta definīcijas piemēro arī Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā, ievērojot tiešās un netiešās pārvaldības principu.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants | 3. pants |
| Vispārīgie mērķi un to īstenošanas metodes | Vispārīgie mērķi un to īstenošanas metodes |
| ESF+
  mērķis ir palīdzēt
  dalībvalstīm
  panākt
  augstu nodarbinātības līmeni,
  taisnīgu
  sociālo aizsardzību un
  prasmīgu un izturīgu darbaspēku
  , kas sagatavots darba pasaulei nākotnē atbilstoši principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru 2017. gada 17. novembrī izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija. | ESF+
  palīdz
  dalībvalstīm 
  — valsts, reģionālā un vietējā līmenī — un Savienībai sasniegt iekļaujošu sabiedrību,
  augstu
  kvalitatīvas
  nodarbinātības līmeni,
  darbvietu radīšanu, kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību, vienlīdzīgas iespējas, nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, izskaušanu, sociālo iekļaušanu un integrāciju, sociālo kohēziju,
  sociālo aizsardzību un
  to, lai būtu prasmīgs un noturīgs darbaspēks
  , kas sagatavots darba pasaulei nākotnē. |
| | ESF+ atbilst Eiropas Savienības Līgumiem un Hartai atbilstoši principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru 2017. gada 17. novembrī izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības mērķiem attiecībā uz ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu saskaņā ar LESD 174. pantu un Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Ilgtspējīgas attīstības mērķus, un apņemšanās, kas paustas saskaņā ar Parīzes nolīgumu. |
| ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu rīcībpolitikām, ar kurām paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, darba
  tirgus pieejamību, taisnīgus
  darba nosacījumus, sociālo aizsardzību,
  sociālo
  iekļautību un augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. | ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu rīcībpolitikām, ar kurām paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas,
  vienlīdzīgu piekļuvi
  darba tirgum
  , mūžizglītībai, augstas kvalitātes
  darba nosacījumus, sociālo aizsardzību,
  integrāciju un
  iekļautību
  , nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, izskaušanu, bērniem un jauniešiem veltītus ieguldījumus, diskriminācijas nepieļaušanu, dzimumu līdztiesību, pamatpakalpojumu pieejamību
  un augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni. |
| To īsteno: | To īsteno: |
| a) | ar dalīto pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem 4. panta 1. punktā (“dalītā pārvaldītā īstenota ESF+ sadaļa”), un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3. pants

3. pants

Vispārīgie mērķi un to īstenošanas metodes

Vispārīgie mērķi un to īstenošanas metodes

ESF+
  mērķis ir palīdzēt
  dalībvalstīm
  panākt
  augstu nodarbinātības līmeni,
  taisnīgu
  sociālo aizsardzību un
  prasmīgu un izturīgu darbaspēku
  , kas sagatavots darba pasaulei nākotnē atbilstoši principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru 2017. gada 17. novembrī izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.

mērķis ir palīdzēt

panākt

taisnīgu

prasmīgu un izturīgu darbaspēku

ESF+
  palīdz
  dalībvalstīm 
  — valsts, reģionālā un vietējā līmenī — un Savienībai sasniegt iekļaujošu sabiedrību,
  augstu
  kvalitatīvas
  nodarbinātības līmeni,
  darbvietu radīšanu, kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību, vienlīdzīgas iespējas, nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, izskaušanu, sociālo iekļaušanu un integrāciju, sociālo kohēziju,
  sociālo aizsardzību un
  to, lai būtu prasmīgs un noturīgs darbaspēks
  , kas sagatavots darba pasaulei nākotnē.

palīdz

— valsts, reģionālā un vietējā līmenī — un Savienībai sasniegt iekļaujošu sabiedrību,

kvalitatīvas

darbvietu radīšanu, kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību, vienlīdzīgas iespējas, nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, izskaušanu, sociālo iekļaušanu un integrāciju, sociālo kohēziju,

to, lai būtu prasmīgs un noturīgs darbaspēks

ESF+ atbilst Eiropas Savienības Līgumiem un Hartai atbilstoši principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru 2017. gada 17. novembrī izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības mērķiem attiecībā uz ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu saskaņā ar LESD 174. pantu un Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Ilgtspējīgas attīstības mērķus, un apņemšanās, kas paustas saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

ESF+ atbilst Eiropas Savienības Līgumiem un Hartai atbilstoši principiem, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kuru 2017. gada 17. novembrī izsludināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības mērķiem attiecībā uz ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu saskaņā ar LESD 174. pantu un Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos sasniegt Ilgtspējīgas attīstības mērķus, un apņemšanās, kas paustas saskaņā ar Parīzes nolīgumu.

ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu rīcībpolitikām, ar kurām paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, darba
  tirgus pieejamību, taisnīgus
  darba nosacījumus, sociālo aizsardzību,
  sociālo
  iekļautību un augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni.

tirgus pieejamību, taisnīgus

sociālo

ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu rīcībpolitikām, ar kurām paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas,
  vienlīdzīgu piekļuvi
  darba tirgum
  , mūžizglītībai, augstas kvalitātes
  darba nosacījumus, sociālo aizsardzību,
  integrāciju un
  iekļautību
  , nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, izskaušanu, bērniem un jauniešiem veltītus ieguldījumus, diskriminācijas nepieļaušanu, dzimumu līdztiesību, pamatpakalpojumu pieejamību
  un augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni.

vienlīdzīgu piekļuvi

, mūžizglītībai, augstas kvalitātes

integrāciju un

, nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, izskaušanu, bērniem un jauniešiem veltītus ieguldījumus, diskriminācijas nepieļaušanu, dzimumu līdztiesību, pamatpakalpojumu pieejamību

To īsteno:

To īsteno:

a)

ar dalīto pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem 4. panta 1. punktā (“dalītā pārvaldītā īstenota ESF+ sadaļa”), un

| a) | ar dalīto pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem 4. panta 1. punktā (“dalītā pārvaldītā īstenota ESF+ sadaļa”), un |
| --- | --- |

a)

ar dalīto pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem 4. panta 1. punktā (“dalītā pārvaldītā īstenota ESF+ sadaļa”), un

| b) | ar tiešo un netiešo pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem 4. panta 1. punktā un 23. pantā (“Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa”) un mērķiem 4. panta 1. un 3. punktā un 26. pantā (“Veselības sadaļa”). |
| --- | --- |

b)

ar tiešo un netiešo pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem 4. panta 1. punktā un 23. pantā (“Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa”) un mērķiem 4. panta 1. un 3. punktā un 26. pantā (“Veselības sadaļa”).

| b) | ar tiešo un netiešo pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem 4. panta 1. punktā un 23. pantā (“Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa”) un mērķiem 4. panta 1. un 3. punktā un 26. pantā (“Veselības sadaļa”). |
| --- | --- |

b)

ar tiešo un netiešo pārvaldību – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem 4. panta 1. punktā un 23. pantā (“Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa”) un mērķiem 4. panta 1. un 3. punktā un 26. pantā (“Veselības sadaļa”).

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. pants | 4. pants |
| Konkrētie mērķi | Konkrētie mērķi |
| 1.   ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība, sociālā iekļautība un veselība un tādējādi
  veicina
  politikas mērķi “Sociālāka Eiropa — Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas izklāstīts [gaidāmās KNR] [4.] pantā: | 1.   ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība,
  mobilitāte,
  sociālā iekļautība
  , nabadzības izskaušana
  un veselība un tādējādi
  arī palīdz īstenot
  politikas mērķi “Sociālāka Eiropa — Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas izklāstīts [gaidāmās KNR] [4.] pantā: |
| (i) | uzlabot darbvietu pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši jauniešiem,
  ilgstošajiem
  bezdarbniekiem un
  ekonomiski neaktīvajām
  personām,
  un veicināt
  pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4. pants

4. pants

Konkrētie mērķi

Konkrētie mērķi

1.   ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība, sociālā iekļautība un veselība un tādējādi
  veicina
  politikas mērķi “Sociālāka Eiropa — Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas izklāstīts [gaidāmās KNR] [4.] pantā:

1.   ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība,
  mobilitāte,
  sociālā iekļautība
  , nabadzības izskaušana
  un veselība un tādējādi
  arī palīdz īstenot
  politikas mērķi “Sociālāka Eiropa — Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas izklāstīts [gaidāmās KNR] [4.] pantā:

(i)

uzlabot darbvietu pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši jauniešiem,
  ilgstošajiem
  bezdarbniekiem un
  ekonomiski neaktīvajām
  personām,
  un veicināt
  pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku;

ilgstošajiem

ekonomiski neaktīvajām

un veicināt

| (i) | uzlabot
  kvalitatīvu
  darbvietu
  un nodarbinātības pasākumu
  pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši
  veikt īpašus pasākumus, kas ir domāti
  jauniešiem,
  sevišķi, īstenojot Garantijas jauniešiem shēmu, ilgstošiem
  bezdarbniekiem
  , ekonomiski neaktīvajām personām
  un
  nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām, galveno vērību pievēršot no darba tirgus visattālinātākajām
  personām,
  sekmējot nodarbinātību,
  pašnodarbinātību
  , uzņēmējdarbības garu
  un sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

(i)

uzlabot
  kvalitatīvu
  darbvietu
  un nodarbinātības pasākumu
  pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši
  veikt īpašus pasākumus, kas ir domāti
  jauniešiem,
  sevišķi, īstenojot Garantijas jauniešiem shēmu, ilgstošiem
  bezdarbniekiem
  , ekonomiski neaktīvajām personām
  un
  nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām, galveno vērību pievēršot no darba tirgus visattālinātākajām
  personām,
  sekmējot nodarbinātību,
  pašnodarbinātību
  , uzņēmējdarbības garu
  un sociālo ekonomiku;

kvalitatīvu

un nodarbinātības pasākumu

veikt īpašus pasākumus, kas ir domāti

sevišķi, īstenojot Garantijas jauniešiem shēmu, ilgstošiem

, ekonomiski neaktīvajām personām

nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām, galveno vērību pievēršot no darba tirgus visattālinātākajām

sekmējot nodarbinātību,

, uzņēmējdarbības garu

| (ii) | modernizēt
  darba tirgus iestādes un dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes, nodrošināt savlaicīgu palīdzību un atbalstu, kas individuāli
  pielāgots
  darba tirgus vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti; |
| --- | --- |

(ii)

modernizēt
  darba tirgus iestādes un dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes, nodrošināt savlaicīgu palīdzību un atbalstu, kas individuāli
  pielāgots
  darba tirgus vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti;

modernizēt

pielāgots

| (ii) | modernizēt
  darba tirgus iestādes un dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes, nodrošināt savlaicīgu palīdzību un atbalstu, kas
  būtu
  individuāli
  pielāgoti
  darba tirgus vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti; |
| --- | --- |

(ii)

modernizēt
  darba tirgus iestādes un dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes, nodrošināt savlaicīgu palīdzību un atbalstu, kas
  būtu
  individuāli
  pielāgoti
  darba tirgus vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti;

modernizēt

būtu

pielāgoti

| (iii) | veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, labāk līdzsvarot darba un ģimenes dzīvi, tostarp
  uzlabot
  bērnu aprūpes un
  tādas veselīgas
  un labi
  pielāgotas
  darba
  vides pieejamību
  ,
  kurā ņemti vērā veselības apdraudējumi, darbinieku
  , uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām
  un aktīvas
  un
  veselīgas vecumdienas
  ; |
| --- | --- |

(iii)

veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, labāk līdzsvarot darba un ģimenes dzīvi, tostarp
  uzlabot
  bērnu aprūpes un
  tādas veselīgas
  un labi
  pielāgotas
  darba
  vides pieejamību
  ,
  kurā ņemti vērā veselības apdraudējumi, darbinieku
  , uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām
  un aktīvas
  un
  veselīgas vecumdienas
  ;

uzlabot

tādas veselīgas

pielāgotas

vides pieejamību

kurā ņemti vērā veselības apdraudējumi, darbinieku

un aktīvas

veselīgas vecumdienas

| (iii) | veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū
  un karjeras izaugsmi, atbalstot principu, saskaņā ar kuru par vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu
  , labāk līdzsvarot darba un ģimenes dzīvi,
  īpašu vērību pievēršot vientuļajiem vecākiem,
  tostarp
  sekmēt piekļuvi izmaksu ziņā pieejamai, iekļaujošai un kvalitatīvai
  bērnu
  aprūpei, agrīnās bērnības izglītībai, vecāka gadagājuma personu aprūpei un citiem
  aprūpes
  pakalpojumiem
  un
  atbalstam, un vairot veselīgu
  un labi
  pielāgotu
  darba
  vidi
  ,
  novēršot veselības un saslimšanas riskus un nodrošinot darba ņēmēju
  , uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām
  , profesionālo pārorientāciju, kā arī aktīvu
  un
  veselīgu novecošanu
  ; |
| --- | --- |

(iii)

veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū
  un karjeras izaugsmi, atbalstot principu, saskaņā ar kuru par vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu
  , labāk līdzsvarot darba un ģimenes dzīvi,
  īpašu vērību pievēršot vientuļajiem vecākiem,
  tostarp
  sekmēt piekļuvi izmaksu ziņā pieejamai, iekļaujošai un kvalitatīvai
  bērnu
  aprūpei, agrīnās bērnības izglītībai, vecāka gadagājuma personu aprūpei un citiem
  aprūpes
  pakalpojumiem
  un
  atbalstam, un vairot veselīgu
  un labi
  pielāgotu
  darba
  vidi
  ,
  novēršot veselības un saslimšanas riskus un nodrošinot darba ņēmēju
  , uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām
  , profesionālo pārorientāciju, kā arī aktīvu
  un
  veselīgu novecošanu
  ;

un karjeras izaugsmi, atbalstot principu, saskaņā ar kuru par vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu

īpašu vērību pievēršot vientuļajiem vecākiem,

sekmēt piekļuvi izmaksu ziņā pieejamai, iekļaujošai un kvalitatīvai

aprūpei, agrīnās bērnības izglītībai, vecāka gadagājuma personu aprūpei un citiem

pakalpojumiem

atbalstam, un vairot veselīgu

pielāgotu

vidi

novēršot veselības un saslimšanas riskus un nodrošinot darba ņēmēju

, profesionālo pārorientāciju, kā arī aktīvu

veselīgu novecošanu

| (iv) | uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un darba tirgus nozīmi, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi; |
| --- | --- |

(iv)

uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un darba tirgus nozīmi, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi;

| (iv) | uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  universālumu,
  efektivitāti un darba tirgus nozīmi, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp
  uzņēmējdarbības un digitālo
  prasmju, apguvi
  , un atzīt neformālo un ikdienējo mācīšanos, uzlabot e-iekļautību un atvieglot pāreju no izglītības uz darbu, lai ņemtu vērā sociālās un ekonomiskās prasības
  ; |
| --- | --- |

(iv)

uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti,
  universālumu,
  efektivitāti un darba tirgus nozīmi, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp
  uzņēmējdarbības un digitālo
  prasmju, apguvi
  , un atzīt neformālo un ikdienējo mācīšanos, uzlabot e-iekļautību un atvieglot pāreju no izglītības uz darbu, lai ņemtu vērā sociālās un ekonomiskās prasības
  ;

universālumu,

uzņēmējdarbības un digitālo

, un atzīt neformālo un ikdienējo mācīšanos, uzlabot e-iekļautību un atvieglot pāreju no izglītības uz darbu, lai ņemtu vērā sociālās un ekonomiskās prasības

| (v) | sekmēt, lai jo īpaši
  nelabvēlīgā
  situācijā esošajiem būtu vienlīdz lielā mērā pieejama kvalitatīva un iekļaujoša izglītība, no pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vispārējai un arodizglītībai un apmācībai un augstākajai izglītībai, un lai viņi to iegūtu, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību,
  tostarp mācīšanās
  mobilitāti visiem; |
| --- | --- |

(v)

sekmēt, lai jo īpaši
  nelabvēlīgā
  situācijā esošajiem būtu vienlīdz lielā mērā pieejama kvalitatīva un iekļaujoša izglītība, no pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vispārējai un arodizglītībai un apmācībai un augstākajai izglītībai, un lai viņi to iegūtu, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību,
  tostarp mācīšanās
  mobilitāti visiem;

nelabvēlīgā

tostarp mācīšanās

| (v) | sekmēt, lai jo īpaši
  nelabvēlīgākā
  situācijā esošajiem
  un aprūpētājiem
  būtu vienlīdz lielā mērā pieejama
  ļoti
  kvalitatīva
  , izmaksu ziņā pieejama
  un iekļaujoša izglītība
  un apmācība
  , no pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vispārējai un arodizglītībai un apmācībai un augstākajai izglītībai, un lai viņi to iegūtu, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību,
  novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, sekmējot duālās apmācības sistēmas un māceklības ieviešanu, mācību
  mobilitāti visiem
  un pieejamību personām ar invaliditāti
  ; |
| --- | --- |

(v)

sekmēt, lai jo īpaši
  nelabvēlīgākā
  situācijā esošajiem
  un aprūpētājiem
  būtu vienlīdz lielā mērā pieejama
  ļoti
  kvalitatīva
  , izmaksu ziņā pieejama
  un iekļaujoša izglītība
  un apmācība
  , no pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz vispārējai un arodizglītībai un apmācībai un augstākajai izglītībai, un lai viņi to iegūtu, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību,
  novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, sekmējot duālās apmācības sistēmas un māceklības ieviešanu, mācību
  mobilitāti visiem
  un pieejamību personām ar invaliditāti
  ;

nelabvēlīgākā

un aprūpētājiem

ļoti

, izmaksu ziņā pieejama

un apmācība

novēršot priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, sekmējot duālās apmācības sistēmas un māceklības ieviešanu, mācību

un pieejamību personām ar invaliditāti

| (vi) | veicināt mūžizglītību,
  galvenokārt
  piedāvājot prasmju paaugstināšanas un pārkvalificēšanās iespējas visiem, ņemot vērā digitālās prasmes, labāk prognozējot esošo prasmju pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti; |
| --- | --- |

(vi)

veicināt mūžizglītību,
  galvenokārt
  piedāvājot prasmju paaugstināšanas un pārkvalificēšanās iespējas visiem, ņemot vērā digitālās prasmes, labāk prognozējot esošo prasmju pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti;

galvenokārt

| (vi) | veicināt mūžizglītību,
  jo īpaši
  piedāvājot prasmju paaugstināšanas un pārkvalificēšanās
  elastīgas
  iespējas visiem, ņemot vērā
  uzņēmējdarbības un
  digitālās prasmes, labāk prognozējot esošo prasmju pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti
  un pilnvērtīgu dalību sabiedrībā
  ; |
| --- | --- |

(vi)

veicināt mūžizglītību,
  jo īpaši
  piedāvājot prasmju paaugstināšanas un pārkvalificēšanās
  elastīgas
  iespējas visiem, ņemot vērā
  uzņēmējdarbības un
  digitālās prasmes, labāk prognozējot esošo prasmju pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti
  un pilnvērtīgu dalību sabiedrībā
  ;

jo īpaši

elastīgas

uzņēmējdarbības un

un pilnvērtīgu dalību sabiedrībā

| (vii) | veicināt aktīvu iekļautību ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabot
  piemērotību darba tirgum
  ; |
| --- | --- |

(vii)

veicināt aktīvu iekļautību ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabot
  piemērotību darba tirgum
  ;

piemērotību darba tirgum

| (vii) | veicināt aktīvu iekļautību ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas
  , nediskrimināciju
  un aktīvu līdzdalību un uzlabot
  nodarbinātību — jo īpaši nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu nodarbinātību
  ; |
| --- | --- |

(vii)

veicināt aktīvu iekļautību ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas
  , nediskrimināciju
  un aktīvu līdzdalību un uzlabot
  nodarbinātību — jo īpaši nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu nodarbinātību
  ;

, nediskrimināciju

nodarbinātību — jo īpaši nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu nodarbinātību

| (viii) | sekmēt trešo valstu valstspiederīgo
  un sociāli atstumto kopienu
  ,
  piemēram, romu,
  sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

(viii)

sekmēt trešo valstu valstspiederīgo
  un sociāli atstumto kopienu
  ,
  piemēram, romu,
  sociālekonomisko integrāciju;

un sociāli atstumto kopienu

piemēram, romu,

| (viii) | sekmēt trešo valstu valstspiederīgo
  , tostarp migrantu
  ,
  efektīvu
  sociālekonomisko
  ilgtermiņa
  integrāciju; |
| --- | --- |

(viii)

sekmēt trešo valstu valstspiederīgo
  , tostarp migrantu
  ,
  efektīvu
  sociālekonomisko
  ilgtermiņa
  integrāciju;

, tostarp migrantu

efektīvu

ilgtermiņa

| (viiia) | apkarot diskrimināciju un sekmēt sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

(viiia)

(viiia)

apkarot diskrimināciju un sekmēt sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju;

apkarot diskrimināciju un sekmēt sociāli atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju;

| (ix) | uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un
  cenu
  ziņā pieejamiem pakalpojumiem, modernizēt sociālās
  aizsardzības
  sistēmas, tostarp
  veicināt sociālās aizsardzības pieejamību
  , uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu
  pieejamību,
  rezultativitāti un noturību; |
| --- | --- |

(ix)

uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un
  cenu
  ziņā pieejamiem pakalpojumiem, modernizēt sociālās
  aizsardzības
  sistēmas, tostarp
  veicināt sociālās aizsardzības pieejamību
  , uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu
  pieejamību,
  rezultativitāti un noturību;

cenu

aizsardzības

veicināt sociālās aizsardzības pieejamību

pieejamību,

| (ix) | uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem
  , fiziski
  un
  izmaksu
  ziņā pieejamiem pakalpojumiem,
  tostarp pakalpojumiem, ar kuriem nodrošina mājokļa pieejamību, un uz pacientu vērstiem veselības aprūpes un saistītās aprūpes pakalpojumiem;
  modernizēt
  sociālā nodrošinājuma iestādes, publiskos nodarbinātības pakalpojumus, sociālo aizsardzību un
  sociālās
  iekļautības
  sistēmas, tostarp
  sekmēt piekļuvi vienlīdzīgai sociālai aizsardzībai
  ,
  īpašu vērību pievēršot bērniem un nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām, un vistrūcīgākajām personām;
  uzlabot veselības aprūpes sistēmu
  pieejamību, tostarp personām ar invaliditāti, un šo sistēmu
  un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu rezultativitāti un noturību; |
| --- | --- |

(ix)

uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem
  , fiziski
  un
  izmaksu
  ziņā pieejamiem pakalpojumiem,
  tostarp pakalpojumiem, ar kuriem nodrošina mājokļa pieejamību, un uz pacientu vērstiem veselības aprūpes un saistītās aprūpes pakalpojumiem;
  modernizēt
  sociālā nodrošinājuma iestādes, publiskos nodarbinātības pakalpojumus, sociālo aizsardzību un
  sociālās
  iekļautības
  sistēmas, tostarp
  sekmēt piekļuvi vienlīdzīgai sociālai aizsardzībai
  ,
  īpašu vērību pievēršot bērniem un nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām, un vistrūcīgākajām personām;
  uzlabot veselības aprūpes sistēmu
  pieejamību, tostarp personām ar invaliditāti, un šo sistēmu
  un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu rezultativitāti un noturību;

, fiziski

izmaksu

tostarp pakalpojumiem, ar kuriem nodrošina mājokļa pieejamību, un uz pacientu vērstiem veselības aprūpes un saistītās aprūpes pakalpojumiem;

sociālā nodrošinājuma iestādes, publiskos nodarbinātības pakalpojumus, sociālo aizsardzību un

iekļautības

sekmēt piekļuvi vienlīdzīgai sociālai aizsardzībai

īpašu vērību pievēršot bērniem un nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām, un vistrūcīgākajām personām;

pieejamību, tostarp personām ar invaliditāti, un šo sistēmu

| (ixa) | palielināt pieejamību no personu ar invaliditāti viedokļa, lai uzlabotu viņu iekļautību nodarbinātībā, izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- |

(ixa)

(ixa)

palielināt pieejamību no personu ar invaliditāti viedokļa, lai uzlabotu viņu iekļautību nodarbinātībā, izglītībā un apmācībā;

palielināt pieejamību no personu ar invaliditāti viedokļa, lai uzlabotu viņu iekļautību nodarbinātībā, izglītībā un apmācībā;

| (x) | veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam
  pakļauto
  personu,
  arī
  vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

(x)

veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam
  pakļauto
  personu,
  arī
  vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju;

pakļauto

arī

| (x) | veicināt
  nabadzībā dzīvojošu un/vai sociālo atstumtu personu vai
  nabadzības
  un/
  vai sociālās atstumtības riskam
  pakļautu
  personu
  sociālo iekļautību
  ,
  tostarp
  vistrūcīgāko personu un bērnu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

(x)

veicināt
  nabadzībā dzīvojošu un/vai sociālo atstumtu personu vai
  nabadzības
  un/
  vai sociālās atstumtības riskam
  pakļautu
  personu
  sociālo iekļautību
  ,
  tostarp
  vistrūcīgāko personu un bērnu sociālo integrāciju;

nabadzībā dzīvojošu un/vai sociālo atstumtu personu vai

un/

pakļautu

sociālo iekļautību

tostarp

| (xi) | mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp izmantojot papildpasākumus. |
| --- | --- |

(xi)

mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp izmantojot papildpasākumus.

| (xi) | mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp izmantojot papildpasākumus
  , ar kuriem nodrošina minēto personu sociālo iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot bērniem neaizsargātās situācijās
  . |
| --- | --- |

(xi)

mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp izmantojot papildpasākumus
  , ar kuriem nodrošina minēto personu sociālo iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot bērniem neaizsargātās situācijās
  .

, ar kuriem nodrošina minēto personu sociālo iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot bērniem neaizsargātās situācijās

2.   Ar darbībām, kuras tiek īstenotas ESF+ sadaļā pēc dalītās pārvaldības principa un ar kurām paredzēts sasniegt 1. punktā minētos konkrētos mērķus, ESF+
  arī veicina
  pārējos politikas mērķus, kas norādīti [gaidāmās KNR] 4. pantā, jo īpaši mērķus, kuri attiecas uz:

2.   Ar darbībām, kuras tiek īstenotas ESF+ sadaļā pēc dalītās pārvaldības principa un ar kurām paredzēts sasniegt 1. punktā minētos konkrētos mērķus,
  ar
  ESF+
  līdzekļiem cenšas veicināt
  pārējos politikas mērķus, kas norādīti [gaidāmās KNR] 4. pantā, jo īpaši mērķus, kuri attiecas uz:

| 1. | viedāku Eiropu, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecisko pārkārtošanos, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku apmācību, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un kopām, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

1.

viedāku Eiropu, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecisko pārkārtošanos, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku apmācību, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un kopām, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai;

| 1. | viedāku Eiropu, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecisko pārkārtošanos, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku apmācību, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem,
  medicīnas un veselības aprūpes centriem un
  uzņēmumiem, un kopām, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai
  , ņemot vērā dalībvalstīs pastāvošos sociālās ekonomikas likumus un tajās un izveidotos sociālā ekonomikas satvarus
  ; |
| --- | --- |

1.

viedāku Eiropu, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecisko pārkārtošanos, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku apmācību, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem,
  medicīnas un veselības aprūpes centriem un
  uzņēmumiem, un kopām, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai
  , ņemot vērā dalībvalstīs pastāvošos sociālās ekonomikas likumus un tajās un izveidotos sociālā ekonomikas satvarus
  ;

medicīnas un veselības aprūpes centriem un

, ņemot vērā dalībvalstīs pastāvošos sociālās ekonomikas likumus un tajās un izveidotos sociālā ekonomikas satvarus

| 2. | zaļāku mazoglekļa ekonomiku, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kādas nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai,
  darbaspēka kvalifikācijas celšanai
  , un izveidojot jaunas darba vietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku un bioekonomiku. |
| --- | --- |

2.

zaļāku mazoglekļa ekonomiku, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kādas nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai,
  darbaspēka kvalifikācijas celšanai
  , un izveidojot jaunas darba vietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku un bioekonomiku.

darbaspēka kvalifikācijas celšanai

| 2. | zaļāku mazoglekļa
  Eiropas
  ekonomiku, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kādas nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai,
  sekmējot iedzīvotāju izpratni par ilgtspējīgu attīstību un dzīvesveidu, ceļot visu personu
  ,
  tostarp darbaspēka, kvalifikāciju
  un izveidojot jaunas darba vietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku
  , aprites ekonomiku
  un bioekonomiku; |
| --- | --- |

2.

zaļāku mazoglekļa
  Eiropas
  ekonomiku, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kādas nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai,
  sekmējot iedzīvotāju izpratni par ilgtspējīgu attīstību un dzīvesveidu, ceļot visu personu
  ,
  tostarp darbaspēka, kvalifikāciju
  un izveidojot jaunas darba vietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku
  , aprites ekonomiku
  un bioekonomiku;

Eiropas

sekmējot iedzīvotāju izpratni par ilgtspējīgu attīstību un dzīvesveidu, ceļot visu personu

tostarp darbaspēka, kvalifikāciju

, aprites ekonomiku

2.a
     
  Savienības tuvināšanu iedzīvotājiem, īstenojot nabadzības mazināšanas un sociālās iekļaušanas pasākumus, kuros ņem vērā pilsētu, lauku apvidu un piekrastes reģionu īpatnības, lai risinātu sociālekonomiskās atšķirības problēmu pilsētās un reģionos;

2.b
     
  saskaņā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu ESF+ sadarbībā ar sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un publiskām un privātām struktūrām atbalsta Savienības instrumentu, politikas virzienu un attiecīgo tiesību aktu izstrādi un novērtēšanu un sekmē uz pierādījumiem balstītu politikas izstrādi, sociālo inovāciju un sociālo progresu (konkrētais 1. mērķis); tas atbalsta darba ņēmēju ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti taisnīgā veidā un sekmē nodarbinātības iespējas (konkrētais mērķis Nr. 2); tas sekmē nodarbinātību un sociālo iekļautību, palielinot mikrouzņēmumiem un sociālās ekonomikas uzņēmumiem, jo īpaši neaizsargātām personām, paredzēta mikrofinansējuma pieejamību un iespējas to apgūt (konkrētais mērķis Nr. 3);

3.   
  Veselības sadaļā
  ESF+
  atbalsta
  veselības
  veicināšanu
  un slimību profilaksi, sekmē veselības sistēmu lietderību, pieejamību un noturību, padara drošāku veselības aprūpi, mazina veselības nozarē
  valdošo nevienlīdzību
  , aizsargā pilsoņus pret pārrobežu veselības apdraudējumiem un atbalsta ES veselības
  jomas tiesību aktus
  .

3.   
  saskaņā ar Veselības sadaļu
  ESF+
  veicina cilvēku
  veselības
  aizsardzības augstu līmeni
   un slimību profilaksi,
  tostarp veicinot fizisko aktivitāti un veselības izglītību,
  sekmē veselības sistēmu lietderību, pieejamību un noturību, padara drošāku veselības aprūpi, mazina
  nevienlīdzību
  veselības nozarē
  , palielina jaundzimušo dzīves ilgumu
  , aizsargā pilsoņus pret pārrobežu veselības apdraudējumiem
  , atbalsta slimību profilaksi un agrīnu diagnostiku un veselības uzturēšanu visa mūža garumā un stiprina
  un atbalsta ES
  tiesību aktus
  veselības
  jomā, tostarp vides veselības jomā, un veicina veselības aspektu vērā ņemšanu visos Savienības politikas virzienos. Savienības veselības politikas pamatā ir ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), ar kuriem nodrošina, ka Savienība un dalībvalstis sasniedz IAM Nr. 3 (nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību visu vecumu iedzīvotājiem).

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants | 5. pants |
| Budžets | Budžets |
| 1.   Kopējais ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  101 174
   000 000 EUR pašreizējās cenās. | 1.   Kopējais ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  106 781
   000 000  
  EUR 2018. gada cenās (120 457 000 000
   EUR pašreizējās cenās). |
| 2.   Finansējums, kas atvēlēts ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu, atbilstoši mērķim “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” ir
  100 000
   000 000 EUR
  pašreizējās
  cenās
  jeb 88 646 194 590
   EUR
  2018.
  gada cenās, no tiem 200 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 175 000 000  EUR 2018. gada cenās piešķir starpvalstu sadarbībai, ar ko paredzēts atbalstīt inovatīvus risinājumus, kā minēts 23. panta i) punktā, un papildu finansējumu 400 000 000  EUR pašreizējās cenās jeb 376 928 934  EUR 2018. gada cenās piešķir attālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. | 2.   Finansējums, kas atvēlēts ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu, atbilstoši mērķim “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”, ir
  105 686
   000 000 EUR
  2018. gada
  cenās
  (119 222 000 000
   EUR
  pašreizējās
  gada cenās), no tiem 200 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 175 000 000  EUR 2018. gada cenās piešķir starpvalstu sadarbībai, ar ko paredzēts atbalstīt inovatīvus risinājumus, kā minēts 23. panta i) punktā,
  5 900 000 000  EUR piešķir pasākumiem, kurus īsteno saskaņā ar Eiropas Garantijas bērniem shēmu un kuri ir paredzēti 10.a pantā,
  un papildu finansējumu 400 000 000  EUR pašreizējās cenās jeb 376 928 934  EUR 2018. gada cenās piešķir attālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| 3.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam atvēlētais finansējums ir 1 174 000 000 EUR pašreizējās cenās. | 3.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam atvēlētais finansējums ir 1 095 000 000  
  EUR 2018. gada cenās (1 234 000 000
   EUR pašreizējās cenās). |
| 4.   Orientējošais 3. punktā minētās summas sadalījums ir: | 4.   Orientējošais 3. punktā minētās summas sadalījums ir: |
| (a) | 761 000 000  EUR – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas īstenošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5. pants

5. pants

Budžets

Budžets

1.   Kopējais ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  101 174
   000 000 EUR pašreizējās cenās.

1.   Kopējais ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  106 781
   000 000  
  EUR 2018. gada cenās (120 457 000 000
   EUR pašreizējās cenās).

2.   Finansējums, kas atvēlēts ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu, atbilstoši mērķim “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” ir
  100 000
   000 000 EUR
  pašreizējās
  cenās
  jeb 88 646 194 590
   EUR
  2018.
  gada cenās, no tiem 200 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 175 000 000  EUR 2018. gada cenās piešķir starpvalstu sadarbībai, ar ko paredzēts atbalstīt inovatīvus risinājumus, kā minēts 23. panta i) punktā, un papildu finansējumu 400 000 000  EUR pašreizējās cenās jeb 376 928 934  EUR 2018. gada cenās piešķir attālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Finansējums, kas atvēlēts ESF+ sadaļā, ievērojot dalītās pārvaldības principu, atbilstoši mērķim “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”, ir
  105 686
   000 000 EUR
  2018. gada
  cenās
  (119 222 000 000
   EUR
  pašreizējās
  gada cenās), no tiem 200 000 000 EUR pašreizējās cenās jeb 175 000 000  EUR 2018. gada cenās piešķir starpvalstu sadarbībai, ar ko paredzēts atbalstīt inovatīvus risinājumus, kā minēts 23. panta i) punktā,
  5 900 000 000  EUR piešķir pasākumiem, kurus īsteno saskaņā ar Eiropas Garantijas bērniem shēmu un kuri ir paredzēti 10.a pantā,
  un papildu finansējumu 400 000 000  EUR pašreizējās cenās jeb 376 928 934  EUR 2018. gada cenās piešķir attālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

3.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam atvēlētais finansējums ir 1 174 000 000 EUR pašreizējās cenās.

3.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam atvēlētais finansējums ir 1 095 000 000  
  EUR 2018. gada cenās (1 234 000 000
   EUR pašreizējās cenās).

4.   Orientējošais 3. punktā minētās summas sadalījums ir:

4.   Orientējošais 3. punktā minētās summas sadalījums ir:

(a)

761 000 000  EUR – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas īstenošanai;

| (a) | 675 000 000  EUR 2018. gada cenās (
  761 000 000  EUR
  pašreizējās cenās)
   – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas īstenošanai; |
| --- | --- |

(a)

675 000 000  EUR 2018. gada cenās (
  761 000 000  EUR
  pašreizējās cenās)
   – Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas īstenošanai;

675 000 000  EUR 2018. gada cenās (

pašreizējās cenās)

| (b) | 413 000 000 EUR – Veselības sadaļas īstenošanai. |
| --- | --- |

(b)

413 000 000 EUR – Veselības sadaļas īstenošanai.

| (b) | 420 000 000  
  EUR 2018. gada cenās (473 000 000
   EUR
  pašreizējās cenās; vai 0,36  % no DFS 2021.-2027. gadam)
   – Veselības sadaļas īstenošanai. |
| --- | --- |

(b)

420 000 000  
  EUR 2018. gada cenās (473 000 000
   EUR
  pašreizējās cenās; vai 0,36  % no DFS 2021.-2027. gadam)
   – Veselības sadaļas īstenošanai.

EUR 2018. gada cenās (473 000 000

pašreizējās cenās; vai 0,36  % no DFS 2021.-2027. gadam)

5.   Šā panta 3. un 4. punktā minēto summu drīkst izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmu īstenošanai, piemēram, programmu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

5.   Šā panta 3. un 4. punktā minēto summu drīkst izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmu īstenošanai, piemēram, programmu sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | 6. pants |
| Vīriešu un sieviešu
  līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija | Dzimumu
  līdztiesība
  un
  vienlīdzīgas iespējas, un nediskriminācija |
| 1.   Visas programmas, ko īsteno ESF+
  sadaļā
  ,
  ievērojot dalītās pārvaldības principu, un darbības
  ,
  kas tiek atbalstītas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā
  ,
  nodrošina vīriešu un
  sieviešu
  līdztiesību visā to sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzīšanas
  un
  izvērtēšanas laikā. Turklāt tās
  veicina vienlīdzīgas iespējas visiem
  un nepieļauj
  diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ visā to sagatavošanas, īstenošanas,
  uzraudzīšanas
  un
  izvērtēšanas
  laikā. | 1.   Visās programmās, ko īsteno ESF+,
  proti, to sagatavošanas
  ,
  īstenošanas, uzraudzīšanas un izvērtēšanas procesā nodrošina dzimumu līdztiesību. Turklāt ar tām atbalsta īpašas darbības
  ,
  ar kurām uzlabo
  sieviešu
  dalību darba dzīvē un viņu profesionālo izaugsmi
  un
  palīdz salāgot darba un personīgo dzīvi,
  veicina vienlīdzīgas iespējas visiem
  , nepieļaujot
  diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes
  vai veselības stāvokļa
  , vecuma vai dzimumorientācijas dēļ
  , tostarp pieejamību personām ar invaliditāti attiecībā uz IKT
  visā to sagatavošanas, īstenošanas,
  uzraudzības
  un
  novērtējuma
  laikā
  , tādējādi veicinot sociālo iekļautību un mazinot nevienlīdzību
  . |
| 2.   Dalībvalstis un Komisija atbalsta arī konkrētas mērķdarbības, kuras veicina 1. punktā minētos principus, ikvienā no ESF+ mērķiem, tostarp pāreju no aprūpes iestādē īstenotas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē. | 2.   Dalībvalstis un Komisija atbalsta arī konkrētas mērķdarbības, kuras veicina 1. punktā minētos principus, ikvienā no ESF+ mērķiem, tostarp pāreju no aprūpes iestādē īstenotas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē
  un vispārējās pieejamības uzlabošanu personām ar invaliditāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6. pants

6. pants

Vīriešu un sieviešu
  līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija

Vīriešu un sieviešu

Dzimumu
  līdztiesība
  un
  vienlīdzīgas iespējas, un nediskriminācija

Dzimumu

un

1.   Visas programmas, ko īsteno ESF+
  sadaļā
  ,
  ievērojot dalītās pārvaldības principu, un darbības
  ,
  kas tiek atbalstītas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā
  ,
  nodrošina vīriešu un
  sieviešu
  līdztiesību visā to sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzīšanas
  un
  izvērtēšanas laikā. Turklāt tās
  veicina vienlīdzīgas iespējas visiem
  un nepieļauj
  diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ visā to sagatavošanas, īstenošanas,
  uzraudzīšanas
  un
  izvērtēšanas
  laikā.

1.   Visās programmās, ko īsteno ESF+,
  proti, to sagatavošanas
  ,
  īstenošanas, uzraudzīšanas un izvērtēšanas procesā nodrošina dzimumu līdztiesību. Turklāt ar tām atbalsta īpašas darbības
  ,
  ar kurām uzlabo
  sieviešu
  dalību darba dzīvē un viņu profesionālo izaugsmi
  un
  palīdz salāgot darba un personīgo dzīvi,
  veicina vienlīdzīgas iespējas visiem
  , nepieļaujot
  diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes
  vai veselības stāvokļa
  , vecuma vai dzimumorientācijas dēļ
  , tostarp pieejamību personām ar invaliditāti attiecībā uz IKT
  visā to sagatavošanas, īstenošanas,
  uzraudzības
  un
  novērtējuma
  laikā
  , tādējādi veicinot sociālo iekļautību un mazinot nevienlīdzību
  .

2.   Dalībvalstis un Komisija atbalsta arī konkrētas mērķdarbības, kuras veicina 1. punktā minētos principus, ikvienā no ESF+ mērķiem, tostarp pāreju no aprūpes iestādē īstenotas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē.

2.   Dalībvalstis un Komisija atbalsta arī konkrētas mērķdarbības, kuras veicina 1. punktā minētos principus, ikvienā no ESF+ mērķiem, tostarp pāreju no aprūpes iestādē īstenotas aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē
  un vispārējās pieejamības uzlabošanu personām ar invaliditāti
  .

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Konsekvence un tematiskā koncentrācija | Konsekvence un tematiskā koncentrācija |
| 1.   Dalībvalstis ESF+ finanšu līdzekļus
  , ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu,
  galvenokārt atvēl intervences pasākumiem,
  kas palīdzēs risināt
  problēmas, kuras noteiktas to dalībvalstu reformu programmās, Eiropas pusgadā un attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktās tiesības un principus. | 1.   Dalībvalstis
  dalīti pārvaldītos
  ESF+ finanšu līdzekļus galvenokārt atvēl intervences pasākumiem,
  ar kuriem risina
  problēmas, kuras noteiktas to dalībvalstu reformu programmās, Eiropas pusgadā un attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktās tiesības un principus
  , sociālo rezultātu pārskatu un reģionālās īpatnības, līdz ar to sekmējot LESD 174. pantā izklāstītos Savienības mērķus, ar kuriem stiprina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un kas pilnībā atbilst Parīzes nolīgumam un ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  . |
| Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, Erasmus, Patvēruma un migrācijas fondu
  un Strukturālo
  reformu atbalsta programmu,
  tostarp
  reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu, gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp
  tiem
  , kas ir
  atbildīgi
  par programmu īstenošanu, lai panāktu
  , ka atbalsta sniegšanas darbības ir
  saskaņotas un racionālas. | Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram,
  Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu InvestEU, Radošā Eiropa, Tiesību un vērtību instrumentu,
  Erasmus, Patvēruma un migrācijas fondu
  , ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām laikposmam pēc 2020. gada un
  Reformu atbalsta programmu,
  ieskaitot
  reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu, gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp
  tām pārvaldības iestādēm
  , kas ir
  atbildīgas
  par programmu īstenošanu, lai panāktu
  integrētas pieejas un
  saskaņotas un racionālas
  atbalsta sniegšanas darbības
  . |
| 2.   Dalībvalstis piešķir pienācīgu summu no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, tādu problēmu risināšanai, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos
  ieteikumus
  , kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā, uz ko attiecas ESF+ darbības joma, kā izklāstīts 4. pantā. | 2.   Dalībvalstis piešķir pienācīgu summu no
  saviem
  ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, tādu problēmu risināšanai, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos
  ieteikumos
  , kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā, uz ko attiecas ESF+ darbības joma, kā izklāstīts 4. pantā. |
| 3.   Dalībvalstis vismaz
  25
  % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļautības politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta vii) līdz
  xi
  ) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai. | 3.   Dalībvalstis vismaz
  27
  % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļautības politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta vii) līdz
  x
  ) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai. |
| | 3.a
     
  Īstenojot sociālās iekļautības jomā nospraustos konkrētos mērķus, kas izklāstīti 4. panta 1. punktā vii) līdz x) apakšpunktā, dalībvalstis vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķir mērķdarbībām, ar kurām īsteno Eiropas Garantijas bērniem shēmu, lai nodrošinātu bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpes pakalpojumiem, pienācīgam mājoklim un pilnvērtīgam uzturam. |
| 4.   
  Dalībvalstis
  vismaz
  2
   % no ESF+ finanšu līdzekļiem,
  kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu
  , iedala konkrētajam mērķim – samazināt materiālo nenodrošinātību,
  kas
  noteikts 4. panta 1.
  punkta
  xi) apakšpunktā. | 4.   
  Papildus minimālajam piešķīrumam
  vismaz
  27
   %
  apmērā
  no
  dalīti pārvaldītajiem
  ESF+ finanšu līdzekļiem,
  lai sasniegtu 4. panta 1. punkta vii) līdz x) apakšpunkta konkrētos mērķus
  ,
  dalībvalstis vismaz 3 % no dalīti pārvaldītajiem ESF+ finanšu līdzekļiem
  iedala konkrētajam mērķim
  , proti, risināt vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību un/vai
  samazināt materiālo nenodrošinātību,
  kā
  noteikts 4. panta 1. 
  punkta x) un
  xi) apakšpunktā. |
| Pienācīgi pamatotos gadījumos finanšu līdzekļus, kas piešķirti 4. panta 1. punkta x) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim vistrūcīgāko personu atbalstam, var ņemt vērā, pārbaudot, vai tiek ievērota šā punkta pirmajā daļā minētā prasība par vismaz 2 % piešķiršanu. | |
| 5.   Dalībvalstis
  , kurās 15 līdz 29 gadu vecu nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits 2019. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam
  vismaz
  10
   % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir tādiem
  mērķtiecīgiem pasākumiem
  un strukturālām reformām,
  kas atbalstīta
  jauniešu nodarbinātību, pāreju no skolas uz darba dzīvi un veidus, kas palīdz atgriezties izglītībā vai apmācībā, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši
  Garantija
  jauniešiem īstenošanas sakarā. | 5.   Dalībvalstis vismaz
  3
   % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir tādiem
  mērķdarbībām
  un strukturālām reformām,
  ar kurām atbalsta
  jauniešu nodarbinātību, pāreju no skolas uz darba dzīvi un veidus, kas palīdz atgriezties izglītībā vai apmācībā, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši
  Garantijas
  jauniešiem
  shēmu
  īstenošanas sakarā. |
| | Dalībvalstis, kurās nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 29 gadiem 2019. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, vai arī, ja to NEET rādītājs ir lielāks par 15 %, no dalīti pārvaldītajiem ESF+ finanšu līdzekļiem laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam plānošanas periodam iepriekš minētajām darbībām un strukturālo reformu pasākumiem piešķir vismaz 15 %, īpašu uzmanību veltot reģioniem, kurās minētās parādības ir novērojamas vairāk un ņemot vērā to savstarpējās atšķirības. |
| Vidējā termiņā plānojot ESF+ finanšu līdzekļus
  , ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu
  , 2026. un 2027. gadam saskaņā ar [gaidāmās KNR] [14.] pantu, dalībvalstis, kurās
  15 līdz 29 gadu vecu
  nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits 2024. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, 2026. un 2027. gadā šīm darbībām piešķir vismaz 15 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. | Vidējā termiņā plānojot
  dalīti pārvaldītos
  ESF+ finanšu līdzekļus, 2026. un 2027. gadam saskaņā ar [gaidāmās KNR] [14.] pantu, dalībvalstis, kurās nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits
  vecumā no 15 līdz 29 gadiem
  2024. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā
  vai kurās saskaņā ar šiem datiem NEET īpatsvars pārsniedz 15 %
  , 2026. un 2027. gadā šīm darbībām
  vai strukturālo reformu pasākumiem
  piešķir vismaz 15 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. |
| Attālākie reģioni, kuri atbilst
  pirmās
  un
  otrās
  daļas nosacījumiem, savās programmās pirmajā daļā norādītajām mērķdarbībām piešķir vismaz 15 % no ESF finanšu līdzekļiem, kas īstenoti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. Šo piešķīrumu ņem vērā, pārbaudot atbilstību minimālajai procentuālajai daļai nacionālajā līmenī, kas noteikta šā panta pirmajā un otrajā daļā. | Attālākie reģioni, kuri atbilst
  otrās
  un
  trešās
  daļas nosacījumiem, savās programmās pirmajā daļā norādītajām mērķdarbībām piešķir vismaz 15 % no ESF finanšu līdzekļiem, kas īstenoti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. Šo piešķīrumu ņem vērā, pārbaudot atbilstību minimālajai procentuālajai daļai nacionālajā līmenī, kas noteikta šā panta pirmajā un otrajā daļā.
  Šis piešķīrums neaizstāj finansējumu, kas ir nepieciešams infrastruktūrai un attālāko reģionu attīstībai. |
| Dalībvalstis šādas darbības īpaši attiecina uz ekonomiski neaktīvajiem jauniešiem un ilgstoši bez darba esošiem jauniešiem, un tās veic mērķtiecīgus informēšanas pasākumus. | Dalībvalstis šādas darbības īpaši attiecina uz ekonomiski neaktīvajiem jauniešiem un ilgstoši bez darba esošiem jauniešiem, un tās veic mērķtiecīgus informēšanas pasākumus. |
| 6.   Šā panta 2. līdz 5. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. | 6.   Šā panta 2. līdz 5. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem. |
| 7.   Šā panta 1. līdz 5. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību. | 7.   Šā panta 1. līdz 5. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

Konsekvence un tematiskā koncentrācija

Konsekvence un tematiskā koncentrācija

1.   Dalībvalstis ESF+ finanšu līdzekļus
  , ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu,
  galvenokārt atvēl intervences pasākumiem,
  kas palīdzēs risināt
  problēmas, kuras noteiktas to dalībvalstu reformu programmās, Eiropas pusgadā un attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktās tiesības un principus.

1.   Dalībvalstis
  dalīti pārvaldītos
  ESF+ finanšu līdzekļus galvenokārt atvēl intervences pasākumiem,
  ar kuriem risina
  problēmas, kuras noteiktas to dalībvalstu reformu programmās, Eiropas pusgadā un attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos ieteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktās tiesības un principus
  , sociālo rezultātu pārskatu un reģionālās īpatnības, līdz ar to sekmējot LESD 174. pantā izklāstītos Savienības mērķus, ar kuriem stiprina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un kas pilnībā atbilst Parīzes nolīgumam un ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  .

Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, Erasmus, Patvēruma un migrācijas fondu
  un Strukturālo
  reformu atbalsta programmu,
  tostarp
  reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu, gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp
  tiem
  , kas ir
  atbildīgi
  par programmu īstenošanu, lai panāktu
  , ka atbalsta sniegšanas darbības ir
  saskaņotas un racionālas.

un Strukturālo

tostarp

tiem

atbildīgi

, ka atbalsta sniegšanas darbības ir

Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram,
  Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu InvestEU, Radošā Eiropa, Tiesību un vērtību instrumentu,
  Erasmus, Patvēruma un migrācijas fondu
  , ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām laikposmam pēc 2020. gada un
  Reformu atbalsta programmu,
  ieskaitot
  reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu, gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp
  tām pārvaldības iestādēm
  , kas ir
  atbildīgas
  par programmu īstenošanu, lai panāktu
  integrētas pieejas un
  saskaņotas un racionālas
  atbalsta sniegšanas darbības
  .

Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu InvestEU, Radošā Eiropa, Tiesību un vērtību instrumentu,

, ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām laikposmam pēc 2020. gada un

ieskaitot

tām pārvaldības iestādēm

atbildīgas

integrētas pieejas un

atbalsta sniegšanas darbības

2.   Dalībvalstis piešķir pienācīgu summu no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, tādu problēmu risināšanai, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos
  ieteikumus
  , kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā, uz ko attiecas ESF+ darbības joma, kā izklāstīts 4. pantā.

2.   Dalībvalstis piešķir pienācīgu summu no
  saviem
  ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, tādu problēmu risināšanai, kas apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij paredzētajos
  ieteikumos
  , kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā, uz ko attiecas ESF+ darbības joma, kā izklāstīts 4. pantā.

3.   Dalībvalstis vismaz
  25
  % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļautības politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta vii) līdz
  xi
  ) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai.

3.   Dalībvalstis vismaz
  27
  % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļautības politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta vii) līdz
  x
  ) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai.

3.a
     
  Īstenojot sociālās iekļautības jomā nospraustos konkrētos mērķus, kas izklāstīti 4. panta 1. punktā vii) līdz x) apakšpunktā, dalībvalstis vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķir mērķdarbībām, ar kurām īsteno Eiropas Garantijas bērniem shēmu, lai nodrošinātu bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpes pakalpojumiem, pienācīgam mājoklim un pilnvērtīgam uzturam.

4.   
  Dalībvalstis
  vismaz
  2
   % no ESF+ finanšu līdzekļiem,
  kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu
  , iedala konkrētajam mērķim – samazināt materiālo nenodrošinātību,
  kas
  noteikts 4. panta 1.
  punkta
  xi) apakšpunktā.

4.   
  Papildus minimālajam piešķīrumam
  vismaz
  27
   %
  apmērā
  no
  dalīti pārvaldītajiem
  ESF+ finanšu līdzekļiem,
  lai sasniegtu 4. panta 1. punkta vii) līdz x) apakšpunkta konkrētos mērķus
  ,
  dalībvalstis vismaz 3 % no dalīti pārvaldītajiem ESF+ finanšu līdzekļiem
  iedala konkrētajam mērķim
  , proti, risināt vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību un/vai
  samazināt materiālo nenodrošinātību,
  kā
  noteikts 4. panta 1. 
  punkta x) un
  xi) apakšpunktā.

Pienācīgi pamatotos gadījumos finanšu līdzekļus, kas piešķirti 4. panta 1. punkta x) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim vistrūcīgāko personu atbalstam, var ņemt vērā, pārbaudot, vai tiek ievērota šā punkta pirmajā daļā minētā prasība par vismaz 2 % piešķiršanu.

Pienācīgi pamatotos gadījumos finanšu līdzekļus, kas piešķirti 4. panta 1. punkta x) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim vistrūcīgāko personu atbalstam, var ņemt vērā, pārbaudot, vai tiek ievērota šā punkta pirmajā daļā minētā prasība par vismaz 2 % piešķiršanu.

5.   Dalībvalstis
  , kurās 15 līdz 29 gadu vecu nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits 2019. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam
  vismaz
  10
   % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir tādiem
  mērķtiecīgiem pasākumiem
  un strukturālām reformām,
  kas atbalstīta
  jauniešu nodarbinātību, pāreju no skolas uz darba dzīvi un veidus, kas palīdz atgriezties izglītībā vai apmācībā, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši
  Garantija
  jauniešiem īstenošanas sakarā.

5.   Dalībvalstis vismaz
  3
   % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu, piešķir tādiem
  mērķdarbībām
  un strukturālām reformām,
  ar kurām atbalsta
  jauniešu nodarbinātību, pāreju no skolas uz darba dzīvi un veidus, kas palīdz atgriezties izglītībā vai apmācībā, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši
  Garantijas
  jauniešiem
  shēmu
  īstenošanas sakarā.

Dalībvalstis, kurās nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 29 gadiem 2019. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, vai arī, ja to NEET rādītājs ir lielāks par 15 %, no dalīti pārvaldītajiem ESF+ finanšu līdzekļiem laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam plānošanas periodam iepriekš minētajām darbībām un strukturālo reformu pasākumiem piešķir vismaz 15 %, īpašu uzmanību veltot reģioniem, kurās minētās parādības ir novērojamas vairāk un ņemot vērā to savstarpējās atšķirības.

Dalībvalstis, kurās nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits vecumā no 15 līdz 29 gadiem 2019. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, vai arī, ja to NEET rādītājs ir lielāks par 15 %, no dalīti pārvaldītajiem ESF+ finanšu līdzekļiem laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam plānošanas periodam iepriekš minētajām darbībām un strukturālo reformu pasākumiem piešķir vismaz 15 %, īpašu uzmanību veltot reģioniem, kurās minētās parādības ir novērojamas vairāk un ņemot vērā to savstarpējās atšķirības.

Vidējā termiņā plānojot ESF+ finanšu līdzekļus
  , ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu
  , 2026. un 2027. gadam saskaņā ar [gaidāmās KNR] [14.] pantu, dalībvalstis, kurās
  15 līdz 29 gadu vecu
  nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits 2024. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā, 2026. un 2027. gadā šīm darbībām piešķir vismaz 15 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu.

, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu

15 līdz 29 gadu vecu

Vidējā termiņā plānojot
  dalīti pārvaldītos
  ESF+ finanšu līdzekļus, 2026. un 2027. gadam saskaņā ar [gaidāmās KNR] [14.] pantu, dalībvalstis, kurās nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītu jauniešu skaits
  vecumā no 15 līdz 29 gadiem
  2024. gadā saskaņā ar Eurostat datiem pārsniedz vidējo rādītāju Savienībā
  vai kurās saskaņā ar šiem datiem NEET īpatsvars pārsniedz 15 %
  , 2026. un 2027. gadā šīm darbībām
  vai strukturālo reformu pasākumiem
  piešķir vismaz 15 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas tām atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu.

dalīti pārvaldītos

vecumā no 15 līdz 29 gadiem

vai kurās saskaņā ar šiem datiem NEET īpatsvars pārsniedz 15 %

vai strukturālo reformu pasākumiem

Attālākie reģioni, kuri atbilst
  pirmās
  un
  otrās
  daļas nosacījumiem, savās programmās pirmajā daļā norādītajām mērķdarbībām piešķir vismaz 15 % no ESF finanšu līdzekļiem, kas īstenoti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. Šo piešķīrumu ņem vērā, pārbaudot atbilstību minimālajai procentuālajai daļai nacionālajā līmenī, kas noteikta šā panta pirmajā un otrajā daļā.

pirmās

otrās

Attālākie reģioni, kuri atbilst
  otrās
  un
  trešās
  daļas nosacījumiem, savās programmās pirmajā daļā norādītajām mērķdarbībām piešķir vismaz 15 % no ESF finanšu līdzekļiem, kas īstenoti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. Šo piešķīrumu ņem vērā, pārbaudot atbilstību minimālajai procentuālajai daļai nacionālajā līmenī, kas noteikta šā panta pirmajā un otrajā daļā.
  Šis piešķīrums neaizstāj finansējumu, kas ir nepieciešams infrastruktūrai un attālāko reģionu attīstībai.

otrās

trešās

Šis piešķīrums neaizstāj finansējumu, kas ir nepieciešams infrastruktūrai un attālāko reģionu attīstībai.

Dalībvalstis šādas darbības īpaši attiecina uz ekonomiski neaktīvajiem jauniešiem un ilgstoši bez darba esošiem jauniešiem, un tās veic mērķtiecīgus informēšanas pasākumus.

Dalībvalstis šādas darbības īpaši attiecina uz ekonomiski neaktīvajiem jauniešiem un ilgstoši bez darba esošiem jauniešiem, un tās veic mērķtiecīgus informēšanas pasākumus.

6.   Šā panta 2. līdz 5. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

6.   Šā panta 2. līdz 5. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

7.   Šā panta 1. līdz 5. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību.

7.   Šā panta 1. līdz 5. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7.a pants (jauns)

7.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a pants




  Pamattiesību ievērošana




  Dalībvalstis un Komisija līdzekļu izmantošanā nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai.




  Jebkuras izmaksas, kas radušās, veicot darbības, kas neatbilst Hartai, neuzskata par attiecināmām saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas xx/xx 58. panta 2. punktu un Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a pants

Pamattiesību ievērošana

Dalībvalstis un Komisija līdzekļu izmantošanā nodrošina pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai.

Jebkuras izmaksas, kas radušās, veicot darbības, kas neatbilst Hartai, neuzskata par attiecināmām saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas xx/xx 58. panta 2. punktu un Komisijas Deleģēto Regulu (ES) Nr. 240/2014.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. pants | 8. pants |
| Partnerība | Partnerība |
| 1.   
  Katra
  dalībvalsts nodrošina sociālo partneru un
  pilsoniskās sabiedrības
  organizāciju
  pienācīgu
  dalību to nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības politikas virzienu īstenošanā,
  kas tiek atbalstīti
  ESF+
  sadaļā, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu
  . | 1.   
  Saskaņā ar [gaidāmās KNR] 6. pantu un ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 katra
  dalībvalsts
  partnerībā ar vietējām un reģionālām pašvaldībām
  nodrošina sociālo partneru
  , pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdztiesības nodrošināšanas iestāžu, dalībvalstu cilvēktiesību iestāžu
  un
  citu attiecīgu vai pārstāvības
  organizāciju
  jēgpilnu
  dalību to nodarbinātības, izglītības
  , diskriminācijas apkarošanas
  un sociālās iekļautības politikas virzienu
  un iniciatīvu plānošanā
  īstenošanā,
  kuras atbalsta
  ar dalīti pārvaldītās ESF+
  sadaļas līdzekļiem. Šāda jēgpilna dalība ir iekļaujoša un pieejama personām ar invaliditāti. |
| 2.   Dalībvalstis
  katrā programmā atvēl pienācīgu summu
  no ESF+ finanšu līdzekļiem,
  ko īsteno
  ,
  ievērojot dalītās pārvaldības principu,
  sociālo
  partneru
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai
  . | 2.   Dalībvalstis
  piešķir vismaz 2 %
  no ESF+ finanšu līdzekļiem
  sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai Savienības un valstu līmenī
  ,
  rīkojot apmācību
  ,
  īstenojot tīklu veidošanas pasākumus un stiprinot
  sociālo
  dialogu,
  un
  kopīgi ar sociālajiem partneriem īstenotajām darbībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8. pants

8. pants

Partnerība

Partnerība

1.   
  Katra
  dalībvalsts nodrošina sociālo partneru un
  pilsoniskās sabiedrības
  organizāciju
  pienācīgu
  dalību to nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības politikas virzienu īstenošanā,
  kas tiek atbalstīti
  ESF+
  sadaļā, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu
  .

1.   
  Saskaņā ar [gaidāmās KNR] 6. pantu un ar Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 katra
  dalībvalsts
  partnerībā ar vietējām un reģionālām pašvaldībām
  nodrošina sociālo partneru
  , pilsoniskās sabiedrības organizāciju, līdztiesības nodrošināšanas iestāžu, dalībvalstu cilvēktiesību iestāžu
  un
  citu attiecīgu vai pārstāvības
  organizāciju
  jēgpilnu
  dalību to nodarbinātības, izglītības
  , diskriminācijas apkarošanas
  un sociālās iekļautības politikas virzienu
  un iniciatīvu plānošanā
  īstenošanā,
  kuras atbalsta
  ar dalīti pārvaldītās ESF+
  sadaļas līdzekļiem. Šāda jēgpilna dalība ir iekļaujoša un pieejama personām ar invaliditāti.

2.   Dalībvalstis
  katrā programmā atvēl pienācīgu summu
  no ESF+ finanšu līdzekļiem,
  ko īsteno
  ,
  ievērojot dalītās pārvaldības principu,
  sociālo
  partneru
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai
  .

2.   Dalībvalstis
  piešķir vismaz 2 %
  no ESF+ finanšu līdzekļiem
  sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai Savienības un valstu līmenī
  ,
  rīkojot apmācību
  ,
  īstenojot tīklu veidošanas pasākumus un stiprinot
  sociālo
  dialogu,
  un
  kopīgi ar sociālajiem partneriem īstenotajām darbībām
  .

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. pants | 9. pants |
| Materiālās nenodrošinātības mazināšana | Materiālās nenodrošinātības mazināšana |
| Finanšu līdzekļus, kas minēti 7. panta 4.
  punktā
  , plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti vai programmu. | Finanšu līdzekļus, kas minēti 7. panta 4. 
  punktā un kas attiecas uz sociālo iekļautību un/vai materiālo nenodrošinātību
  , plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti vai programmu.
  Līdzfinansējuma likme minētajai prioritātei vai programmai tiek noteikta vismaz 85 % līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9. pants

9. pants

Materiālās nenodrošinātības mazināšana

Materiālās nenodrošinātības mazināšana

Finanšu līdzekļus, kas minēti 7. panta 4.
  punktā
  , plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti vai programmu.

punktā

Finanšu līdzekļus, kas minēti 7. panta 4. 
  punktā un kas attiecas uz sociālo iekļautību un/vai materiālo nenodrošinātību
  , plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti vai programmu.
  Līdzfinansējuma likme minētajai prioritātei vai programmai tiek noteikta vismaz 85 % līmenī.

punktā un kas attiecas uz sociālo iekļautību un/vai materiālo nenodrošinātību

Līdzfinansējuma likme minētajai prioritātei vai programmai tiek noteikta vismaz 85 % līmenī.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | 10. pants |
| Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana | Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana |
| Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 5. punktā, plāno
  , ņemot vērā
  konkrēto prioritāti, un to izmanto konkrētajam mērķim, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta i) apakšpunktā. | Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 5. punktā, plāno
  saskaņā ar
  konkrēto prioritāti
  vai programmu
  , un to izmanto konkrētajam mērķim, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta i) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10. pants

10. pants

Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana

Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana

Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 5. punktā, plāno
  , ņemot vērā
  konkrēto prioritāti, un to izmanto konkrētajam mērķim, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta i) apakšpunktā.

, ņemot vērā

Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 5. punktā, plāno
  saskaņā ar
  konkrēto prioritāti
  vai programmu
  , un to izmanto konkrētajam mērķim, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta i) apakšpunktā.

saskaņā ar

vai programmu

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants




  Atbalsts Eiropas Garantijas bērniem shēmai




  Atbalstu saskaņā ar 7. panta 3.a punkta ieplāno atbilstīgi konkrētajai prioritātei vai programmai, kurā ir atspoguļots 2013. gada Eiropas Komisijas Ieteikums par ieguldījumu bērnos. Ar to veicina cīņu pret bērnu nabadzību un sociālo atstumtību, īstenojot 4. panta 1. punkta vii) līdz x) apakšpunktā izklāstītos konkrētos mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

Atbalsts Eiropas Garantijas bērniem shēmai

Atbalstu saskaņā ar 7. panta 3.a punkta ieplāno atbilstīgi konkrētajai prioritātei vai programmai, kurā ir atspoguļots 2013. gada Eiropas Komisijas Ieteikums par ieguldījumu bērnos. Ar to veicina cīņu pret bērnu nabadzību un sociālo atstumtību, īstenojot 4. panta 1. punkta vii) līdz x) apakšpunktā izklāstītos konkrētos mērķus.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants | 11. pants |
| Attiecīgo konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu atbalstīšana | Attiecīgo konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu atbalstīšana |
| Darbības, ar kurām paredzēts risināt problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno
  , ņemot vērā vienu vai vairākas konkrētās prioritātes
  . | Darbības, ar kurām paredzēts risināt problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno
  saistībā ar visiem konkrētajiem mērķiem, kas minēti 4. panta 1
  . 
  punktā. Dalībvalstis nodrošina papildināmību, saskanību, koordināciju un sinerģiju ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru. |
| | Vadošās iestādes līmenī nodrošina pietiekamu elastīgumu, lai noteiktu prioritātes un jomas ESF+ ieguldījumiem atbilstīgi konkrētām vietējām vai reģionālām problēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11. pants

11. pants

Attiecīgo konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu atbalstīšana

Attiecīgo konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu atbalstīšana

Darbības, ar kurām paredzēts risināt problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno
  , ņemot vērā vienu vai vairākas konkrētās prioritātes
  .

, ņemot vērā vienu vai vairākas konkrētās prioritātes

Darbības, ar kurām paredzēts risināt problēmas, kas apzinātas attiecīgajos konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno
  saistībā ar visiem konkrētajiem mērķiem, kas minēti 4. panta 1
  . 
  punktā. Dalībvalstis nodrošina papildināmību, saskanību, koordināciju un sinerģiju ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

saistībā ar visiem konkrētajiem mērķiem, kas minēti 4. panta 1

punktā. Dalībvalstis nodrošina papildināmību, saskanību, koordināciju un sinerģiju ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

Vadošās iestādes līmenī nodrošina pietiekamu elastīgumu, lai noteiktu prioritātes un jomas ESF+ ieguldījumiem atbilstīgi konkrētām vietējām vai reģionālām problēmām.

Vadošās iestādes līmenī nodrošina pietiekamu elastīgumu, lai noteiktu prioritātes un jomas ESF+ ieguldījumiem atbilstīgi konkrētām vietējām vai reģionālām problēmām.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants




  Integrēta teritoriālā attīstība





  1.
     
  ESF+ drīkst atbalstīt integrētu teritoriālo attīstību abu Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 4. panta 2. punktā minēto mērķu programmu ietvaros saskaņā ar minētās regulas [jaunā KNR] III sadaļas II nodaļu.






  2.
     
  Integrētu teritoriālo attīstību, ko atbalsta ESF+, dalībvalstis īsteno, izmantojot vienīgi Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [22.] pantā minētos veidus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

Integrēta teritoriālā attīstība

1.
     
  ESF+ drīkst atbalstīt integrētu teritoriālo attīstību abu Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] 4. panta 2. punktā minēto mērķu programmu ietvaros saskaņā ar minētās regulas [jaunā KNR] III sadaļas II nodaļu.

2.
     
  Integrētu teritoriālo attīstību, ko atbalsta ESF+, dalībvalstis īsteno, izmantojot vienīgi Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [22.] pantā minētos veidus.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.b pants (jauns)

11.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.b pants




  Starpvalstu sadarbība





  1.
     
  Dalībvalstis kā konkrētu prioritāti var atbalstīt starpvalstu sadarbības darbības.






  2.
     
  Transnacionālās sadarbības darbības drīkst plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.






  3.
     
  Šai prioritātei maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kuri dalībvalstīm ir atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.b pants

Starpvalstu sadarbība

1.
     
  Dalībvalstis kā konkrētu prioritāti var atbalstīt starpvalstu sadarbības darbības.

2.
     
  Transnacionālās sadarbības darbības drīkst plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

3.
     
  Šai prioritātei maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kuri dalībvalstīm ir atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12. pants | 12. pants |
| Tvērums | Tvērums |
| Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktu, ja to īsteno saskaņā ar dalītās pārvaldības principu (“Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”). | Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktu, ja to īsteno saskaņā ar dalītās pārvaldības principu (“Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”).
  Turklāt 13. pants attiecas arī uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12. pants

12. pants

Tvērums

Tvērums

Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktu, ja to īsteno saskaņā ar dalītās pārvaldības principu (“Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”).

Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta i) līdz x) apakšpunktu, ja to īsteno saskaņā ar dalītās pārvaldības principu (“Vispārējais atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”).
  Turklāt 13. pants attiecas arī uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktu.

Turklāt 13. pants attiecas arī uz ESF+ atbalstu, ievērojot 4. panta 1. punkta xi) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. pants | 13. pants |
| Inovatīvas darbības | Sociāli
  inovatīvas darbības |
| 1.   Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un sociālās politikas eksperimentu darbības
  vai stiprina
  augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskas iestādes,
  privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība
  ,
  piemēram, atbalsta vietējās rīcības grupas
  ,
  kuras izstrādā
  un
  īsteno kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijas
  . | 1.   Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un
  /vai
  sociālās politikas eksperimentu darbības
  , tostarp darbības ar sociāli kulturālu aspektu, izmantojot
  augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskas iestādes,
  sociālie partneri
  ,
  sociālās ekonomikas uzņēmumi
  ,
  privātais sektors
  un
  pilsoniskā sabiedrība
  . |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis vai nu savās darbības programmās, vai vēlāk īstenošanas posmā nosaka sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu jomas, kas atbilst dalībvalstu konkrētajām vajadzībām. |
| 2.   Dalībvalstis drīkst atbalstīt nelielā mērogā testētu inovatīvu pieeju izvēršanu (sociālās politikas eksperimentus), kuras izstrādātas Nodarbinātības un sociālās inovācijas
  sadaļā
  un
  citās
  Savienības
  programmās
  . | 2.   Dalībvalstis drīkst atbalstīt nelielā mērogā testētu
  tādu
  inovatīvu pieeju izvēršanu (
  sociālo inovāciju un
  sociālās politikas eksperimentus
  , tostarp eksperimentus ar sociāli kulturālu aspektu
  ), kuras izstrādātas
  saskaņā ar
  Nodarbinātības un sociālās inovācijas
  sadaļu
  un
  citām
  Savienības
  programmām
  . |
| 3.   Inovatīvas darbības un pieejas
  drīkt
  plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1.
  punkta i) līdz x) apakšpunktā
  norādītajiem konkrētajiem mērķiem. | 3.   Inovatīvas darbības un pieejas
  drīkst
  plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1. 
  punktā
  norādītajiem konkrētajiem mērķiem. |
| 4.   Katra dalībvalsts vismaz vienu prioritāti paredz 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai.
  Šīm prioritātēm
  maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas dalībvalstīm atvēlēti
  un tiks apgūti
  , ievērojot dalītās pārvaldības principu. | 4.   Katra dalībvalsts vismaz vienu prioritāti paredz 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai. Maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas dalībvalstīm atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13. pants

13. pants

Inovatīvas darbības

Sociāli
  inovatīvas darbības

Sociāli

1.   Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un sociālās politikas eksperimentu darbības
  vai stiprina
  augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskas iestādes,
  privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība
  ,
  piemēram, atbalsta vietējās rīcības grupas
  ,
  kuras izstrādā
  un
  īsteno kopienu virzītas vietējās attīstības stratēģijas
  .

1.   Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un
  /vai
  sociālās politikas eksperimentu darbības
  , tostarp darbības ar sociāli kulturālu aspektu, izmantojot
  augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskas iestādes,
  sociālie partneri
  ,
  sociālās ekonomikas uzņēmumi
  ,
  privātais sektors
  un
  pilsoniskā sabiedrība
  .

1.a
     
  Dalībvalstis vai nu savās darbības programmās, vai vēlāk īstenošanas posmā nosaka sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu jomas, kas atbilst dalībvalstu konkrētajām vajadzībām.

2.   Dalībvalstis drīkst atbalstīt nelielā mērogā testētu inovatīvu pieeju izvēršanu (sociālās politikas eksperimentus), kuras izstrādātas Nodarbinātības un sociālās inovācijas
  sadaļā
  un
  citās
  Savienības
  programmās
  .

2.   Dalībvalstis drīkst atbalstīt nelielā mērogā testētu
  tādu
  inovatīvu pieeju izvēršanu (
  sociālo inovāciju un
  sociālās politikas eksperimentus
  , tostarp eksperimentus ar sociāli kulturālu aspektu
  ), kuras izstrādātas
  saskaņā ar
  Nodarbinātības un sociālās inovācijas
  sadaļu
  un
  citām
  Savienības
  programmām
  .

3.   Inovatīvas darbības un pieejas
  drīkt
  plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1.
  punkta i) līdz x) apakšpunktā
  norādītajiem konkrētajiem mērķiem.

3.   Inovatīvas darbības un pieejas
  drīkst
  plānot, ievērojot jebkuru no 4. panta 1. 
  punktā
  norādītajiem konkrētajiem mērķiem.

4.   Katra dalībvalsts vismaz vienu prioritāti paredz 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai.
  Šīm prioritātēm
  maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas dalībvalstīm atvēlēti
  un tiks apgūti
  , ievērojot dalītās pārvaldības principu.

4.   Katra dalībvalsts vismaz vienu prioritāti paredz 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai. Maksimālo līdzfinansējuma likmi drīkst palielināt līdz 95 %, taču tas attiecas uz līdzekļu piešķīrumu, kas nepārsniedz 5 % no ESF+ finanšu līdzekļiem, kas dalībvalstīm atvēlēti, ievērojot dalītās pārvaldības principu.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14. pants | 14. pants |
| Attiecināmība | Attiecināmība |
| 1.   Papildus [gaidāmās KNR] [58.] pantā minētajām izmaksām, īstenojot vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām neuzskata izmaksas: | 1.   Papildus [gaidāmās KNR] [58.] pantā minētajām izmaksām, īstenojot vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām neuzskata izmaksas: |
| (a) | par zemes un nekustamā īpašuma iegādi un infrastruktūras
  nodrošināšanu
  un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14. pants

14. pants

Attiecināmība

Attiecināmība

1.   Papildus [gaidāmās KNR] [58.] pantā minētajām izmaksām, īstenojot vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām neuzskata izmaksas:

1.   Papildus [gaidāmās KNR] [58.] pantā minētajām izmaksām, īstenojot vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām neuzskata izmaksas:

(a)

par zemes un nekustamā īpašuma iegādi un infrastruktūras
  nodrošināšanu
  un

nodrošināšanu

| (a) | par zemes un nekustamā īpašuma iegādi un infrastruktūras
  pirkumu
  un |
| --- | --- |

(a)

par zemes un nekustamā īpašuma iegādi un infrastruktūras
  pirkumu
  un

pirkumu

| (b) | par mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegādi, izņemot gadījumus, kad šāda iegāde vajadzīga, lai izpildītu darbības mērķi, vai šādi priekšmeti ir pilnībā nolietoti, vai šādu priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums. |
| --- | --- |

(b)

par mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegādi, izņemot gadījumus, kad šāda iegāde vajadzīga, lai izpildītu darbības mērķi, vai šādi priekšmeti ir pilnībā nolietoti, vai šādu priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums.

| (b) | par mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegādi, izņemot gadījumus, kad šāda iegāde
  ir viennozīmīgi
  vajadzīga, lai izpildītu darbības mērķi, vai šādi priekšmeti ir pilnībā nolietoti, vai šādu priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums. |
| --- | --- |

(b)

par mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegādi, izņemot gadījumus, kad šāda iegāde
  ir viennozīmīgi
  vajadzīga, lai izpildītu darbības mērķi, vai šādi priekšmeti ir pilnībā nolietoti, vai šādu priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums.

ir viennozīmīgi

2.   Ieguldījumi natūrā kā pabalsti vai alga, ko kāda trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, drīkst pretendēt uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ja šādi ieguldījumi natūrā radušies saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem, tostarp atbilstoši grāmatvedības noteikumiem, un tie nepārsniedz trešai pusei radušās izmaksas.

2.   Ieguldījumi natūrā kā pabalsti vai alga, ko kāda trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, drīkst pretendēt uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ja šādi ieguldījumi natūrā radušies saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem, tostarp atbilstoši grāmatvedības noteikumiem, un tie nepārsniedz trešai pusei radušās izmaksas.

3.   Konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, izmanto, lai atbalstītu 4. panta 1. punktā
  minētos konkrētos mērķus
  .

3.   Konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem attālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās akta 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, izmanto, lai atbalstītu 4. panta 1. punktā
  minēto konkrēto mērķu sasniegšanu
  .

4.   Tiešās personāla izmaksas pretendē uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta
  dalītā pārvaldībā īstenotai ESF+ sadaļai,
  ja to
  līmenis nepārsniedz
  100 % no
  parastā atalgojuma attiecīgās darbības veikšanai dalībvalstī
  ,
  kā liecina
  Eurostat dati.

4.   Tiešās personāla izmaksas pretendē uz ieguldījumu no
  dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas
  vispārējā atbalsta
  . Ja ir spēkā koplīgums, tās nosaka saskaņā ar koplīgumu.
  Ja
  koplīgums noslēgts nav,
  to
  apjoms nedrīkst pārsniegt
  100 % no
  atlīdzības, ko konkrētā dalībvalstī vai reģionā parasti maksā par darbu attiecīgajā profesijā vai par īpašu kompetenci un ko apliecina attiecīgs dokuments
  ,
  kuru izsniedz konkrētā vadošā iestāde, un/vai
  Eurostat dati.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | 15. pants |
| Rādītāji un ziņošana | Rādītāji un ziņošana |
| 1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā
  izklāstīts
  šīs regulas I pielikumā. Programmās var izmantot arī programmu īpašos rādītājus. | 1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā
  izklāstīti
  šīs regulas I pielikumā
  vai IIa pielikumā attiecībā uz darbībām, ar kurām cenšas panākt vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību 4. panta 1. punkta x) apakšpunkta nozīmē
  . Programmās var izmantot arī programmu īpašos
  rādītājus un tikai darbībām raksturīgos
  rādītājus. |
| 2.   Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos
  skaitļus
  . Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos. | 2.   Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos
  skaitļos
  . Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos. |
| 3.   Kopējiem rezultātu rādītājiem un programmas īpašajiem rādītājiem, kuriem noteikts kumulatīvs, skaitliski izteikts starpposma mērķis 2024. gadam un mērķvērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējo rezultātu rādītāju mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Programmu īpašos rezultātu rādītājus un ar tiem saistītās mērķvērtības var izteikt gan skaitliskā, gan kvalitatīvā izteiksmē. Paziņotās kopējo rezultātu rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos. | 3.   Kopējiem rezultātu rādītājiem un programmas īpašajiem rādītājiem, kuriem noteikts kumulatīvs, skaitliski izteikts starpposma mērķis 2024. gadam un mērķvērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējo rezultātu rādītāju mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Programmu īpašos rezultātu rādītājus un ar tiem saistītās mērķvērtības var izteikt gan skaitliskā, gan kvalitatīvā izteiksmē. Paziņotās kopējo rezultātu rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos. |
| 4.   Datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar I pielikuma 1a) punktu saistībā ar minēto dalībnieku. | 4.   Datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar I pielikuma 1a) punktu saistībā ar minēto dalībnieku. |
| | 4.a
     
  Šā panta 3. punktā minētie dati satur ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu, ar kura palīdzību uzrauga ESF+ programmu īstenošanu attiecībā uz dzimumu līdztiesību, un tos strukturē dzimumu griezumā. |
| 5.   Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis
  ļauj
  vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu. | 5.   Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis
  var ļaut
  vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu. |
| 6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu I pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. | 6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu I pielikumā
  un IIa pielikumā
  atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15. pants

15. pants

Rādītāji un ziņošana

Rādītāji un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā
  izklāstīts
  šīs regulas I pielikumā. Programmās var izmantot arī programmu īpašos rādītājus.

1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā
  izklāstīti
  šīs regulas I pielikumā
  vai IIa pielikumā attiecībā uz darbībām, ar kurām cenšas panākt vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību 4. panta 1. punkta x) apakšpunkta nozīmē
  . Programmās var izmantot arī programmu īpašos
  rādītājus un tikai darbībām raksturīgos
  rādītājus.

2.   Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos
  skaitļus
  . Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

2.   Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos
  skaitļos
  . Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

3.   Kopējiem rezultātu rādītājiem un programmas īpašajiem rādītājiem, kuriem noteikts kumulatīvs, skaitliski izteikts starpposma mērķis 2024. gadam un mērķvērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējo rezultātu rādītāju mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Programmu īpašos rezultātu rādītājus un ar tiem saistītās mērķvērtības var izteikt gan skaitliskā, gan kvalitatīvā izteiksmē. Paziņotās kopējo rezultātu rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

3.   Kopējiem rezultātu rādītājiem un programmas īpašajiem rādītājiem, kuriem noteikts kumulatīvs, skaitliski izteikts starpposma mērķis 2024. gadam un mērķvērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējo rezultātu rādītāju mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Programmu īpašos rezultātu rādītājus un ar tiem saistītās mērķvērtības var izteikt gan skaitliskā, gan kvalitatīvā izteiksmē. Paziņotās kopējo rezultātu rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

4.   Datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar I pielikuma 1a) punktu saistībā ar minēto dalībnieku.

4.   Datus par rādītājiem attiecībā uz dalībniekiem nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi dati, kas prasīti saskaņā ar I pielikuma 1a) punktu saistībā ar minēto dalībnieku.

4.a
     
  Šā panta 3. punktā minētie dati satur ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumu, ar kura palīdzību uzrauga ESF+ programmu īstenošanu attiecībā uz dzimumu līdztiesību, un tos strukturē dzimumu griezumā.

5.   Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis
  ļauj
  vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu.

5.   Tad, ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstis
  var ļaut
  vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta tādu datu vākšana, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un novērtētu vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, iegūt šādus datus no datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu I pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu I pielikumā
  un IIa pielikumā
  atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants

17. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 17. pants | 17. pants |
| Principi | Principi |
| 1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu drīkst izmantot vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu. | 1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu drīkst izmantot vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu. |
| 2.   Dalībvalstis un atbalsta saņēmēji izvēlas pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus, tiecoties mazināt pārtikas atkritumu daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmo pārtikas produktu veidu izvēlas, ņemot vērā tā nozīmi vistrūcīgāko personu līdzsvarota uztura nodrošināšanā. | 2.   Dalībvalstis un atbalsta saņēmēji izvēlas pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus,
  jo īpaši
  tiecoties mazināt pārtikas atkritumu
  un vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu
  daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmo pārtikas produktu veidu izvēlas, ņemot vērā tā nozīmi vistrūcīgāko personu līdzsvarota uztura nodrošināšanā. |
| Pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību drīkst nodrošināt vistrūcīgākajām personām tiešā vai netiešā veidā, izmantojot elektroniskos kuponus vai kartes, ar noteikumu, ka tos var izlietot, tikai pretim saņemot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību, kā noteikts 2. panta 3. punktā. | Pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību drīkst nodrošināt vistrūcīgākajām personām tiešā vai netiešā veidā, izmantojot elektroniskos kuponus vai kartes, ar noteikumu, ka tos var izlietot, tikai pretim saņemot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību, kā noteikts 2. panta 3. punktā
  , un ka tie neaizstāj nekādus esošus sociālos pabalstus. |
| Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktu, ja tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi vistrūcīgākajām personām. | Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktu, ja tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi vistrūcīgākajām personām. |
| Līdztekus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā. | Līdztekus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā. |
| 3.   Komisija un dalībvalstis gādā, lai, piešķirot palīdzību no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiktu ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiktu pieļauta šādu personu stigmatizēšana. | 3.   Komisija un dalībvalstis gādā, lai, piešķirot palīdzību no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiktu ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiktu pieļauta šādu personu stigmatizēšana. |
| 4.   Pārtikas piegādi un/vai materiālās palīdzības sniegšanu vistrūcīgākajām personām
  drīkst papildināt
  ar šādu personu nosūtīšanu uz kompetentiem dienestiem un citu tādu papildpasākumu veikšanu, kuru mērķis ir šādu personu sociālā iekļautība. | 4.   Pārtikas piegādi un/vai materiālās palīdzības sniegšanu vistrūcīgākajām personām
  papildina
  ar šādu personu nosūtīšanu uz kompetentiem dienestiem un citu tādu papildpasākumu veikšanu, kuru mērķis ir šādu personu sociālā iekļautība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17. pants

17. pants

Principi

Principi

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu drīkst izmantot vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu.

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu drīkst izmantot vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu.

2.   Dalībvalstis un atbalsta saņēmēji izvēlas pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus, tiecoties mazināt pārtikas atkritumu daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmo pārtikas produktu veidu izvēlas, ņemot vērā tā nozīmi vistrūcīgāko personu līdzsvarota uztura nodrošināšanā.

2.   Dalībvalstis un atbalsta saņēmēji izvēlas pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas produktu un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī klimata un vides aspektus,
  jo īpaši
  tiecoties mazināt pārtikas atkritumu
  un vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu
  daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmo pārtikas produktu veidu izvēlas, ņemot vērā tā nozīmi vistrūcīgāko personu līdzsvarota uztura nodrošināšanā.

Pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību drīkst nodrošināt vistrūcīgākajām personām tiešā vai netiešā veidā, izmantojot elektroniskos kuponus vai kartes, ar noteikumu, ka tos var izlietot, tikai pretim saņemot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību, kā noteikts 2. panta 3. punktā.

Pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību drīkst nodrošināt vistrūcīgākajām personām tiešā vai netiešā veidā, izmantojot elektroniskos kuponus vai kartes, ar noteikumu, ka tos var izlietot, tikai pretim saņemot pārtiku un/vai minimālo materiālo palīdzību, kā noteikts 2. panta 3. punktā
  , un ka tie neaizstāj nekādus esošus sociālos pabalstus.

, un ka tie neaizstāj nekādus esošus sociālos pabalstus.

Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktu, ja tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi vistrūcīgākajām personām.

Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. panta 2. punktu, ja tas ir ekonomiski vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas produktu piegādi vistrūcīgākajām personām.

Līdztekus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā.

Līdztekus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā.

3.   Komisija un dalībvalstis gādā, lai, piešķirot palīdzību no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiktu ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiktu pieļauta šādu personu stigmatizēšana.

3.   Komisija un dalībvalstis gādā, lai, piešķirot palīdzību no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiktu ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiktu pieļauta šādu personu stigmatizēšana.

4.   Pārtikas piegādi un/vai materiālās palīdzības sniegšanu vistrūcīgākajām personām
  drīkst papildināt
  ar šādu personu nosūtīšanu uz kompetentiem dienestiem un citu tādu papildpasākumu veikšanu, kuru mērķis ir šādu personu sociālā iekļautība.

4.   Pārtikas piegādi un/vai materiālās palīdzības sniegšanu vistrūcīgākajām personām
  papildina
  ar šādu personu nosūtīšanu uz kompetentiem dienestiem un citu tādu papildpasākumu veikšanu, kuru mērķis ir šādu personu sociālā iekļautība.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants

20. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 20. pants | 20. pants |
| Izdevumu attiecināmība | Izdevumu attiecināmība |
| 1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas: | 1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas: |
| (a) | pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar tās nogādāšanu atbalsta saņēmējiem, kuri to pēc tam nogādā galīgajiem atbalsta saņēmējiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

20. pants

20. pants

Izdevumu attiecināmība

Izdevumu attiecināmība

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas:

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas:

(a)

pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar tās nogādāšanu atbalsta saņēmējiem, kuri to pēc tam nogādā galīgajiem atbalsta saņēmējiem;

| (a) | pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar tās nogādāšanu atbalsta saņēmējiem, kuri to pēc tam nogādā galīgajiem atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

(a)

pārtikas iegādes un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar tās nogādāšanu atbalsta saņēmējiem, kuri to pēc tam nogādā galīgajiem atbalsta saņēmējiem;

| (b) | ja pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības nogādāšana atbalsta saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem atbalsta saņēmējiem, nav paredzēta a) apakšpunktā — izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām un/vai atbalsta saņēmējiem radušās iestādei, kura veikusi iegādi, vai uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos — izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas; |
| --- | --- |

(b)

ja pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības nogādāšana atbalsta saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem atbalsta saņēmējiem, nav paredzēta a) apakšpunktā — izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām un/vai atbalsta saņēmējiem radušās iestādei, kura veikusi iegādi, vai uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos — izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas;

| (b) | ja pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības nogādāšana atbalsta saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem atbalsta saņēmējiem, nav paredzēta a) apakšpunktā — izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām un/vai atbalsta saņēmējiem radušās iestādei, kura veikusi iegādi, vai uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos — izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas; |
| --- | --- |

(b)

ja pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības nogādāšana atbalsta saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem atbalsta saņēmējiem, nav paredzēta a) apakšpunktā — izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām un/vai atbalsta saņēmējiem radušās iestādei, kura veikusi iegādi, vai uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos — izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas;

| (c) | administratīvās, transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās atbalsta saņēmējiem, kuri nodarbojas ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības izdalīšanu vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām vai 5 % apmērā no tādu pārtikas produktu vērtības, kuri realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu; |
| --- | --- |

(c)

administratīvās, transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās atbalsta saņēmējiem, kuri nodarbojas ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības izdalīšanu vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām vai 5 % apmērā no tādu pārtikas produktu vērtības, kuri realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu;

| (c) | administratīvās, transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās atbalsta saņēmējiem, kuri nodarbojas ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības izdalīšanu vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām vai 5 % apmērā no tādu pārtikas produktu vērtības, kuri realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu; |
| --- | --- |

(c)

administratīvās, transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās atbalsta saņēmējiem, kuri nodarbojas ar pārtikas un/vai minimālās materiālās palīdzības izdalīšanu vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām vai 5 % apmērā no tādu pārtikas produktu vērtības, kuri realizēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu;

| (d) | pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas pasākumu izmaksas; |
| --- | --- |

(d)

pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas pasākumu izmaksas;

| (d) | pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas pasākumu izmaksas; |
| --- | --- |

(d)

pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas pasākumu izmaksas;

| (e) | tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši atbalsta saņēmēji, kuri piegādā pārtiku un/vai nodrošina minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām. |
| --- | --- |

(e)

tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši atbalsta saņēmēji, kuri piegādā pārtiku un/vai nodrošina minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 5 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām.

| (e) | tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši atbalsta saņēmēji, kuri piegādā pārtiku un/vai nodrošina minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 5,5  % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām. |
| --- | --- |

(e)

tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši atbalsta saņēmēji, kuri piegādā pārtiku un/vai nodrošina minimālo materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 5,5  % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām.

2.   Ja attiecināmās izmaksas, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā, tiek samazinātas tāpēc, ka iestāde, kura atbildīga par pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu, neatbilst piemērojamiem tiesību aktiem, tas nedrīkst izraisīt 1. punkta c) un e) apakšpunktā noteikto attiecināmo izmaksu samazinājumu.

2.   Ja attiecināmās izmaksas, kas minētas 1. punkta a) apakšpunktā, tiek samazinātas tāpēc, ka iestāde, kura atbildīga par pārtikas iegādi un/vai minimālās materiālās palīdzības sniegšanu, neatbilst piemērojamiem tiesību aktiem, tas nedrīkst izraisīt 1. punkta c) un e) apakšpunktā noteikto attiecināmo izmaksu samazinājumu.

3.   Attiecināmas nav šādas izmaksas:

3.   Attiecināmas nav šādas izmaksas:

| (a) | aizdevuma atmaksas procenti; |
| --- | --- |

(a)

aizdevuma atmaksas procenti;

| (a) | aizdevuma atmaksas procenti; |
| --- | --- |

(a)

aizdevuma atmaksas procenti;

| (b) | infrastruktūras
  nodrošināšana
  ; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktūras
  nodrošināšana
  ;

nodrošināšana

| (b) | infrastruktūras
  iegāde
  ; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktūras
  iegāde
  ;

iegāde

| (c) | lietotu
  preču izmaksas. |
| --- | --- |

(c)

lietotu
  preču izmaksas.

lietotu

| (c) | zemākas kvalitātes lietotu
  preču izmaksas. |
| --- | --- |

(c)

zemākas kvalitātes lietotu
  preču izmaksas.

zemākas kvalitātes lietotu

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants

21. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 21. pants | 21. pants |
| Rādītāji un ziņošana | Rādītāji un ziņošana |
| 1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, prioritātēs, ar kurām paredzēts mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas II pielikumā. Šajās programmās drīkst izmantot arī programmu īpašos rādītājus. | 1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, prioritātēs, ar kurām paredzēts mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas II pielikumā. Šajās programmās drīkst izmantot arī programmu īpašos rādītājus. |
| 2.   Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un programmas īpašo rezultātu rādītāju atsauces vērtības | 2.   Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un programmas īpašo rezultātu rādītāju atsauces vērtības
  Ziņošanas prasības tiek noteiktas pēc iespējas vienkāršākas. |
| 3.   Vadošās iestādes līdz 2025. gada 30. jūnijam un 2028. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai iepriekšējā gadā veiktā galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma rezultātus. Šā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija. | 3.   Vadošās iestādes līdz 2025. gada 30. jūnijam un 2028. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai
  tā
  iepriekšējā gadā veiktā galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā
  anonīmā
  apsekojuma rezultātus
  , kurā uzmanība cita starpā ir pievērsta viņu dzīves apstākļiem un viņu materiālās nenodrošinātības raksturam
  . Šā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija. |
| 4.   Lai nodrošinātu vienādus šā panta īstenošanas nosacījumus, Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka modeli, kas izmantojams galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma sagatavošanā, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. | 4.   Lai nodrošinātu vienādus šā panta īstenošanas nosacījumus, Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka modeli, kas izmantojams galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma sagatavošanā, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |
| 5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu II pielikumā noteiktos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. | 5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu II pielikumā noteiktos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21. pants

21. pants

Rādītāji un ziņošana

Rādītāji un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, prioritātēs, ar kurām paredzēts mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas II pielikumā. Šajās programmās drīkst izmantot arī programmu īpašos rādītājus.

1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, prioritātēs, ar kurām paredzēts mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas II pielikumā. Šajās programmās drīkst izmantot arī programmu īpašos rādītājus.

2.   Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un programmas īpašo rezultātu rādītāju atsauces vērtības

2.   Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un programmas īpašo rezultātu rādītāju atsauces vērtības
  Ziņošanas prasības tiek noteiktas pēc iespējas vienkāršākas.

3.   Vadošās iestādes līdz 2025. gada 30. jūnijam un 2028. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai iepriekšējā gadā veiktā galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma rezultātus. Šā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija.

3.   Vadošās iestādes līdz 2025. gada 30. jūnijam un 2028. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai
  tā
  iepriekšējā gadā veiktā galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā
  anonīmā
  apsekojuma rezultātus
  , kurā uzmanība cita starpā ir pievērsta viņu dzīves apstākļiem un viņu materiālās nenodrošinātības raksturam
  . Šā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija.

4.   Lai nodrošinātu vienādus šā panta īstenošanas nosacījumus, Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka modeli, kas izmantojams galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma sagatavošanā, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

4.   Lai nodrošinātu vienādus šā panta īstenošanas nosacījumus, Komisija pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka modeli, kas izmantojams galīgo atbalsta saņēmēju strukturētā apsekojuma sagatavošanā, saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu II pielikumā noteiktos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai izmainītu II pielikumā noteiktos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu programmu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa

22. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darbību revīzija drīkst aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot galīgo atbalsta saņēmēju kontroli, ja vien riska izvērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks. | Darbību revīzija drīkst aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot galīgo atbalsta saņēmēju kontroli, ja vien riska izvērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks.
  Darbību revīzija ietver lielāku skaitu kontroles pasākumu īstenošanas sākumposmā, lai krāpšanas riska gadījumā līdzekļus varētu novirzīt citiem projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbību revīzija drīkst aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot galīgo atbalsta saņēmēju kontroli, ja vien riska izvērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks.

Darbību revīzija drīkst aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot galīgo atbalsta saņēmēju kontroli, ja vien riska izvērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks.
  Darbību revīzija ietver lielāku skaitu kontroles pasākumu īstenošanas sākumposmā, lai krāpšanas riska gadījumā līdzekļus varētu novirzīt citiem projektiem.

Darbību revīzija ietver lielāku skaitu kontroles pasākumu īstenošanas sākumposmā, lai krāpšanas riska gadījumā līdzekļus varētu novirzīt citiem projektiem.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants

23. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 23. pants | 23. pants |
| Darbības mērķi | Darbības mērķi |
| Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas darbības mērķi ir šādi: | Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas darbības mērķi ir šādi: |
| a) | izstrādāt
  augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politikas virzieni, ar kuriem paredzēts sasniegt 4. pantā minētos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un apstākļiem asociētajās valstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23. pants

23. pants

Darbības mērķi

Darbības mērķi

Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas darbības mērķi ir šādi:

Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas darbības mērķi ir šādi:

a)

izstrādāt
  augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politikas virzieni, ar kuriem paredzēts sasniegt 4. pantā minētos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un apstākļiem asociētajās valstīs;

izstrādāt

| a) | iegūt
  augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politikas virzieni, ar kuriem paredzēts sasniegt 4. pantā minētos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un apstākļiem asociētajās valstīs; |
| --- | --- |

a)

iegūt
  augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politikas virzieni, ar kuriem paredzēts sasniegt 4. pantā minētos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un apstākļiem asociētajās valstīs;

iegūt

| b) | veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas izplatīšanu, savstarpēju zināšanu apguvi, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politikas virzieniem jomās, kas minētas 4. pantā, lai asociētajām valstīm palīdzētu veikt atbilstīgos politikas pasākumus; |
| --- | --- |

b)

veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas izplatīšanu, savstarpēju zināšanu apguvi, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politikas virzieniem jomās, kas minētas 4. pantā, lai asociētajām valstīm palīdzētu veikt atbilstīgos politikas pasākumus;

| b) | veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas izplatīšanu, savstarpēju zināšanu apguvi, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politikas virzieniem jomās, kas minētas 4. pantā, lai asociētajām valstīm palīdzētu veikt atbilstīgos politikas pasākumus; |
| --- | --- |

b)

veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas izplatīšanu, savstarpēju zināšanu apguvi, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politikas virzieniem jomās, kas minētas 4. pantā, lai asociētajām valstīm palīdzētu veikt atbilstīgos politikas pasākumus;

| c) | atbalstīt sociālās politikas eksperimentus jomās, kas minētas 4. pantā, un attīstīt ieinteresēto personu spējas īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sociālās politikas eksperimentus jomās, kas minētas 4. pantā, un attīstīt ieinteresēto personu spējas īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas;

| c) | atbalstīt sociālās politikas eksperimentus jomās, kas minētas 4. pantā, un attīstīt ieinteresēto personu spējas
  sagatavot, izstrādāt un
  īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas
  , īpašu uzmanību pievēršot tam, lai izvērstu vietējos projektus, kurus pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālekonomiskie dalībnieki ir izstrādājuši uzņemšanas un sociālās iekļaušanas, un trešo valstu valstspiederīgo integrācijas nolūkā. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sociālās politikas eksperimentus jomās, kas minētas 4. pantā, un attīstīt ieinteresēto personu spējas
  sagatavot, izstrādāt un
  īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas
  , īpašu uzmanību pievēršot tam, lai izvērstu vietējos projektus, kurus pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālekonomiskie dalībnieki ir izstrādājuši uzņemšanas un sociālās iekļaušanas, un trešo valstu valstspiederīgo integrācijas nolūkā.

sagatavot, izstrādāt un

, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai izvērstu vietējos projektus, kurus pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālekonomiskie dalībnieki ir izstrādājuši uzņemšanas un sociālās iekļaušanas, un trešo valstu valstspiederīgo integrācijas nolūkā.

| d) | nodrošināt
  konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem ar nolūku
  izstrādāt
  integrētu Eiropas darba tirgu, proti, no pirmsatlases sagatavošanas līdz atbalstam pēc iekārtošanas darbā, lai aizpildītu vakances noteiktām nozarēm, profesijām, valstīm, pierobežas reģionos vai noteiktām iedzīvotāju grupām (piemēram,
  neaizsargātām personām
  ); |
| --- | --- |

d)

nodrošināt
  konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem ar nolūku
  izstrādāt
  integrētu Eiropas darba tirgu, proti, no pirmsatlases sagatavošanas līdz atbalstam pēc iekārtošanas darbā, lai aizpildītu vakances noteiktām nozarēm, profesijām, valstīm, pierobežas reģionos vai noteiktām iedzīvotāju grupām (piemēram,
  neaizsargātām personām
  );

nodrošināt

izstrādāt

neaizsargātām personām

| d) | izstrādāt un nodrošināt
  konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem ar nolūku
  izveidot
  integrētu Eiropas darba tirgu, proti, no pirmsatlases sagatavošanas līdz atbalstam pēc iekārtošanas darbā, lai aizpildītu vakances noteiktām nozarēm, profesijām, valstīm, pierobežas reģionos vai noteiktām iedzīvotāju grupām (piemēram,
  cilvēkiem neaizsargātības situācijā
  ); |
| --- | --- |

d)

izstrādāt un nodrošināt
  konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem ar nolūku
  izveidot
  integrētu Eiropas darba tirgu, proti, no pirmsatlases sagatavošanas līdz atbalstam pēc iekārtošanas darbā, lai aizpildītu vakances noteiktām nozarēm, profesijām, valstīm, pierobežas reģionos vai noteiktām iedzīvotāju grupām (piemēram,
  cilvēkiem neaizsargātības situācijā
  );

izstrādāt un nodrošināt

izveidot

cilvēkiem neaizsargātības situācijā

| (da) | atbalstīt valsts nodarbinātības dienestu, pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārrobežu partnerības, lai veicinātu pārrobežu darba tirgu un pārrobežu mobilitāti ar pienācīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

(da)

(da)

atbalstīt valsts nodarbinātības dienestu, pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārrobežu partnerības, lai veicinātu pārrobežu darba tirgu un pārrobežu mobilitāti ar pienācīgiem nosacījumiem;

atbalstīt valsts nodarbinātības dienestu, pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārrobežu partnerības, lai veicinātu pārrobežu darba tirgu un pārrobežu mobilitāti ar pienācīgiem nosacījumiem;

| (db) | atbalstīt EURES pakalpojumu sniegšanu darba ņēmēju atlases un iekārtošanas pakalpojumus kvalitatīvā un ilgtspējīgā nodarbinātībā, īstenojot starpniecību starp vakancēm un darba meklētājiem, cita starpā īstenojot pārrobežu partnerības; |
| --- | --- |

(db)

(db)

atbalstīt EURES pakalpojumu sniegšanu darba ņēmēju atlases un iekārtošanas pakalpojumus kvalitatīvā un ilgtspējīgā nodarbinātībā, īstenojot starpniecību starp vakancēm un darba meklētājiem, cita starpā īstenojot pārrobežu partnerības;

atbalstīt EURES pakalpojumu sniegšanu darba ņēmēju atlases un iekārtošanas pakalpojumus kvalitatīvā un ilgtspējīgā nodarbinātībā, īstenojot starpniecību starp vakancēm un darba meklētājiem, cita starpā īstenojot pārrobežu partnerības;

| dc) | veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti ar kvalitatīviem sociālajiem nosacījumiem un palielināt nodarbinātības iespējas, attīstot kvalitatīvus un iekļaujošus Savienības darba tirgus, kas būtu atvērti un visiem pieejami, vienlaikus ievērojot darba ņēmēju tiesības visā Savienībā. |
| --- | --- |

dc)

dc)

veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti ar kvalitatīviem sociālajiem nosacījumiem un palielināt nodarbinātības iespējas, attīstot kvalitatīvus un iekļaujošus Savienības darba tirgus, kas būtu atvērti un visiem pieejami, vienlaikus ievērojot darba ņēmēju tiesības visā Savienībā.

veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti ar kvalitatīviem sociālajiem nosacījumiem un palielināt nodarbinātības iespējas, attīstot kvalitatīvus un iekļaujošus Savienības darba tirgus, kas būtu atvērti un visiem pieejami, vienlaikus ievērojot darba ņēmēju tiesības visā Savienībā.

| e) | atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas saistīta ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmā, jo
  sevisķi
  tiem, kuri nodarbina
  mazāk aizsargātās personas
  ; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas saistīta ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmā, jo
  sevisķi
  tiem, kuri nodarbina
  mazāk aizsargātās personas
  ;

sevisķi

mazāk aizsargātās personas

| e) | atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas saistīta ar mikrofinansējuma nodrošināšanu
  , kā arī ar šā finansējuma juridisko un fizisko pieejamību
  mikrouzņēmumiem
  , sociālās ekonomikas uzņēmumiem un neaizsargātiem cilvēkiem
  darbības uzsākšanas un izvēršanas posmā, jo
  sevišķi
  tiem, kuri nodarbina
  cilvēkus neaizsargātības situācijā, tostarp nelabvēlīgākā stāvoklī esošu personu grupas
  ; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas saistīta ar mikrofinansējuma nodrošināšanu
  , kā arī ar šā finansējuma juridisko un fizisko pieejamību
  mikrouzņēmumiem
  , sociālās ekonomikas uzņēmumiem un neaizsargātiem cilvēkiem
  darbības uzsākšanas un izvēršanas posmā, jo
  sevišķi
  tiem, kuri nodarbina
  cilvēkus neaizsargātības situācijā, tostarp nelabvēlīgākā stāvoklī esošu personu grupas
  ;

, kā arī ar šā finansējuma juridisko un fizisko pieejamību

, sociālās ekonomikas uzņēmumiem un neaizsargātiem cilvēkiem

sevišķi

cilvēkus neaizsargātības situācijā, tostarp nelabvēlīgākā stāvoklī esošu personu grupas

| f) | atbalstīt tīkla veidošanu Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā jomās, kas minētas 4. pantā, un palīdz veidot šo ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, sociālā nodrošinājuma iestāžu, mikrofinansēšanas iestāžu un tādu iestāžu institucionālās spējas, kas nodrošina finansējumu
  sociālajiem
  uzņēmumiem un
  sociālo ekonomiku
  ; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt tīkla veidošanu Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā jomās, kas minētas 4. pantā, un palīdz veidot šo ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, sociālā nodrošinājuma iestāžu, mikrofinansēšanas iestāžu un tādu iestāžu institucionālās spējas, kas nodrošina finansējumu
  sociālajiem
  uzņēmumiem un
  sociālo ekonomiku
  ;

sociālajiem

sociālo ekonomiku

| f) | atbalstīt tīkla veidošanu Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā jomās, kas minētas 4. pantā, un palīdz veidot šo
  iesaistīto
  ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, sociālā nodrošinājuma iestāžu,
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju,
  mikrofinansēšanas iestāžu un tādu iestāžu institucionālās spējas, kas nodrošina finansējumu
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem un
  sociālajai ekonomikai
  ; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt tīkla veidošanu Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā jomās, kas minētas 4. pantā, un palīdz veidot šo
  iesaistīto
  ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, sociālā nodrošinājuma iestāžu,
  pilsoniskās sabiedrības organizāciju,
  mikrofinansēšanas iestāžu un tādu iestāžu institucionālās spējas, kas nodrošina finansējumu
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem un
  sociālajai ekonomikai
  ;

iesaistīto

pilsoniskās sabiedrības organizāciju,

sociālās ekonomikas

sociālajai ekonomikai

| g) | atbalstīt
  sociālo
  uzņēmumu attīstību un sociālo ieguldījumu tirgu, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un līdzdalības fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt
  sociālo
  uzņēmumu attīstību un sociālo ieguldījumu tirgu, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un līdzdalības fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū;

sociālo

| g) | atbalstīt
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumu attīstību un sociālo ieguldījumu tirgu, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un līdzdalības fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumu attīstību un sociālo ieguldījumu tirgu, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un līdzdalības fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū;

sociālās ekonomikas

| h) | sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras (tostarp mājokļu, bērnu aprūpes un izglītības un apmācības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes) izveidošanai, kāda vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai; |
| --- | --- |

h)

sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras (tostarp mājokļu, bērnu aprūpes un izglītības un apmācības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes) izveidošanai, kāda vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai;

| h) | sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras (tostarp mājokļu, bērnu
  agrīnas izglītības un
  aprūpes
  , vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes, pieejamības prasību
  un
  pārejas no iestādes sniegtiem aprūpes pakalpojumiem uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, tostarp pieejamības prasības personām ar invaliditāti, bērnu aprūpes,
  izglītības un apmācības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes) izveidošanai, kāda vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai; |
| --- | --- |

h)

sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras (tostarp mājokļu, bērnu
  agrīnas izglītības un
  aprūpes
  , vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes, pieejamības prasību
  un
  pārejas no iestādes sniegtiem aprūpes pakalpojumiem uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, tostarp pieejamības prasības personām ar invaliditāti, bērnu aprūpes,
  izglītības un apmācības, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes) izveidošanai, kāda vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai;

agrīnas izglītības un

, vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes, pieejamības prasību

pārejas no iestādes sniegtiem aprūpes pakalpojumiem uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, tostarp pieejamības prasības personām ar invaliditāti, bērnu aprūpes,

| i) | atbalstīt starpvalstu sadarbību, kas paātrinās inovatīvu risinājumu pārnesi, veicināšanu un izvēršanu jo īpaši nodarbinātības, prasmju un sociālās iekļautības jomā visā Eiropā; |
| --- | --- |

i)

atbalstīt starpvalstu sadarbību, kas paātrinās inovatīvu risinājumu pārnesi, veicināšanu un izvēršanu jo īpaši nodarbinātības, prasmju un sociālās iekļautības jomā visā Eiropā;

| i) | atbalstīt starpvalstu sadarbību, kas paātrinās inovatīvu risinājumu pārnesi, veicināšanu un izvēršanu jo īpaši
  nabadzības apkarošanas,
  nodarbinātības, prasmju un sociālās iekļautības jomā visā Eiropā; |
| --- | --- |

i)

atbalstīt starpvalstu sadarbību, kas paātrinās inovatīvu risinājumu pārnesi, veicināšanu un izvēršanu jo īpaši
  nabadzības apkarošanas,
  nodarbinātības, prasmju un sociālās iekļautības jomā visā Eiropā;

nabadzības apkarošanas,

| j) | atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas virzienu ārējo dimensiju jomās, kas minētas 4. pantā. |
| --- | --- |

j)

atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas virzienu ārējo dimensiju jomās, kas minētas 4. pantā.

| j) | atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas virzienu ārējo dimensiju jomās, kas minētas 4. pantā. |
| --- | --- |

j)

atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas virzienu ārējo dimensiju jomās, kas minētas 4. pantā.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23.a pants (jauns)

23.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 23.a pants




  Tematiskā koncentrācija un finansējums




  Daļu finansējuma no ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas, kas minēta 5. panta 4. punkta a) apakšpunktā, visā attiecīgajā laikposmā piešķir konkrētajiem mērķiem, kuri noteikti 4. panta 2.b punktā, ievērojot šādas aptuvenas procentuālās daļas:










  (a) | 55 % konkrētajam mērķim Nr. 1; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23.a pants

Tematiskā koncentrācija un finansējums

Daļu finansējuma no ESF+ Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas, kas minēta 5. panta 4. punkta a) apakšpunktā, visā attiecīgajā laikposmā piešķir konkrētajiem mērķiem, kuri noteikti 4. panta 2.b punktā, ievērojot šādas aptuvenas procentuālās daļas:

(a)

55 % konkrētajam mērķim Nr. 1;

| (b) | 18 % konkrētajam mērķim Nr. 2; |
| --- | --- |

(b)

18 % konkrētajam mērķim Nr. 2;

| (c) | 18 % konkrētajam mērķim Nr. 3. |
| --- | --- |

(c)

18 % konkrētajam mērķim Nr. 3.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants

24. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 24. pants | 24. pants |
| Attiecināmās darbības | Attiecināmās darbības |
| 1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. un 4. pantā minētos mērķus. | 1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. un 4. pantā minētos mērķus. |
| 2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā drīkst atbalstīt šādas darbības: | 2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā drīkst atbalstīt šādas darbības: |
| (a) | analītiskas darbības, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24. pants

24. pants

Attiecināmās darbības

Attiecināmās darbības

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. un 4. pantā minētos mērķus.

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. un 4. pantā minētos mērķus.

2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā drīkst atbalstīt šādas darbības:

2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā drīkst atbalstīt šādas darbības:

(a)

analītiskas darbības, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši:

| (a) | analītiskas darbības, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši: |
| --- | --- |

(a)

analītiskas darbības, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši:

| | (i) | apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas,
  microsimulācijas
  , rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un mērķrādītāju noteikšanu, |
| --- | --- | --- |

(i)

apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas,
  microsimulācijas
  , rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un mērķrādītāju noteikšanu,

microsimulācijas

| | (i) | apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas,
  mikrosimulācijas
  , rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un mērķrādītāju noteikšanu, |
| --- | --- | --- |

(i)

apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas,
  mikrosimulācijas
  , rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un mērķrādītāju noteikšanu,

mikrosimulācijas

| | (ii) | sociālās politikas eksperimentus, kuros novērtē sociālās inovācijas, |
| --- | --- | --- |

(ii)

sociālās politikas eksperimentus, kuros novērtē sociālās inovācijas,

| | (ii) | sociālās politikas eksperimentus, kuros novērtē sociālās inovācijas, |
| --- | --- | --- |

(ii)

sociālās politikas eksperimentus, kuros novērtē sociālās inovācijas,

| | (iii) | Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu;

| | (iii) | Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu;

| (b) | politikas virzienu īstenošanu, jo īpaši: |
| --- | --- |

(b)

politikas virzienu īstenošanu, jo īpaši:

| (b) | politikas virzienu īstenošanu, jo īpaši: |
| --- | --- |

(b)

politikas virzienu īstenošanu, jo īpaši:

| | (i) | pārrobežu partnerības un pārrobežu reģionos sniegtus atbalsta pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

(i)

pārrobežu partnerības un pārrobežu reģionos sniegtus atbalsta pakalpojumus,

| | (i) | pārrobežu partnerības un pārrobežu reģionos sniegtus atbalsta pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

(i)

pārrobežu partnerības un pārrobežu reģionos sniegtus atbalsta pakalpojumus,

| | (ii) | ES mēroga mērķtiecīgas darba mobilitātes shēmas Savienības līmenī, kas palīdzēs aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur konstatētas nepilnības darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

(ii)

ES mēroga mērķtiecīgas darba mobilitātes shēmas Savienības līmenī, kas palīdzēs aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur konstatētas nepilnības darba tirgū,

| | (ii) | ES mēroga mērķtiecīgas darba mobilitātes shēmas Savienības līmenī, kas palīdzēs aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur konstatētas nepilnības darba tirgū, |
| --- | --- | --- |

(ii)

ES mēroga mērķtiecīgas darba mobilitātes shēmas Savienības līmenī, kas palīdzēs aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur konstatētas nepilnības darba tirgū,

| | (iii) | atbalstu mikrofinansēšanai un
  sociālajiem
  uzņēmumiem, tostarp izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetriska riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras izstrādei un prasmju pilnveidei, |
| --- | --- | --- |

(iii)

atbalstu mikrofinansēšanai un
  sociālajiem
  uzņēmumiem, tostarp izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetriska riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras izstrādei un prasmju pilnveidei,

sociālajiem

| | (iii) | atbalstu mikrofinansēšanai un
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem, tostarp izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetriska riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras izstrādei un prasmju pilnveidei, |
| --- | --- | --- |

(iii)

atbalstu mikrofinansēšanai un
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem, tostarp izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetriska riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras izstrādei un prasmju pilnveidei,

sociālās ekonomikas

| | (iv) | atbalstu starpvalstu sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un
  paplašināt
  inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- | --- |

(iv)

atbalstu starpvalstu sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un
  paplašināt
  inovatīvus risinājumus;

paplašināt

| | (iv) | atbalstu starpvalstu sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un
  izvērst
  inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- | --- |

(iv)

atbalstu starpvalstu sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un
  izvērst
  inovatīvus risinājumus;

izvērst

| (c) | spēju veidošanu, jo īpaši: |
| --- | --- |

(c)

spēju veidošanu, jo īpaši:

| (c) | spēju veidošanu, jo īpaši: |
| --- | --- |

(c)

spēju veidošanu, jo īpaši:

| | (i) | tādu tīklu spēju veidošanu Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām, |
| --- | --- | --- |

(i)

tādu tīklu spēju veidošanu Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām,

| | (i) | tādu tīklu spēju veidošanu Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām, |
| --- | --- | --- |

(i)

tādu tīklu spēju veidošanu Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām,

| | (ii) | valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar attiecīgās sadaļas atbalsta īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

(ii)

valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar attiecīgās sadaļas atbalsta īstenošanu,

| | (ii) | valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar attiecīgās sadaļas atbalsta īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

(ii)

valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar attiecīgās sadaļas atbalsta īstenošanu,

| | (iii) | iesaistīto valstu pārvaldes iestādēm,
  sociālās drošības
  iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu
  sociālajiem
  uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklu veidošanu, |
| --- | --- | --- |

(iii)

iesaistīto valstu pārvaldes iestādēm,
  sociālās drošības
  iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu
  sociālajiem
  uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklu veidošanu,

sociālās drošības

sociālajiem

| | (iii) | iesaistīto valstu pārvaldes iestādēm,
  sociālā nodrošinājuma
  iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklu veidošanu, |
| --- | --- | --- |

(iii)

iesaistīto valstu pārvaldes iestādēm,
  sociālā nodrošinājuma
  iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu
  sociālās ekonomikas
  uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklu veidošanu,

sociālā nodrošinājuma

sociālās ekonomikas

| | (iv) | ieinteresēto
  personu spēju veidošanu, ņemot vērā starpvalstu sadarbību, |
| --- | --- | --- |

(iv)

ieinteresēto
  personu spēju veidošanu, ņemot vērā starpvalstu sadarbību,

ieinteresēto

| | (iv) | sociālo partneru un ieinteresēto
  personu spēju veidošanu, ņemot vērā starpvalstu sadarbību, |
| --- | --- | --- |

(iv)

sociālo partneru un ieinteresēto
  personu spēju veidošanu, ņemot vērā starpvalstu sadarbību,

sociālo partneru un ieinteresēto

| (d) | saziņas un informācijas izplatīšanas darbības, jo īpaši: |
| --- | --- |

(d)

saziņas un informācijas izplatīšanas darbības, jo īpaši:

| (d) | saziņas un informācijas izplatīšanas darbības, jo īpaši: |
| --- | --- |

(d)

saziņas un informācijas izplatīšanas darbības, jo īpaši:

| | (i) | savstarpēju mācīšanos, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvas pieejas, analītiskas darbības rezultātus, salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu, |
| --- | --- | --- |

(i)

savstarpēju mācīšanos, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvas pieejas, analītiskas darbības rezultātus, salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu,

| | (i) | savstarpēju mācīšanos, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvas pieejas, analītiskas darbības rezultātus, salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu, |
| --- | --- | --- |

(i)

savstarpēju mācīšanos, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvas pieejas, analītiskas darbības rezultātus, salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu,

| | (ii) | vadlīnijas, ziņojumus, informatīvo materiālu sagatavošanu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām, |
| --- | --- | --- |

(ii)

vadlīnijas, ziņojumus, informatīvo materiālu sagatavošanu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām,

| | (ii) | vadlīnijas, ziņojumus, informatīvo materiālu sagatavošanu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām, |
| --- | --- | --- |

(ii)

vadlīnijas, ziņojumus, informatīvo materiālu sagatavošanu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām,

| | (iii) | informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām, |
| --- | --- | --- |

(iii)

informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām,

| | (iii) | informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām, |
| --- | --- | --- |

(iii)

informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā minētajām jomām,

| | (iv) | Padomes prezidentūras pasākumus, konferences un seminārus. |
| --- | --- | --- |

(iv)

Padomes prezidentūras pasākumus, konferences un seminārus.

Padomes prezidentūras pasākumus, konferences un seminārus.

| | (iv) | tehnisko un administratīvo atbalstu darba programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp informācijas tehnoloģiju sistēmām. |
| --- | --- | --- |

(iv)

tehnisko un administratīvo atbalstu darba programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp informācijas tehnoloģiju sistēmām.

tehnisko un administratīvo atbalstu darba programmas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, tostarp informācijas tehnoloģiju sistēmām.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

| (b) | jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura
  atbilstoša
  starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

(b)

jebkurš tiesību subjekts, kas izveidots saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura
  atbilstoša
  starptautiska organizācija.

atbilstoša

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25.a pants (jauns)

25.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 25.a pants




  Pārvaldība





  1.
     
  Komisija apspriežas ar Savienības ieinteresētajām personām, jo īpaši ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, par nodarbinātības un sociālās inovācijas darba programmām, to prioritātēm, stratēģiskajām ievirzēm un īstenošanu.






  2.
     
  Komisija izveido nepieciešamās attiecības ar Nodarbinātības komiteju, Sociālās aizsardzības komiteju, Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju, Rūpniecisko attiecību ģenerāldirektoru grupu un Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēju komiteju, lai nodrošinātu, ka tās tiek regulāri un pienācīgi informētas par šo programmu īstenošanas gaitu. Komisija informē arī citas komitejas, kuras nodarbojas ar rīcībpolitiku, instrumentiem un darbībām, kas attiecas uz Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

25.a pants

Pārvaldība

1.
     
  Komisija apspriežas ar Savienības ieinteresētajām personām, jo īpaši ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, par nodarbinātības un sociālās inovācijas darba programmām, to prioritātēm, stratēģiskajām ievirzēm un īstenošanu.

2.
     
  Komisija izveido nepieciešamās attiecības ar Nodarbinātības komiteju, Sociālās aizsardzības komiteju, Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju, Rūpniecisko attiecību ģenerāldirektoru grupu un Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēju komiteju, lai nodrošinātu, ka tās tiek regulāri un pienācīgi informētas par šo programmu īstenošanas gaitu. Komisija informē arī citas komitejas, kuras nodarbojas ar rīcībpolitiku, instrumentiem un darbībām, kas attiecas uz Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – –a apakšpunkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – –a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | atbalstīt Savienības sabiedrības veselības stratēģiju, kuras mērķis ir:










  (i) | atbalsts dalībvalstīm to centienos aizsargāt un uzlabot sabiedrības veselību un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

atbalstīt Savienības sabiedrības veselības stratēģiju, kuras mērķis ir:

atbalstīt Savienības sabiedrības veselības stratēģiju, kuras mērķis ir:

(i)

(i)

atbalsts dalībvalstīm to centienos aizsargāt un uzlabot sabiedrības veselību un

atbalsts dalībvalstīm to centienos aizsargāt un uzlabot sabiedrības veselību un

| (ii) | Savienības misijas veicināšana veselības jomā saskaņā ar LESD 168. pantu, kas paredz, ka, nosakot un īstenojot visus Savienības politikas virzienus un darbības, tiek nodrošināts augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Savienības misijas veicināšana veselības jomā saskaņā ar LESD 168. pantu, kas paredz, ka, nosakot un īstenojot visus Savienības politikas virzienus un darbības, tiek nodrošināts augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.

Savienības misijas veicināšana veselības jomā saskaņā ar LESD 168. pantu, kas paredz, ka, nosakot un īstenojot visus Savienības politikas virzienus un darbības, tiek nodrošināts augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | stiprināt gatavību krīzes situācijām, šādu situāciju pārvaldību un reaģētspēju Savienībā, lai
  aizsargātu pilsoņus pret
  pārrobežu veselības
  apdraudējumiem
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

stiprināt gatavību krīzes situācijām, šādu situāciju pārvaldību un reaģētspēju Savienībā, lai
  aizsargātu pilsoņus pret
  pārrobežu veselības
  apdraudējumiem
  :

aizsargātu pilsoņus pret

apdraudējumiem

| (a) | stiprināt gatavību krīzes situācijām, šādu situāciju pārvaldību un reaģētspēju Savienībā, lai
  novērstu
  pārrobežu veselības
  apdraudējumus
  : |
| --- | --- |

(a)

stiprināt gatavību krīzes situācijām, šādu situāciju pārvaldību un reaģētspēju Savienībā, lai
  novērstu
  pārrobežu veselības
  apdraudējumus
  :

novērstu

apdraudējumus

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iva punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iva punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iva) | optimāli izstrādāt sabiedrības veselības intervences pasākumus, lai mazinātu infekciju un novēršamu infekcijas slimību slogu un ietekmi, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iva)

(iva)

optimāli izstrādāt sabiedrības veselības intervences pasākumus, lai mazinātu infekciju un novēršamu infekcijas slimību slogu un ietekmi,

optimāli izstrādāt sabiedrības veselības intervences pasākumus, lai mazinātu infekciju un novēršamu infekcijas slimību slogu un ietekmi,

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ivb punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ivb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ivb) | atbalstīt tādu prasmju un instrumentu pilnveidošanu, kas saistīti ar efektīvu paziņošanu par riskiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ivb)

(ivb)

atbalstīt tādu prasmju un instrumentu pilnveidošanu, kas saistīti ar efektīvu paziņošanu par riskiem;

atbalstīt tādu prasmju un instrumentu pilnveidošanu, kas saistīti ar efektīvu paziņošanu par riskiem;

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – i punkts

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | ieguldīt veselības veicināšanā un slimību profilaksē, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

ieguldīt veselības veicināšanā un slimību profilaksē,

| (i) | ieguldīt veselības veicināšanā un slimību profilaksē,
  tostarp izmantojot veselībpratības un izglītības programmas, kā arī veicinot fiziskās aktivitātes, |
| --- | --- |

(i)

ieguldīt veselības veicināšanā un slimību profilaksē,
  tostarp izmantojot veselībpratības un izglītības programmas, kā arī veicinot fiziskās aktivitātes,

tostarp izmantojot veselībpratības un izglītības programmas, kā arī veicinot fiziskās aktivitātes,

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ia punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | ieguldīt agrīnā diagnostikā un skrīningā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ia)

(ia)

ieguldīt agrīnā diagnostikā un skrīningā,

ieguldīt agrīnā diagnostikā un skrīningā,

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | atbalstīt veselības un aprūpes digitālo pārveidi, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

atbalstīt veselības un aprūpes digitālo pārveidi,

| (ii) | atbalstīt veselības un aprūpes digitālo pārveidi
  tā, lai apmierinātu pacientu un iedzīvotāju vajadzības un novērstu viņu bažas, jo īpaši, veidojot saikni ar programmām, kas atbalsta plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un digitālās prasmes
  , |
| --- | --- |

(ii)

atbalstīt veselības un aprūpes digitālo pārveidi
  tā, lai apmierinātu pacientu un iedzīvotāju vajadzības un novērstu viņu bažas, jo īpaši, veidojot saikni ar programmām, kas atbalsta plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un digitālās prasmes
  ,

tā, lai apmierinātu pacientu un iedzīvotāju vajadzības un novērstu viņu bažas, jo īpaši, veidojot saikni ar programmām, kas atbalsta plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un digitālās prasmes

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iia punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iia) | veicināt digitālos sabiedriskos pakalpojumus tādās jomās kā veselība, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iia)

(iia)

veicināt digitālos sabiedriskos pakalpojumus tādās jomās kā veselība,

veicināt digitālos sabiedriskos pakalpojumus tādās jomās kā veselība,

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iib punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iib) | pastiprināt veselības informācijas drošību un kvalitāti, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iib)

(iib)

pastiprināt veselības informācijas drošību un kvalitāti,

pastiprināt veselības informācijas drošību un kvalitāti,

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | atbalstīt ilgtspējīgas Savienības veselības informācijas sistēmas
  izveidi
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

atbalstīt ilgtspējīgas Savienības veselības informācijas sistēmas
  izveidi
  ,

izveidi

| (ii) | atbalstīt ilgtspējīgas
  , pārredzamas un pieejamas
  Savienības veselības informācijas sistēmas
  izstrādi, vienlaikus nodrošinot privāto datu aizsardzību
  , |
| --- | --- |

(ii)

atbalstīt ilgtspējīgas
  , pārredzamas un pieejamas
  Savienības veselības informācijas sistēmas
  izstrādi, vienlaikus nodrošinot privāto datu aizsardzību
  ,

, pārredzamas un pieejamas

izstrādi, vienlaikus nodrošinot privāto datu aizsardzību

(COM priekšlikumā 26. panta b) punktā minēto punktu numerācija nav pareiza, ir divi (ii) punkti)

(COM priekšlikumā 26. panta b) punktā minēto punktu numerācija nav pareiza, ir divi (ii) punkti)

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | atbalstīt dalībvalstis tādu zināšanu pārnesē, kas ir noderīgas nacionālajos reformu procesos, lai izveidotu efektīvākas, pieejamākas un noturīgākas veselības sistēmas un uzlabotu veselības veicināšanu un slimību profilaksi, jo īpaši pievēršot uzmanību Eiropas pusgadā apzinātajām problēmām, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

atbalstīt dalībvalstis tādu zināšanu pārnesē, kas ir noderīgas nacionālajos reformu procesos, lai izveidotu efektīvākas, pieejamākas un noturīgākas veselības sistēmas un uzlabotu veselības veicināšanu un slimību profilaksi, jo īpaši pievēršot uzmanību Eiropas pusgadā apzinātajām problēmām,

| (iii) | atbalstīt dalībvalstis, pārnesot zināšanas
  un atbalstot īstenošanu
  , kas ir noderīgas nacionālajos reformu procesos, lai izveidotu efektīvākas, pieejamākas un noturīgākas
  , nediskriminējošākas, iekļaujošākas un taisnīgākas
  veselības sistēmas
  , ar kurām novērš sociālo netaisnību,
  un uzlabotu veselības veicināšanu un slimību profilaksi, jo īpaši pievēršot uzmanību Eiropas pusgadā apzinātajām problēmām
  ; tas attiecas arī uz atbalstu augstas kvalitātes valsts reģistriem, kas arī sniedz salīdzināmus datus, |
| --- | --- |

(iii)

atbalstīt dalībvalstis, pārnesot zināšanas
  un atbalstot īstenošanu
  , kas ir noderīgas nacionālajos reformu procesos, lai izveidotu efektīvākas, pieejamākas un noturīgākas
  , nediskriminējošākas, iekļaujošākas un taisnīgākas
  veselības sistēmas
  , ar kurām novērš sociālo netaisnību,
  un uzlabotu veselības veicināšanu un slimību profilaksi, jo īpaši pievēršot uzmanību Eiropas pusgadā apzinātajām problēmām
  ; tas attiecas arī uz atbalstu augstas kvalitātes valsts reģistriem, kas arī sniedz salīdzināmus datus,

un atbalstot īstenošanu

, nediskriminējošākas, iekļaujošākas un taisnīgākas

, ar kurām novērš sociālo netaisnību,

; tas attiecas arī uz atbalstu augstas kvalitātes valsts reģistriem, kas arī sniedz salīdzināmus datus,

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iva punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iva punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iva) | atbalstīt pāreju uz aprūpi, kas ir vērsta uz pacientu, veselības un sociālo pakalpojumu pieejamību dzīvesvietā un uz kopienā balstītu integrēto aprūpi, jo īpaši, veicinot organizatoriskus modeļus, kuru pamatā ir starpnozaru darbs komandā un daudzu ieinteresēto personu tīklu veidošana, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iva)

(iva)

atbalstīt pāreju uz aprūpi, kas ir vērsta uz pacientu, veselības un sociālo pakalpojumu pieejamību dzīvesvietā un uz kopienā balstītu integrēto aprūpi, jo īpaši, veicinot organizatoriskus modeļus, kuru pamatā ir starpnozaru darbs komandā un daudzu ieinteresēto personu tīklu veidošana,

atbalstīt pāreju uz aprūpi, kas ir vērsta uz pacientu, veselības un sociālo pakalpojumu pieejamību dzīvesvietā un uz kopienā balstītu integrēto aprūpi, jo īpaši, veicinot organizatoriskus modeļus, kuru pamatā ir starpnozaru darbs komandā un daudzu ieinteresēto personu tīklu veidošana,

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ivb punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ivb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ivb) | nodrošināt visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanos iepriekš minētajos pasākumos attiecīgi Savienības un/vai valsts līmenī, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ivb)

(ivb)

nodrošināt visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanos iepriekš minētajos pasākumos attiecīgi Savienības un/vai valsts līmenī,

nodrošināt visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanos iepriekš minētajos pasākumos attiecīgi Savienības un/vai valsts līmenī,

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ivc punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – ivc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ivc) | izstrādāt un īstenot instrumentus un stratēģijas, ar kurām nepieļauj un novērš nevienlīdzību veselības jomā un veicina sociālo iekļautību, iedzīvotāju iespēcināšanu un līdzdalību kopienas dzīvē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ivc)

(ivc)

izstrādāt un īstenot instrumentus un stratēģijas, ar kurām nepieļauj un novērš nevienlīdzību veselības jomā un veicina sociālo iekļautību, iedzīvotāju iespēcināšanu un līdzdalību kopienas dzīvē;

izstrādāt un īstenot instrumentus un stratēģijas, ar kurām nepieļauj un novērš nevienlīdzību veselības jomā un veicina sociālo iekļautību, iedzīvotāju iespēcināšanu un līdzdalību kopienas dzīvē;

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – i punkts

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | atbalstīt
  zāļu un medicīnas ierīču tiesību aktu
  īstenošanu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

atbalstīt
  zāļu un medicīnas ierīču tiesību aktu
  īstenošanu,

zāļu un medicīnas ierīču tiesību aktu

| (i) | atbalstīt
  tiesību aktu par zālēm, piekļuvi šādiem produktiem visā Savienībā un medicīnas ierīcēm,
  īstenošanu, |
| --- | --- |

(i)

atbalstīt
  tiesību aktu par zālēm, piekļuvi šādiem produktiem visā Savienībā un medicīnas ierīcēm,
  īstenošanu,

tiesību aktu par zālēm, piekļuvi šādiem produktiem visā Savienībā un medicīnas ierīcēm,

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – vi punkts

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – vi punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (vi) | atbalstīt
  Komisijas Patērētāju drošības zinātnisko komiteju
  un
  Veselības
  ,
  vides
  un
  potenciālo risku zinātnisko komiteju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(vi)

atbalstīt
  Komisijas Patērētāju drošības zinātnisko komiteju
  un
  Veselības
  ,
  vides
  un
  potenciālo risku zinātnisko komiteju
  ;

Komisijas Patērētāju drošības zinātnisko komiteju

Veselības

vides

potenciālo risku zinātnisko komiteju

| (vi) | atbalstīt
  pieejas “veselības aizsardzības jautājumi visās politikas jomās” izstrādi
  un
  izveidot procesus
  ,
  ar kuriem ietekmi uz veselību var apsvērt
  un
  ņemt vērā visos politikas virzienos
  ; |
| --- | --- |

(vi)

atbalstīt
  pieejas “veselības aizsardzības jautājumi visās politikas jomās” izstrādi
  un
  izveidot procesus
  ,
  ar kuriem ietekmi uz veselību var apsvērt
  un
  ņemt vērā visos politikas virzienos
  ;

pieejas “veselības aizsardzības jautājumi visās politikas jomās” izstrādi

izveidot procesus

ar kuriem ietekmi uz veselību var apsvērt

ņemt vērā visos politikas virzienos

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | atbalstīt citu, veselību ietekmējošu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu uzraudzību, īstenošanu un nostiprināšanu, lai palīdzētu nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni, tostarp, bet ne tikai, saistībā ar:










  (i) | gaisa piesārņojumu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

atbalstīt citu, veselību ietekmējošu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu uzraudzību, īstenošanu un nostiprināšanu, lai palīdzētu nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni, tostarp, bet ne tikai, saistībā ar:

atbalstīt citu, veselību ietekmējošu Savienības tiesību aktu un politikas virzienu uzraudzību, īstenošanu un nostiprināšanu, lai palīdzētu nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni, tostarp, bet ne tikai, saistībā ar:

(i)

(i)

gaisa piesārņojumu,

gaisa piesārņojumu,

| (ii) | endokrīnajiem disruptoriem un citām ķīmiskajām vielām ar kaitīgām īpašībām, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

endokrīnajiem disruptoriem un citām ķīmiskajām vielām ar kaitīgām īpašībām,

endokrīnajiem disruptoriem un citām ķīmiskajām vielām ar kaitīgām īpašībām,

| (iii) | pesticīdu atliekām pārtikā, ūdenī un gaisā, |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

pesticīdu atliekām pārtikā, ūdenī un gaisā,

pesticīdu atliekām pārtikā, ūdenī un gaisā,

| (iv) | pārtikas un pārtikas produktu marķēšanu, tostarp attiecībā uz trans-taukskābēm, alkohola etiķetēšanu, piedevām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

pārtikas un pārtikas produktu marķēšanu, tostarp attiecībā uz trans-taukskābēm, alkohola etiķetēšanu, piedevām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku;

pārtikas un pārtikas produktu marķēšanu, tostarp attiecībā uz trans-taukskābēm, alkohola etiķetēšanu, piedevām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku;

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – ii punkts

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | intensīvāk izvērst sadarbību
  veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanā, izstrādājot jaunus saskaņotus noteikumus, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

intensīvāk izvērst sadarbību
  veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanā, izstrādājot jaunus saskaņotus noteikumus,

intensīvāk izvērst sadarbību

| (ii) | atbalstīt sadarbības attīstību attiecībā uz spēju veidošanu un pašu spēju veidošanu
  veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanā, izstrādājot jaunus saskaņotus noteikumus, |
| --- | --- |

(ii)

atbalstīt sadarbības attīstību attiecībā uz spēju veidošanu un pašu spēju veidošanu
  veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanā, izstrādājot jaunus saskaņotus noteikumus,

atbalstīt sadarbības attīstību attiecībā uz spēju veidošanu un pašu spēju veidošanu

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – iiia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiia) | atbalstīt programmu un paraugprakses īstenošanu seksuālās un reproduktīvās veselības izglītības jomā un jauniešiem paredzētu kampaņu īstenošanu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iiia)

(iiia)

atbalstīt programmu un paraugprakses īstenošanu seksuālās un reproduktīvās veselības izglītības jomā un jauniešiem paredzētu kampaņu īstenošanu,

atbalstīt programmu un paraugprakses īstenošanu seksuālās un reproduktīvās veselības izglītības jomā un jauniešiem paredzētu kampaņu īstenošanu,

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – iiib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiib) | atbalstīt Savienības līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas nodarbojas ar veselības un ar veselību saistītiem jautājumiem, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iiib)

(iiib)

atbalstīt Savienības līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas nodarbojas ar veselības un ar veselību saistītiem jautājumiem,

atbalstīt Savienības līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas nodarbojas ar veselības un ar veselību saistītiem jautājumiem,

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – iiic punkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – d apakšpunkts – iiic punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (iiic) | atbalstīt Veselības nozares valdes izveidi, lai īstenotu Veselības sadaļas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iiic)

(iiic)

atbalstīt Veselības nozares valdes izveidi, lai īstenotu Veselības sadaļas darbības.

atbalstīt Veselības nozares valdes izveidi, lai īstenotu Veselības sadaļas darbības.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. un 26. pantā minētos mērķus. | 1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi
  ar veselību jomu saistītas
  darbības, ar kurām īsteno 3
  ., 4
  . un 26. pantā minētos mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi darbības, ar kurām īsteno 3. un 26. pantā minētos mērķus.

1.   Uz finansējumu var pretendēt vienīgi
  ar veselību jomu saistītas
  darbības, ar kurām īsteno 3
  ., 4
  . un 26. pantā minētos mērķus.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ia) | darbības, kas paredzētas, lai uzraudzītu vides riska faktoru kumulatīvo ietekmi uz veselību, tostarp tādu faktoru ietekmi uz veselību, kas rodas no piesārņotājiem pārtikā, ūdenī, gaisā un citos avotos, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ia)

(ia)

darbības, kas paredzētas, lai uzraudzītu vides riska faktoru kumulatīvo ietekmi uz veselību, tostarp tādu faktoru ietekmi uz veselību, kas rodas no piesārņotājiem pārtikā, ūdenī, gaisā un citos avotos,

darbības, kas paredzētas, lai uzraudzītu vides riska faktoru kumulatīvo ietekmi uz veselību, tostarp tādu faktoru ietekmi uz veselību, kas rodas no piesārņotājiem pārtikā, ūdenī, gaisā un citos avotos,

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ib punkts (jauns)

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – ib punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ib) | darbības, ar kuru palīdzību uzrauga Savienības tiesību aktu, piemēram, farmakovigilanci reglamentējošu un līdzīgu tiesību aktu, ietekmi uz veselību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ib)

(ib)

darbības, ar kuru palīdzību uzrauga Savienības tiesību aktu, piemēram, farmakovigilanci reglamentējošu un līdzīgu tiesību aktu, ietekmi uz veselību;

darbības, ar kuru palīdzību uzrauga Savienības tiesību aktu, piemēram, farmakovigilanci reglamentējošu un līdzīgu tiesību aktu, ietekmi uz veselību;

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 1.a daļa (jauna)

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | analītisko darbību rezultāti pēc to pabeigšanas tiek darīti publiski pieejami; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

analītisko darbību rezultāti pēc to pabeigšanas tiek darīti publiski pieejami;

analītisko darbību rezultāti pēc to pabeigšanas tiek darīti publiski pieejami;

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – c apakšpukts – i punkts

27. pants – 2. punkts – c apakšpukts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | pārrobežu sadarbību un partnerības, arī pārrobežu reģionos, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

pārrobežu sadarbību un partnerības, arī pārrobežu reģionos,

| (i) | pārrobežu sadarbību un partnerības, arī pārrobežu reģionos
  un tostarp saistībā ar gaisa piesārņojumu un citu pārrobežu vides piesārņojumu; |
| --- | --- |

(i)

pārrobežu sadarbību un partnerības, arī pārrobežu reģionos
  un tostarp saistībā ar gaisa piesārņojumu un citu pārrobežu vides piesārņojumu;

un tostarp saistībā ar gaisa piesārņojumu un citu pārrobežu vides piesārņojumu;

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – c apakšpukts – i punkts

27. pants – 2. punkts – c apakšpukts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | tādas paraugprakses nodošanu, pielāgošanu un izvēršanu starp dalībvalstīm, kurai ir Savienības līmeņa pievienotā vērtība, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

tādas paraugprakses nodošanu, pielāgošanu un izvēršanu starp dalībvalstīm, kurai ir Savienības līmeņa pievienotā vērtība,

| (i) | tādas paraugprakses
  apmaiņu,
  nodošanu, pielāgošanu un izvēršanu starp dalībvalstīm, kurai ir Savienības līmeņa pievienotā vērtība, |
| --- | --- |

(i)

tādas paraugprakses
  apmaiņu,
  nodošanu, pielāgošanu un izvēršanu starp dalībvalstīm, kurai ir Savienības līmeņa pievienotā vērtība,

apmaiņu,

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

27. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | ES līmeņa tīkliem
  saistībā
  ar 26. pantā minētajām jomām, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

ES līmeņa tīkliem
  saistībā
  ar 26. pantā minētajām jomām,

saistībā

| (ii) | ES līmeņa tīkliem
  , kas saistīti
  ar 26. pantā minētajām jomām,
  pastāvīgi un ilgtspējīgi nodrošinot aktīvas pilsoniskās sabiedrības klātbūtni Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

(ii)

ES līmeņa tīkliem
  , kas saistīti
  ar 26. pantā minētajām jomām,
  pastāvīgi un ilgtspējīgi nodrošinot aktīvas pilsoniskās sabiedrības klātbūtni Eiropas līmenī;

, kas saistīti

pastāvīgi un ilgtspējīgi nodrošinot aktīvas pilsoniskās sabiedrības klātbūtni Eiropas līmenī;

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iv punkts

27. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iv punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iv) | nacionālajiem
  kontaktpunktiem, kuros pieejamas konsultācijas, informācija un palīdzība saistībā ar programmas īstenošanu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iv)

nacionālajiem
  kontaktpunktiem, kuros pieejamas konsultācijas, informācija un palīdzība saistībā ar programmas īstenošanu,

nacionālajiem

| (iv) | reģionālajiem, subnacionālajiem un nacionālajiem
  kontaktpunktiem, kuros pieejamas konsultācijas, informācija un palīdzība saistībā ar programmas īstenošanu, |
| --- | --- |

(iv)

reģionālajiem, subnacionālajiem un nacionālajiem
  kontaktpunktiem, kuros pieejamas konsultācijas, informācija un palīdzība saistībā ar programmas īstenošanu,

reģionālajiem, subnacionālajiem un nacionālajiem

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. daļa

29. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija apspriežas ar dalībvalstu veselības iestādēm Vadības grupā jautājumos par veselības veicināšanu un slimību profilaksi un neinfekciozo slimību pārvaldību vai citās attiecīgās Komisijas ekspertu grupās vai līdzīgās struktūrās par Veselības sadaļā noteiktajiem darba plāniem, tās prioritātēm, stratēģisko orientāciju un tās īstenošanu, kā arī par citos politikas virzienos paredzēto veselības politikas perspektīvu un atbalsta mehānismiem, tādējādi uzlabojot to vispārējo koordināciju un pievienoto vērtību. | Komisija apspriežas ar dalībvalstu veselības iestādēm Vadības grupā jautājumos par veselības veicināšanu un slimību profilaksi un neinfekciozo slimību pārvaldību vai citās attiecīgās Komisijas ekspertu grupās vai līdzīgās struktūrās
  , piemēram, veselības nozares profesionālajās struktūrās,
  par Veselības sadaļā noteiktajiem
  ikgadējiem
  darba plāniem, tās prioritātēm, stratēģisko orientāciju un tās īstenošanu, kā arī par citos politikas virzienos paredzēto veselības politikas perspektīvu un atbalsta mehānismiem, tādējādi uzlabojot to vispārējo koordināciju un pievienoto vērtību.
  Stingra politiskā vadība un pienācīga pārvaldības struktūra veselības jomā nodrošinās, ka veselības aizsardzība un veicināšana tiek garantēta visos Komisijas dokumentu portfeļos saskaņā ar LESD 168. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija apspriežas ar dalībvalstu veselības iestādēm Vadības grupā jautājumos par veselības veicināšanu un slimību profilaksi un neinfekciozo slimību pārvaldību vai citās attiecīgās Komisijas ekspertu grupās vai līdzīgās struktūrās par Veselības sadaļā noteiktajiem darba plāniem, tās prioritātēm, stratēģisko orientāciju un tās īstenošanu, kā arī par citos politikas virzienos paredzēto veselības politikas perspektīvu un atbalsta mehānismiem, tādējādi uzlabojot to vispārējo koordināciju un pievienoto vērtību.

Komisija apspriežas ar dalībvalstu veselības iestādēm Vadības grupā jautājumos par veselības veicināšanu un slimību profilaksi un neinfekciozo slimību pārvaldību vai citās attiecīgās Komisijas ekspertu grupās vai līdzīgās struktūrās
  , piemēram, veselības nozares profesionālajās struktūrās,
  par Veselības sadaļā noteiktajiem
  ikgadējiem
  darba plāniem, tās prioritātēm, stratēģisko orientāciju un tās īstenošanu, kā arī par citos politikas virzienos paredzēto veselības politikas perspektīvu un atbalsta mehānismiem, tādējādi uzlabojot to vispārējo koordināciju un pievienoto vērtību.
  Stingra politiskā vadība un pienācīga pārvaldības struktūra veselības jomā nodrošinās, ka veselības aizsardzība un veicināšana tiek garantēta visos Komisijas dokumentu portfeļos saskaņā ar LESD 168. panta 1. punktu.

, piemēram, veselības nozares profesionālajās struktūrās,

ikgadējiem

Stingra politiskā vadība un pienācīga pārvaldības struktūra veselības jomā nodrošinās, ka veselības aizsardzība un veicināšana tiek garantēta visos Komisijas dokumentu portfeļos saskaņā ar LESD 168. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29.a pants (jauns)

29.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 29.a pants |
| | Veselības nozares valde |
| | 1.
     
  Komisija izveido Veselības nozares valdi (Valde), lai īstenotu Veselības sadaļas darbības. |
| | 2.
     
  Valde galveno uzmanību pievērš sinerģijas veidošanai starp Veselības sadaļu un citām programmām, kurās ir integrēta veselības dimensija, koordinējot un sadarbojoties, veicinot pacientu un sabiedrības iesaisti un sniedzot zinātniskas konsultācijas un ieteikumus. Minētās darbības nodrošina uz vērtībām orientētas veselības aizsardzības darbības, ilgtspēju, labākus veselības aizsardzības risinājumus, veicina piekļuvi un samazina nevienlīdzību veselības jomā. |
| | 3.
     
  Valde nodrošina visaptverošu stratēģiju un vadību, izstrādājot darba plānus saskaņā ar Veselības sadaļu. |
| | 4.
     
  Valde ir neatkarīga ieinteresēto personu grupa, kuru veido attiecīgo nozaru pārstāvji, kas darbojas sabiedrības veselības, labklājības un sociālās aizsardzības jomā, piedaloties arī reģionu un vietējo veselības aizsardzības iestāžu, pacientu pārstāvjiem un iedzīvotājiem. |
| | 5.
     
  Valde sastāv no 15 līdz 20 augsta līmeņa pārstāvjiem, kas izraudzīti no visām 4. punktā minētajām disciplīnām un darbībām. Valdes locekļus ieceļ Komisija pēc atklāta aicinājuma izvirzīt kandidātus vai paust interesi vai pēc abiem aicinājumiem kopā. |
| | 6.
     
  Valdes priekšsēdētāju Komisija ieceļ no tās locekļu vidus. |
| | 7.
     
  Valde: |
| | (i) | pēc Komisijas priekšlikuma sniedz ieguldījumu Veselības sadaļas gada darba plānos, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

29.a pants

29.a pants

Veselības nozares valde

Veselības nozares valde

1.
     
  Komisija izveido Veselības nozares valdi (Valde), lai īstenotu Veselības sadaļas darbības.

2.
     
  Valde galveno uzmanību pievērš sinerģijas veidošanai starp Veselības sadaļu un citām programmām, kurās ir integrēta veselības dimensija, koordinējot un sadarbojoties, veicinot pacientu un sabiedrības iesaisti un sniedzot zinātniskas konsultācijas un ieteikumus. Minētās darbības nodrošina uz vērtībām orientētas veselības aizsardzības darbības, ilgtspēju, labākus veselības aizsardzības risinājumus, veicina piekļuvi un samazina nevienlīdzību veselības jomā.

3.
     
  Valde nodrošina visaptverošu stratēģiju un vadību, izstrādājot darba plānus saskaņā ar Veselības sadaļu.

4.
     
  Valde ir neatkarīga ieinteresēto personu grupa, kuru veido attiecīgo nozaru pārstāvji, kas darbojas sabiedrības veselības, labklājības un sociālās aizsardzības jomā, piedaloties arī reģionu un vietējo veselības aizsardzības iestāžu, pacientu pārstāvjiem un iedzīvotājiem.

5.
     
  Valde sastāv no 15 līdz 20 augsta līmeņa pārstāvjiem, kas izraudzīti no visām 4. punktā minētajām disciplīnām un darbībām. Valdes locekļus ieceļ Komisija pēc atklāta aicinājuma izvirzīt kandidātus vai paust interesi vai pēc abiem aicinājumiem kopā.

6.
     
  Valdes priekšsēdētāju Komisija ieceļ no tās locekļu vidus.

7.
     
  Valde:

(i)

(i)

pēc Komisijas priekšlikuma sniedz ieguldījumu Veselības sadaļas gada darba plānos,

pēc Komisijas priekšlikuma sniedz ieguldījumu Veselības sadaļas gada darba plānos,

| (ii) | izstrādā plānu, kā veidot koordināciju un sadarbību starp Veselības sadaļu un citām programmām, kurās ir integrēta veselības dimensija. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

izstrādā plānu, kā veidot koordināciju un sadarbību starp Veselības sadaļu un citām programmām, kurās ir integrēta veselības dimensija.

izstrādā plānu, kā veidot koordināciju un sadarbību starp Veselības sadaļu un citām programmām, kurās ir integrēta veselības dimensija.

Ar plānu sekmē visu esošo, no veselības nozares viedokļa nozīmīgo finanšu mehānismu atpazīstamību un koordinēšanu un palīdz pārzināt koordināciju un sadarbību.

Ar plānu sekmē visu esošo, no veselības nozares viedokļa nozīmīgo finanšu mehānismu atpazīstamību un koordinēšanu un palīdz pārzināt koordināciju un sadarbību.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29.b pants (jauns)

29.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 29.b pants




  Starptautiskā sadarbība




  Komisija nolūkā īstenot Veselības sadaļu attīsta sadarbību ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās specializētajām aģentūrām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO), kā arī ar Eiropas Padomi un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), lai maksimāli palielinātu Savienības un starptautisko pasākumu efektivitāti un lietderību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

29.b pants

Starptautiskā sadarbība

Komisija nolūkā īstenot Veselības sadaļu attīsta sadarbību ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās specializētajām aģentūrām, jo īpaši Pasaules Veselības organizāciju (PVO), kā arī ar Eiropas Padomi un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), lai maksimāli palielinātu Savienības un starptautisko pasākumu efektivitāti un lietderību.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants

31. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 31. pants | 31. pants |
| ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes | ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes |
| 1.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā
  , proti,
  dotācijas, godalgas, iepirkums un labprātīgi maksājumi starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās. | 1.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā
  : jo īpaši
  dotācijas, godalgas, iepirkums
  , atbalsts
  un labprātīgi maksājumi starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās. |
| 2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulā, vai netieši ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [61. panta 1. punkta c) apakšpunktā]. | 2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulā, vai netieši ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [61. panta 1. punkta c) apakšpunktā]. |
| Piešķirot dotācijas, novērtēšanas komitejā, kas minēta Finanšu regulas [150.] pantā, var būt ārējie eksperti. | Piešķirot dotācijas, novērtēšanas komitejā, kas minēta Finanšu regulas [150.] pantā, var būt ārējie eksperti. |
| 3.   Finansējuma apvienošanas darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regulu] un Finanšu regulas X sadaļu. | 3.   Finansējuma apvienošanas darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regulu] un Finanšu regulas X sadaļu. |
| 4.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai finansētu darbības ar skaidru Savienības pievienoto vērtību, kuras līdzfinansē kompetentās iestādes, kas atbild par veselības jomu dalībvalstīs, vai trešās valstīs, kas iesaistītas programmā, vai publiskā sektora un nevalstiskas struktūras, kas darbojas atsevišķi vai kā sadarbības tīkls un ko pilnvarojušas minētās kompetentās iestādes. | 4.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai finansētu darbības ar skaidru Savienības pievienoto vērtību, kuras līdzfinansē kompetentās iestādes, kas atbild par veselības jomu dalībvalstīs, vai trešās valstīs, kas iesaistītas programmā, vai publiskā sektora un nevalstiskas struktūras, kas darbojas atsevišķi vai kā sadarbības tīkls un ko pilnvarojušas minētās kompetentās iestādes. |
| 5.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Eiropas references tīkliem, kurus par tādiem apstiprinājusi Eiropas references tīklu dalībvalstu padome apstiprināšanas procedūras rezultātā, kas noteikta Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmumā 2014/287/ES, ar ko nosaka kritērijus Eiropas references tīklu un to dalībnieku izveidošanai un izvērtēšanai, kā arī informācijas un zināšanu apmaiņas veicināšanai saistībā ar šādu tīklu izveidi un izvērtēšanu. | 5.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Eiropas references tīkliem, kurus par tādiem apstiprinājusi Eiropas references tīklu dalībvalstu padome
  tādas
  apstiprināšanas procedūras rezultātā, kas noteikta Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmumā 2014/287/ES, ar ko nosaka kritērijus Eiropas references tīklu un to dalībnieku izveidošanai un izvērtēšanai, kā arī informācijas un zināšanu apmaiņas veicināšanai saistībā ar šādu tīklu izveidi un izvērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31. pants

31. pants

ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes

ES finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā
  , proti,
  dotācijas, godalgas, iepirkums un labprātīgi maksājumi starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās.

1.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā un Veselības sadaļā finansējums var būt jebkurā Finanšu regulā noteiktajā formā
  : jo īpaši
  dotācijas, godalgas, iepirkums
  , atbalsts
  un labprātīgi maksājumi starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās.

2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulā, vai netieši ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [61. panta 1. punkta c) apakšpunktā].

2.   Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulā, vai netieši ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas [61. panta 1. punkta c) apakšpunktā].

Piešķirot dotācijas, novērtēšanas komitejā, kas minēta Finanšu regulas [150.] pantā, var būt ārējie eksperti.

Piešķirot dotācijas, novērtēšanas komitejā, kas minēta Finanšu regulas [150.] pantā, var būt ārējie eksperti.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regulu] un Finanšu regulas X sadaļu.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības, kas paredzētas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā, īsteno saskaņā ar [InvestEU regulu] un Finanšu regulas X sadaļu.

4.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai finansētu darbības ar skaidru Savienības pievienoto vērtību, kuras līdzfinansē kompetentās iestādes, kas atbild par veselības jomu dalībvalstīs, vai trešās valstīs, kas iesaistītas programmā, vai publiskā sektora un nevalstiskas struktūras, kas darbojas atsevišķi vai kā sadarbības tīkls un ko pilnvarojušas minētās kompetentās iestādes.

4.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, lai finansētu darbības ar skaidru Savienības pievienoto vērtību, kuras līdzfinansē kompetentās iestādes, kas atbild par veselības jomu dalībvalstīs, vai trešās valstīs, kas iesaistītas programmā, vai publiskā sektora un nevalstiskas struktūras, kas darbojas atsevišķi vai kā sadarbības tīkls un ko pilnvarojušas minētās kompetentās iestādes.

5.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Eiropas references tīkliem, kurus par tādiem apstiprinājusi Eiropas references tīklu dalībvalstu padome apstiprināšanas procedūras rezultātā, kas noteikta Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmumā 2014/287/ES, ar ko nosaka kritērijus Eiropas references tīklu un to dalībnieku izveidošanai un izvērtēšanai, kā arī informācijas un zināšanu apmaiņas veicināšanai saistībā ar šādu tīklu izveidi un izvērtēšanu.

5.   Veselības sadaļā tiešās dotācijas drīkst piešķirt, nepaužot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Eiropas references tīkliem, kurus par tādiem apstiprinājusi Eiropas references tīklu dalībvalstu padome
  tādas
  apstiprināšanas procedūras rezultātā, kas noteikta Komisijas 2014. gada 10. marta Īstenošanas lēmumā 2014/287/ES, ar ko nosaka kritērijus Eiropas references tīklu un to dalībnieku izveidošanai un izvērtēšanai, kā arī informācijas un zināšanu apmaiņas veicināšanai saistībā ar šādu tīklu izveidi un izvērtēšanu.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants

32. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 32. pants | 32. pants |
| Darba programma un koordinācija | Darba programma un koordinācija |
| Nodarbinātības
  un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu
  īsteno ar
  darba
  programmām
  ,
  kas minētas
  Finanšu regulas [108.] pantā. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. | Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu nolūkā papildināt nodarbinātības
  un sociālās inovācijas sadaļu un veselības sadaļu
  , izveidojot
  darba
  programmas
  ,
  kā ir minēts
  Finanšu regulas [108.] pantā.
  Minētajās
  darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. |
| Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. | Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

32. pants

32. pants

Darba programma un koordinācija

Darba programma un koordinācija

Nodarbinātības
  un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu
  īsteno ar
  darba
  programmām
  ,
  kas minētas
  Finanšu regulas [108.] pantā. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

Nodarbinātības

īsteno ar

programmām

kas minētas

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu nolūkā papildināt nodarbinātības
  un sociālās inovācijas sadaļu un veselības sadaļu
  , izveidojot
  darba
  programmas
  ,
  kā ir minēts
  Finanšu regulas [108.] pantā.
  Minētajās
  darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu nolūkā papildināt nodarbinātības

, izveidojot

programmas

kā ir minēts

Minētajās

Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu.

Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ Veselības sadaļu un Strukturālo reformu atbalsta programmu, tostarp reformu īstenošanas instrumentu un tehniskā atbalsta instrumentu.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants

33. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 33. pants | 33. pants |
| Uzraudzība un ziņošana | Uzraudzība un ziņošana |
| 1.   Tiek noteikti rādītāji, kas ļauj sekot tam, kā minētās sadaļas tiek īstenotas, lai sasniegtu 4. pantā izklāstītos konkrētos mērķus un 23. un 26. pantā izklāstītos darbības mērķus. | 1.   Tiek noteikti rādītāji, kas ļauj sekot tam, kā minētās sadaļas tiek īstenotas, lai sasniegtu 4. pantā izklāstītos konkrētos mērķus un 23. un 26. pantā izklāstītos darbības mērķus. |
| 2.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. | 2.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un — attiecīgā gadījumā — dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. |
| 3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai papildinātu vai izmainītu III pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu attiecīgo sadaļu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. | 3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai papildinātu vai izmainītu
  IIb un
  III pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu attiecīgo sadaļu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai. |
| | 3.a
     
  Lai īstenotu sadaļu īstenošanas regulāru uzraudzību un veiktu visus to politikas un finansēšanas prioritāšu pielāgojumus, Komisija sagatavo sākotnēju kvalitatīvas un kvantitatīvas uzraudzības ziņojumu par pirmo gadu un pēc tam trīs ziņojumus par nākamajiem divu gadu laikposmiem un nosūta šos ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos ziņojumus informācijas nolūkā iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Ziņojumos iekļauj sadaļu īstenošanas rezultātus un to, kādā mērā ar sadaļās paredzēto darbību palīdzību ir ievēroti sieviešu un vīriešu līdztiesības un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas principi, kā arī to, kā ir risināti diskriminācijas aizlieguma jautājumi, tostarp jautājumi attiecībā uz pieejamību. Sadaļu labākas pārredzamības nolūkā ziņojumus dara pieejamus sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

33. pants

33. pants

Uzraudzība un ziņošana

Uzraudzība un ziņošana

1.   Tiek noteikti rādītāji, kas ļauj sekot tam, kā minētās sadaļas tiek īstenotas, lai sasniegtu 4. pantā izklāstītos konkrētos mērķus un 23. un 26. pantā izklāstītos darbības mērķus.

1.   Tiek noteikti rādītāji, kas ļauj sekot tam, kā minētās sadaļas tiek īstenotas, lai sasniegtu 4. pantā izklāstītos konkrētos mērķus un 23. un 26. pantā izklāstītos darbības mērķus.

2.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un – attiecīgā gadījumā – dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

2.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un — attiecīgā gadījumā — dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai papildinātu vai izmainītu III pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu attiecīgo sadaļu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38. pantu, lai papildinātu vai izmainītu
  IIb un
  III pielikumā atspoguļotos rādītājus, ja tas uzskatāms par vajadzīgu attiecīgo sadaļu īstenošanas progresa efektīvai novērtēšanai.

3.a
     
  Lai īstenotu sadaļu īstenošanas regulāru uzraudzību un veiktu visus to politikas un finansēšanas prioritāšu pielāgojumus, Komisija sagatavo sākotnēju kvalitatīvas un kvantitatīvas uzraudzības ziņojumu par pirmo gadu un pēc tam trīs ziņojumus par nākamajiem divu gadu laikposmiem un nosūta šos ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos ziņojumus informācijas nolūkā iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Ziņojumos iekļauj sadaļu īstenošanas rezultātus un to, kādā mērā ar sadaļās paredzēto darbību palīdzību ir ievēroti sieviešu un vīriešu līdztiesības un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas principi, kā arī to, kā ir risināti diskriminācijas aizlieguma jautājumi, tostarp jautājumi attiecībā uz pieejamību. Sadaļu labākas pārredzamības nolūkā ziņojumus dara pieejamus sabiedrībai.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants

35. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 35. pants | 35. pants |
| Izvērtēšana | Izvērtēšana |
| 1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. | 1.   Izvērtēšanu veic
  pietiekami
  savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. |
| 2.   
  Sadaļu starpposma izvērtēšanu drīkst veikt, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par attiecīgo sadaļu īstenošanu
  ,
  bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem pēc sadaļu īstenošanas sākuma. | 2.   
  Komisija veic sadaļu termiņa vidusposma izvērtēšanu līdz 2024. gada 31. decembrim
  ,
  lai: |
| | (a) | no kvalitatīvā un kvantitatīvā viedokļa noteiktu panākumus, kas gūti konkrētās sadaļas mērķu sasniegšanā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

35. pants

35. pants

Izvērtēšana

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

1.   Izvērtēšanu veic
  pietiekami
  savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   
  Sadaļu starpposma izvērtēšanu drīkst veikt, tiklīdz ir pieejama pietiekama informācija par attiecīgo sadaļu īstenošanu
  ,
  bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem pēc sadaļu īstenošanas sākuma.

2.   
  Komisija veic sadaļu termiņa vidusposma izvērtēšanu līdz 2024. gada 31. decembrim
  ,
  lai:

(a)

(a)

no kvalitatīvā un kvantitatīvā viedokļa noteiktu panākumus, kas gūti konkrētās sadaļas mērķu sasniegšanā,

no kvalitatīvā un kvantitatīvā viedokļa noteiktu panākumus, kas gūti konkrētās sadaļas mērķu sasniegšanā,

| (b) | risinātu Savienībā sociālo vidi un ar Savienības tiesību aktiem panāktu ievērojamas izmaiņas, |
| --- | --- |

(b)

(b)

risinātu Savienībā sociālo vidi un ar Savienības tiesību aktiem panāktu ievērojamas izmaiņas,

risinātu Savienībā sociālo vidi un ar Savienības tiesību aktiem panāktu ievērojamas izmaiņas,

| (c) | noteiktu, vai sadaļu resursi ir izmantoti lietderīgi, un noskaidrotu to Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(c)

(c)

noteiktu, vai sadaļu resursi ir izmantoti lietderīgi, un noskaidrotu to Savienības pievienoto vērtību.

noteiktu, vai sadaļu resursi ir izmantoti lietderīgi, un noskaidrotu to Savienības pievienoto vērtību.

Minētos vidusposma izvērtēšanas rezultātus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.

Minētos vidusposma izvērtēšanas rezultātus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Īstenošanas perioda beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 5. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic sadaļu galīgo izvērtēšanu.

3.   Īstenošanas perioda beigās, bet ne vēlāk kā pēc četriem gadiem no 5. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic sadaļu galīgo izvērtēšanu.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šādu izvērtēšanu rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šādu izvērtēšanu rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants

37. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 37. pants | 37. pants |
| Informācija, komunikācija un publicitāte | Informācija, komunikācija un publicitāte |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. |
| 2.   Komisija īsteno informācijas un saziņas darbības saistībā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu un to darbībām un rezultātiem. Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai piešķirtie finanšu līdzekļi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  korporatīvo
  komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar 4., 23. un 6. pantā minētajiem mērķiem. | 2.   Komisija īsteno informācijas un saziņas darbības saistībā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu un to darbībām un rezultātiem. Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai piešķirtie finanšu līdzekļi arī veicina Savienības politisko prioritāšu komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar 4., 23. un 6. pantā minētajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

37. pants

37. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija īsteno informācijas un saziņas darbības saistībā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu un to darbībām un rezultātiem. Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai piešķirtie finanšu līdzekļi veicina arī Savienības politisko prioritāšu
  korporatīvo
  komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar 4., 23. un 6. pantā minētajiem mērķiem.

2.   Komisija īsteno informācijas un saziņas darbības saistībā ar Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu un Veselības sadaļu un to darbībām un rezultātiem. Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļai un Veselības sadaļai piešķirtie finanšu līdzekļi arī veicina Savienības politisko prioritāšu komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes ir saistītas ar 4., 23. un 6. pantā minētajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants

38. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 38. pants | 38. pants |
| Deleģēšanas īstenošana | Deleģēšanas īstenošana |
| 1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. | 1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| 2.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā un 33. panta 3. punktā, Komisijai piešķir uz nenoteiktu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. | 2.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā
  , 32. pantā
  un 33. panta 3. punktā, Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| 3.   15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā un 33. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu Eiropa Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā
  , 32. pantā
  un 33. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību. |
| 4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (28). | 4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (28). |
| 5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. | 5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| 6.   Saskaņā ar 15. panta 6. punktu, 21. panta 5. punktu un 33. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar 15. panta 6. punktu, 21. panta 5. punktu
  , 32. pantu
  un 33. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

38. pants

38. pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā un 33. panta 3. punktā, Komisijai piešķir uz nenoteiktu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā
  , 32. pantā
  un 33. panta 3. punktā, Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā un 33. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu Eiropa Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 15. panta 6. punktā, 21. panta 5. punktā
  , 32. pantā
  un 33. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošu deleģēto aktu spēkā esību.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (28).

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (28).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 15. panta 6. punktu, 21. panta 5. punktu un 33. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar 15. panta 6. punktu, 21. panta 5. punktu
  , 32. pantu
  un 33. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants

40. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 40. pants | 40. pants |
| Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu |
| 1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (ESF+ komiteja). | 1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (ESF+ komiteja). |
| 2.   Katra
  daībvalsts
  ne ilgāk kā uz septiņiem gadiem ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē. | 2.   Katra
  dalībvalsts
  ne ilgāk kā uz septiņiem gadiem ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi
  , vienu pilsoniskās sabiedrības, vienu līdztiesības nodrošināšanas struktūru vai citu neatkarīgu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu vienu pārstāvi saskaņā ar [gaidāmās KNR] 6. panta 1. punktu c) apakšpunktu
  un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē. |
| 3.   ESF+ komitejā piedalās pa vienam pārstāvim no katras Savienības līmeņa organizācijas, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas un
  darba devēju
  organizācijas. | 3.   ESF+ komitejā piedalās pa vienam pārstāvim no katras Savienības līmeņa organizācijas, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas
  , darba devēju organizācijas
  un
  pilsoniskās sabiedrības
  organizācijas. |
| | 3.a
     
  ESF+ komiteja uz savām sanāksmēm var aicināt Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda pārstāvjus. |
| | 3.b
     
  ESF+ komitejā nodrošina dzimumu līdzsvaru un minoritāšu un citu atstumto grupu pienācīgu pārstāvību. |
| 4.   Ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, ja atbalsts tiek sniegts no ESF+ sadaļas, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē ESF+ svarīgu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu. | 4.   Ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, ja atbalsts tiek sniegts no ESF+ sadaļas, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē ESF+ svarīgu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu. |
| 5.   ESF+ komiteja drīkst sniegt atzinumus par: | 5.   ESF+ komiteja drīkst sniegt atzinumus par: |
| (a) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu (valstu reformu programmu utt.) īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

40. pants

40. pants

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (ESF+ komiteja).

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (ESF+ komiteja).

2.   Katra
  daībvalsts
  ne ilgāk kā uz septiņiem gadiem ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē.

2.   Katra
  dalībvalsts
  ne ilgāk kā uz septiņiem gadiem ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi
  , vienu pilsoniskās sabiedrības, vienu līdztiesības nodrošināšanas struktūru vai citu neatkarīgu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu vienu pārstāvi saskaņā ar [gaidāmās KNR] 6. panta 1. punktu c) apakšpunktu
  un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē.

3.   ESF+ komitejā piedalās pa vienam pārstāvim no katras Savienības līmeņa organizācijas, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas un
  darba devēju
  organizācijas.

3.   ESF+ komitejā piedalās pa vienam pārstāvim no katras Savienības līmeņa organizācijas, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas
  , darba devēju organizācijas
  un
  pilsoniskās sabiedrības
  organizācijas.

3.a
     
  ESF+ komiteja uz savām sanāksmēm var aicināt Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda pārstāvjus.

3.b
     
  ESF+ komitejā nodrošina dzimumu līdzsvaru un minoritāšu un citu atstumto grupu pienācīgu pārstāvību.

4.   Ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, ja atbalsts tiek sniegts no ESF+ sadaļas, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē ESF+ svarīgu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu.

4.   Ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, ja atbalsts tiek sniegts no ESF+ sadaļas, ko īsteno, ievērojot dalītās pārvaldības principu, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē ESF+ svarīgu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu.

5.   ESF+ komiteja drīkst sniegt atzinumus par:

5.   ESF+ komiteja drīkst sniegt atzinumus par:

(a)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu (valstu reformu programmu utt.) īstenošanā;

| (a) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu (valstu reformu programmu utt.) īstenošanā; |
| --- | --- |

(a)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm paredzēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu (valstu reformu programmu utt.) īstenošanā;

| (b) | jautājumiem, kas attiecas uz [gaidāmo KNR] saistībā ar ESF+; |
| --- | --- |

(b)

jautājumiem, kas attiecas uz [gaidāmo KNR] saistībā ar ESF+;

| (b) | jautājumiem, kas attiecas uz [gaidāmo KNR] saistībā ar ESF+; |
| --- | --- |

(b)

jautājumiem, kas attiecas uz [gaidāmo KNR] saistībā ar ESF+;

| (c) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai uzticējusi Komisija, un kas nav minēti 4. punktā. |
| --- | --- |

(c)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai uzticējusi Komisija, un kas nav minēti 4. punktā.

| (c) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai uzticējusi Komisija, un kas nav minēti 4. punktā. |
| --- | --- |

(c)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai uzticējusi Komisija, un kas nav minēti 4. punktā.

ESF+ komitejas atzinumus pieņem ar balsojumā derīgi nodoto balsu absolūto vairākumu, un tos iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai informācijai. Komisija
  informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus. Komisija
  informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus.

informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus. Komisija

ESF+ komitejas atzinumus pieņem ar balsojumā derīgi nodoto balsu absolūto vairākumu, un tos iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai informācijai. Komisija
  rakstiski
  informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus.

rakstiski

6.   ESF+ komiteja var izveidot darba grupas katrai ESF+ sadaļai.

6.   ESF+ komiteja var izveidot darba grupas katrai ESF+ sadaļai.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Kopējie rādītāji par vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas | Kopējie rādītāji par vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas |
| Visi personas dati jāsadala pa dzimumiem (sieviešu, vīriešu, nebinārais). Ja
  dažu rezultātu iegūšana
  nav
  iespējama
  , ar šādiem rezultātiem saistīto datu vākšana un paziņošana nav nepieciešama. | Visi personas dati jāsadala pa dzimumiem (sieviešu, vīriešu, nebinārais). Ja
  daži rezultāti pieejami
  nav, ar šādiem rezultātiem saistīto datu vākšana un paziņošana nav nepieciešama.
  Sensitīvus personas datus var apsekot anonīmi. |
| (1) | Kopējie izlaides rādītāji darbībām, kas vērstas uz cilvēkiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopējie rādītāji par vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas

Kopējie rādītāji par vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas

Visi personas dati jāsadala pa dzimumiem (sieviešu, vīriešu, nebinārais). Ja
  dažu rezultātu iegūšana
  nav
  iespējama
  , ar šādiem rezultātiem saistīto datu vākšana un paziņošana nav nepieciešama.

dažu rezultātu iegūšana

iespējama

Visi personas dati jāsadala pa dzimumiem (sieviešu, vīriešu, nebinārais). Ja
  daži rezultāti pieejami
  nav, ar šādiem rezultātiem saistīto datu vākšana un paziņošana nav nepieciešama.
  Sensitīvus personas datus var apsekot anonīmi.

daži rezultāti pieejami

Sensitīvus personas datus var apsekot anonīmi.

(1)

Kopējie izlaides rādītāji darbībām, kas vērstas uz cilvēkiem:

| (1) | Kopējie izlaides rādītāji darbībām, kas vērstas uz cilvēkiem: |
| --- | --- |

(1)

Kopējie izlaides rādītāji darbībām, kas vērstas uz cilvēkiem:

| | (1a) | Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem |
| --- | --- | --- |

(1a)

Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem

| | (1a) | Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem |
| --- | --- | --- |

(1a)

Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem

| | | — | Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem ir: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem ir:

| | | — | Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem ir: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kopējie izlaides rādītāji par dalībniekiem ir:

| | | | — | bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki*,

| | | | — | bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki*,

| | | | — | ilgstošie bezdarbnieki*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ilgstošie bezdarbnieki*,

| | | | — | ilgstošie bezdarbnieki*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ilgstošie bezdarbnieki*,

| | | | — | ekonomiski neaktīvās personas*,s |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ekonomiski neaktīvās personas*,s

| | | | — | ekonomiski neaktīvās personas*,s |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ekonomiski neaktīvās personas*,s

| | | | — | nodarbinātie, tostarp pašnodarbinātie*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

nodarbinātie, tostarp pašnodarbinātie*,

| | | | — | nodarbinātie, tostarp pašnodarbinātie*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

nodarbinātie, tostarp pašnodarbinātie*,

| | | | — | izglītībā vai apmācībā neiesaistīti (NEET)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

izglītībā vai apmācībā neiesaistīti (NEET)*,

izglītībā vai apmācībā neiesaistīti (NEET)*,

| | | | — | personas
  vecumā līdz
  30
  gadiem*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas
  vecumā līdz
  30
  gadiem*,

personas

30

| | | | — | bērni
  vecumā līdz
  18
  gadiem*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

bērni
  vecumā līdz
  18
  gadiem*,

bērni

18

| | | | — | jaunieši vecumā no 18 līdz 29 gadiem*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

jaunieši vecumā no 18 līdz 29 gadiem*,

jaunieši vecumā no 18 līdz 29 gadiem*,

| | | | — | personas, kas vecākas par 54 gadiem*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas, kas vecākas par 54 gadiem*,

| | | | — | personas, kas vecākas par 54 gadiem*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas, kas vecākas par 54 gadiem*,

| | | | — | personas ar pamatizglītību vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.—2. līmenis)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas ar pamatizglītību vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.—2. līmenis)*,

| | | | — | personas ar pamatizglītību vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.—2. līmenis)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas ar pamatizglītību vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0.—2. līmenis)*,

| | | | — | personas ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)*,

| | | | — | personas ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)*, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)*,

| | | | — | personas ar augstāko izglītību (ISCED 5.—8. līmenis)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas ar augstāko izglītību (ISCED 5.—8. līmenis)*.

| | | | — | personas ar augstāko izglītību (ISCED 5.—8. līmenis)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

personas ar augstāko izglītību (ISCED 5.—8. līmenis)*.

| | | Kopējais dalībnieku skaits, pamatojoties uz kopējiem izlaides rādītājiem par nodarbinātības statusu, tiks aprēķināts automātiski. |
| --- | --- | --- |

Kopējais dalībnieku skaits, pamatojoties uz kopējiem izlaides rādītājiem par nodarbinātības statusu, tiks aprēķināts automātiski.

| | | Kopējais dalībnieku skaits, pamatojoties uz kopējiem izlaides rādītājiem par nodarbinātības statusu, tiks aprēķināts automātiski. |
| --- | --- | --- |

Kopējais dalībnieku skaits, pamatojoties uz kopējiem izlaides rādītājiem par nodarbinātības statusu, tiks aprēķināts automātiski.

| | (1b) | Citi kopējie izlaides rādītāji |
| --- | --- | --- |

(1b)

Citi kopējie izlaides rādītāji

| | (1b) | Citi kopējie izlaides rādītāji |
| --- | --- | --- |

(1b)

Citi kopējie izlaides rādītāji

| | | Ja dati par šiem rādītājiem netiek iegūti no datu reģistriem, šo rādītāju vērtības var noteikt, izmantojot uz informāciju balstītas aplēses, ko veicis atbalsta saņēmējs. |
| --- | --- | --- |

Ja dati par šiem rādītājiem netiek iegūti no datu reģistriem, šo rādītāju vērtības var noteikt, izmantojot uz informāciju balstītas aplēses, ko veicis atbalsta saņēmējs.

| | | Ja dati par šiem rādītājiem netiek iegūti no datu reģistriem, šo rādītāju vērtības var noteikt, izmantojot uz informāciju balstītas aplēses, ko veicis atbalsta saņēmējs.
  Dalībnieki datus vienmēr sniedz pēc brīvprātības principa. |
| --- | --- | --- |

Ja dati par šiem rādītājiem netiek iegūti no datu reģistriem, šo rādītāju vērtības var noteikt, izmantojot uz informāciju balstītas aplēses, ko veicis atbalsta saņēmējs.
  Dalībnieki datus vienmēr sniedz pēc brīvprātības principa.

Dalībnieki datus vienmēr sniedz pēc brīvprātības principa.

| | | — | personas ar invaliditāti**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

personas ar invaliditāti**,

| | | — | personas ar invaliditāti**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

personas ar invaliditāti**,

| | | — | dalībnieki vecumā līdz 18 gadiem*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalībnieki vecumā līdz 18 gadiem*,

dalībnieki vecumā līdz 18 gadiem*,

| | | — | trešo valstu valstspiederīgie*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie*,

| | | — | trešo valstu valstspiederīgie*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie*,

| | | — | personas ar ārvalstu izcelsmi*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi*,

| | | — | personas ar ārvalstu izcelsmi*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi*,

| | | — | minoritātes (
  tostarp sociāli atstumtās
  kopienas
  , piemēram, romi
  )**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

minoritātes (
  tostarp sociāli atstumtās
  kopienas
  , piemēram, romi
  )**,

tostarp sociāli atstumtās

, piemēram, romi

| | | — | minoritātes (
  kas nav romu
  kopienas
  locekļi
  )**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

minoritātes (
  kas nav romu
  kopienas
  locekļi
  )**,

kas nav romu

locekļi

| | | — | romu kopienas locekļi**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

romu kopienas locekļi**,

romu kopienas locekļi**,

| | | — | bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas*,

| | | — | bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas*,

| | | — | personas no lauku apvidiem*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

personas no lauku apvidiem*.

| | | — | personas no lauku apvidiem*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

personas no lauku apvidiem*.

| | | — | dalībnieki no ģeogrāfiskajiem apgabaliem ar augstu nabadzības un sociālās atstumtības līmeni*, |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalībnieki no ģeogrāfiskajiem apgabaliem ar augstu nabadzības un sociālās atstumtības līmeni*,

dalībnieki no ģeogrāfiskajiem apgabaliem ar augstu nabadzības un sociālās atstumtības līmeni*,

| | | — | dalībnieki, kas pāriet no iestādē veiktas aprūpes uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi**, |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kas pāriet no iestādē veiktas aprūpes uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi**,

dalībnieki, kas pāriet no iestādē veiktas aprūpes uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi**,

| (2) | Kopējie izlaides rādītāji par subjektiem ir: |
| --- | --- |

(2)

Kopējie izlaides rādītāji par subjektiem ir:

| (2) | Kopējie izlaides rādītāji par subjektiem ir: |
| --- | --- |

(2)

Kopējie izlaides rādītāji par subjektiem ir:

| | — | to valsts pārvaldes iestāžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa
  publisko dienestu
  skaits, kuri saņem atbalstu, |
| --- | --- | --- |

—

to valsts pārvaldes iestāžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa
  publisko dienestu
  skaits, kuri saņem atbalstu,

publisko dienestu

| | — | to valsts pārvaldes iestāžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa
  sabiedrisko pakalpojumu
  skaits, kuri saņem atbalstu, |
| --- | --- | --- |

—

to valsts pārvaldes iestāžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa
  sabiedrisko pakalpojumu
  skaits, kuri saņem atbalstu,

sabiedrisko pakalpojumu

| | — | to mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp kooperatīvo un sociālo uzņēmumu) skaits, kuri saņem atbalstu. |
| --- | --- | --- |

—

to mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp kooperatīvo un sociālo uzņēmumu) skaits, kuri saņem atbalstu.

| | — | to mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp kooperatīvo un sociālo uzņēmumu) skaits, kuri saņem atbalstu. |
| --- | --- | --- |

—

to mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (tostarp kooperatīvo un sociālo uzņēmumu) skaits, kuri saņem atbalstu.

| (3) | Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji par dalībniekiem ir: |
| --- | --- |

(3)

Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji par dalībniekiem ir:

| (3) | Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji par dalībniekiem ir: |
| --- | --- |

(3)

Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji par dalībniekiem ir:

| | — | dalībnieki, kuri sākuši darba meklējumus pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri sākuši darba meklējumus pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri sākuši darba meklējumus pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri sākuši darba meklējumus pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri iesaistījušies izglītībā vai apmācībā pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri iesaistījušies izglītībā vai apmācībā pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri iesaistījušies izglītībā vai apmācībā pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri iesaistījušies izglītībā vai apmācībā pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri ieguvuši kvalifikāciju pēc darba pārtraukšanas*,

| (4) | Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par dalībniekiem: |
| --- | --- |

(4)

Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par dalībniekiem:

| (4) | Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par dalībniekiem: |
| --- | --- |

(4)

Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par dalībniekiem:

| | — | nodarbinātie dalībnieki, tostarp pašnodarbinātie, sešus mēnešus pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

nodarbinātie dalībnieki, tostarp pašnodarbinātie, sešus mēnešus pēc darba pārtraukšanas*,

| | — | nodarbinātie dalībnieki, tostarp pašnodarbinātie, sešus
  un divpadsmit
  mēnešus pēc darba pārtraukšanas*, |
| --- | --- | --- |

—

nodarbinātie dalībnieki, tostarp pašnodarbinātie, sešus
  un divpadsmit
  mēnešus pēc darba pārtraukšanas*,

un divpadsmit

| | — | dalībnieki, kuri atrodas labākā darba tirgus situācijā sešus mēnešus pēc darba pārtraukšanas*. |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri atrodas labākā darba tirgus situācijā sešus mēnešus pēc darba pārtraukšanas*.

| | — | dalībnieki, kuri atrodas labākā darba tirgus situācijā sešus
  un divpadsmit
  mēnešus pēc darba pārtraukšanas*. |
| --- | --- | --- |

—

dalībnieki, kuri atrodas labākā darba tirgus situācijā sešus
  un divpadsmit
  mēnešus pēc darba pārtraukšanas*.

un divpadsmit

Obligātā prasība – šie dati jāvāc, katrā konkrētā mērķī
  izmantojot
  reprezentatīvu dalībnieku
  izlasi
  .
  Izlases
  iekšējam derīgumam jābūt tādam, lai datus varētu vispārināt konkrētā mērķa līmenī.

izmantojot

izlasi

Izlases

Obligātā prasība — šie dati jāvāc, katrā konkrētā mērķī
  veicot
  reprezentatīvu dalībnieku
  atlasi
  .
  Atlases
  iekšējam derīgumam jābūt tādam, lai datus varētu vispārināt konkrētā mērķa līmenī.

veicot

atlasi

Atlases

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums

II pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai | Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai |
| (1) | Izlaides rādītāji |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai

Kopējie rādītāji par ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai

(1)

Izlaides rādītāji

| (1) | Izlaides rādītāji |
| --- | --- |

(1)

Izlaides rādītāji

| | (a) | Izdalītās pārtikas un preču kopējā vērtība naudas izteiksmē |
| --- | --- | --- |

(a)

Izdalītās pārtikas un preču kopējā vērtība naudas izteiksmē

| | (a) | Izdalītās pārtikas un preču kopējā vērtība naudas izteiksmē |
| --- | --- | --- |

(a)

Izdalītās pārtikas un preču kopējā vērtība naudas izteiksmē

| | | (i) | Izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē: |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē:

| | | (i) | Izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē: |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē:

| | | (ia) | bērniem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(ia)

bērniem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (ia) | bērniem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(ia)

bērniem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (ib) | bezpajumtniekiem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(ib)

bezpajumtniekiem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (ib) | bezpajumtniekiem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(ib)

bezpajumtniekiem izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (ic) | citām mērķgrupām izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē. |
| --- | --- | --- | --- |

(ic)

citām mērķgrupām izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē.

| | | (ic) | citām mērķgrupām izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē. |
| --- | --- | --- | --- |

(ic)

citām mērķgrupām izdalītās pārtikas kopējā vērtība naudas izteiksmē.

| | | (ii) | Izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē: |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē:

| | | (ii) | Izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē: |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē:

| | | (iia) | bērniem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(iia)

bērniem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (iia) | bērniem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(iia)

bērniem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (iib) | bezpajumtniekiem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(iib)

bezpajumtniekiem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (iib) | bezpajumtniekiem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē, |
| --- | --- | --- | --- |

(iib)

bezpajumtniekiem izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē,

| | | (iic) | citām mērķgrupām izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē. |
| --- | --- | --- | --- |

(iic)

citām mērķgrupām izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē.

| | | (iic) | citām mērķgrupām izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē. |
| --- | --- | --- | --- |

(iic)

citām mērķgrupām izdalīto preču kopējā vērtība naudas izteiksmē.

| | (b) | Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās) |
| --- | --- | --- |

(b)

Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās)

| | (b) | Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās) |
| --- | --- | --- |

(b)

Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās)

| | | Tā (2): |
| --- | --- | --- |

Tā (2):

2

| | | Tā (2): |
| --- | --- | --- |

Tā (2):

2

| | | (a) | pārtikas daļa, par kuru no programmas līdzekļiem segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

pārtikas daļa, par kuru no programmas līdzekļiem segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%);

| | | (a) | pārtikas daļa, par kuru no programmas līdzekļiem segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

pārtikas daļa, par kuru no programmas līdzekļiem segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%);

| | | (b) | ESF+ līdzfinansēto pārtikas produktu īpatsvars atbalsta saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

ESF+ līdzfinansēto pārtikas produktu īpatsvars atbalsta saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%).

| | | (b) | ESF+ līdzfinansēto pārtikas produktu īpatsvars atbalsta saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

ESF+ līdzfinansēto pārtikas produktu īpatsvars atbalsta saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%).

| (3) | Kopējie rezultātu rādītāji (3) |
| --- | --- |

(3)

Kopējie rezultātu rādītāji (3)

3

| (3) | Kopējie rezultātu rādītāji (3) |
| --- | --- |

(3)

Kopējie rezultātu rādītāji (3)

3

| | Galīgie pārtikas atbalsta saņēmēji: |
| --- | --- |

Galīgie pārtikas atbalsta saņēmēji:

| | Galīgie pārtikas atbalsta saņēmēji: |
| --- | --- |

Galīgie pārtikas atbalsta saņēmēji:

| | — | bērni līdz 18 gadu vecumam, |
| --- | --- | --- |

—

bērni līdz 18 gadu vecumam,

| | — | bērni līdz 18 gadu vecumam, |
| --- | --- | --- |

—

bērni līdz 18 gadu vecumam,

| | — | 18 līdz 29 gadus veci jaunieši, |
| --- | --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus veci jaunieši,

| | — | 18 līdz 29 gadus veci jaunieši, |
| --- | --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus veci jaunieši,

| | — | personas, kas vecākas par 54 gadiem, |
| --- | --- | --- |

—

personas, kas vecākas par 54 gadiem,

| | — | personas, kas vecākas par 54 gadiem, |
| --- | --- | --- |

—

personas, kas vecākas par 54 gadiem,

| | — | personas ar invaliditāti, |
| --- | --- | --- |

—

personas ar invaliditāti,

| | — | personas ar invaliditāti, |
| --- | --- | --- |

—

personas ar invaliditāti,

| | — | trešo valstu valstspiederīgie, |
| --- | --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie,

| | — | trešo valstu valstspiederīgie, |
| --- | --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie,

| | — | personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (
  tostarp sociāli atstumtās
  kopienas
  , piemēram, romi
  ), |
| --- | --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (
  tostarp sociāli atstumtās
  kopienas
  , piemēram, romi
  ),

tostarp sociāli atstumtās

, piemēram, romi

| | — | personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (
  kas nav romu
  kopienas
  locekļi
  ), |
| --- | --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (
  kas nav romu
  kopienas
  locekļi
  ),

kas nav romu

locekļi

| | — | romu kopienas locekļi, |
| --- | --- | --- |

—

romu kopienas locekļi,

romu kopienas locekļi,

| | — | bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas. |
| --- | --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas.

| | — | bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas. |
| --- | --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas.

| | Galīgie materiālās palīdzības atbalsta saņēmēji: |
| --- | --- |

Galīgie materiālās palīdzības atbalsta saņēmēji:

| | Galīgie materiālās palīdzības atbalsta saņēmēji: |
| --- | --- |

Galīgie materiālās palīdzības atbalsta saņēmēji:

| | — | bērni līdz 18 gadu vecumam, |
| --- | --- | --- |

—

bērni līdz 18 gadu vecumam,

| | — | bērni līdz 18 gadu vecumam, |
| --- | --- | --- |

—

bērni līdz 18 gadu vecumam,

| | — | 18 līdz 29 gadus veci jaunieši, |
| --- | --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus veci jaunieši,

| | — | 18 līdz 29 gadus veci jaunieši, |
| --- | --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus veci jaunieši,

| | — | personas, kas vecākas par 54 gadiem, |
| --- | --- | --- |

—

personas, kas vecākas par 54 gadiem,

| | — | personas, kas vecākas par 54 gadiem, |
| --- | --- | --- |

—

personas, kas vecākas par 54 gadiem,

| | — | personas ar invaliditāti, |
| --- | --- | --- |

—

personas ar invaliditāti,

| | — | personas ar invaliditāti, |
| --- | --- | --- |

—

personas ar invaliditāti,

| | — | trešo valstu valstspiederīgie, |
| --- | --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie,

| | — | trešo valstu valstspiederīgie, |
| --- | --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie,

| | — | personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (
  tostarp sociāli atstumtās
  kopienas
  , piemēram, romi
  ), |
| --- | --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (
  tostarp sociāli atstumtās
  kopienas
  , piemēram, romi
  ),

tostarp sociāli atstumtās

, piemēram, romi

| | — | personas ar ārvalstu izcelsmi
  un
  minoritātes (
  kuri nav romu
  kopienas
  locekļi
  ), |
| --- | --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi
  un
  minoritātes (
  kuri nav romu
  kopienas
  locekļi
  ),

un

kuri nav romu

locekļi

| | — | romu kopienas locekļi, |
| --- | --- | --- |

—

romu kopienas locekļi,

romu kopienas locekļi,

| | — | bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas. |
| --- | --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas.

| | — | bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas. |
| --- | --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai mājokli zaudējušas personas.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II.a pielikums (jauns)

II.a pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izlaides rādītāji










  (1) | Kopējais to cilvēku skaits, kuri saņem palīdzību sociālās iekļautības veicināšanai.



  Tajā skaitā:









  (a) | tādu bērnu skaits, kuru vecums nepārsniedz 15 gadus, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izlaides rādītāji

Izlaides rādītāji

(1)

(1)

Kopējais to cilvēku skaits, kuri saņem palīdzību sociālās iekļautības veicināšanai.

Kopējais to cilvēku skaits, kuri saņem palīdzību sociālās iekļautības veicināšanai.

Tajā skaitā:

(a)

(a)

tādu bērnu skaits, kuru vecums nepārsniedz 15 gadus,

tādu bērnu skaits, kuru vecums nepārsniedz 15 gadus,

| (b) | personu vecumā no 65 gadiem skaits, |
| --- | --- |

(b)

(b)

personu vecumā no 65 gadiem skaits,

personu vecumā no 65 gadiem skaits,

| (c) | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

(c)

(c)

sieviešu skaits,

sieviešu skaits,

| (d) | personu ar ārvalstu izcelsmi skaits un minoritātes (kuri nav romu kopienas locekļi), |
| --- | --- |

(d)

(d)

personu ar ārvalstu izcelsmi skaits un minoritātes (kuri nav romu kopienas locekļi),

personu ar ārvalstu izcelsmi skaits un minoritātes (kuri nav romu kopienas locekļi),

| (e) | romu kopienas locekļi, |
| --- | --- |

(e)

(e)

romu kopienas locekļi,

romu kopienas locekļi,

| (f) | bezpajumtnieku skaits. |
| --- | --- |

(f)

(f)

bezpajumtnieku skaits.

bezpajumtnieku skaits.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II.b pielikums (jauns)

II.b pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Deklarētais ieguvums no labākas izpratnes par Savienības politikas virzieniem un tiesību aktiem:









  (1) | analītisko darbību skaits, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

1.

Deklarētais ieguvums no labākas izpratnes par Savienības politikas virzieniem un tiesību aktiem:

(1)

(1)

analītisko darbību skaits,

analītisko darbību skaits,

| (2) | savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbības, |
| --- | --- |

(2)

(2)

savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbības,

savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbības,

| (3) | atbalsts galvenajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(3)

(3)

atbalsts galvenajiem dalībniekiem;

atbalsts galvenajiem dalībniekiem;

| 2. | Aktīvas sadarbības un partnerības līmenis starp Savienības, dalībvalstu un asociēto valstu valsts pārvaldes iestādēm:









  (1) | analītisko darbību skaits, |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Aktīvas sadarbības un partnerības līmenis starp Savienības, dalībvalstu un asociēto valstu valsts pārvaldes iestādēm:

(1)

(1)

analītisko darbību skaits,

analītisko darbību skaits,

| (2) | savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbību skaits, |
| --- | --- |

(2)

(2)

savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbību skaits,

savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbību skaits,

| (3) | atbalsts galvenajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(3)

(3)

atbalsts galvenajiem dalībniekiem;

atbalsts galvenajiem dalībniekiem;

| 3. | Sociālās politikas inovācijas deklarētais izmantojums sociālo KVAI īstenošanā un politikas izstrādei paredzēto sociālās politikas eksperimentu rezultāti:









  (1) | analītisko darbību skaits, |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Sociālās politikas inovācijas deklarētais izmantojums sociālo KVAI īstenošanā un politikas izstrādei paredzēto sociālās politikas eksperimentu rezultāti:

(1)

(1)

analītisko darbību skaits,

analītisko darbību skaits,

| (2) | savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbību skaits, |
| --- | --- |

(2)

(2)

savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbību skaits,

savstarpējas mācīšanās, izpratnes veicināšanas un izplatīšanas darbību skaits,

| (3) | atbalsts galvenajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

(3)

(3)

atbalsts galvenajiem dalībniekiem;

atbalsts galvenajiem dalībniekiem;

| 4. | EURES platformas apmeklējumus skaits |
| --- | --- |

4.

4.

EURES platformas apmeklējumus skaits

| 5. | To jauniešu skaits, kas ir iekārtoti darbā vai saņēmuši atbalstu saskaņā ar sagatavošanas darbību “Tava pirmā EURES darbavieta”, kā arī saskaņā ar mērķtiecīgām mobilitātes shēmām |
| --- | --- |

5.

5.

To jauniešu skaits, kas ir iekārtoti darbā vai saņēmuši atbalstu saskaņā ar sagatavošanas darbību “Tava pirmā EURES darbavieta”, kā arī saskaņā ar mērķtiecīgām mobilitātes shēmām

| 6. | EURES padomdevēju individuālo tikšanos ar darba meklētājiem, darba mainītājiem un darba devējiem skaits |
| --- | --- |

6.

6.

EURES padomdevēju individuālo tikšanos ar darba meklētājiem, darba mainītājiem un darba devējiem skaits

| 7. | To izveidoto vai apvienoto uzņēmumu skaits, kuri ir saņēmuši Savienības atbalstu |
| --- | --- |

7.

7.

To izveidoto vai apvienoto uzņēmumu skaits, kuri ir saņēmuši Savienības atbalstu

| 8. | Bez darba vai nelabvēlīgā situācijā esošām grupām piederīgo personu īpatsvars, kas ir saņēmuši atbalstu un izveidojuši vai tālāk attīstījuši uzņēmumu, izmantojot Savienības mikrofinansējumu |
| --- | --- |

8.

8.

Bez darba vai nelabvēlīgā situācijā esošām grupām piederīgo personu īpatsvars, kas ir saņēmuši atbalstu un izveidojuši vai tālāk attīstījuši uzņēmumu, izmantojot Savienības mikrofinansējumu

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. punkts

III pielikums – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Veselības aprūpes tehnoloģijām veikto kopīgo klīnisko novērtējumu
  skaits |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Veselības aprūpes tehnoloģijām veikto kopīgo klīnisko novērtējumu
  skaits

Veselības aprūpes tehnoloģijām veikto kopīgo klīnisko novērtējumu

| 2. | To
  atbalsta saņēmēju (profesionāļu, iedzīvotāju, pacientu) skaits, kurus ir ietekmējuši programmas rezultāti |
| --- | --- |

2.

To
  atbalsta saņēmēju (profesionāļu, iedzīvotāju, pacientu) skaits, kurus ir ietekmējuši programmas rezultāti

atbalsta saņēmēju (profesionāļu, iedzīvotāju, pacientu) skaits, kurus ir ietekmējuši programmas rezultāti

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. punkts

III pielikums – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Nodotās paraugprakses gadījumu
  skaits |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Nodotās paraugprakses gadījumu
  skaits

Nodotās paraugprakses gadījumu

| 3. | Veselības aprūpes tehnoloģiju kopīgo klīnisko novērtējumu
  skaits |
| --- | --- |

3.

Veselības aprūpes tehnoloģiju kopīgo klīnisko novērtējumu
  skaits

Veselības aprūpes tehnoloģiju kopīgo klīnisko novērtējumu

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 4. punkts

III pielikums – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Līmenis, kas raksturo programmas rezultātu izmantošanu valstu veselības politikā, ko nosaka ar sākotnējo un beigu stāvokli raksturojošas anketu palīdzību |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

Līmenis, kas raksturo programmas rezultātu izmantošanu valstu veselības politikā, ko nosaka ar sākotnējo un beigu stāvokli raksturojošas anketu palīdzību

| 4. | Nodotās paraugprakses gadījumu skaits |
| --- | --- |

4.

Nodotās paraugprakses gadījumu skaits

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 4.a punkts (jauns)

III pielikums – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | Programmas rezultātu izmantošanas pakāpe reģionālajās un valsts veselības politikas virzienos vai instrumentos, ko mēra ar validētām metodēm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

Programmas rezultātu izmantošanas pakāpe reģionālajās un valsts veselības politikas virzienos vai instrumentos, ko mēra ar validētām metodēm

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0461/2018).

1

(1a)  

  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

1a

OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

(1a)  
  Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikums par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.).

1a

Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikums par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.).

(1a)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/en/pdf.

1a

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/en/pdf.

(1a)  
  Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

1a

Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)

(17)  COM(2016)0739

17

(17)  COM(2016)0739

17

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmums Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008) (OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmums Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008) (OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmums Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.).

(1c)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 282/2014, ar ko izveido trešo Savienības rīcības programmu veselības jomā (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1350/2007/EK (OV L 86, 21.3.2014., 1. lpp.).

1c

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 282/2014, ar ko izveido trešo Savienības rīcības programmu veselības jomā (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1350/2007/EK (OV L 86, 21.3.2014., 1. lpp.).

(19)  Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmums 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

19

(19)  Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmums 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

19

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(28)  OV L 123, 12.5.2016., 13. lpp.

28

(28)  OV L 123, 12.5.2016., 13. lpp.

28

(1)  Dati saistībā ar rādītājiem, kas apzīmēti ar *, ir personas datu kategorija Regulas (ES) 2016/679 4(1
  ) panta
  nozīmē.

1

) panta

Dati saistībā ar rādītājiem, kas apzīmēti ar **, ir īpaša datu kategorija Regulas (ES) 2016/679 9. panta nozīmē.

(1)  Dati saistībā ar rādītājiem, kas apzīmēti ar *, ir personas datu kategorija Regulas (ES) 2016/679 4
  . panta
  1
  . punkta
  nozīmē.

1

. panta

. punkta

Dati saistībā ar rādītājiem, kas apzīmēti ar **, ir īpaša datu kategorija Regulas (ES) 2016/679 9. panta nozīmē.

(2)  Šo rādītāju vērtības nosaka, izmantojot uz informāciju balstītas aplēses, ko veikuši atbalsta saņēmēji.

2

(2)  Šo rādītāju vērtības nosaka, izmantojot uz informāciju balstītas aplēses, ko veikuši atbalsta saņēmēji.

2

(3)  Turpat.

3

(3)  Turpat.

3

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/425 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/425

---

P8_TA(2019)0021

Īpaši noteikumi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/42)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem
  un
  mazāk labvēlīgo reģionu
  atpalicību
  ,
  īpašu uzmanību veltot atsevišķām reģionu kategorijām
  ,
  kuru starpā nepārprotami minēti pārrobežu reģioni
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem
  un
  mazāk labvēlīgo reģionu
  atpalicību
  ,
  īpašu uzmanību veltot atsevišķām reģionu kategorijām
  ,
  kuru starpā nepārprotami minēti pārrobežu reģioni
  .

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt
  gan
  atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem
  , gan arī
  mazāk labvēlīgo reģionu
  , lauku apvidu
  ,
  rūpniecības restrukturizācijas skarto reģionu, teritoriju ar zemu iedzīvotāju blīvumu
  ,
  salu un kalnu reģionu atpalicība
  . |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt
  gan
  atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem
  , gan arī
  mazāk labvēlīgo reģionu
  , lauku apvidu
  ,
  rūpniecības restrukturizācijas skarto reģionu, teritoriju ar zemu iedzīvotāju blīvumu
  ,
  salu un kalnu reģionu atpalicība
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā KNR] (21) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā ERAF regula] (22) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Tagad ir nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) —kur viena vai vairākas dalībvalstis sadarbojas pārrobežu mērogā — efektīvas plānošanas, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī finansiālo pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā KNR] (21) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā ERAF regula] (22) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Tagad ir nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) —kur viena vai vairākas dalībvalstis sadarbojas pārrobežu mērogā — efektīvas plānošanas, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī finansiālo pārvaldību.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā KNR] (21) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā ERAF regula] (22) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Tagad ir nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) —kur viena vai vairākas dalībvalstis
  un to reģioni
  sadarbojas pārrobežu mērogā — efektīvas plānošanas, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī finansiālo pārvaldību. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā KNR] (21) ir izklāstīti kopīgi noteikumi attiecībā uz ERAF un dažiem citiem fondiem, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) [jaunā ERAF regula] (22) ir izklāstīti noteikumi attiecībā uz ERAF atbalsta konkrētajiem mērķiem un tvērumu. Tagad ir nepieciešams pieņemt specifiskus noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) —kur viena vai vairākas dalībvalstis
  un to reģioni
  sadarbojas pārrobežu mērogā — efektīvas plānošanas, tostarp noteikumus par tehnisko palīdzību, uzraudzību, izvērtēšanu, komunikāciju, attiecināmību, pārvaldību un kontroli, kā arī finansiālo pārvaldību.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Lai atbalstītu Savienības teritorijas harmonisku attīstību dažādos līmeņos, ERAF būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionāla sadarbība, jūrlietu sadarbība, tālāko reģionu sadarbība un starpreģionālā sadarbība atbilstīgi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Lai atbalstītu Savienības teritorijas harmonisku attīstību dažādos līmeņos, ERAF būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionāla sadarbība, jūrlietu sadarbība, tālāko reģionu sadarbība un starpreģionālā sadarbība atbilstīgi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg).

| (3) | Lai atbalstītu Savienības teritorijas
  sadarbīgu un
  harmonisku attīstību dažādos līmeņos
  un samazinātu pastāvošās atšķirības
  , ERAF būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionāla sadarbība, jūrlietu sadarbība, tālāko reģionu sadarbība un starpreģionālā sadarbība atbilstīgi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg).
  Šajā procesā būtu jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principi un jāstiprina vietai pielāgotas pieejas. |
| --- | --- |

(3)

Lai atbalstītu Savienības teritorijas
  sadarbīgu un
  harmonisku attīstību dažādos līmeņos
  un samazinātu pastāvošās atšķirības
  , ERAF būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbība, transnacionāla sadarbība, jūrlietu sadarbība, tālāko reģionu sadarbība un starpreģionālā sadarbība atbilstīgi Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg).
  Šajā procesā būtu jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principi un jāstiprina vietai pielāgotas pieejas.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3 a) | Dažādajiem Interreg komponentiem būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšana, kā aprakstīts 2015. gada septembrī pieņemtajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3 a)

Dažādajiem Interreg komponentiem būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšana, kā aprakstīts 2015. gada septembrī pieņemtajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Pārrobežu sadarbībā būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas un izmantot pierobežas teritorijās neizmantoto izaugsmes potenciālu, kā tas norādīts arī Komisijas paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (23) (“Pierobežas reģionu paziņojums”).
  Tāpēc
  pārrobežu sadarbības elementā būtu
  jāaprobežojas ar sadarbību pie
  sauszemes
  robežām
  ,
  savukārt pārrobežu sadarbību pie jūras robežām vajadzētu integrēt transnacionālās sadarbības elementā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Pārrobežu sadarbībā būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas un izmantot pierobežas teritorijās neizmantoto izaugsmes potenciālu, kā tas norādīts arī Komisijas paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (23) (“Pierobežas reģionu paziņojums”).
  Tāpēc
  pārrobežu sadarbības elementā būtu
  jāaprobežojas ar sadarbību pie
  sauszemes
  robežām
  ,
  savukārt pārrobežu sadarbību pie jūras robežām vajadzētu integrēt transnacionālās sadarbības elementā
  .

| (4) | Pārrobežu sadarbībā būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas un izmantot pierobežas teritorijās neizmantoto izaugsmes potenciālu, kā tas norādīts arī Komisijas paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (23) (“Pierobežas reģionu paziņojums”).
  Tādēļ
  pārrobežu sadarbības elementā būtu
  jāiekļauj sadarbība gan uz
  sauszemes,
  gan jūras robežām, neskarot jauno komponentu attiecībā uz tālāko reģionu sadarbību
  . |
| --- | --- |

(4)

Pārrobežu sadarbībā būtu jātiecas risināt pierobežas reģionos kopīgi apzinātās kopīgās problēmas un izmantot pierobežas teritorijās neizmantoto izaugsmes potenciālu, kā tas norādīts arī Komisijas paziņojumā “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos” (23) (“Pierobežas reģionu paziņojums”).
  Tādēļ
  pārrobežu sadarbības elementā būtu
  jāiekļauj sadarbība gan uz
  sauszemes,
  gan jūras robežām, neskarot jauno komponentu attiecībā uz tālāko reģionu sadarbību
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Pārrobežu sadarbības elementam vajadzētu ietvert arī sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām valstīm vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšana uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību ļautu salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas jāpiemēro programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Pārrobežu sadarbības elementam vajadzētu ietvert arī sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām valstīm vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšana uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību ļautu salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas jāpiemēro programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības.

| (5) | Pārrobežu sadarbības elementam vajadzētu ietvert arī sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm
  vai to reģioniem
  un vienu vai vairākām valstīm
  vai reģioniem
  vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšana uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību ļautu salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas jāpiemēro programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(5)

Pārrobežu sadarbības elementam vajadzētu ietvert arī sadarbību starp vienu vai vairākām dalībvalstīm
  vai to reģioniem
  un vienu vai vairākām valstīm
  vai reģioniem
  vai citām teritorijām ārpus Savienības. Šīs regulas attiecināšana uz iekšējo un ārējo pārrobežu sadarbību ļautu salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ievērojami vienkāršot un optimizēt noteikumus, kas jāpiemēro programmas iestādēm dalībvalstīs un partneriestādēm un saņēmējiem ārpus Savienības.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Transnacionālās un jūrlietu sadarbības elementam būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm,
  un tam būtu jāietver arī pārrobežu jūrlietu sadarbība
  . Transnacionālai sadarbībai būtu jāaptver plašākas teritorijas
  Savienības kontinentālajā daļā
  ,
  savukārt jūrlietu sadarbībai vajadzētu aptvert
  teritorijas ap jūras baseiniem
  un ietvert arī 2014.–2020. gada plānošanas perioda pārrobežu sadarbību pie jūras robežām. Būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība, lai iepriekšējā pārrobežu jūrlietu sadarbība turpinātos plašākā jūrlietu sadarbības satvarā, un jo īpaši būtu jādefinē aptvertā teritorija, šādas sadarbības konkrētie mērķi, prasības projektu partnerībām, kā arī būtu jāizveido apakšprogrammas un īpašas koordinācijas komitejas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Transnacionālās un jūrlietu sadarbības elementam būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm,
  un tam būtu jāietver arī pārrobežu jūrlietu sadarbība
  . Transnacionālai sadarbībai būtu jāaptver plašākas teritorijas
  Savienības kontinentālajā daļā
  ,
  savukārt jūrlietu sadarbībai vajadzētu aptvert
  teritorijas ap jūras baseiniem
  un ietvert arī 2014.–2020. gada plānošanas perioda pārrobežu sadarbību pie jūras robežām. Būtu jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība, lai iepriekšējā pārrobežu jūrlietu sadarbība turpinātos plašākā jūrlietu sadarbības satvarā, un jo īpaši būtu jādefinē aptvertā teritorija, šādas sadarbības konkrētie mērķi, prasības projektu partnerībām, kā arī būtu jāizveido apakšprogrammas un īpašas koordinācijas komitejas.

| (6) | Transnacionālās un jūrlietu sadarbības elementam būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm,
  turklāt pilnā apjomā ievērojot subsidiaritātes principu
  . Transnacionālai sadarbībai būtu jāaptver plašākas
  transnacionālas
  teritorijas
  un
  ,
  attiecīgos gadījumos,
  teritorijas ap jūras baseiniem,
  kuras ģeogrāfiski pārsniedz
  pārrobežu
  programmu aptverto teritoriju robežas
  . |
| --- | --- |

(6)

Transnacionālās un jūrlietu sadarbības elementam būtu jātiecas sadarbību stiprināt ar tādiem pasākumiem, kas veicina integrētu teritoriālo attīstību saistībā ar Savienības kohēzijas politikas prioritātēm,
  turklāt pilnā apjomā ievērojot subsidiaritātes principu
  . Transnacionālai sadarbībai būtu jāaptver plašākas
  transnacionālas
  teritorijas
  un
  ,
  attiecīgos gadījumos,
  teritorijas ap jūras baseiniem,
  kuras ģeogrāfiski pārsniedz
  pārrobežu
  programmu aptverto teritoriju robežas
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Pamatojoties ar 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu elementu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpašs tālāko reģionu elements, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar
  kaimiņvalstīm
  un teritorijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Pamatojoties ar 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu elementu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpašs tālāko reģionu elements, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar
  kaimiņvalstīm
  un teritorijām.

| (7) | Pamatojoties ar 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu elementu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpašs tālāko reģionu
  papildu
  elements, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar
  trešām valstīm, aizjūras zemēm
  un teritorijām
  (AZT) vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, ņemot vērā to īpašās iezīmes
  . |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties ar 2014.–2020. gada plānošanas periodā gūto pieredzi ar pārrobežu un transnacionālo sadarbību tālākajos reģionos, kur abu elementu apvienošana vienā programmā katrā sadarbības teritorijā nav nesusi pietiekamu vienkāršošanu programmas iestādēm un saņēmējiem, būtu jāizveido īpašs tālāko reģionu
  papildu
  elements, lai tālākie reģioni varētu pēc iespējas efektīvāk un vienkāršāk sadarboties ar
  trešām valstīm, aizjūras zemēm
  un teritorijām
  (AZT) vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, ņemot vērā to īpašās iezīmes
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Pamatojoties uz pieredzi ar starpreģionālām sadarbības programmām Interreg ietvaros un uz to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā šāda sadarbība nenotika to programmu ietvaros, uz kurām attiecās mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  starpreģionālās sadarbības elementam vajadzētu ciešāk pievērsties kohēzijas politikas efektivitātes vairošanai
  .
  Tāpēc pie šī elementa vajadzētu aprobežoties ar divām programmām — vienu
  ,
  ar ko tiktu veicināta visa veida pieredzes uzkrāšana, inovatīvas pieejas
  un
  spēju veidošana programmās
  ,
  ko aptver abi mērķi, un sekmētas
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG),
  kas izveidotas vai ko iecerēts izveidot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
  (
  EK) Nr. 1082/2006

   (24)

  , un vienu, kas būtu veltīta attīstības tendenču analīzes uzlabošanai. Projektbāzēto sadarbību visā Savienībā vajadzētu integrēt jaunajā elementā “Starpreģionālas investīcijas inovācijā” un cieši piesaistīt Komisijas paziņojuma “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”

   (25)

  īstenošanai, jo īpaši nolūkā atbalstīt tematiskās pārdomātas specializācijas stratēģijas tādās jomās kā enerģētika, rūpnieciskā modernizācija un lauksaimnieciskā pārtikas ražošana. Visbeidzot, integrēta teritoriālā attīstība, kuras uzmanības centrā ir funkcionālas pilsētteritorijas vai pilsētteritorijas, būtu jāsakopo mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās un vienā papildinstrumentā — “Eiropas pilsētiniciatīvā.” Abām starpreģionālās sadarbības elementa programmām vajadzētu aptvert visu Savienību, turklāt tajās varētu piedalīties arī trešās valstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Pamatojoties uz pieredzi ar starpreģionālām sadarbības programmām Interreg ietvaros un uz to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā šāda sadarbība nenotika to programmu ietvaros, uz kurām attiecās mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  starpreģionālās sadarbības elementam vajadzētu ciešāk pievērsties kohēzijas politikas efektivitātes vairošanai
  .
  Tāpēc pie šī elementa vajadzētu aprobežoties ar divām programmām — vienu
  ,
  ar ko tiktu veicināta visa veida pieredzes uzkrāšana, inovatīvas pieejas
  un
  spēju veidošana programmās
  ,
  ko aptver abi mērķi, un sekmētas
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG),
  kas izveidotas vai ko iecerēts izveidot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
  (
  EK) Nr. 1082/2006

   (24)

  , un vienu, kas būtu veltīta attīstības tendenču analīzes uzlabošanai. Projektbāzēto sadarbību visā Savienībā vajadzētu integrēt jaunajā elementā “Starpreģionālas investīcijas inovācijā” un cieši piesaistīt Komisijas paziņojuma “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”

   (25)

  īstenošanai, jo īpaši nolūkā atbalstīt tematiskās pārdomātas specializācijas stratēģijas tādās jomās kā enerģētika, rūpnieciskā modernizācija un lauksaimnieciskā pārtikas ražošana. Visbeidzot, integrēta teritoriālā attīstība, kuras uzmanības centrā ir funkcionālas pilsētteritorijas vai pilsētteritorijas, būtu jāsakopo mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās un vienā papildinstrumentā — “Eiropas pilsētiniciatīvā.” Abām starpreģionālās sadarbības elementa programmām vajadzētu aptvert visu Savienību, turklāt tajās varētu piedalīties arī trešās valstis.

| (8) | Pamatojoties uz
  pozitīvo
  pieredzi ar starpreģionālām sadarbības programmām Interreg ietvaros
  , no vienas puses,
  un uz to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā šāda sadarbība nenotika to programmu ietvaros, uz kurām attiecās mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  no otras puses, starpreģionālā sadarbība starp pilsētām un reģioniem, izmantojot pieredzes apmaiņu, un programmu spēju attīstīšana saskaņā ar abiem mērķiem (Eiropas teritoriālā sadarbība un ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai) ir svarīgs elements, lai rastu kopīgus risinājumus kohēzijas politikas jomā un izveidotu ilgstošas partnerattiecības
  .
  Tāpēc būtu jāturpina pašreizējās programmas un jo īpaši uz projektu balstītas sadarbības veicināšana, tostarp veicinot
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG),
  kā arī makroreģionālās stratēģijas
  . |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz
  pozitīvo
  pieredzi ar starpreģionālām sadarbības programmām Interreg ietvaros
  , no vienas puses,
  un uz to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā šāda sadarbība nenotika to programmu ietvaros, uz kurām attiecās mērķis “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”,
  no otras puses, starpreģionālā sadarbība starp pilsētām un reģioniem, izmantojot pieredzes apmaiņu, un programmu spēju attīstīšana saskaņā ar abiem mērķiem (Eiropas teritoriālā sadarbība un ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai) ir svarīgs elements, lai rastu kopīgus risinājumus kohēzijas politikas jomā un izveidotu ilgstošas partnerattiecības
  .
  Tāpēc būtu jāturpina pašreizējās programmas un jo īpaši uz projektu balstītas sadarbības veicināšana, tostarp veicinot
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG),
  kā arī makroreģionālās stratēģijas
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā būtu jābalstās uz viedu specializāciju un tās jāizmanto, lai atbalstītu pārdomātas specializācijas platformas tādās jomās kā enerģētika, rūpniecības modernizācija, aprites ekonomika, sociālā inovācija, vide vai lauksaimniecības pārtikas produkti, kā arī lai palīdzētu pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītajiem apvienoties kopās, lai veicinātu inovācijas potenciālu un Eiropas tirgū ieviestu inovatīvus produktus, procesus un ekosistēmas. Pierādījumi liecina, ka joprojām pastāv pastāvīgi sistēmiski traucējumi jaunu tehnoloģiju (piemēram, galveno pamattehnoloģiju) demonstrējumu testēšanas un validēšanas posmā, jo īpaši tad, ja inovācija ir saistīta ar papildu reģionālo specializāciju integrēšanu, veidojot novatoriskas pievienotās vērtības veidošanas ķēdes. Šie traucējumi ir īpaši kritiski posmā starp izmēģinājuma stadiju un pilnīgu ieviešanu tirgū. Dažās stratēģiskās tehnoloģijas un rūpniecības jomās MVU pašlaik nevar rēķināties ar izcilu, atvērtu un savienotu Eiropas mēroga demonstrējumu infrastruktūru. Starpreģionālās sadarbības iniciatīvas programmām būtu jāaptver visa Eiropas Savienība un jābūt atvērtām arī AZT, trešo valstu, to reģionu un reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju, tajā skaitā tālāko kaimiņreģionu, līdzdalībai. Būtu jāveicina sinerģija starp starpreģionālām investīcijām inovācijā un citām attiecīgām ES programmām, piemēram, saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas digitālā tirgus un vienotā tirgus programmu, jo tas palielinās investīciju ietekmi un nodrošinās labāku vērtību iedzīvotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā būtu jābalstās uz viedu specializāciju un tās jāizmanto, lai atbalstītu pārdomātas specializācijas platformas tādās jomās kā enerģētika, rūpniecības modernizācija, aprites ekonomika, sociālā inovācija, vide vai lauksaimniecības pārtikas produkti, kā arī lai palīdzētu pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītajiem apvienoties kopās, lai veicinātu inovācijas potenciālu un Eiropas tirgū ieviestu inovatīvus produktus, procesus un ekosistēmas. Pierādījumi liecina, ka joprojām pastāv pastāvīgi sistēmiski traucējumi jaunu tehnoloģiju (piemēram, galveno pamattehnoloģiju) demonstrējumu testēšanas un validēšanas posmā, jo īpaši tad, ja inovācija ir saistīta ar papildu reģionālo specializāciju integrēšanu, veidojot novatoriskas pievienotās vērtības veidošanas ķēdes. Šie traucējumi ir īpaši kritiski posmā starp izmēģinājuma stadiju un pilnīgu ieviešanu tirgū. Dažās stratēģiskās tehnoloģijas un rūpniecības jomās MVU pašlaik nevar rēķināties ar izcilu, atvērtu un savienotu Eiropas mēroga demonstrējumu infrastruktūru. Starpreģionālās sadarbības iniciatīvas programmām būtu jāaptver visa Eiropas Savienība un jābūt atvērtām arī AZT, trešo valstu, to reģionu un reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju, tajā skaitā tālāko kaimiņreģionu, līdzdalībai. Būtu jāveicina sinerģija starp starpreģionālām investīcijām inovācijā un citām attiecīgām ES programmām, piemēram, saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas digitālā tirgus un vienotā tirgus programmu, jo tas palielinās investīciju ietekmi un nodrošinās labāku vērtību iedzīvotājiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Būtu jānosaka objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (26). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Būtu jānosaka objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (26).

| (9) | Būtu jānosaka
  kopīgi
  objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (26). |
| --- | --- |

(9)

Būtu jānosaka
  kopīgi
  objektīvi kritēriji, kā izraudzīties atbalsttiesīgos reģionus un teritorijas. Tālab atbalsttiesīgo reģionu un teritoriju apzināšanā Savienības mērogā būtu jābalstās uz kopējo reģionu klasifikācijas sistēmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (26).

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido daudzdimensionāla sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kuras iegūtu dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem IPA (27), KASSI (28) un AZTP (29) būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai
  un jūrlietu sadarbībai
  , tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III PRS un KASSI PRS atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI PRS, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos maksimālos apjomus
  , proti, līdz 3 % no finansējuma apjoma IPA III ietvaros un līdz 4 % no finansējuma apjoma Kaimiņattiecību ģeogrāfiskās programmas ietvaros saskaņā ar KASSI 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido daudzdimensionāla sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kuras iegūtu dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem IPA (27), KASSI (28) un AZTP (29) būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai
  un jūrlietu sadarbībai
  , tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III PRS un KASSI PRS atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI PRS, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos maksimālos apjomus
  , proti, līdz 3 % no finansējuma apjoma IPA III ietvaros un līdz 4 % no finansējuma apjoma Kaimiņattiecību ģeogrāfiskās programmas ietvaros saskaņā ar KASSI 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  .

| (10) | Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido daudzdimensionāla sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kuras iegūtu dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem IPA (27), KASSI (28) un AZTP (29) būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III PRS un KASSI PRS atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI PRS, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos maksimālos apjomus. |
| --- | --- |

(10)

Jāturpina atbalstīt vai vajadzības gadījumā jāizveido daudzdimensionāla sadarbība ar trešām valstīm Savienības kaimiņos, jo šāda sadarbība ir svarīgs reģionālās attīstības politikas instruments, no kuras iegūtu dalībvalstu reģioni, kas robežojas ar trešām valstīm. Tālab ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem IPA (27), KASSI (28) un AZTP (29) būtu jāatbalsta pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai veltītas programmas. Atbalstam no ERAF un Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem būtu jābalstās un savstarpīguma un proporcionalitātes principiem. Tomēr attiecībā uz IPA III PRS un KASSI PRS atbalsts no ERAF būtu jāpapildina ar vismaz līdzvērtīgām summām no IPA III-PRS un KASSI PRS, ievērojot attiecīgajos tiesību aktos noteiktos maksimālos apjomus.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10 a) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš reģioniem, kas kļūst par Savienības jaunajām ārējām robežām, lai nodrošinātu pašreizējo sadarbības programmu pienācīgu nepārtrauktību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10 a)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš reģioniem, kas kļūst par Savienības jaunajām ārējām robežām, lai nodrošinātu pašreizējo sadarbības programmu pienācīgu nepārtrauktību.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | IPA III palīdzībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem — palīdzēt IPA saņēmējiem stiprināt demokrātiskās institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskrimināciju. Sniedzot IPA palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt IPA saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot ES makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA palīdzībai būtu jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un migrantu kontrabandu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

IPA III palīdzībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem — palīdzēt IPA saņēmējiem stiprināt demokrātiskās institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskrimināciju. Sniedzot IPA palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt IPA saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot ES makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA palīdzībai būtu jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un migrantu kontrabandu.

| (11) | IPA III palīdzībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem — palīdzēt IPA saņēmējiem stiprināt demokrātiskās institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskrimināciju
  , kā arī reģionālo un vietējo attīstību
  . Sniedzot IPA palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt IPA saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot ES makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA palīdzībai būtu jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un migrantu kontrabandu. |
| --- | --- |

(11)

IPA III palīdzībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz šādiem uzdevumiem — palīdzēt IPA saņēmējiem stiprināt demokrātiskās institūcijas un tiesiskumu, reformēt tiesu sistēmu un publisko pārvaldi, ievērot pamattiesības un veicināt dzimumu līdztiesību, iecietību, sociālo iekļautību un nediskrimināciju
  , kā arī reģionālo un vietējo attīstību
  . Sniedzot IPA palīdzību, būtu jāturpina atbalstīt IPA saņēmēju centieni sekmēt reģionālu, makroreģionālu un pārrobežu sadarbību, kā arī teritoriālo attīstību, tostarp īstenojot ES makroreģionālās stratēģijas. Turklāt IPA palīdzībai būtu jāpievēršas arī drošībai, migrācijai un robežu pārvaldībai, proti, tādiem aspektiem kā piekļuve starptautiskajai aizsardzībai, nozīmīgas informācijas koplietošana, robežkontroles stiprināšana un kopīgi centieni cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un migrantu kontrabandu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12 a) | Sinerģiju veidošanai ar Savienības ārējām darbībām un attīstības programmām arī būtu jāpalīdz nodrošināt maksimāla ietekme, vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā noteikto attīstības politikas saskaņotības principu. Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai ir būtiski panākt saskaņotību visās Savienības politikas jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12 a)

Sinerģiju veidošanai ar Savienības ārējām darbībām un attīstības programmām arī būtu jāpalīdz nodrošināt maksimāla ietekme, vienlaikus ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā noteikto attīstības politikas saskaņotības principu. Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai ir būtiski panākt saskaņotību visās Savienības politikas jomās.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par
  nosacījumiem
  , ar kādiem šie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc atsevišķi šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu sadarbību ar
  to kaimiņiem
  , tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (31). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par
  nosacījumiem
  , ar kādiem šie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc atsevišķi šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu sadarbību ar
  to kaimiņiem
  , tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (31).

| (14) | Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par
  to nosacījumu uzlabošanu
  , ar kādiem šie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc atsevišķi šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu
  to
  sadarbību ar
  trešām valstīm un AZT
  , tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (31). |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā specifisko situāciju Savienības tālākajos reģionos, ir jāpieņem pasākumi par
  to nosacījumu uzlabošanu
  , ar kādiem šie reģioni var piekļūt struktūrfondiem. Tāpēc atsevišķi šīs regulas noteikumi būtu jāpielāgo tālāko reģionu specifikai, lai vienkāršotu un veicinātu
  to
  sadarbību ar
  trešām valstīm un AZT
  , tajā pašā laikā ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (31).

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14 a) | Šī regula paredz iespēju AZT piedalīties Interreg programmās. Lai veicinātu to efektīvu piekļuvi un līdzdalību, būtu jāņem vērā AZT īpatnības un problēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14 a)

Šī regula paredz iespēju AZT piedalīties Interreg programmās. Lai veicinātu to efektīvu piekļuvi un līdzdalību, būtu jāņem vērā AZT īpatnības un problēmas.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Jānosaka, kādi resursi piešķirami katram atsevišķam Interreg elementam, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai
  un jūrlietu sadarbībai
  , tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai atvēlētā finansējuma, un dalībvalstu iespējas šos elementus izmantot elastīgi.
  Salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu būtu jāsamazina pārrobežu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars, bet tajā pašā laikā
  būtu
  jāpalielina transnacionālajai sadarbībai
  un
  jūrlietu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars
  ,
  jo šajā elementā tiek integrēta jūrlietu sadarbība, kā arī būtu jāizveido jauns elements
  ,
  kas paredzēts tālāko reģionu sadarbībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Jānosaka, kādi resursi piešķirami katram atsevišķam Interreg elementam, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai
  un jūrlietu sadarbībai
  , tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai atvēlētā finansējuma, un dalībvalstu iespējas šos elementus izmantot elastīgi.
  Salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu būtu jāsamazina pārrobežu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars, bet tajā pašā laikā
  būtu
  jāpalielina transnacionālajai sadarbībai
  un
  jūrlietu sadarbībai atvēlētā finansējuma īpatsvars
  ,
  jo šajā elementā tiek integrēta jūrlietu sadarbība, kā arī būtu jāizveido jauns elements
  ,
  kas paredzēts tālāko reģionu sadarbībai
  .

| (15) | Jānosaka, kādi resursi piešķirami katram atsevišķam Interreg elementam, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai atvēlētā finansējuma, un dalībvalstu iespējas šos elementus izmantot elastīgi.
  Ņemot vērā globalizāciju, sadarbība, kuras mērķis ir palielināt investīcijas nodarbinātībā un izaugsmē un veidot kopīgas investīcijas ar citiem reģioniem, tomēr
  būtu
  jāveido atkarībā no reģionu kopīgajām iezīmēm
  un
  mērķiem, nevis vienmēr pēc to robežām
  ,
  un tāpēc būtu jānodrošina pietiekams papildu finansējums jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā
  ,
  lai reaģētu uz pasaules tirgus stāvokli
  . |
| --- | --- |

(15)

Jānosaka, kādi resursi piešķirami katram atsevišķam Interreg elementam, tostarp katras dalībvalsts daļa no pārrobežu sadarbībai, transnacionālajai sadarbībai, tālāko reģionu sadarbībai un starpreģionālajai sadarbībai atvēlētā finansējuma, un dalībvalstu iespējas šos elementus izmantot elastīgi.
  Ņemot vērā globalizāciju, sadarbība, kuras mērķis ir palielināt investīcijas nodarbinātībā un izaugsmē un veidot kopīgas investīcijas ar citiem reģioniem, tomēr
  būtu
  jāveido atkarībā no reģionu kopīgajām iezīmēm
  un
  mērķiem, nevis vienmēr pēc to robežām
  ,
  un tāpēc būtu jānodrošina pietiekams papildu finansējums jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā
  ,
  lai reaģētu uz pasaules tirgus stāvokli
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam
  būtu
  jāturpina jaunā programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja programma darbojas miera un saskaņas labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti, jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam atsevišķus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot šai programmai saistībā ar darbībām miera un saskaņas labā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam
  būtu
  jāturpina jaunā programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja programma darbojas miera un saskaņas labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti, jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam atsevišķus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot šai programmai saistībā ar darbībām miera un saskaņas labā.

| (18) | Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam
  ir
  jāturpina jaunā programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja programma darbojas miera un saskaņas labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti
  un sadarbību
  , jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam atsevišķus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot šai programmai saistībā ar darbībām miera un saskaņas labā. |
| --- | --- |

(18)

Īrijas salas unikālo un īpašo apstākļu kontekstā un nolūkā atbalstīt ziemeļu un dienvidu sadarbību atbilstoši Belfāstas nolīgumam
  ir
  jāturpina jaunā programma PEACE PLUS, un te vajadzētu balstīties uz iepriekšējo programmu darbu Īrijas un Ziemeļīrijas robežapgabalos. Ņemot vērā tās praktisko nozīmīgumu, ir jānodrošina, ka, ja programma darbojas miera un saskaņas labā, ERAF būtu arī jāpalīdz attiecīgajos reģionos veicināt sociālo, ekonomisko un reģionālo stabilitāti
  un sadarbību
  , jo īpaši ar pasākumiem, kas veltīti kopienu saliedētības veicināšanai. Ņemot vērā programmas specifiku, to vajadzētu pārvaldīt integrēti, un Apvienotās Karalistes iemaksu vajadzētu integrēt programmā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus. Bez tam atsevišķus šīs regulas noteikumus par darbību atlasi nevajadzētu piemērot šai programmai saistībā ar darbībām miera un saskaņas labā.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāvelta ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāvelta ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu.

| (20) | Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāvelta ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu.
  Būtu jāpastiprina sinerģija un papildināmība starp INTERREG komponentiem. |
| --- | --- |

(20)

Lielākā daļa Savienības atbalsta būtu jāvelta ierobežotam skaitam politikas mērķu, lai tādējādi panāktu pēc iespējas lielāku Interreg iedarbīgumu.
  Būtu jāpastiprina sinerģija un papildināmība starp INTERREG komponentiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) [jaunā KNR] izklāstītajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) [jaunā KNR] izklāstītajām prasībām.

| (21) | Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) [jaunā KNR] izklāstītajām prasībām.
  Šiem īpašajiem noteikumiem arī turpmāk vajadzētu būt vienkāršiem un skaidriem, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas un papildu administratīvā sloga dalībvalstīm un saņēmējiem. |
| --- | --- |

(21)

Noteikumi par Interreg programmu sagatavošanu, apstiprināšanu un grozīšanu, par teritoriālo attīstību, par darbību atlasi, par uzraudzību un izvērtēšanu, par programmas iestādēm, par darbību revīziju un par pārredzamību un komunikāciju būtu jāpielāgo Interreg programmu specifikai salīdzinājumā ar Regulā (ES) [jaunā KNR] izklāstītajām prasībām.
  Šiem īpašajiem noteikumiem arī turpmāk vajadzētu būt vienkāršiem un skaidriem, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas un papildu administratīvā sloga dalībvalstīm un saņēmējiem.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem.
  Tomēr
  Interreg partneriem būtu jāsadarbojas
  visos četros aspektos (izstrāde
  ,
  īstenošana, personāls, finansējums)
  , savukārt tālāko reģionu sadarbības partneriem būtu jāsadarbojas trijos aspektos no četriem, jo būtu vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem.
  Tomēr
  Interreg partneriem būtu jāsadarbojas
  visos četros aspektos (izstrāde
  ,
  īstenošana, personāls, finansējums)
  , savukārt tālāko reģionu sadarbības partneriem būtu jāsadarbojas trijos aspektos no četriem, jo būtu vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī.

| (22) | Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem. Interreg partneriem būtu jāsadarbojas
  izstrādē un īstenošanā
  ,
  kā arī personāla un/vai finansējuma jautājumos
  , savukārt tālāko reģionu sadarbības partneriem būtu jāsadarbojas trijos aspektos no četriem, jo būtu vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī. |
| --- | --- |

(22)

Vajadzētu paturēt 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumus par kritērijiem, pēc kuriem nosaka, vai darbības ir patiešām kopīgas un sadarbīgas, par partnerībām Interreg darbības ietvaros un par vadošā partnera pienākumiem. Interreg partneriem būtu jāsadarbojas
  izstrādē un īstenošanā
  ,
  kā arī personāla un/vai finansējuma jautājumos
  , savukārt tālāko reģionu sadarbības partneriem būtu jāsadarbojas trijos aspektos no četriem, jo būtu vienkāršāk atbalstu no ERAF un no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem apvienot gan programmu, gan darbību līmenī.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22 a) | Svarīgs un sekmīgs instruments pārrobežu sadarbības programmās ir iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (P2P) un maza mēroga projekti, kuru mērķis ir novērst ar robežām saistītos un pārrobežu šķēršļus, veicināt vietējo iedzīvotāju kontaktus un tādējādi tuvināt pierobežas reģionus un to iedzīvotājus. P2P un maza mēroga projekti tiek īstenoti daudzās jomās, tādās kā kultūra, sports, tūrisms, izglītība un apmācība, uzņēmējdarbība, zinātne, vides aizsardzība un ekoloģija, veselības aprūpe, transports un mazie infrastruktūras projekti, administratīvā sadarbība un sabiedriskās attiecības. Kā norādīts arī Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”

   (32)

  , P2P un maza mēroga projektiem ir liela Eiropas pievienotā vērtība un tie ievērojami sekmē pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22 a)

Svarīgs un sekmīgs instruments pārrobežu sadarbības programmās ir iedzīvotāju savstarpējās sadarbības (P2P) un maza mēroga projekti, kuru mērķis ir novērst ar robežām saistītos un pārrobežu šķēršļus, veicināt vietējo iedzīvotāju kontaktus un tādējādi tuvināt pierobežas reģionus un to iedzīvotājus. P2P un maza mēroga projekti tiek īstenoti daudzās jomās, tādās kā kultūra, sports, tūrisms, izglītība un apmācība, uzņēmējdarbība, zinātne, vides aizsardzība un ekoloģija, veselības aprūpe, transports un mazie infrastruktūras projekti, administratīvā sadarbība un sabiedriskās attiecības. Kā norādīts arī Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”

   (32)

  , P2P un maza mēroga projektiem ir liela Eiropas pievienotā vērtība un tie ievērojami sekmē pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Ir jāprecizē noteikumi par mazu projektu fondiem, kas ir pastāvējuši jau
  kopš Interreg aizsākumiem
  , bet
  uz
  ko
  nekad nav attiecināti
  specifiski noteikumi. Kā izklāstīts Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”

   (32)

  , šādi mazo
  projektu
  fondi ir būtiski,
  lai
  stiprinātu uzticēšanos
  iedzīvotāju
  un iestāžu starpā, sniegtu lielāku Eiropas
  pievienoto vērtību un,
  pateicoties robežu radīto šķēršļu pārvarēšanai un pierobežas teritoriju
  un
  iedzīvotāju integrēšanai
  ,
  ievērojami sekmētu pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu.
  Lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Ir jāprecizē noteikumi par mazu projektu fondiem, kas ir pastāvējuši jau
  kopš Interreg aizsākumiem
  , bet
  uz
  ko
  nekad nav attiecināti
  specifiski noteikumi. Kā izklāstīts Reģionu komitejas atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”

   (32)

  , šādi mazo
  projektu
  fondi ir būtiski,
  lai
  stiprinātu uzticēšanos
  iedzīvotāju
  un iestāžu starpā, sniegtu lielāku Eiropas
  pievienoto vērtību un,
  pateicoties robežu radīto šķēršļu pārvarēšanai un pierobežas teritoriju
  un
  iedzīvotāju integrēšanai
  ,
  ievērojami sekmētu pārrobežu sadarbības programmu vispārējā mērķa sasniegšanu.
  Lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi.

| (23) | Kopš Interreg aizsākumiem
  P2P un maza mēroga projektus galvenokārt atbalsta mazu projektu fondi vai līdzīgi instrumenti,
  uz
  kuriem
  nekad nav attiecināti
  nekādi īpaši nosacījumi, tāpēc ir jāprecizē noteikumi par šādu
  projektu
  fondiem.
  Lai
  arī turpmāk nodrošinātu
  iedzīvotāju
  P2P un maza mēroga projektu
  pievienoto vērtību un
  priekšrocības
  ,
  tajā skaitā saistībā ar vietējo
  un
  reģionālo attīstību
  ,
  un
  lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi. |
| --- | --- |

(23)

Kopš Interreg aizsākumiem
  P2P un maza mēroga projektus galvenokārt atbalsta mazu projektu fondi vai līdzīgi instrumenti,
  uz
  kuriem
  nekad nav attiecināti
  nekādi īpaši nosacījumi, tāpēc ir jāprecizē noteikumi par šādu
  projektu
  fondiem.
  Lai
  arī turpmāk nodrošinātu
  iedzīvotāju
  P2P un maza mēroga projektu
  pievienoto vērtību un
  priekšrocības
  ,
  tajā skaitā saistībā ar vietējo
  un
  reģionālo attīstību
  ,
  un
  lai galasaņēmējiem, kas parasti nav raduši pieteikties Savienības finansējumam, atvieglotu mazo projektu finansēšanas pārvaldību, būtu jānosaka, ka tad, ja netiek pārsniegts noteikts slieksnis, ir obligāti jāizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas un fiksētas summas maksājumi.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, un tas rada lielākas administratīvās izmaksas, jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu sadarbības programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, un tas rada lielākas administratīvās izmaksas, jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu sadarbības programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem.

| (24) | Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, un tas rada lielākas administratīvās izmaksas,
  tajā skaitā attiecībā uz reģionālajiem kontaktpunktiem (vai “antenām”), kas ir svarīgi kontaktpunkti tiem, kuri ierosina un īsteno projektus, un tādēļ tie darbojas kā tiešais savienojums ar kopīgajiem sekretariātiem vai attiecīgajām iestādēm, bet
  jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu sadarbības programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(24)

Sakarā ar to, ka ir iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts, un tas rada lielākas administratīvās izmaksas,
  tajā skaitā attiecībā uz reģionālajiem kontaktpunktiem (vai “antenām”), kas ir svarīgi kontaktpunkti tiem, kuri ierosina un īsteno projektus, un tādēļ tie darbojas kā tiešais savienojums ar kopīgajiem sekretariātiem vai attiecīgajām iestādēm, bet
  jo īpaši attiecībā uz kontrolēm un tulkojumiem, tehniskās palīdzības izdevumu maksimālajai robežai vajadzētu būt augstākai nekā tai, kas noteikta pie mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”. Lai kompensētu paaugstinātās administratīvās izmaksas, dalībvalstis būtu jāmudina pēc iespējas samazināt administratīvo slogu attiecībā uz kopīgo projektu īstenošanu. Turklāt Interreg programmām ar ierobežotu Savienības atbalstu vai ārējām pārrobežu sadarbības programmām būtu jāsaņem noteikta tehniskai palīdzībai paredzēta minimālā summa, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu efektīviem tehniskās palīdzības pasākumiem.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Saistībā ar administratīvā sloga samazināšanu Komisijai, dalībvalstīm un reģioniem būtu cieši jāsadarbojas, lai izmantotu Regulas (ES) .../... [jaunās KNR] 77. pantā paredzētos uzlabotos proporcionalitātes noteikumus attiecībā uz Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Saistībā ar administratīvā sloga samazināšanu Komisijai, dalībvalstīm un reģioniem būtu cieši jāsadarbojas, lai izmantotu Regulas (ES) .../... [jaunās KNR] 77. pantā paredzētos uzlabotos proporcionalitātes noteikumus attiecībā uz Interreg programmas pārvaldības un kontroles sistēmu.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Dalībvalstis būtu jāmudina piešķirt
  vadošās iestādes funkcijas ETSG vai
  uzticēt
  šādai grupai — līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām —
  atbildību
  par apakšprogrammas, integrētu teritoriālo investīciju vai
  viena vai vairāku mazo projektu fondu pārvaldību, vai nozīmēt
  to par vienīgo partneri. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Dalībvalstis būtu jāmudina piešķirt
  vadošās iestādes funkcijas ETSG vai
  uzticēt
  šādai grupai — līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām —
  atbildību
  par apakšprogrammas, integrētu teritoriālo investīciju vai
  viena vai vairāku mazo projektu fondu pārvaldību, vai nozīmēt
  to par vienīgo partneri.

| (27) | Dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jādeleģē
  vadošās iestādes funkcijas
  jaunai vai, atbilstīgā gadījumā, jau esošai
  ETSG vai
  jāuztic
  šādai grupai — līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām —
  atbildība
  par apakšprogrammas
  vai
  integrētu teritoriālo investīciju
  pārvaldību,
  vai
  jānozīmē
  to par vienīgo partneri.
  Dalībvalstīm būtu jādod iespēja vietējām un reģionālajām iestādēm un citām publiskām iestādēm no dažādām dalībvalstīm izveidot šādas sadarbības grupas ar juridiskas personas statusu un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes to darbībā. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstīm attiecīgā gadījumā būtu jādeleģē
  vadošās iestādes funkcijas
  jaunai vai, atbilstīgā gadījumā, jau esošai
  ETSG vai
  jāuztic
  šādai grupai — līdzīgi kā citām pārrobežu juridiskām struktūrām —
  atbildība
  par apakšprogrammas
  vai
  integrētu teritoriālo investīciju
  pārvaldību,
  vai
  jānozīmē
  to par vienīgo partneri.
  Dalībvalstīm būtu jādod iespēja vietējām un reģionālajām iestādēm un citām publiskām iestādēm no dažādām dalībvalstīm izveidot šādas sadarbības grupas ar juridiskas personas statusu un iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes to darbībā.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Pie grāmatvedības funkcijas būtu jāpatur 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidotā maksājumu ķēde, t.i., no Komisijas ar sertifikācijas iestādes starpniecību pie vadošā partnera. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Pie grāmatvedības funkcijas būtu jāpatur 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidotā maksājumu ķēde, t.i., no Komisijas ar sertifikācijas iestādes starpniecību pie vadošā partnera. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem.

| (28) | Pie grāmatvedības funkcijas būtu jāpatur 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidotā maksājumu ķēde, t.i., no Komisijas ar sertifikācijas iestādes starpniecību pie vadošā partnera. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem.
  Ja nav noteikts citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri pilnībā un saskaņā ar grafiku, par ko vienojušies visi partneri, saņem kopējā ieguldījuma summu no attiecīgā Savienības fonda, ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim. |
| --- | --- |

(28)

Pie grāmatvedības funkcijas būtu jāpatur 2014.–2020. gada plānošanas periodam izveidotā maksājumu ķēde, t.i., no Komisijas ar sertifikācijas iestādes starpniecību pie vadošā partnera. Savienības atbalsts būtu jāizmaksā vadošajam partnerim, izņemot gadījumus, kad tas varētu radīt dubultas maksas par konvertēšanu euro un pēc tam no euro citā valūtā vai otrādi darījumos starp vadošo partneri un citiem partneriem.
  Ja nav noteikts citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri pilnībā un saskaņā ar grafiku, par ko vienojušies visi partneri, saņem kopējā ieguldījuma summu no attiecīgā Savienības fonda, ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Saskaņā ar Regulas [ES, Euratom] [FR-Omnibus] [63. panta 9. punktu] nozaru noteikumos jāņem vērā Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību
  revīziju
  būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Saskaņā ar Regulas [ES, Euratom] [FR-Omnibus] [63. panta 9. punktu] nozaru noteikumos jāņem vērā Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību
  revīziju
  būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts.

| (29) | Saskaņā ar Regulas [ES, Euratom] [FR-Omnibus] [63. panta 9. punktu] nozaru noteikumos jāņem vērā Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību
  revīzijām
  būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas [ES, Euratom] [FR-Omnibus] [63. panta 9. punktu] nozaru noteikumos jāņem vērā Eiropas teritoriālās sadarbības (Interreg) programmu vajadzības, jo īpaši attiecībā uz revīzijas funkciju. Tāpēc noteikumi par gada revīzijas atzinumu, gada kontroles ziņojumu un darbību
  revīzijām
  būtu jāvienkāršo un jāpielāgo attiecībā uz tādām programmām, kurās iesaistīta vairāk nekā viena dalībvalsts.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu — no vienīgajiem vai citiem partneriem līdz vadošajam partnerim, vadošajai iestādei un Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai aizjūras zemju un teritoriju (AZT) atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atlīdzināšanu.
  Konkrētāk
  , nedrīkstētu pieļaut, ka vadošā iestāde piespiež vadošo partneri uzsākt tiesvedību citā valstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu — no vienīgajiem vai citiem partneriem līdz vadošajam partnerim, vadošajai iestādei un Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai aizjūras zemju un teritoriju (AZT) atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atlīdzināšanu.
  Konkrētāk
  , nedrīkstētu pieļaut, ka vadošā iestāde piespiež vadošo partneri uzsākt tiesvedību citā valstī.

| (30) | Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu — no vienīgajiem vai citiem partneriem līdz vadošajam partnerim, vadošajai iestādei un Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai aizjūras zemju un teritoriju (AZT) atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atlīdzināšanu.
  Turklāt būtu jānosaka procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu, un par tām būtu jāvienojas uzraudzības komitejai. Tomēr
  nedrīkstētu pieļaut, ka vadošā iestāde piespiež vadošo partneri uzsākt tiesvedību citā valstī. |
| --- | --- |

(30)

Būtu jāizveido skaidra finansiālās atbildības ķēde attiecībā uz nepamatoto maksājumu atgūšanu — no vienīgajiem vai citiem partneriem līdz vadošajam partnerim, vadošajai iestādei un Komisijai. Būtu jāparedz noteikums par dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu vai aizjūras zemju un teritoriju (AZT) atbildību gadījumos, kad neizdodas līdzekļus atgūt no vienīgā partnera vai cita partnera, vai vadošā partnera, proti, tas nozīmē, ka dalībvalsts atlīdzina vadošajai iestādei. Līdz ar to Interreg programmas neparedz iespēju, ka varētu būt kādas neatgūstamas summas saņēmēju līmenī. Tomēr ir jāprecizē noteikumi par gadījumiem, ja dalībvalsts, trešā valsts, partnervalsts vai AZT līdzekļus vadošajai iestādei neatlīdzina. Būtu jāprecizē arī vadošā partnera saistības sakarā ar līdzekļu atlīdzināšanu.
  Turklāt būtu jānosaka procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu, un par tām būtu jāvienojas uzraudzības komitejai. Tomēr
  nedrīkstētu pieļaut, ka vadošā iestāde piespiež vadošo partneri uzsākt tiesvedību citā valstī.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30 a) | Ir pareizi veicināt finanšu disciplīnu. Tajā pašā laikā budžeta saistību atcelšanas pasākumos būtu jāņem vērā Interreg programmu un to īstenošanas sarežģītība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30 a)

Ir pareizi veicināt finanšu disciplīnu. Tajā pašā laikā budžeta saistību atcelšanas pasākumos būtu jāņem vērā Interreg programmu un to īstenošanas sarežģītība.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, tālāko reģionu sadarbību var īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā šīs programmas pilnībā vai daļēji
  īstenot
  netiešā pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, tālāko reģionu sadarbību var īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā šīs programmas pilnībā vai daļēji
  īstenot
  netiešā pārvaldībā.

| (32) | Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, tālāko reģionu sadarbību var īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā šīs programmas pilnībā vai daļēji
  īstenojamas
  netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(32)

Lai gan Interreg programmas, kurās piedalās trešās valstis, partnervalstis vai AZT, būtu jāīsteno dalītā pārvaldībā, tālāko reģionu sadarbību var īstenot netiešā pārvaldībā. Būtu jāparedz specifiski noteikumi par to, kā šīs programmas pilnībā vai daļēji
  īstenojamas
  netiešā pārvaldībā.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu pieņemšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tomēr ārējās pārrobežu sadarbības programmās
  vajadzības gadījumā
  attiecībā uz šo programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu vajadzētu ievērot komiteju procedūras. kas izveidotas ar Regulām (ES) [IPA III] un [KASSI]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu pieņemšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tomēr ārējās pārrobežu sadarbības programmās
  vajadzības gadījumā
  attiecībā uz šo programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu vajadzētu ievērot komiteju procedūras. kas izveidotas ar Regulām (ES) [IPA III] un [KASSI].

| (35) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu pieņemšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tomēr
  vajadzības gadījumā
  ārējās pārrobežu sadarbības programmās attiecībā uz šo programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu vajadzētu ievērot komiteju procedūras, kas izveidotas ar Regulām (ES) [IPA III] un [KASSI]. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Interreg programmu pieņemšanai un grozīšanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tomēr
  vajadzības gadījumā
  ārējās pārrobežu sadarbības programmās attiecībā uz šo programmu pirmo apstiprināšanas lēmumu vajadzētu ievērot komiteju procedūras, kas izveidotas ar Regulām (ES) [IPA III] un [KASSI].

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36 a) | Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) veicināšana ir svarīga ES kohēzijas politikas prioritāte. Atbalsts MVU ar ETS projektiem saistīto izmaksu segšanai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014

   (1a)

  (Komisijas Vispārējo grupu atbrīvojuma regula (VGAR)) no paziņošanas prasības jau ir atbrīvots. Īpaši nosacījumi attiecībā uz reģionālā atbalsta piešķiršanu investīcijām, ko veic visu lielumu uzņēmumi, ir iekļauti arī Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam

   (2a)

  un VGAR iedaļā par reģionālo atbalstu. Ņemot vērā gūto pieredzi, atbalstam Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem būtu tikai ierobežota ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādējādi Komisijai būtu jādod iespēja atzīt, ka šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu un ka uz finansējumu, ko sniedz ETS projektu atbalstam, var attiecināt grupu atbrīvojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36 a)

Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) veicināšana ir svarīga ES kohēzijas politikas prioritāte. Atbalsts MVU ar ETS projektiem saistīto izmaksu segšanai saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014

   (1a)

  (Komisijas Vispārējo grupu atbrīvojuma regula (VGAR)) no paziņošanas prasības jau ir atbrīvots. Īpaši nosacījumi attiecībā uz reģionālā atbalsta piešķiršanu investīcijām, ko veic visu lielumu uzņēmumi, ir iekļauti arī Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam

   (2a)

  un VGAR iedaļā par reģionālo atbalstu. Ņemot vērā gūto pieredzi, atbalstam Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem būtu tikai ierobežota ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādējādi Komisijai būtu jādod iespēja atzīt, ka šāds atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu un ka uz finansējumu, ko sniedz ETS projektu atbalstam, var attiecināt grupu atbrīvojumu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šī regula paredz noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) nolūkā stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm Savienībā un starp dalībvalstīm
  un blakusesošām
  trešām valstīm, partnervalstīm, citām teritorijām vai aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). | 1.   Šī regula paredz noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) nolūkā stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm
  un to reģioniem
  Savienībā un starp dalībvalstīm
  , to reģioniem un
  trešām valstīm, partnervalstīm, citām teritorijām vai aizjūras zemēm un teritorijām (AZT)
  , vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, vai trešo valstu grupām, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šī regula paredz noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) nolūkā stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm Savienībā un starp dalībvalstīm
  un blakusesošām
  trešām valstīm, partnervalstīm, citām teritorijām vai aizjūras zemēm un teritorijām (AZT).

1.   Šī regula paredz noteikumus par Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) nolūkā stiprināt sadarbību starp dalībvalstīm
  un to reģioniem
  Savienībā un starp dalībvalstīm
  , to reģioniem un
  trešām valstīm, partnervalstīm, citām teritorijām vai aizjūras zemēm un teritorijām (AZT)
  , vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijām, vai trešo valstu grupām, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  .

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra, kas izveidota atbilstoši vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

“pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra, kas izveidota atbilstoši vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm.

| (4) | “pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra,
  tajā skaitā eiroreģions,
  kas izveidota atbilstoši vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm. |
| --- | --- |

(4)

“pārrobežu juridiskā struktūra” ir juridiska struktūra,
  tajā skaitā eiroreģions,
  kas izveidota atbilstoši vienas no Interreg programmā iesaistīto valstu tiesību aktiem, ar noteikumu, ka to izveidojušas teritoriālās iestādes vai citas struktūras no vismaz divām iesaistītajām valstīm.

tajā skaitā eiroreģions,

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4 a) | “reģionālā integrācijas un sadarbības organizācija” ir dalībvalstu vai reģionu grupa tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kuras mērķis ir cieši sadarboties kopīgu interešu jautājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4 a)

(4 a)

“reģionālā integrācijas un sadarbības organizācija” ir dalībvalstu vai reģionu grupa tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kuras mērķis ir cieši sadarboties kopīgu interešu jautājumos.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – ievaddaļa

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem nolūkā veicināt integrētu reģionālo attīstību (1. elements): |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem nolūkā veicināt integrētu reģionālo attīstību (1. elements):

| (1) | pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem nolūkā veicināt integrētu
  un harmonisku
  reģionālo attīstību (1. elements): |
| --- | --- |

(1)

pārrobežu sadarbība starp blakusreģioniem nolūkā veicināt integrētu
  un harmonisku
  reģionālo attīstību (1. elements):

un harmonisku

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu sauszemes pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 3. punktā uzskaitīto trešo valstu sauszemes pierobežas blakusreģioniem; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu sauszemes pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 3. punktā uzskaitīto trešo valstu sauszemes pierobežas blakusreģioniem; vai

| (a) | pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 3. punktā uzskaitīto trešo valstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem; vai |
| --- | --- |

(a)

pārrobežu sadarbība starp divu vai vairāku dalībvalstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem vai starp vismaz vienas dalībvalsts un vienas vai vairāku 4. panta 3. punktā uzskaitīto trešo valstu sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem; vai

vai jūras

vai jūras

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

3. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību sauszemes pierobežas blakusreģioniem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību sauszemes pierobežas blakusreģioniem:

| b) | ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem: |
| --- | --- |

b)

ārēja pārrobežu sadarbība starp vismaz vienas dalībvalsts un viena vai vairāku tālāk minēto vienību sauszemes
  vai jūras
  pierobežas blakusreģioniem:

vai jūras

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | transnacionālā sadarbība
  un jūrlietu sadarbība
  plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, iesaistot nacionālos, reģionālos un vietējos programmas partnerus dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un
  Grenlandē
  , ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“2. elements”
  ; ja attiecas tikai uz transnacionālo sadarbību — “2.A elements; ja attiecas tikai uz jūrlietu sadarbību — “2.B elements”
  ); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

transnacionālā sadarbība
  un jūrlietu sadarbība
  plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, iesaistot nacionālos, reģionālos un vietējos programmas partnerus dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un
  Grenlandē
  , ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“2. elements”
  ; ja attiecas tikai uz transnacionālo sadarbību — “2.A elements; ja attiecas tikai uz jūrlietu sadarbību — “2.B elements”
  );

un jūrlietu sadarbība

Grenlandē

; ja attiecas tikai uz transnacionālo sadarbību — “2.A elements; ja attiecas tikai uz jūrlietu sadarbību — “2.B elements”

| (2) | transnacionālā sadarbība plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, iesaistot nacionālos, reģionālos un vietējos programmas partnerus dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un
  AZT
  , ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“2. elements”); |
| --- | --- |

(2)

transnacionālā sadarbība plašākās transnacionālās teritorijās vai jūras baseinu apkaimē, iesaistot nacionālos, reģionālos un vietējos programmas partnerus dalībvalstīs, trešās valstīs, partnervalstīs un
  AZT
  , ar nolūku panākt augstāku teritoriālās integrācijas pakāpi (“2. elements”);

AZT

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | tālāko reģionu sadarbība savā starpā un ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT, nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju savā apkārtnē (“3. elements”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

tālāko reģionu sadarbība savā starpā un ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT, nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju savā apkārtnē (“3. elements”);

| (3) | tālāko reģionu sadarbība savā starpā un ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT
  , vai reģionālajām integrācijas un sadarbības organizācijām
  , nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju
  un harmonisku attīstību
  savā apkārtnē (“3. elements”); |
| --- | --- |

(3)

tālāko reģionu sadarbība savā starpā un ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm vai partnervalstīm, vai AZT
  , vai reģionālajām integrācijas un sadarbības organizācijām
  , nolūkā sekmēt to reģionālo integrāciju
  un harmonisku attīstību
  savā apkārtnē (“3. elements”);

, vai reģionālajām integrācijas un sadarbības organizācijām

un harmonisku attīstību

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – i a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – i a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (i a) | kopēju starpreģionu attīstības projektu īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i a)

(i a)

kopēju starpreģionu attīstības projektu īstenošanā;

kopēju starpreģionu attīstības projektu īstenošanā;

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – i b punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – i b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (i b) | spēju attīstīšanā starp partneriem visā Savienībā saistībā ar: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i b)

(i b)

spēju attīstīšanā starp partneriem visā Savienībā saistībā ar:

spēju attīstīšanā starp partneriem visā Savienībā saistībā ar:

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – ii a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – ii a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia) | paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu, lai to nodotu galvenokārt darbības programmām saistībā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia)

iia)

paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu, lai to nodotu galvenokārt darbības programmām saistībā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”;

paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu, lai to nodotu galvenokārt darbības programmām saistībā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”;

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – ii b punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – ii b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iib) | pieredzes apmaiņu par paraugprakses apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu par pilsētu ilgtspējīgu attīstību, tostarp saikni starp pilsētām un lauku apgabaliem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iib)

iib)

pieredzes apmaiņu par paraugprakses apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu par pilsētu ilgtspējīgu attīstību, tostarp saikni starp pilsētām un lauku apgabaliem;

pieredzes apmaiņu par paraugprakses apzināšanu, pārnešanu un izplatīšanu par pilsētu ilgtspējīgu attīstību, tostarp saikni starp pilsētām un lauku apgabaliem;

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – iii a punkts(jauns)

3. pants – 1. daļa – 4. punkts – a apakšpunkts – iii a punkts(jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | Eiropas pārrobežu mehānisma izveidi, darbību un izmantošanu, kā minēts Regulā (ES) ... / ... [jauns Eiropas pārrobežu mehānisms]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

Eiropas pārrobežu mehānisma izveidi, darbību un izmantošanu, kā minēts Regulā (ES) ... / ... [jauns Eiropas pārrobežu mehānisms];

Eiropas pārrobežu mehānisma izveidi, darbību un izmantošanu, kā minēts Regulā (ES) ... / ... [jauns Eiropas pārrobežu mehānisms];

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 5. punkts

3. pants – 1. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | starpreģionālas investīcijas inovācijā, pateicoties tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību (“5. elements”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)

(5)

starpreģionālas investīcijas inovācijā, pateicoties tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību (“5. elements”).

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pārrobežu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes robežām ar trešām valstīm vai partnervalstīm. | 1.   Pārrobežu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes
  vai jūras
  robežām ar trešām valstīm vai partnervalstīm
  , neskarot nekādus iespējamos pielāgojumus, kas veikti, lai nodrošinātu 2014.–2020. gada plānošanas periodam noteikto sadarbības programmu jomu saskaņotību un nepārtrauktību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pārrobežu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes robežām ar trešām valstīm vai partnervalstīm.

1.   Pārrobežu sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir NUTS 3. līmeņa Savienības reģioni pie visām iekšējām un ārējām sauszemes
  vai jūras
  robežām ar trešām valstīm vai partnervalstīm
  , neskarot nekādus iespējamos pielāgojumus, kas veikti, lai nodrošinātu 2014.–2020. gada plānošanas periodam noteikto sadarbības programmu jomu saskaņotību un nepārtrauktību
  .

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Pārrobežu sadarbības ietvaros atbalsta arī reģionus pie jūras robežām, ko caur jūru saista pastāvīgi savienojumi. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Pārrobežu sadarbības ietvaros atbalsta arī reģionus pie jūras robežām, ko caur jūru saista pastāvīgi savienojumi.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Iekšējās pārrobežu sadarbības gadījumā Interreg programmas var aptvert tos Norvēģijas, Šveices un Apvienotās Karalistes reģionus, kas ir līdzvērtīgi NUTS 3. līmeņa reģioniem, kā arī Lihtenšteinu, Andoru
  un
  Monako. | 3.   Iekšējās pārrobežu sadarbības gadījumā Interreg programmas var aptvert tos Norvēģijas, Šveices un Apvienotās Karalistes reģionus, kas ir līdzvērtīgi NUTS 3. līmeņa reģioniem, kā arī Lihtenšteinu, Andoru, Monako
  un Sanmarīno
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Iekšējās pārrobežu sadarbības gadījumā Interreg programmas var aptvert tos Norvēģijas, Šveices un Apvienotās Karalistes reģionus, kas ir līdzvērtīgi NUTS 3. līmeņa reģioniem, kā arī Lihtenšteinu, Andoru
  un
  Monako.

3.   Iekšējās pārrobežu sadarbības gadījumā Interreg programmas var aptvert tos Norvēģijas, Šveices un Apvienotās Karalistes reģionus, kas ir līdzvērtīgi NUTS 3. līmeņa reģioniem, kā arī Lihtenšteinu, Andoru, Monako
  un Sanmarīno
  .

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ārējās pārrobežu sadarbības gadījumā reģioni, kas atbalstāmi no IPA III vai KASSI, ir attiecīgās partnervalsts NUTS 3. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali gar visām sauszemes robežām starp dalībvalstīm un partnervalstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu no IPA III vai KASSI. | 4.   Ārējās pārrobežu sadarbības gadījumā reģioni, kas atbalstāmi no IPA III vai KASSI, ir attiecīgās partnervalsts NUTS 3. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali gar visām sauszemes
  vai jūras
  robežām starp dalībvalstīm un partnervalstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu no IPA III vai KASSI. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ārējās pārrobežu sadarbības gadījumā reģioni, kas atbalstāmi no IPA III vai KASSI, ir attiecīgās partnervalsts NUTS 3. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali gar visām sauszemes robežām starp dalībvalstīm un partnervalstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu no IPA III vai KASSI.

4.   Ārējās pārrobežu sadarbības gadījumā reģioni, kas atbalstāmi no IPA III vai KASSI, ir attiecīgās partnervalsts NUTS 3. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali gar visām sauszemes
  vai jūras
  robežām starp dalībvalstīm un partnervalstīm, kas tiesīgas saņemt atbalstu no IPA III vai KASSI.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – virsraksts

5. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5 Transnacionālās sadarbības
  un jūrlietu sadarbības
  ģeogrāfiskais tvērums | Transnacionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5 Transnacionālās sadarbības
  un jūrlietu sadarbības
  ģeogrāfiskais tvērums

un jūrlietu sadarbības

Transnacionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Transnacionālās sadarbības
  un jūrlietu sadarbības
  gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, kas aptver nepārtrauktus funkcionālos apgabalus, attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas. | 1.   Transnacionālās sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, kas aptver nepārtrauktus funkcionālos apgabalus,
  neskarot nekādus iespējamos pielāgojumus, kas veikti, lai nodrošinātu šādas sadarbības saskaņotību un nepārtrauktību lielākajās saskaņotajās jomās, pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, un
  attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Transnacionālās sadarbības
  un jūrlietu sadarbības
  gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, kas aptver nepārtrauktus funkcionālos apgabalus, attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas.

1.   Transnacionālās sadarbības gadījumā no ERAF atbalstāmie reģioni ir Savienības NUTS 2. līmeņa reģioni, kas aptver nepārtrauktus funkcionālos apgabalus,
  neskarot nekādus iespējamos pielāgojumus, kas veikti, lai nodrošinātu šādas sadarbības saskaņotību un nepārtrauktību lielākajās saskaņotajās jomās, pamatojoties uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, un
  attiecīgā gadījumā ņemot vērā makroreģionālās stratēģijas un jūras baseinu stratēģijas.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Transnacionālās sadarbības
  un jūrlietu sadarbības
  Interreg programmas var aptvert: | Transnacionālās sadarbības Interreg programmas var aptvert: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Transnacionālās sadarbības
  un jūrlietu sadarbības
  Interreg programmas var aptvert:

un jūrlietu sadarbības

Transnacionālās sadarbības Interreg programmas var aptvert:

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | Grenlandi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

Grenlandi
  ;

Grenlandi

| b) | AZT, kas izmanto AZT programmas sniegto atbalstu
  ; |
| --- | --- |

b)

AZT, kas izmanto AZT programmas sniegto atbalstu
  ;

AZT, kas izmanto AZT programmas sniegto atbalstu

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 2. punktā uzskaitītie reģioni, trešās valstis
  vai
  partnervalstis ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali. | 3.   Šā panta 2. punktā uzskaitītie reģioni, trešās valstis, partnervalstis
  vai AZT
  ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 2. punktā uzskaitītie reģioni, trešās valstis
  vai
  partnervalstis ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali.

3.   Šā panta 2. punktā uzskaitītie reģioni, trešās valstis, partnervalstis
  vai AZT
  ir NUTS 2. līmeņa reģioni vai, ja NUTS klasifikācijas nav, līdzvērtīgi apgabali.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tālāko reģionu Interreg programmas var aptvert partnervalstis
  kaimiņos
  , kas saņem atbalstu no KASSI,
  vai
  AZT, kas saņem atbalstu no AZTP, vai
  abus
  . | 2.   Tālāko reģionu Interreg programmas var aptvert partnervalstis, kas saņem atbalstu no KASSI, AZT, kas saņem atbalstu no AZTP,
  reģionālās sadarbības organizācijas
  vai
  šo abu vai visu trīs minēto kombināciju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tālāko reģionu Interreg programmas var aptvert partnervalstis
  kaimiņos
  , kas saņem atbalstu no KASSI,
  vai
  AZT, kas saņem atbalstu no AZTP, vai
  abus
  .

2.   Tālāko reģionu Interreg programmas var aptvert partnervalstis, kas saņem atbalstu no KASSI, AZT, kas saņem atbalstu no AZTP,
  reģionālās sadarbības organizācijas
  vai
  šo abu vai visu trīs minēto kombināciju
  .

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – virsraksts

7. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Starpreģionālās sadarbības
  un starpreģionālo investīciju inovācijā
  ģeogrāfiskais tvērums | Starpreģionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Starpreģionālās sadarbības
  un starpreģionālo investīciju inovācijā
  ģeogrāfiskais tvērums

un starpreģionālo investīciju inovācijā

Starpreģionālās sadarbības ģeogrāfiskais tvērums

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecībā uz jebkuru Interreg 4. elementa programmu
  vai attiecībā uz starpreģionālām investīcijām inovācijā atbilstīgi 5. elementam
  atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija. | 1.   Attiecībā uz jebkuru Interreg 4. elementa programmu atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija
  , tajā skaitā tālākie reģioni
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Attiecībā uz jebkuru Interreg 4. elementa programmu
  vai attiecībā uz starpreģionālām investīcijām inovācijā atbilstīgi 5. elementam
  atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija.

1.   Attiecībā uz jebkuru Interreg 4. elementa programmu atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija
  , tajā skaitā tālākie reģioni
  .

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Interreg 4. elementa programmas var pilnībā vai daļēji aptvert 4., 5. un 6. pantā minētās trešās valstis, partnervalstis, citas teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. | 2.   Interreg 4. elementa programmas var pilnībā vai daļēji aptvert 4., 5. un 6. pantā minētās trešās valstis, partnervalstis, citas teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.
  Trešās valstis var piedalīties šajās programmās ar nosacījumu, ka tās dod ieguldījumu finansējumā ārēji piešķirto ieņēmumu veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Interreg 4. elementa programmas var pilnībā vai daļēji aptvert 4., 5. un 6. pantā minētās trešās valstis, partnervalstis, citas teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

2.   Interreg 4. elementa programmas var pilnībā vai daļēji aptvert 4., 5. un 6. pantā minētās trešās valstis, partnervalstis, citas teritorijas vai AZT, neatkarīgi no tā, vai tās saņem atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.
  Trešās valstis var piedalīties šajās programmās ar nosacījumu, ka tās dod ieguldījumu finansējumā ārēji piešķirto ieņēmumu veidā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā iekļauj arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti
  , kā arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir piešķīrumu nolūkā ņemti vērā 2.B elementa ietvaros un minēti 9. panta 3. punkta a) apakšpunktā
  . | 2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā iekļauj arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā iekļauj arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti
  , kā arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir piešķīrumu nolūkā ņemti vērā 2.B elementa ietvaros un minēti 9. panta 3. punkta a) apakšpunktā
  .

2.   Šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā iekļauj arī sarakstu, kur norāda tos NUTS 3. līmeņa Savienības reģionus, kas ir ņemti vērā saistībā ar ERAF piešķīrumu pārrobežu sadarbībai pie visām iekšējām robežām un tām ārējām robežām, uz kurām attiecas Savienības ārējās finansēšanas instrumenti.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā norāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai
  ārpussavienības teritoriju
  reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta. | 3.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā norāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai
  teritoriju ārpus Savienības
  reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā norāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai
  ārpussavienības teritoriju
  reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta.

3.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā norāda arī trešo valstu vai partnervalstu, vai
  teritoriju ārpus Savienības
  reģionus, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg) paredzēto
  ERAF
  resursu apmērs ir
  8 430 000 000
   EUR no visiem resursiem, kas budžeta saistībām ir pieejami no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada plānošanas periodam un uzskaitīti Regulas (ES) [jaunā KNR]
  102
  . panta 1. punktā. | 1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg) paredzēto resursu apmērs ir
  11 165 910 000  (2018. gada cenās)
  EUR no visiem resursiem, kas budžeta saistībām ir pieejami no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada plānošanas periodam un uzskaitīti Regulas (ES) [jaunā KNR]
  103
  . panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg) paredzēto
  ERAF
  resursu apmērs ir
  8 430 000 000
   EUR no visiem resursiem, kas budžeta saistībām ir pieejami no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada plānošanas periodam un uzskaitīti Regulas (ES) [jaunā KNR]
  102
  . panta 1. punktā.

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim (Interreg) paredzēto resursu apmērs ir
  11 165 910 000  (2018. gada cenās)
  EUR no visiem resursiem, kas budžeta saistībām ir pieejami no ERAF, ESF+ un Kohēzijas fonda 2021.–2027. gada plānošanas periodam un uzskaitīti Regulas (ES) [jaunā KNR]
  103
  . panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – ievaddaļa

9. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā
  minētos resursus
  sadala šādi: | 2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) no
  šā panta 1. punktā
  minētajiem resursiem
  sadala šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā
  minētos resursus
  sadala šādi:

2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) no
  šā panta 1. punktā
  minētajiem resursiem
  sadala šādi:

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | 52,7  % (t. i., kopā 4 440 000 000  EUR
  ) pārrobežu sadarbībai (1. elements); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

52,7  % (t. i., kopā 4 440 000 000  EUR
  ) pārrobežu sadarbībai (1. elements);

52,7  % (t. i., kopā 4 440 000 000  EUR

| a) | 7 500 000 000 EUR (67,16  %
  ) pārrobežu sadarbībai (1. elements); |
| --- | --- |

a)

7 500 000 000 EUR (67,16  %
  ) pārrobežu sadarbībai (1. elements);

7 500 000 000 EUR (67,16  %

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | 31,4  % (t. i., kopā 2 649 900 000  EUR
  ) transnacionālajai sadarbībai
  un jūrlietu sadarbībai
  (2. elements); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

31,4  % (t. i., kopā 2 649 900 000  EUR
  ) transnacionālajai sadarbībai
  un jūrlietu sadarbībai
  (2. elements);

31,4  % (t. i., kopā 2 649 900 000  EUR

un jūrlietu sadarbībai

| b) | 1 973 600 880 EUR (17,68  %
  ) transnacionālajai sadarbībai (2. elements); |
| --- | --- |

b)

1 973 600 880 EUR (17,68  %
  ) transnacionālajai sadarbībai (2. elements);

1 973 600 880 EUR (17,68  %

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | 3,2  % (t. i., kopā 270 100 000  EUR)
  tālāko reģionu sadarbībai (3. elements); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

3,2  % (t. i., kopā 270 100 000  EUR)
  tālāko reģionu sadarbībai (3. elements);

3,2  % (t. i., kopā 270 100 000  EUR)

| c) | 357 309 120  EUR (3,2  %
  ) tālāko reģionu sadarbībai (3. elements); |
| --- | --- |

c)

357 309 120  EUR (3,2  %
  ) tālāko reģionu sadarbībai (3. elements);

357 309 120  EUR (3,2  %

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | 1,2  % (t. i., kopā 100 000 000  EUR)
  starpreģionālajai sadarbībai (4. elements); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

1,2  % (t. i., kopā 100 000 000  EUR)
  starpreģionālajai sadarbībai (4. elements);

1,2  % (t. i., kopā 100 000 000  EUR)

| d) | 365 000 000  EUR (3,27  %
  ) starpreģionālajai sadarbībai (4. elements); |
| --- | --- |

d)

365 000 000  EUR (3,27  %
  ) starpreģionālajai sadarbībai (4. elements);

365 000 000  EUR (3,27  %

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

9. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | 11,5  % (t. i., kopā 970 000 000  EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā (5. elements). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

e)

11,5  % (t. i., kopā 970 000 000  EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā (5. elements).

11,5  % (t. i., kopā 970 000 000  EUR) starpreģionālām investīcijām inovācijā (5. elements).

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | 1. elements — NUTS 3. līmeņa reģioni
  ; 2.B elements — tie NUTS 3. līmeņa reģioni
  , kas uzskaitīti īstenošanas aktā saskaņā ar 8. panta 2. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

1. elements — NUTS 3. līmeņa reģioni
  ; 2.B elements — tie NUTS 3. līmeņa reģioni
  , kas uzskaitīti īstenošanas aktā saskaņā ar 8. panta 2. punktu;

; 2.B elements — tie NUTS 3. līmeņa reģioni

| a) | 1. elements — NUTS 3. līmeņa reģioni, kas uzskaitīti īstenošanas aktā saskaņā ar 8. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

1. elements — NUTS 3. līmeņa reģioni, kas uzskaitīti īstenošanas aktā saskaņā ar 8. panta 2. punktu;

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | 2.A elements un 3. elements
   — NUTS 2. līmeņa reģioni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

2.A elements un 3. elements
   — NUTS 2. līmeņa reģioni.

2.A elements un 3. elements

| b) | 2. elements
   — NUTS 2. līmeņa reģioni. |
| --- | --- |

b)

2. elements
   — NUTS 2. līmeņa reģioni.

2. elements

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

9. pants – 3. punkts – 2. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b a) | 3. elements — NUTS 2. un 3. līmeņa reģioni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b a)

(b a)

3. elements — NUTS 2. un 3. līmeņa reģioni.

3. elements — NUTS 2. un 3. līmeņa reģioni.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 5.a punkts (jauns)

9. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) no 1. punktā minētajiem līdzekļiem piešķir jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā, kā minēts 15.a pantā (jauns).




  Ja Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim nav izmantojusi visus 1. punktā minētos pieejamos līdzekļus projektiem, kas atlasīti saskaņā ar šo iniciatīvu, atlikušos nesaistītos atlikumus pārdala starp 1. līdz 4. komponenta daļām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) no 1. punktā minētajiem līdzekļiem piešķir jaunajai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā, kā minēts 15.a pantā (jauns).

Ja Komisija līdz 2026. gada 31. decembrim nav izmantojusi visus 1. punktā minētos pieejamos līdzekļus projektiem, kas atlasīti saskaņā ar šo iniciatīvu, atlikušos nesaistītos atlikumus pārdala starp 1. līdz 4. komponenta daļām.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts – 1. daļa

10. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ERAF atbalstu atsevišķām ārējām pārrobežu Interreg programmām piešķir ar noteikumu, ka no IPA III PRS un KASSI PRS piešķir vismaz līdzvērtīgas summas saskaņā ar attiecīgo stratēģiskās plānošanas dokumentu. Minēto
  līdzvērtīgo summu
  maksimālais apmērs ir noteikts IPA III vai KASSI leģislatīvajā aktā. | ERAF atbalstu atsevišķām ārējām pārrobežu Interreg programmām piešķir ar noteikumu, ka no IPA III PRS un KASSI PRS piešķir vismaz līdzvērtīgas summas saskaņā ar attiecīgo stratēģiskās plānošanas dokumentu. Minēto
  ieguldījumu
  maksimālais apmērs ir noteikts IPA III vai KASSI leģislatīvajā aktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ERAF atbalstu atsevišķām ārējām pārrobežu Interreg programmām piešķir ar noteikumu, ka no IPA III PRS un KASSI PRS piešķir vismaz līdzvērtīgas summas saskaņā ar attiecīgo stratēģiskās plānošanas dokumentu. Minēto
  līdzvērtīgo summu
  maksimālais apmērs ir noteikts IPA III vai KASSI leģislatīvajā aktā.

līdzvērtīgo summu

ERAF atbalstu atsevišķām ārējām pārrobežu Interreg programmām piešķir ar noteikumu, ka no IPA III PRS un KASSI PRS piešķir vismaz līdzvērtīgas summas saskaņā ar attiecīgo stratēģiskās plānošanas dokumentu. Minēto
  ieguldījumu
  maksimālais apmērs ir noteikts IPA III vai KASSI leģislatīvajā aktā.

ieguldījumu

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

12. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ.

| b) | pienācīgi pamatotos gadījumos, kad
  Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ. |
| --- | --- |

b)

pienācīgi pamatotos gadījumos, kad
  Interreg programmu nevar īstenot pēc plāna iesaistīto valstu attiecību problēmu dēļ.

pienācīgi pamatotos gadījumos, kad

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – 1. daļa

12. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kas attiecas
  uz Komisijas jau apstiprinātu 2. elementa Interreg programmu, partnervalsts vai
  Grenlandes
  dalība tiek pārtraukta, ja iestājas kāda no situācijām, kas izklāstīta 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā. | Attiecībā
  uz Komisijas jau apstiprinātu 2. elementa Interreg programmu partnervalsts vai
  AZT
  dalība tiek pārtraukta, ja iestājas kāda no situācijām, kas izklāstīta 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kas attiecas
  uz Komisijas jau apstiprinātu 2. elementa Interreg programmu, partnervalsts vai
  Grenlandes
  dalība tiek pārtraukta, ja iestājas kāda no situācijām, kas izklāstīta 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā.

Kas attiecas

Grenlandes

Attiecībā
  uz Komisijas jau apstiprinātu 2. elementa Interreg programmu partnervalsts vai
  AZT
  dalība tiek pārtraukta, ja iestājas kāda no situācijām, kas izklāstīta 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā.

Attiecībā

AZT

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

12. pants – 4. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | Interreg programma tiek pārtraukta kopumā, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai
  Grenlandes
  piedalīšanās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

Interreg programma tiek pārtraukta kopumā, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai
  Grenlandes
  piedalīšanās;

Grenlandes

| a) | Interreg programma tiek pārtraukta kopumā, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai
  AZT
  piedalīšanās; |
| --- | --- |

a)

Interreg programma tiek pārtraukta kopumā, jo īpaši tad, ja galvenos kopīgas attīstības uzdevumus nav iespējams paveikt bez attiecīgās partnervalsts vai
  AZT
  piedalīšanās;

AZT

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

12. pants – 4. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | Interreg programma turpinās bez partnervalsts vai
  Grenlandes
  piedalīšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

Interreg programma turpinās bez partnervalsts vai
  Grenlandes
  piedalīšanās.

Grenlandes

| c) | Interreg programma turpinās bez partnervalsts vai
  AZT
  piedalīšanās. |
| --- | --- |

c)

Interreg programma turpinās bez partnervalsts vai
  AZT
  piedalīšanās.

AZT

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 6. punkts

12. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja trešā valsts
  vai
  partnervalsts, kura programmā Interreg iemaksā valsts resursus, kas nav valsts līdzfinansējums atbalstam no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, šo ieguldījumu Interreg programmas īstenošanas laikā samazina vai nu kopumā, vai attiecībā uz kopīgām darbībām, kas jau ir atlasītas un saņēmušas 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu, tad iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis prasa izmantot vienu no risinājumiem, kas izklāstīti 4. punkta otrajā daļā. | 6.   Ja trešā valsts, partnervalsts
  vai AZT
  , kura programmā Interreg iemaksā valsts resursus, kas nav valsts līdzfinansējums atbalstam no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, šo ieguldījumu Interreg programmas īstenošanas laikā samazina vai nu kopumā, vai attiecībā uz kopīgām darbībām, kas jau ir atlasītas un saņēmušas 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu, tad iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis prasa izmantot vienu no risinājumiem, kas izklāstīti
  šā panta
  4. punkta otrajā daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja trešā valsts
  vai
  partnervalsts, kura programmā Interreg iemaksā valsts resursus, kas nav valsts līdzfinansējums atbalstam no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, šo ieguldījumu Interreg programmas īstenošanas laikā samazina vai nu kopumā, vai attiecībā uz kopīgām darbībām, kas jau ir atlasītas un saņēmušas 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu, tad iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis prasa izmantot vienu no risinājumiem, kas izklāstīti 4. punkta otrajā daļā.

6.   Ja trešā valsts, partnervalsts
  vai AZT
  , kura programmā Interreg iemaksā valsts resursus, kas nav valsts līdzfinansējums atbalstam no ERAF vai no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, šo ieguldījumu Interreg programmas īstenošanas laikā samazina vai nu kopumā, vai attiecībā uz kopīgām darbībām, kas jau ir atlasītas un saņēmušas 22. panta 6. punktā paredzēto dokumentu, tad iesaistītā dalībvalsts vai dalībvalstis prasa izmantot vienu no risinājumiem, kas izklāstīti
  šā panta
  4. punkta otrajā daļā.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdzfinansēšanas likme katras Interreg programmas līmenī nav lielāka par
  70
   %, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz ārējām pārrobežu vai 3. elementa Interreg programmām lielāks procentuālais apjoms ir noteikts attiecīgi ar Regulu (ES) [IPA III], Regulu (ES) [KASSI] un Padomes Lēmumu Nr. [AZTP] vai ar kādu citu saskaņā ar to pieņemtu aktu. | Līdzfinansēšanas likme katras Interreg programmas līmenī nav lielāka par
  80
   %, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz ārējām pārrobežu vai 3. elementa Interreg programmām lielāks procentuālais apjoms ir noteikts attiecīgi ar Regulu (ES) [IPA III], Regulu (ES) [KASSI] un Padomes Lēmumu Nr. [AZTP] vai ar kādu citu saskaņā ar to pieņemtu aktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdzfinansēšanas likme katras Interreg programmas līmenī nav lielāka par
  70
   %, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz ārējām pārrobežu vai 3. elementa Interreg programmām lielāks procentuālais apjoms ir noteikts attiecīgi ar Regulu (ES) [IPA III], Regulu (ES) [KASSI] un Padomes Lēmumu Nr. [AZTP] vai ar kādu citu saskaņā ar to pieņemtu aktu.

70

Līdzfinansēšanas likme katras Interreg programmas līmenī nav lielāka par
  80
   %, izņemot gadījumus, kad attiecībā uz ārējām pārrobežu vai 3. elementa Interreg programmām lielāks procentuālais apjoms ir noteikts attiecīgi ar Regulu (ES) [IPA III], Regulu (ES) [KASSI] un Padomes Lēmumu Nr. [AZTP] vai ar kādu citu saskaņā ar to pieņemtu aktu.

80

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts – ievaddaļa

14. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Papildus ERAF konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā ERAF regula] 2. pantā, ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus
  var izmantot
  pie 4. PM minētajiem konkrētajiem mērķiem, proti: | 3.   Papildus ERAF konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā ERAF regula] 2. pantā, ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus
  izmanto
  pie 4. PM minētajiem konkrētajiem mērķiem, proti: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Papildus ERAF konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā ERAF regula] 2. pantā, ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus
  var izmantot
  pie 4. PM minētajiem konkrētajiem mērķiem, proti:

3.   Papildus ERAF konkrētajiem mērķiem, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā ERAF regula] 2. pantā, ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus
  izmanto
  pie 4. PM minētajiem konkrētajiem mērķiem, proti:

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

14. pants – 4. punkts – a apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | Interreg 1. un
  2.A
  elementa programmas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

Interreg 1. un
  2.A
  elementa programmas:

2.A

| a) | Interreg 1. un
  2.
   elementa programmas: |
| --- | --- |

a)

Interreg 1. un
  2.
   elementa programmas:

2.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

14. pants – 4. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm, nolūkā jo īpaši atrisināt juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem un iestādēm, nolūkā jo īpaši atrisināt juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos;

| (ii) | stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektiem, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem
  un iestādēm, nolūkā jo īpaši atrisināt juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

(ii)

stiprināt efektīvu publisko pārvaldi, veicinot juridisko un administratīvo sadarbību un sadarbību starp iedzīvotājiem
  , tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektiem, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem
  un iestādēm, nolūkā jo īpaši atrisināt juridiskos un citus šķēršļus pierobežas reģionos;

, tajā skaitā iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projektiem, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 5. punkts

14. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saistībā ar
  Interreg ārējām pārrobežu programmām un
  2. un 3. elementa Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot Interreg
  ārējam
  konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”, jo īpaši darbībām tādās jomās kā robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība, t. sk. migrantu aizsardzība. | 5.   Saistībā ar
  1.,
  2. un 3. elementa Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot Interreg konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”, jo īpaši darbībām tādās jomās kā robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība, t. sk. migrantu
  un starptautiskā aizsardzībā esošu bēgļu
  aizsardzība
  un ekonomiskā un sociālā integrācija
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Saistībā ar
  Interreg ārējām pārrobežu programmām un
  2. un 3. elementa Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot Interreg
  ārējam
  konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”, jo īpaši darbībām tādās jomās kā robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība, t. sk. migrantu aizsardzība.

5.   Saistībā ar
  1.,
  2. un 3. elementa Interreg programmām ERAF un attiecīgā gadījumā arī Savienības ārējās finansēšanas instrumentus var izmantot Interreg konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”, jo īpaši darbībām tādās jomās kā robežšķērsošanas pārvaldība un mobilitātes un migrācijas pārvaldība, t. sk. migrantu
  un starptautiskā aizsardzībā esošu bēgļu
  aizsardzība
  un ekonomiskā un sociālā integrācija
  .

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Vēl 15 %
  no ERAF un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība katrai Interreg programmai saskaņā ar 1., 2. un 3. elementu, piešķir Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”
  vai
  Interreg
  ārējam
  konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”. | 2.   No ERAF un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība katrai Interreg programmai saskaņā ar 1., 2. un 3. elementu,
  līdz 15 %
  piešķir Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”
  , savukārt līdz 10 % var piešķirt
  Interreg konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Vēl 15 %
  no ERAF un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība katrai Interreg programmai saskaņā ar 1., 2. un 3. elementu, piešķir Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”
  vai
  Interreg
  ārējam
  konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”.

2.   No ERAF un attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumiem prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība katrai Interreg programmai saskaņā ar 1., 2. un 3. elementu,
  līdz 15 %
  piešķir Interreg konkrētajam mērķim “Labāka Interreg pārvaldība”
  , savukārt līdz 10 % var piešķirt
  Interreg konkrētajam mērķim “Droša un pasargāta Eiropa”.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja
  2.A
  elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju,
  visu
  ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība,
  paredz
  minētās stratēģijas
  mērķiem
  . | 3.   Ja
  1. vai 2.
  elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju
  vai jūras baseina stratēģiju
  ,
  ar vismaz 80 % no
  ERAF un attiecīgā gadījumā
  ar daļu no
  Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība,
  atbalsta
  minētās stratēģijas
  mērķus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja
  2.A
  elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju,
  visu
  ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība,
  paredz
  minētās stratēģijas
  mērķiem
  .

3.   Ja
  1. vai 2.
  elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju
  vai jūras baseina stratēģiju
  ,
  ar vismaz 80 % no
  ERAF un attiecīgā gadījumā
  ar daļu no
  Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīrumu prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība,
  atbalsta
  minētās stratēģijas
  mērķus
  .

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ja 2.B elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju vai jūras baseina stratēģiju, vismaz 70 % no ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīruma prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, paredz minētās stratēģijas mērķiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Ja 2.B elementa Interreg programma atbalsta makroreģionālu stratēģiju vai jūras baseina stratēģiju, vismaz 70 % no ERAF un attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumentu piešķīruma prioritātēm, kurās neietilpst tehniskā palīdzība, paredz minētās stratēģijas mērķiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15.a pants (jauns)

15.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 15.a pants |
| | Starpreģionālas investīcijas inovācijā |
| | 1.
     
  Šīs regulas 9. panta 5.a punktā (jauns) minētie līdzekļi tiek piešķirti jaunai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā, kas ir paredzēta: |
| | a) | tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15.a pants

15.a pants

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

1.
     
  Šīs regulas 9. panta 5.a punktā (jauns) minētie līdzekļi tiek piešķirti jaunai iniciatīvai par starpreģionālām investīcijām inovācijā, kas ir paredzēta:

a)

a)

tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību;

tādu starpreģionālu inovācijas projektu komercializācijai un izvēršanai, kam ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību;

| b) | kontaktu veidošanai starp pētniekiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un publikās pārvaldes iestādēm, kas valsts vai reģionālā līmenī iesaistīti pārdomātas specializācijas un sociālās inovācijas stratēģijās; |
| --- | --- |

b)

b)

kontaktu veidošanai starp pētniekiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un publikās pārvaldes iestādēm, kas valsts vai reģionālā līmenī iesaistīti pārdomātas specializācijas un sociālās inovācijas stratēģijās;

kontaktu veidošanai starp pētniekiem, uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un publikās pārvaldes iestādēm, kas valsts vai reģionālā līmenī iesaistīti pārdomātas specializācijas un sociālās inovācijas stratēģijās;

| c) | izmēģinājuma projektiem, kuru mērķis ir noteikt vai testēt jaunus attīstības risinājumus reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģijām; vai |
| --- | --- |

c)

c)

izmēģinājuma projektiem, kuru mērķis ir noteikt vai testēt jaunus attīstības risinājumus reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģijām; vai

izmēģinājuma projektiem, kuru mērķis ir noteikt vai testēt jaunus attīstības risinājumus reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz pārdomātas specializācijas stratēģijām; vai

| d) | inovācijas pieredzes apmaiņai, lai gūtu labumu no reģionālās vai vietējās attīstības gaitā gūtas pieredzes. |
| --- | --- |

d)

d)

inovācijas pieredzes apmaiņai, lai gūtu labumu no reģionālās vai vietējās attīstības gaitā gūtas pieredzes.

inovācijas pieredzes apmaiņai, lai gūtu labumu no reģionālās vai vietējās attīstības gaitā gūtas pieredzes.

2.
     
  Lai uzturētu Eiropas teritoriālās kohēzijas principu, piešķirot aptuveni vienādu finanšu resursu daļu, šīs investīcijas ir vērstas uz saikņu veidošanu starp mazāk attīstītajiem reģioniem un vadošajiem reģioniem, palielinot reģionālo inovācijas ekosistēmu spēju mazāk attīstītajos reģionos, lai integrētu un attīstītu esošo vai topošo ES vērtību, kā arī spēju piedalīties partnerībās ar citiem reģioniem.

3.
     
  Komisija īsteno šīs investīcijas saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību. To atbalsta ekspertu grupa, nosakot ilgtermiņa darba programmu un ar to saistītos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

4.
     
  Attiecībā uz starpreģionālām investīcijām inovācijā atbalstu no ERAF saņem visa Savienības teritorija. Trešās valstis var piedalīties šajās investīcijās ar nosacījumu, ka tās dod ieguldījumu finansējumā ārēji piešķirto ieņēmumu veidā.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) īsteno Interreg programmu ietvaros dalītā pārvaldībā; izņēmums ir 3. elements, ko var gan pilnībā, gan daļēji īstenot netiešā pārvaldībā
  , un 5. elements, ko īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā
  . | 1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) īsteno Interreg programmu ietvaros dalītā pārvaldībā; izņēmums ir 3. elements, ko
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  var gan pilnībā, gan daļēji īstenot netiešā pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) īsteno Interreg programmu ietvaros dalītā pārvaldībā; izņēmums ir 3. elements, ko var gan pilnībā, gan daļēji īstenot netiešā pārvaldībā
  , un 5. elements, ko īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā
  .

1.   Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) īsteno Interreg programmu ietvaros dalītā pārvaldībā; izņēmums ir 3. elements, ko
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  var gan pilnībā, gan daļēji īstenot netiešā pārvaldībā.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  vai
  AZT, izmantojot pielikumā norādīto veidni, sagatavo Interreg programmu periodam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. | 2.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , izmantojot pielikumā norādīto veidni, sagatavo Interreg programmu periodam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  vai
  AZT, izmantojot pielikumā norādīto veidni, sagatavo Interreg programmu periodam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

2.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , izmantojot pielikumā norādīto veidni, sagatavo Interreg programmu periodam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts – 1. daļa

16. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iesaistītās dalībvalstis Interreg programmu sagatavo sadarbībā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [6. pantā] minētajiem programmas partneriem. | Iesaistītās dalībvalstis Interreg programmu sagatavo sadarbībā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [6. pantā] minētajiem programmas partneriem.
  Sagatavojot Interreg programmas, kas aptver makroreģionālās vai jūras baseinu stratēģijas, dalībvalstīm un programmas partneriem būtu jāņem vērā attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju tematiskās prioritātes un jāapspriežas ar attiecīgajiem dalībniekiem. Dalībvalstis un programmas partneri izveido ex ante mehānismu, lai nodrošinātu, ka plānošanas perioda sākumā tiek savesti kopā visi makroreģiona un jūras baseina līmeņa dalībnieki, ETS programmas iestādes, reģioni un valstis, lai kopīgi lemtu par katras programmas prioritātēm. Vajadzības gadījumā šīs prioritātes saskaņo ar makroreģionālo vai jūras baseinu stratēģiju rīcības plāniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iesaistītās dalībvalstis Interreg programmu sagatavo sadarbībā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [6. pantā] minētajiem programmas partneriem.

Iesaistītās dalībvalstis Interreg programmu sagatavo sadarbībā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [6. pantā] minētajiem programmas partneriem.
  Sagatavojot Interreg programmas, kas aptver makroreģionālās vai jūras baseinu stratēģijas, dalībvalstīm un programmas partneriem būtu jāņem vērā attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju tematiskās prioritātes un jāapspriežas ar attiecīgajiem dalībniekiem. Dalībvalstis un programmas partneri izveido ex ante mehānismu, lai nodrošinātu, ka plānošanas perioda sākumā tiek savesti kopā visi makroreģiona un jūras baseina līmeņa dalībnieki, ETS programmas iestādes, reģioni un valstis, lai kopīgi lemtu par katras programmas prioritātēm. Vajadzības gadījumā šīs prioritātes saskaņo ar makroreģionālo vai jūras baseinu stratēģiju rīcības plāniem.

Sagatavojot Interreg programmas, kas aptver makroreģionālās vai jūras baseinu stratēģijas, dalībvalstīm un programmas partneriem būtu jāņem vērā attiecīgo makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju tematiskās prioritātes un jāapspriežas ar attiecīgajiem dalībniekiem. Dalībvalstis un programmas partneri izveido ex ante mehānismu, lai nodrošinātu, ka plānošanas perioda sākumā tiek savesti kopā visi makroreģiona un jūras baseina līmeņa dalībnieki, ETS programmas iestādes, reģioni un valstis, lai kopīgi lemtu par katras programmas prioritātēm. Vajadzības gadījumā šīs prioritātes saskaņo ar makroreģionālo vai jūras baseinu stratēģiju rīcības plāniem.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts – 1. daļa

16. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, Interreg
  programmu
  iesniedz Komisijai līdz [spēkā stāšanās datums plus
  deviņi
  mēneši] visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu
  vai
  AZT vārdā. | Dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde,
  vienu vai vairākas
  Interreg
  programmas
  iesniedz Komisijai līdz [spēkā stāšanās datums plus
  divpadsmit
  mēneši] visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu, AZT
  vai reģionālo integrācijas un sadarbības organizāciju
  vārdā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, Interreg
  programmu
  iesniedz Komisijai līdz [spēkā stāšanās datums plus
  deviņi
  mēneši] visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu
  vai
  AZT vārdā.

programmu

deviņi

vai

Dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde,
  vienu vai vairākas
  Interreg
  programmas
  iesniedz Komisijai līdz [spēkā stāšanās datums plus
  divpadsmit
  mēneši] visu iesaistīto dalībvalstu un attiecīgā gadījumā trešo valstu, partnervalstu, AZT
  vai reģionālo integrācijas un sadarbības organizāciju
  vārdā.

vienu vai vairākas

programmas

divpadsmit

vai reģionālo integrācijas un sadarbības organizāciju

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts – 2. daļa

16. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr, ja Interreg programma aptver atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, tad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, programmu iesniedz ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi attiecīgo stratēģisko plānošanas dokumentu saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai ja tas prasīts viena vai vairāku Savienības ārējās finansēšanas instrumentu attiecīgajos pamataktos. | Tomēr, ja Interreg programma aptver atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, tad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, programmu iesniedz ne vēlāk kā
  divpadsmit
  mēnešus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi attiecīgo stratēģisko plānošanas dokumentu saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai ja tas prasīts viena vai vairāku Savienības ārējās finansēšanas instrumentu attiecīgajos pamataktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr, ja Interreg programma aptver atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, tad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, programmu iesniedz ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi attiecīgo stratēģisko plānošanas dokumentu saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai ja tas prasīts viena vai vairāku Savienības ārējās finansēšanas instrumentu attiecīgajos pamataktos.

sešus

Tomēr, ja Interreg programma aptver atbalstu no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, tad dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, programmu iesniedz ne vēlāk kā
  divpadsmit
  mēnešus pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi attiecīgo stratēģisko plānošanas dokumentu saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai ja tas prasīts viena vai vairāku Savienības ārējās finansēšanas instrumentu attiecīgajos pamataktos.

divpadsmit

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts

17. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Ar Komisijas piekrišanu un pienācīgi pamatotos gadījumos,
  lai paaugstinātu programmu īstenošanas efektivitāti un paplašinātu darbību mērogu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt uz Interreg programmām pārvietot līdz
  [x]%
  no summas, kas no ERAF piešķirta attiecīgajai programmai saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” tam pašam reģionam. Pārvietotā summa veido atsevišķu prioritāti vai atsevišķas prioritātes. | 3.   Lai paaugstinātu programmu īstenošanas efektivitāti un paplašinātu darbību mērogu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt uz Interreg programmām pārvietot līdz
  20 %
  no summas, kas no ERAF piešķirta attiecīgajai programmai saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” tam pašam reģionam.
  Katra dalībvalsts iepriekš paziņo Komisijai, ka tā gatavojas šo pārvietošanas iespēju izmantot, un iesniedz Komisijai šā lēmuma pamatojumu.
  Pārvietotā summa veido atsevišķu prioritāti vai atsevišķas prioritātes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Ar Komisijas piekrišanu un pienācīgi pamatotos gadījumos,
  lai paaugstinātu programmu īstenošanas efektivitāti un paplašinātu darbību mērogu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt uz Interreg programmām pārvietot līdz
  [x]%
  no summas, kas no ERAF piešķirta attiecīgajai programmai saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” tam pašam reģionam. Pārvietotā summa veido atsevišķu prioritāti vai atsevišķas prioritātes.

3.   Lai paaugstinātu programmu īstenošanas efektivitāti un paplašinātu darbību mērogu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt uz Interreg programmām pārvietot līdz
  20 %
  no summas, kas no ERAF piešķirta attiecīgajai programmai saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” tam pašam reģionam.
  Katra dalībvalsts iepriekš paziņo Komisijai, ka tā gatavojas šo pārvietošanas iespēju izmantot, un iesniedz Komisijai šā lēmuma pamatojumu.
  Pārvietotā summa veido atsevišķu prioritāti vai atsevišķas prioritātes.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

17. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums, ņemot vērā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums, ņemot vērā:

| b) | galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums,
  jo īpaši
  ņemot vērā: |
| --- | --- |

b)

galveno kopīgi risināmo problēmu kopsavilkums,
  jo īpaši
  ņemot vērā:

jo īpaši

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

17. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (ii) | kopējo investīciju nepieciešamību un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ii)

kopējo investīciju nepieciešamību un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem;

| (ii) | kopējo investīciju nepieciešamību un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem
  un iespējamās panākamās sinerģijas
  ; |
| --- | --- |

(ii)

kopējo investīciju nepieciešamību un papildināmību ar citiem atbalsta veidiem
  un iespējamās panākamās sinerģijas
  ;

un iespējamās panākamās sinerģijas

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

17. pants – 4. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas;

| (iii) | līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas
  un to, kā tās ņemtas vērā programmā
  ; |
| --- | --- |

(iii)

līdzšinējā pieredzē gūtās atziņas
  un to, kā tās ņemtas vērā programmā
  ;

un to, kā tās ņemtas vērā programmā

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

17. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu, atbilstošo prioritāšu
  , konkrēto mērķu un atbalsta veidu
  pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu, atbilstošo prioritāšu
  , konkrēto mērķu un atbalsta veidu
  pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus;

, konkrēto mērķu un atbalsta veidu

| c) | izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu,
  kā arī
  atbilstošo prioritāšu pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus; |
| --- | --- |

c)

izraudzīto politikas mērķu un Interreg konkrēto mērķu,
  kā arī
  atbilstošo prioritāšu pamatojums, attiecīgā gadījumā norādot pārrobežu infrastruktūras trūkstošos posmus;

kā arī

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – e apakšpunkts – i punkts

17. pants – 4. punkts – e apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamā iemaksa šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamā iemaksa šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā;

| i) | saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā
  , jeb attiecīgi kritēriju kopums un atbilstošo pārredzamo atlases kritēriju kopums šādai darbībai
  ; |
| --- | --- |

i)

saistītie rīcības veidi, tostarp plānoto stratēģiski svarīgo darbību saraksts, un attiecīgā gadījumā to paredzamais devums šo konkrēto mērķu, kā arī makroreģionālu stratēģiju un jūras baseinu stratēģiju īstenošanā
  , jeb attiecīgi kritēriju kopums un atbilstošo pārredzamo atlases kritēriju kopums šādai darbībai
  ;

, jeb attiecīgi kritēriju kopums un atbilstošo pārredzamo atlases kritēriju kopums šādai darbībai

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – e apakšpunkts – iii punkts

17. pants – 4. punkts – e apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | galvenās mērķgrupas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

(iii)

galvenās mērķgrupas;

galvenās mērķgrupas;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 4. punkts – e apakšpunkts – v punkts

17. pants – 4. punkts – e apakšpunkts – v punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| v) | finanšu instrumentu plānotais izmantojums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

v)

v)

finanšu instrumentu plānotais izmantojums;

finanšu instrumentu plānotais izmantojums;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 5. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

17. pants – 5. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (iii) | attiecībā uz 2. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (“ERAF” un “AZTP
  Grenlande
  ”); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(iii)

attiecībā uz 2. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (“ERAF” un “AZTP
  Grenlande
  ”);

Grenlande

| (iii) | attiecībā uz 2. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (“ERAF” un “AZTP”); |
| --- | --- |

(iii)

attiecībā uz 2. elementa Interreg programmām, kas saņem atbalstu no AZTP — kā sadalījumu pēc finansēšanas instrumentiem (“ERAF” un “AZTP”);

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

17. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | šā panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā norāda summas tikai par 2021. līdz 2025. gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

b)

šā panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā norāda summas tikai par 2021. līdz 2025. gadu.

šā panta 4. punkta g) apakšpunkta ii) punktā minētajā tabulā norāda summas tikai par 2021. līdz 2025. gadu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

17. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta izveidei, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta izveidei,

| b) | izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta
  un vajadzības gadījumā vadības atbalsta struktūru dalībvalstīs vai trešās valstīs
  izveidei; |
| --- | --- |

b)

izklāsta procedūru kopīgā sekretariāta
  un vajadzības gadījumā vadības atbalsta struktūru dalībvalstīs vai trešās valstīs
  izveidei;

un vajadzības gadījumā vadības atbalsta struktūru dalībvalstīs vai trešās valstīs

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija izvērtē katru Interreg programmu un tās atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un, gadījumā, ja tiek saņemts atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, un tas ir lietderīgi, tās saderību ar 10. panta 1. punktā paredzēto daudzgadu stratēģijas dokumentu vai attiecīgo stratēģisko plānošanas satvaru, kas paredzēts viena vai vairāku šādu instrumentu pamataktā. | 1.   Komisija
  pilnīgi pārredzami
  izvērtē katru Interreg programmu un tās atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un, gadījumā, ja tiek saņemts atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, un tas ir lietderīgi, tās saderību ar
  šīs regulas
  10. panta 1. punktā paredzēto daudzgadu stratēģijas dokumentu vai attiecīgo stratēģisko plānošanas satvaru, kas paredzēts viena vai vairāku šādu instrumentu pamataktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija izvērtē katru Interreg programmu un tās atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un, gadījumā, ja tiek saņemts atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, un tas ir lietderīgi, tās saderību ar 10. panta 1. punktā paredzēto daudzgadu stratēģijas dokumentu vai attiecīgo stratēģisko plānošanas satvaru, kas paredzēts viena vai vairāku šādu instrumentu pamataktā.

1.   Komisija
  pilnīgi pārredzami
  izvērtē katru Interreg programmu un tās atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un, gadījumā, ja tiek saņemts atbalsts no Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, un tas ir lietderīgi, tās saderību ar
  šīs regulas
  10. panta 1. punktā paredzēto daudzgadu stratēģijas dokumentu vai attiecīgo stratēģisko plānošanas satvaru, kas paredzēts viena vai vairāku šādu instrumentu pamataktā.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  vai
  AZT pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. | 3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  vai
  AZT pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts

18. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, iesniegusi
  programmu
  , Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par katras Interreg programmas apstiprināšanu. | 4.   Ne vēlāk kā
  trīs
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, iesniegusi
  šo programmas pārskatīto versiju
  , Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par katras Interreg programmas apstiprināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, iesniegusi
  programmu
  , Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par katras Interreg programmas apstiprināšanu.

4.   Ne vēlāk kā
  trīs
  mēnešus pēc dienas, kurā dalībvalsts, kurā atrodas potenciālā vadošā iestāde, iesniegusi
  šo programmas pārskatīto versiju
  , Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par katras Interreg programmas apstiprināšanu.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt Interreg programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu. | 1.   
  Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu
  dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt Interreg programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt Interreg programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu.

1.   
  Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu
  dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, var iesniegt pamatotu pieprasījumu grozīt Interreg programmu līdz ar grozīto programmu, kurā izklāstīta attiecīgā grozījuma paredzamā ietekme uz mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija novērtē grozījuma atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un var sniegt apsvērumus
  trīs mēnešu
  laikā no grozītās programmas iesniegšanas. | 2.   Komisija novērtē grozījuma atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un var sniegt apsvērumus
  viena mēneša
  laikā no grozītās programmas iesniegšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija novērtē grozījuma atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un var sniegt apsvērumus
  trīs mēnešu
  laikā no grozītās programmas iesniegšanas.

2.   Komisija novērtē grozījuma atbilstību Regulai (ES) [jaunā KNR], Regulai (ES) [jaunā ERAF] un šai regulai un var sniegt apsvērumus
  viena mēneša
  laikā no grozītās programmas iesniegšanas.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 3. punkts

19. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis vai AZT pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. | 3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis vai AZT pārskata grozīto programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

3.   Iesaistītās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  pārskata Interreg programmu un ņem vērā Komisijas sagatavotos apsvērumus.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija apstiprina Interreg programmas grozījumu ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi. | 4.   Komisija apstiprina Interreg programmas grozījumu ne vēlāk kā
  trīs
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija apstiprina Interreg programmas grozījumu ne vēlāk kā
  sešus
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi.

4.   Komisija apstiprina Interreg programmas grozījumu ne vēlāk kā
  trīs
  mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to iesniegusi.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 5. punkts – 1. daļa

19. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  5
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  3
   % no programmas budžeta citai tās pašas Interreg programmas prioritātei. | Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu
  plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  10
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  5
   % no programmas budžeta citai tās pašas Interreg programmas prioritātei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  5
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  3
   % no programmas budžeta citai tās pašas Interreg programmas prioritātei.

5

3

Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu
  plānošanas periodā dalībvalsts var pārvietot summu līdz
  10
   % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā
  5
   % no programmas budžeta citai tās pašas Interreg programmas prioritātei.

Pēc apspriešanās ar vietējām un reģionālajām iestādēm un saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantu

10

5

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2. daļa

22. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētā uzraudzības komiteja var izveidot vienu vai — īpaši gadījumos, kad pastāv apakšprogrammas — vairākas koordinācijas komitejas, kas darbību atlasē darbojas uzraudzības komitejas vadībā. | Minētā uzraudzības komiteja var izveidot vienu vai — īpaši gadījumos, kad pastāv apakšprogrammas — vairākas koordinācijas komitejas, kas darbību atlasē darbojas uzraudzības komitejas vadībā.
  Koordinācijas komitejas piemēro partnerības principu, kā noteikts Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantā, un tajās darbojas partneri no visām iesaistītajām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētā uzraudzības komiteja var izveidot vienu vai — īpaši gadījumos, kad pastāv apakšprogrammas — vairākas koordinācijas komitejas, kas darbību atlasē darbojas uzraudzības komitejas vadībā.

Minētā uzraudzības komiteja var izveidot vienu vai — īpaši gadījumos, kad pastāv apakšprogrammas — vairākas koordinācijas komitejas, kas darbību atlasē darbojas uzraudzības komitejas vadībā.
  Koordinācijas komitejas piemēro partnerības principu, kā noteikts Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantā, un tajās darbojas partneri no visām iesaistītajām dalībvalstīm.

Koordinācijas komitejas piemēro partnerības principu, kā noteikts Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 6. pantā, un tajās darbojas partneri no visām iesaistītajām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts

22. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Vadošā iestāde
  apspriežas ar Komisiju un tās apsvērumus ņem vērā
  pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejai. Tas pats attiecas uz jebkādām turpmākām izmaiņām šajos kritērijos. | 3.   Vadošā iestāde
  paziņo Komisijai
  pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejai. Tas pats attiecas uz jebkādām turpmākām izmaiņām šajos kritērijos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Vadošā iestāde
  apspriežas ar Komisiju un tās apsvērumus ņem vērā
  pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejai. Tas pats attiecas uz jebkādām turpmākām izmaiņām šajos kritērijos.

3.   Vadošā iestāde
  paziņo Komisijai
  pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejai. Tas pats attiecas uz jebkādām turpmākām izmaiņām šajos kritērijos.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 4. punkts – ievaddaļa

22. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Darbību atlases gaitā
  uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja: | 4.   
  Pirms
  uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja
  atlasa darbības, vadošā iestāde
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Darbību atlases gaitā
  uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja:

4.   
  Pirms
  uzraudzības komiteja vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komiteja
  atlasa darbības, vadošā iestāde
  :

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 6. punkts – 2. daļa

22. pants – 6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā dokumentā izklāsta arī vadošā partnera pienākumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 50. pantu.
  Šos pienākumus
  nosaka uzraudzības komiteja. Tomēr, ja vadošais partneris atrodas citā dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, tā pienākums nav atgūt līdzekļus, izmantojot tiesu procedūras. | Šajā dokumentā izklāsta arī vadošā partnera pienākumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 50. pantu.
  Procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu,
  nosaka uzraudzības komiteja
  , un tā par šīm procedūrām vienojas
  . Tomēr, ja vadošais partneris atrodas citā dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, tā pienākums nav atgūt līdzekļus, izmantojot tiesu procedūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā dokumentā izklāsta arī vadošā partnera pienākumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 50. pantu.
  Šos pienākumus
  nosaka uzraudzības komiteja. Tomēr, ja vadošais partneris atrodas citā dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, tā pienākums nav atgūt līdzekļus, izmantojot tiesu procedūras.

Šos pienākumus

Šajā dokumentā izklāsta arī vadošā partnera pienākumus attiecībā uz līdzekļu atgūšanu saskaņā ar 50. pantu.
  Procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu,
  nosaka uzraudzības komiteja
  , un tā par šīm procedūrām vienojas
  . Tomēr, ja vadošais partneris atrodas citā dalībvalstī, trešā valstī, partnervalstī vai AZT, tā pienākums nav atgūt līdzekļus, izmantojot tiesu procedūras.

Procedūras, kas saistītas ar līdzekļu atgūšanu,

, un tā par šīm procedūrām vienojas

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. daļa – 1. daļa

23. pants – 1. daļa – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darbībās, kas atlasītas 1., 2. un 3. elementa ietvaros, ir iesaistīti aktori no vismaz divām iesaistītajām valstīm, un vismaz viens no tiem ir saņēmējs no dalībvalsts. | Darbībās, kas atlasītas 1., 2. un 3. elementa ietvaros, ir iesaistīti aktori no vismaz divām iesaistītajām valstīm
  vai AZT
  , un vismaz viens no tiem ir saņēmējs no dalībvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbībās, kas atlasītas 1., 2. un 3. elementa ietvaros, ir iesaistīti aktori no vismaz divām iesaistītajām valstīm, un vismaz viens no tiem ir saņēmējs no dalībvalsts.

Darbībās, kas atlasītas 1., 2. un 3. elementa ietvaros, ir iesaistīti aktori no vismaz divām iesaistītajām valstīm
  vai AZT
  , un vismaz viens no tiem ir saņēmējs no dalībvalsts.

vai AZT

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Interreg darbību var īstenot vienā vienīgā valstī ar nosacījumu, ka darbības pieteikumā ir norādīts, kāda būs ietekme uz programmas teritoriju un kādi būs tās ieguvumi. | 2.   Interreg darbību var īstenot vienā vienīgā valstī
  vai AZT
  ar nosacījumu, ka darbības pieteikumā ir norādīts, kāda būs ietekme uz programmas teritoriju un kādi būs tās ieguvumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Interreg darbību var īstenot vienā vienīgā valstī ar nosacījumu, ka darbības pieteikumā ir norādīts, kāda būs ietekme uz programmas teritoriju un kādi būs tās ieguvumi.

2.   Interreg darbību var īstenot vienā vienīgā valstī
  vai AZT
  ar nosacījumu, ka darbības pieteikumā ir norādīts, kāda būs ietekme uz programmas teritoriju un kādi būs tās ieguvumi.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts – 1. daļa

23. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Partneri sadarbojas Interreg darbību izstrādē, īstenošanā, nodrošināšanā ar personālu
  , kā arī
  finansēšanā. | Partneri sadarbojas Interreg darbību izstrādē
  un
  īstenošanā,
  kā arī to
  nodrošināšanā ar personālu
  un/vai
  finansēšanā
  . Partneru skaitu katrā Interreg operācijā cenšas ierobežot līdz ne vairāk kā desmit partneriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Partneri sadarbojas Interreg darbību izstrādē, īstenošanā, nodrošināšanā ar personālu
  , kā arī
  finansēšanā.

, kā arī

Partneri sadarbojas Interreg darbību izstrādē
  un
  īstenošanā,
  kā arī to
  nodrošināšanā ar personālu
  un/vai
  finansēšanā
  . Partneru skaitu katrā Interreg operācijā cenšas ierobežot līdz ne vairāk kā desmit partneriem.

un

kā arī to

un/vai

. Partneru skaitu katrā Interreg operācijā cenšas ierobežot līdz ne vairāk kā desmit partneriem.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 4. punkts – 2. daļa

23. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz Interreg darbībām, kas notiek 3. elementa Interreg programmu ietvaros, partneriem no tālākajiem reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT ir jāsadarbojas tikai
  trijos
  no pirmajā daļā minētajiem četriem aspektiem. | Attiecībā uz Interreg darbībām, kas notiek 3. elementa Interreg programmu ietvaros, partneriem no tālākajiem reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT ir jāsadarbojas tikai
  divos
  no pirmajā daļā minētajiem četriem aspektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz Interreg darbībām, kas notiek 3. elementa Interreg programmu ietvaros, partneriem no tālākajiem reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT ir jāsadarbojas tikai
  trijos
  no pirmajā daļā minētajiem četriem aspektiem.

trijos

Attiecībā uz Interreg darbībām, kas notiek 3. elementa Interreg programmu ietvaros, partneriem no tālākajiem reģioniem un trešām valstīm, partnervalstīm vai AZT ir jāsadarbojas tikai
  divos
  no pirmajā daļā minētajiem četriem aspektiem.

divos

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 6. punkts – 1. daļa

23. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG var būt vienīgais partneris Interreg darbībā, kas notiek 1., 2. un 3. elementa Interreg programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka tās dalībnieki ietver partnerus no vismaz divām iesaistītajām valstīm. | Pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG var būt vienīgais partneris Interreg darbībā, kas notiek 1., 2. un 3. elementa Interreg programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka tās dalībnieki ietver partnerus no vismaz divām iesaistītajām valstīm
  vai AZT
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG var būt vienīgais partneris Interreg darbībā, kas notiek 1., 2. un 3. elementa Interreg programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka tās dalībnieki ietver partnerus no vismaz divām iesaistītajām valstīm.

Pārrobežu juridiska struktūra vai ETSG var būt vienīgais partneris Interreg darbībā, kas notiek 1., 2. un 3. elementa Interreg programmu ietvaros, ar nosacījumu, ka tās dalībnieki ietver partnerus no vismaz divām iesaistītajām valstīm
  vai AZT
  .

vai AZT

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 7. punkts – 2. daļa

23. pants – 7. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr vienīgais partneris var būt reģistrēts dalībvalstī, kura nepiedalās attiecīgajā programmā, ja ir ievēroti 23. panta nosacījumi. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr vienīgais partneris var būt reģistrēts dalībvalstī, kura nepiedalās attiecīgajā programmā, ja ir ievēroti 23. panta nosacījumi.

Tomēr vienīgais partneris var būt reģistrēts dalībvalstī, kura nepiedalās attiecīgajā programmā, ja ir ievēroti 23. panta nosacījumi.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts – 1. daļa

24. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta mazo projektu
  fondā
  Interreg programmas ietvaros nepārsniedz
  20 000 000  EUR vai 15
   % no kopējā piešķīruma Interreg programmai
  , atkarībā no tā, kura summa
  ir
  mazāka
  . | Kopējā
  iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta
  vienā vai vairākos
  mazo projektu
  fondos
  Interreg programmas ietvaros nepārsniedz
  20
   % no kopējā piešķīruma Interreg programmai
  un Interreg programmas pārrobežu sadarbībai gadījumā
  ir
  vismaz 3 % no kopējā piešķīruma
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta mazo projektu
  fondā
  Interreg programmas ietvaros nepārsniedz
  20 000 000  EUR vai 15
   % no kopējā piešķīruma Interreg programmai
  , atkarībā no tā, kura summa
  ir
  mazāka
  .

fondā

20 000 000  EUR vai 15

, atkarībā no tā, kura summa

mazāka

Kopējā
  iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta
  vienā vai vairākos
  mazo projektu
  fondos
  Interreg programmas ietvaros nepārsniedz
  20
   % no kopējā piešķīruma Interreg programmai
  un Interreg programmas pārrobežu sadarbībai gadījumā
  ir
  vismaz 3 % no kopējā piešķīruma
  .

Kopējā

vienā vai vairākos

fondos

20

un Interreg programmas pārrobežu sadarbībai gadījumā

vismaz 3 % no kopējā piešķīruma

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

24. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Mazo projektu fonda saņēmējs ir
  pārrobežu juridiskā struktūra
  vai
  ETSG
  . | 2.   Mazo projektu fonda
  līdzekļu
  saņēmējs ir
  publisko vai privāto tiesību subjekts, subjekts ar juridiskas personas statusu
  vai
  bez tā, vai arī fiziska persona, kas ir atbildīgi par uzsākšanas darbībām vai arī gan par uzsākšanas, gan īstenošanas darbībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Mazo projektu fonda saņēmējs ir
  pārrobežu juridiskā struktūra
  vai
  ETSG
  .

2.   Mazo projektu fonda
  līdzekļu
  saņēmējs ir
  publisko vai privāto tiesību subjekts, subjekts ar juridiskas personas statusu
  vai
  bez tā, vai arī fiziska persona, kas ir atbildīgi par uzsākšanas darbībām vai arī gan par uzsākšanas, gan īstenošanas darbībām
  .

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 5. punkts

24. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Personāla un netiešās izmaksas, kas rodas saņēmēja līmenī par mazo projektu fonda vadību, nepārsniedz 20 % no attiecīgā mazo projektu fonda kopējām attiecināmajām izmaksām. | 5.   Personāla un
  citas tiešās izmaksas, kas atbilst izmaksu kategorijām 39. līdz 42. pantā, kā arī
  netiešās izmaksas, kas rodas saņēmēja līmenī par mazo projektu fonda
  vai fondu
  vadību, nepārsniedz 20 % no attiecīgā mazo projektu fonda
  vai fondu
  kopējām attiecināmajām izmaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Personāla un netiešās izmaksas, kas rodas saņēmēja līmenī par mazo projektu fonda vadību, nepārsniedz 20 % no attiecīgā mazo projektu fonda kopējām attiecināmajām izmaksām.

5.   Personāla un
  citas tiešās izmaksas, kas atbilst izmaksu kategorijām 39. līdz 42. pantā, kā arī
  netiešās izmaksas, kas rodas saņēmēja līmenī par mazo projektu fonda
  vai fondu
  vadību, nepārsniedz 20 % no attiecīgā mazo projektu fonda
  vai fondu
  kopējām attiecināmajām izmaksām.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 6. punkts – 1. daļa

24. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja publiskā iemaksa mazā projektā nepārsniedz 100 000  EUR, tad iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta ir vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā
  , izņemot projektus, kam sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu
  . | Ja publiskā iemaksa mazā projektā nepārsniedz 100 000  EUR, tad iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta ir vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja publiskā iemaksa mazā projektā nepārsniedz 100 000  EUR, tad iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta ir vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā
  , izņemot projektus, kam sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu
  .

, izņemot projektus, kam sniegtais atbalsts ir uzskatāms par valsts atbalstu

Ja publiskā iemaksa mazā projektā nepārsniedz 100 000  EUR, tad iemaksa no ERAF vai attiecīgā gadījumā Savienības ārējās finansēšanas instrumenta ir vienības izmaksu, fiksētas summas maksājumu vai vienotas likmes finansējuma veidā.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 6. punkts – 1.a daļa (jauna)

24. pants – 6. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja katras operācijas kopējās izmaksas nepārsniedz 100 000  EUR, atbalsta summu vienam vai vairākiem maziem projektiem var noteikt, pamatojoties uz budžeta projektu, ko nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un to ex ante apstiprina struktūra, kas izvēlas darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja katras operācijas kopējās izmaksas nepārsniedz 100 000  EUR, atbalsta summu vienam vai vairākiem maziem projektiem var noteikt, pamatojoties uz budžeta projektu, ko nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un to ex ante apstiprina struktūra, kas izvēlas darbību.

Ja katras operācijas kopējās izmaksas nepārsniedz 100 000  EUR, atbalsta summu vienam vai vairākiem maziem projektiem var noteikt, pamatojoties uz budžeta projektu, ko nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un to ex ante apstiprina struktūra, kas izvēlas darbību.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu noteiktās prasības neparedz citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri saņem iemaksas kopējo summu no attiecīgā Savienības fonda
  pēc iespējas ātrāk un
  pilnā apmērā. Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem partneriem samazinātu minēto līdzekļu apjomu. | 2.   Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu noteiktās prasības neparedz citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri saņem iemaksas kopējo summu no attiecīgā Savienības fonda pilnā apmērā
  un ievērojot grafiku, par ko vienojušies visi partneri, kā arī ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim
  . Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem partneriem samazinātu minēto līdzekļu apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu noteiktās prasības neparedz citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri saņem iemaksas kopējo summu no attiecīgā Savienības fonda
  pēc iespējas ātrāk un
  pilnā apmērā. Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem partneriem samazinātu minēto līdzekļu apjomu.

2.   Ja saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu noteiktās prasības neparedz citādi, vadošais partneris nodrošina, ka pārējie partneri saņem iemaksas kopējo summu no attiecīgā Savienības fonda pilnā apmērā
  un ievērojot grafiku, par ko vienojušies visi partneri, kā arī ievērojot to pašu procedūru, ko piemēro vadošajam partnerim
  . Nekādas summas neatvelk vai neietur un neuzliek nekādu īpašu maksu vai citu līdzvērtīgu maksājumu, kas pārējiem partneriem samazinātu minēto līdzekļu apjomu.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 1. daļa

25. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ikvienu saņēmēju dalībvalstī,
  trešā valstī, partnervalstī vai AZT,
  kas piedalās Interreg programmā, var iecelt par vadošo partneri. | Ikvienu saņēmēju dalībvalstī, kas piedalās Interreg programmā, var iecelt par vadošo partneri. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ikvienu saņēmēju dalībvalstī,
  trešā valstī, partnervalstī vai AZT,
  kas piedalās Interreg programmā, var iecelt par vadošo partneri.

trešā valstī, partnervalstī vai AZT,

Ikvienu saņēmēju dalībvalstī, kas piedalās Interreg programmā, var iecelt par vadošo partneri.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 2. daļa

25. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr dalībvalstis, trešās valstis, partnervalstis vai AZT, kas piedalās Interreg programmā, var vienoties, ka partneri, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, var iecelt par vadošo partneri. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr dalībvalstis, trešās valstis, partnervalstis vai AZT, kas piedalās Interreg programmā, var vienoties, ka partneri, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, var iecelt par vadošo partneri.

Tomēr dalībvalstis, trešās valstis, partnervalstis vai AZT, kas piedalās Interreg programmā, var vienoties, ka partneri, kas nesaņem atbalstu no ERAF vai Savienības ārējās finansēšanas instrumenta, var iecelt par vadošo partneri.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts

26. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Tehnisko palīdzību katrai Interreg programmai atmaksā kā vienotas likmes finansējumu, 2. punktā norādītās procentuālās likmes piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [85. panta 3. punkta] attiecīgi [a) vai c) apakšpunktu]. | 1.   Tehnisko palīdzību katrai Interreg programmai atmaksā kā vienotas likmes finansējumu, 2. punktā norādītās procentuālās likmes
  2021. un 2022. gadā piemērojot priekšfinansējuma ikgadējiem maksājumiem saskaņā ar šīs regulas 49. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un pēc tam turpmākajos gados
  piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [85. panta 3. punkta] attiecīgi [a) vai c) apakšpunktu]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Tehnisko palīdzību katrai Interreg programmai atmaksā kā vienotas likmes finansējumu, 2. punktā norādītās procentuālās likmes piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [85. panta 3. punkta] attiecīgi [a) vai c) apakšpunktu].

1.   Tehnisko palīdzību katrai Interreg programmai atmaksā kā vienotas likmes finansējumu, 2. punktā norādītās procentuālās likmes
  2021. un 2022. gadā piemērojot priekšfinansējuma ikgadējiem maksājumiem saskaņā ar šīs regulas 49. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un pēc tam turpmākajos gados
  piemērojot attiecināmajiem izdevumiem, kas iekļauti katrā maksājuma pieteikumā saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [85. panta 3. punkta] attiecīgi [a) vai c) apakšpunktu].

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

26. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | iekšējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no ERAF:
  6 %
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

iekšējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no ERAF:
  6 %
  ;

6 %

| a) | iekšējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no ERAF:
  7 %
  ; |
| --- | --- |

a)

iekšējās pārrobežu sadarbības Interreg programmas, kas saņem atbalstu no ERAF:
  7 %
  ;

7 %

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | 2., 3. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem:
  7 %
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

2., 3. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem:
  7 %
  .

7 %

| c) | 2., 3. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem:
  8 %
  . |
| --- | --- |

c)

2., 3. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem atbalstu gan no ERAF, gan attiecīgā gadījumā no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem:
  8 %
  .

8 %

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  un
  AZT, kas piedalās konkrētajā programmā, ar vadošās iestādes piekrišanu izveido komiteju attiecīgās Interreg programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalstīm paziņots par Komisijas lēmumu, ar ko pieņem Interreg programmu. | 1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , kas piedalās konkrētajā programmā, ar vadošās iestādes piekrišanu izveido komiteju attiecīgās Interreg programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalstīm paziņots par Komisijas lēmumu, ar ko pieņem Interreg programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  un
  AZT, kas piedalās konkrētajā programmā, ar vadošās iestādes piekrišanu izveido komiteju attiecīgās Interreg programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalstīm paziņots par Komisijas lēmumu, ar ko pieņem Interreg programmu.

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , kas piedalās konkrētajā programmā, ar vadošās iestādes piekrišanu izveido komiteju attiecīgās Interreg programmas īstenošanas uzraudzībai (“uzraudzības komiteja”) trīs mēnešu laikā no dienas, kad dalībvalstīm paziņots par Komisijas lēmumu, ar ko pieņem Interreg programmu.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Uzraudzības komiteju vada tās dalībvalsts pārstāvis, kurā atrodas vadošā iestāde, vai vadošās iestādes pārstāvis. | svītrots |
| Ja uzraudzības komitejas reglaments paredz, ka tās priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā, komitejas priekšsēdētājs var būt trešās valsts, partnervalsts vai AZT pārstāvis, bet līdzpriekšsēdētājs — dalībvalsts vai vadošās iestādes pārstāvis, un otrādi. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Uzraudzības komiteju vada tās dalībvalsts pārstāvis, kurā atrodas vadošā iestāde, vai vadošās iestādes pārstāvis.

svītrots

svītrots

Ja uzraudzības komitejas reglaments paredz, ka tās priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā, komitejas priekšsēdētājs var būt trešās valsts, partnervalsts vai AZT pārstāvis, bet līdzpriekšsēdētājs — dalībvalsts vai vadošās iestādes pārstāvis, un otrādi.

Ja uzraudzības komitejas reglaments paredz, ka tās priekšsēdētāju ieceļ rotācijas kārtībā, komitejas priekšsēdētājs var būt trešās valsts, partnervalsts vai AZT pārstāvis, bet līdzpriekšsēdētājs — dalībvalsts vai vadošās iestādes pārstāvis, un otrādi.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 6. punkts

27. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Vadošā iestāde publicē uzraudzības komitejas reglamentu un
  visus uzraudzības komitejai paziņotos datus un informāciju 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  . | 6.   Vadošā iestāde
  35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  publicē uzraudzības komitejas reglamentu
  , datu
  un
  informācijas apkopojumu, kā arī visus lēmumus, kas paziņoti uzraudzības komitejai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Vadošā iestāde publicē uzraudzības komitejas reglamentu un
  visus uzraudzības komitejai paziņotos datus un informāciju 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  .

6.   Vadošā iestāde
  35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  publicē uzraudzības komitejas reglamentu
  , datu
  un
  informācijas apkopojumu, kā arī visus lēmumus, kas paziņoti uzraudzības komitejai
  .

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – 1. daļa

28. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Par katras Interreg programmas uzraudzības komitejas sastāvu
  vienojas
  dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās programmā; komitejas
  sastāvs nodrošina
  līdzsvarotu relevanto iestāžu, starpniekstruktūru un Regulas (ES) [jaunā KNR] [6]. pantā minēto programmas partneru pārstāvību no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT. | Par katras Interreg programmas uzraudzības komitejas sastāvu
  var vienoties
  dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās programmā; komitejas
  sastāvā cenšas nodrošināt
  līdzsvarotu relevanto iestāžu, starpniekstruktūru un Regulas (ES) [jaunā KNR] [6]. pantā minēto programmas partneru pārstāvību no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Par katras Interreg programmas uzraudzības komitejas sastāvu
  vienojas
  dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās programmā; komitejas
  sastāvs nodrošina
  līdzsvarotu relevanto iestāžu, starpniekstruktūru un Regulas (ES) [jaunā KNR] [6]. pantā minēto programmas partneru pārstāvību no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT.

vienojas

sastāvs nodrošina

Par katras Interreg programmas uzraudzības komitejas sastāvu
  var vienoties
  dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās programmā; komitejas
  sastāvā cenšas nodrošināt
  līdzsvarotu relevanto iestāžu, starpniekstruktūru un Regulas (ES) [jaunā KNR] [6]. pantā minēto programmas partneru pārstāvību no dalībvalstīm, trešām valstīm, partnervalstīm un AZT.

var vienoties

sastāvā cenšas nodrošināt

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – 2. daļa

28. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uzraudzības komitejas sastāvā ir ņemts vērā attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT skaits. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uzraudzības komitejas sastāvā ir ņemts vērā attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT skaits.

Uzraudzības komitejas sastāvā ir ņemts vērā attiecīgajā Interreg programmā iesaistīto dalībvalstu, trešo valstu, partnervalstu un AZT skaits.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – 3. daļa

28. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uzraudzības komitejā ir arī pārstāvji no struktūrām, kas kopīgi izveidotas visā programmas teritorijā vai tās daļā, tostarp no ETSG. | Uzraudzības komitejā ir arī pārstāvji no
  reģioniem un vietējām iestādēm, kā arī citām
  struktūrām, kas kopīgi izveidotas visā programmas teritorijā vai tās daļā, tostarp no ETSG. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uzraudzības komitejā ir arī pārstāvji no struktūrām, kas kopīgi izveidotas visā programmas teritorijā vai tās daļā, tostarp no ETSG.

Uzraudzības komitejā ir arī pārstāvji no
  reģioniem un vietējām iestādēm, kā arī citām
  struktūrām, kas kopīgi izveidotas visā programmas teritorijā vai tās daļā, tostarp no ETSG.

reģioniem un vietējām iestādēm, kā arī citām

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vadošā iestāde
  uzraudzības komitejas locekļu sarakstu publicē
  35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē. | 2.   Vadošā iestāde 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  publicē par uzraudzības komitejas locekļiem iecelto iestāžu vai struktūru sarakstu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Vadošā iestāde
  uzraudzības komitejas locekļu sarakstu publicē
  35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē.

2.   Vadošā iestāde 35. panta 2. punktā minētajā tīmekļa vietnē
  publicē par uzraudzības komitejas locekļiem iecelto iestāžu vai struktūru sarakstu
  .

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 3. punkts

28. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā
  piedalās
  kā padomdevēji. | 3.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā
  var piedalīties
  kā padomdevēji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā
  piedalās
  kā padomdevēji.

3.   Komisijas pārstāvji uzraudzības komitejas darbā
  var piedalīties
  kā padomdevēji.

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 3.a punkts (jauns)

28. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Uzraudzības komitejas darbā kā padomdevēji var piedalīties pārstāvji no struktūrām, kas izveidotas visā programmas darbības teritorijā vai kas aptver tās daļu, tajā skaitā ETSG. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Uzraudzības komitejas darbā kā padomdevēji var piedalīties pārstāvji no struktūrām, kas izveidotas visā programmas darbības teritorijā vai kas aptver tās daļu, tajā skaitā ETSG.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

29. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā.

| g) | attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā
  un vajadzības gadījumā ierosina papildu atbalsta pasākumus
  . |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā progresu publiskā sektora iestāžu un saņēmēju administratīvo spēju veidošanā
  un vajadzības gadījumā ierosina papildu atbalsta pasākumus
  .

un vajadzības gadījumā ierosina papildu atbalsta pasākumus

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

29. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc
  apspriešanās ar Komisiju
  saskaņā ar 22. panta 2. punktu, neskarot Regulas (ES) [jaunā KNR[[27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc
  apspriešanās ar Komisiju
  saskaņā ar 22. panta 2. punktu, neskarot Regulas (ES) [jaunā KNR[[27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu];

apspriešanās ar Komisiju

| a) | metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc
  paziņošanas Komisijai
  saskaņā ar
  šīs regulas
  22. panta 2. punktu, neskarot Regulas (ES) [jaunā KNR[[27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu]; |
| --- | --- |

a)

metodoloģiju un kritērijus, kas izmantoti darbību atlasē, t. sk. jebkādas to izmaiņas, pēc
  paziņošanas Komisijai
  saskaņā ar
  šīs regulas
  22. panta 2. punktu, neskarot Regulas (ES) [jaunā KNR[[27. panta 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu];

paziņošanas Komisijai

šīs regulas

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts – ievaddaļa

30. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde
  viena mēneša
  laikā sniedz Komisijai informāciju par 29. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem: | 2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde
  trīs mēnešu
  laikā sniedz Komisijai informāciju par 29. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde
  viena mēneša
  laikā sniedz Komisijai informāciju par 29. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem:

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde
  trīs mēnešu
  laikā sniedz Komisijai informāciju par 29. panta 1. punktā uzskaitītajiem elementiem:

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – 1. daļa

31. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katra vadošā iestāde Komisijai elektroniski nosūta
  kumulatīvus
  datus par attiecīgo Interreg programmu līdz katra gada 31. janvārim
  , 31. martam
  , 31. maijam
  , 31
  . 
  jūlijam,
  30. septembrim
  un 30
  . 
  novembrim
  , izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] [VII] pielikumā doto veidni. | Katra vadošā iestāde
  saskaņā ar šīs regulas 31. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  Komisijai elektroniski nosūta datus par attiecīgo Interreg programmu līdz katra gada 31. janvārim, 31. maijam
  un
  30. septembrim,
  kā arī reizi gadā — datus saskaņā ar šīs regulas 31
  . 
  panta 2
  . 
  punkta b) apakšpunktu
  , izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] [VII] pielikumā doto veidni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katra vadošā iestāde Komisijai elektroniski nosūta
  kumulatīvus
  datus par attiecīgo Interreg programmu līdz katra gada 31. janvārim
  , 31. martam
  , 31. maijam
  , 31
  . 
  jūlijam,
  30. septembrim
  un 30
  . 
  novembrim
  , izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] [VII] pielikumā doto veidni.

kumulatīvus

, 31. martam

, 31

jūlijam,

un 30

novembrim

Katra vadošā iestāde
  saskaņā ar šīs regulas 31. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  Komisijai elektroniski nosūta datus par attiecīgo Interreg programmu līdz katra gada 31. janvārim, 31. maijam
  un
  30. septembrim,
  kā arī reizi gadā — datus saskaņā ar šīs regulas 31
  . 
  panta 2
  . 
  punkta b) apakšpunktu
  , izmantojot Regulas (ES) [jaunā KNR] [VII] pielikumā doto veidni.

saskaņā ar šīs regulas 31. panta 2. punkta a) apakšpunktu

un

kā arī reizi gadā — datus saskaņā ar šīs regulas 31

panta 2

punkta b) apakšpunktu

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

31. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Datu nosūtīšanu veic, izmantojot esošās datu ziņošanas sistēmas, ciktāl iepriekšējā plānošanas periodā ir apliecinājusies šo sistēmu uzticamība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Datu nosūtīšanu veic, izmantojot esošās datu ziņošanas sistēmas, ciktāl iepriekšējā plānošanas periodā ir apliecinājusies šo sistēmu uzticamība.

Datu nosūtīšanu veic, izmantojot esošās datu ziņošanas sistēmas, ciktāl iepriekšējā plānošanas periodā ir apliecinājusies šo sistēmu uzticamība.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

31. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar Interreg darbībām sasniegtās vērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar Interreg darbībām sasniegtās vērtības.

| b) | izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar
  pabeigtajām
  Interreg darbībām sasniegtās vērtības. |
| --- | --- |

b)

izlaides un rezultātu rādītāju vērtības attiecībā uz atlasītajām Interreg darbībām un ar
  pabeigtajām
  Interreg darbībām sasniegtās vērtības.

pabeigtajām

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts

33. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā, un
  vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus
  izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta
  3
  . punkta
  d
  ) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu. | 1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā un
  kas ir vislabāk piemēroti, lai novērtētu progresu virzībā uz “Eiropas teritoriālās sadarbības” (Interreg) programmas mērķiem,
  izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta
  4
  . punkta
  e
  ) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā, un
  vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus
  izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta
  3
  . punkta
  d
  ) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā un
  kas ir vislabāk piemēroti, lai novērtētu progresu virzībā uz “Eiropas teritoriālās sadarbības” (Interreg) programmas mērķiem,
  izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta
  4
  . punkta
  e
  ) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1.a punkts (jauns)

33. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Nepieciešamības gadījumā un vadošās iestādes pienācīgi pamatotos gadījumos tiek izmantoti programmai raksturīgie snieguma un rezultātu rādītāji papildus rādītājiem, kas izvēlēti saskaņā ar 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Nepieciešamības gadījumā un vadošās iestādes pienācīgi pamatotos gadījumos tiek izmantoti programmai raksturīgie snieguma un rezultātu rādītāji papildus rādītājiem, kas izvēlēti saskaņā ar 1. punktu.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts

34. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vadošā iestāde veic katras Interreg programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un Eiropas pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot attiecīgo Interreg programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. | 1.   Vadošā iestāde
  ne biežāk kā reizi gadā
  veic katras Interreg programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un Eiropas pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot attiecīgo Interreg programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Vadošā iestāde veic katras Interreg programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un Eiropas pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot attiecīgo Interreg programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti.

1.   Vadošā iestāde
  ne biežāk kā reizi gadā
  veic katras Interreg programmas izvērtēšanu. Katrā izvērtējumā novērtē programmas rezultativitāti, efektivitāti, relevantumu, saskaņotību un Eiropas pievienoto vērtību ar mērķi uzlabot attiecīgo Interreg programmu izstrādes un īstenošanas kvalitāti.

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 4. punkts

34. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vadošā iestāde
  nodrošina
  procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus. | 4.   Vadošā iestāde
  cenšas nodrošināt
  procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Vadošā iestāde
  nodrošina
  procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus.

4.   Vadošā iestāde
  cenšas nodrošināt
  procedūras, kas vajadzīgas, lai sagatavotu un savāktu izvērtējumiem vajadzīgos datus.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 3. punkts

35. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Piemēro Regulas (ES) [jaunā KNR] [44. panta 2. līdz
  7
  . punktu] par vadošās iestādes pienākumiem. | 3.   Piemēro Regulas (ES) [jaunā KNR] [44. panta 2. līdz
  6
  . punktu] par vadošās iestādes pienākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Piemēro Regulas (ES) [jaunā KNR] [44. panta 2. līdz
  7
  . punktu] par vadošās iestādes pienākumiem.

3.   Piemēro Regulas (ES) [jaunā KNR] [44. panta 2. līdz
  6
  . punktu] par vadošās iestādes pienākumiem.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 4. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

35. pants – 4. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi un kuras izmaksas pārsniedz
  100 000
   EUR, publiskā vietā uzstāda plāksnes vai informācijas stendus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi un kuras izmaksas pārsniedz
  100 000
   EUR, publiskā vietā uzstāda plāksnes vai informācijas stendus;

100 000

| c) | tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi un kuras izmaksas pārsniedz
  50 000
   EUR, publiskā vietā uzstāda plāksnes vai informācijas stendus; |
| --- | --- |

c)

tiklīdz sākas Interreg darbības faktiskā īstenošana, kas ietver materiālās investīcijas vai aprīkojuma iegādi un kuras izmaksas pārsniedz
  50 000
   EUR, publiskā vietā uzstāda plāksnes vai informācijas stendus;

50 000

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 4. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

35. pants – 4. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu drukātu
  vai
  elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir
  A3
  un kurā norādīta informācija par Interreg darbību un uzsvērts no Interreg fonda saņemtais atbalsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu drukātu
  vai
  elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir
  A3
  un kurā norādīta informācija par Interreg darbību un uzsvērts no Interreg fonda saņemtais atbalsts;

vai

A3

| d) | par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu drukātu
  un attiecīgā gadījumā
  elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir
  A2
  un kurā norādīta informācija par Interreg darbību un uzsvērts no Interreg fonda saņemtais atbalsts; |
| --- | --- |

d)

par Interreg darbībām, uz kurām neattiecas c) apakšpunkts, publiskā vietā uzstāda vismaz vienu drukātu
  un attiecīgā gadījumā
  elektronisku paziņojumu, kura minimālais izmērs ir
  A2
  un kurā norādīta informācija par Interreg darbību un uzsvērts no Interreg fonda saņemtais atbalsts;

un attiecīgā gadījumā

A2

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 4. punkts – 1. daļa – e apakšpunkts

35. pants – 4. punkts – 1. daļa – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz
  10 000 000
   EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz
  10 000 000
   EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi.

10 000 000

| e) | par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz
  5 000 000
   EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi. |
| --- | --- |

e)

par stratēģiskas nozīmes darbībām un darbībām, kuru kopējās izmaksas pārsniedz
  5 000 000
   EUR, organizē informatīvu pasākumu un savlaicīgi iesaista Komisiju un atbildīgo vadošo iestādi.

5 000 000

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 6. punkts

35. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja saņēmējs neizpilda Regulas (ES) [jaunā KNR] [42]. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus,
  dalībvalsts
  piemēro finansiālu korekciju, anulējot līdz pat 5 % no atbalsta, kas no fondiem piešķirts attiecīgajai darbībai. | 6.   Ja saņēmējs neizpilda Regulas (ES) [jaunā KNR] [42]. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus
  vai savlaicīgi nelabo pieļauto bezdarbību
  ,
  vadošā iestāde
  piemēro finansiālu korekciju, anulējot līdz pat 5 % no atbalsta, kas no fondiem piešķirts attiecīgajai darbībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja saņēmējs neizpilda Regulas (ES) [jaunā KNR] [42]. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus,
  dalībvalsts
  piemēro finansiālu korekciju, anulējot līdz pat 5 % no atbalsta, kas no fondiem piešķirts attiecīgajai darbībai.

6.   Ja saņēmējs neizpilda Regulas (ES) [jaunā KNR] [42]. pantā vai šā panta 1. un 2. punktā noteiktos pienākumus
  vai savlaicīgi nelabo pieļauto bezdarbību
  ,
  vadošā iestāde
  piemēro finansiālu korekciju, anulējot līdz pat 5 % no atbalsta, kas no fondiem piešķirts attiecīgajai darbībai.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

38. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | kā
  vienotu likmi
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 1. punktu]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

kā
  vienotu likmi
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 1. punktu].

kā

saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [50. panta 1. punktu].

| c) | tiešās personāla izmaksas par darbību var aprēķināt kā
  vienotu likmi
  līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi; |
| --- | --- |

c)

tiešās personāla izmaksas par darbību var aprēķināt kā
  vienotu likmi
  līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi;

tiešās personāla izmaksas par darbību var aprēķināt kā

līdz 20 % no tiešajām izmaksām, kas neaptver minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu, lai noteiktu piemērojamo likmi;

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

38. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | mēneša bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar mēneša darba laiku,
  kas noteikts nodarbinātības dokumentā
  un
  izteikts stundās
  , vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

mēneša bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar mēneša darba laiku,
  kas noteikts nodarbinātības dokumentā
  un
  izteikts stundās
  , vai

kas noteikts nodarbinātības dokumentā

izteikts stundās

| a) | attiecīgās personas pēdējās dokumentētās mēneša
  bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar mēneša darba laiku
  saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem
  ,
  kā minēts darba līgumā
  un
  Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 50. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  , vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgās personas pēdējās dokumentētās mēneša
  bruto darbaspēka izmaksas izdalot ar mēneša darba laiku
  saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem
  ,
  kā minēts darba līgumā
  un
  Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 50. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  , vai

attiecīgās personas pēdējās dokumentētās mēneša

saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem

kā minēts darba līgumā

Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 50. panta 2. punkta b) apakšpunktā

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 6. punkts

38. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras saskaņā ar nodarbinātības dokumentu strādā, pamatojoties uz stundas likmi, ir attiecināmas, saistībā ar darbību faktiski nostrādātās stundas piemērojot nodarbinātības dokumentā nolīgtajai stundas likmei (par pamatu izmanto darba laika reģistrēšanas sistēmu). | 6.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras saskaņā ar nodarbinātības dokumentu strādā, pamatojoties uz stundas likmi, ir attiecināmas, saistībā ar darbību faktiski nostrādātās stundas piemērojot nodarbinātības dokumentā nolīgtajai stundas likmei (par pamatu izmanto darba laika reģistrēšanas sistēmu).
  Ja tās vēl nav iekļautas saskaņotajā stundas likmē, 38. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās algu izmaksas var pievienot stundu likmei saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras saskaņā ar nodarbinātības dokumentu strādā, pamatojoties uz stundas likmi, ir attiecināmas, saistībā ar darbību faktiski nostrādātās stundas piemērojot nodarbinātības dokumentā nolīgtajai stundas likmei (par pamatu izmanto darba laika reģistrēšanas sistēmu).

6.   Personāla izmaksas, kas saistītas ar personām, kuras saskaņā ar nodarbinātības dokumentu strādā, pamatojoties uz stundas likmi, ir attiecināmas, saistībā ar darbību faktiski nostrādātās stundas piemērojot nodarbinātības dokumentā nolīgtajai stundas likmei (par pamatu izmanto darba laika reģistrēšanas sistēmu).
  Ja tās vēl nav iekļautas saskaņotajā stundas likmē, 38. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās algu izmaksas var pievienot stundu likmei saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts – ievaddaļa

39. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Biroja un administratīvās izmaksas ir tikai šādi elementi: | Biroja un administratīvās izmaksas
  nepārsniedz 15 % no kopējām darbības tiešajām izmaksām un tajās
  ir tikai šādi elementi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Biroja un administratīvās izmaksas ir tikai šādi elementi:

Biroja un administratīvās izmaksas
  nepārsniedz 15 % no kopējām darbības tiešajām izmaksām un tajās
  ir tikai šādi elementi:

nepārsniedz 15 % no kopējām darbības tiešajām izmaksām un tajās

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 4. punkts

40. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šajā pantā minēto izdevumu tiešu apmaksu, ko veicis saņēmēja darbinieks, pamato ar pierādījumu par to, ka saņēmējs ir atlīdzinājis minētajam darbiniekam. | 4.   Šajā pantā minēto izdevumu tiešu apmaksu, ko veicis saņēmēja darbinieks, pamato ar pierādījumu par to, ka saņēmējs ir atlīdzinājis minētajam darbiniekam.
  Šo izmaksu kategoriju var izmantot, lai segtu darbības personāla un citu iesaistīto personu ceļa izdevumus saistībā ar Interreg darbību un programmu īstenošanu un veicināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šajā pantā minēto izdevumu tiešu apmaksu, ko veicis saņēmēja darbinieks, pamato ar pierādījumu par to, ka saņēmējs ir atlīdzinājis minētajam darbiniekam.

4.   Šajā pantā minēto izdevumu tiešu apmaksu, ko veicis saņēmēja darbinieks, pamato ar pierādījumu par to, ka saņēmējs ir atlīdzinājis minētajam darbiniekam.
  Šo izmaksu kategoriju var izmantot, lai segtu darbības personāla un citu iesaistīto personu ceļa izdevumus saistībā ar Interreg darbību un programmu īstenošanu un veicināšanu.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 5. punkts

40. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ar darbību saistītās ceļa un uzturēšanās izmaksas var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no
  tām
  tiešajām izmaksām
  , kas nav minētās darbības tiešās personāla izmaksas
  . | 5.   Ar darbību saistītās ceļa un uzturēšanās izmaksas var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no
  šīs darbības
  tiešajām izmaksām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ar darbību saistītās ceļa un uzturēšanās izmaksas var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no
  tām
  tiešajām izmaksām
  , kas nav minētās darbības tiešās personāla izmaksas
  .

5.   Ar darbību saistītās ceļa un uzturēšanās izmaksas var aprēķināt kā vienotu likmi līdz 15 % no
  šīs darbības
  tiešajām izmaksām.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

41. pants – 1. punkts – ievaddaļa

41. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas
  aprobežojas
  ar izmaksām par šādiem pakalpojumiem un lietpratību, ko nodrošina publisko tiesību vai privāto tiesību subjekts vai fiziska persona, kas nav saņēmējs attiecīgās darbības ietvaros: | Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas
  veido, taču tās neaprobežojas
  ar izmaksām par šādiem pakalpojumiem un lietpratību, ko nodrošina publisko tiesību vai privāto tiesību subjekts vai fiziska persona, kas nav saņēmējs attiecīgās darbības ietvaros
  , tajā skaitā visi partneri
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas
  aprobežojas
  ar izmaksām par šādiem pakalpojumiem un lietpratību, ko nodrošina publisko tiesību vai privāto tiesību subjekts vai fiziska persona, kas nav saņēmējs attiecīgās darbības ietvaros:

aprobežojas

Ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas
  veido, taču tās neaprobežojas
  ar izmaksām par šādiem pakalpojumiem un lietpratību, ko nodrošina publisko tiesību vai privāto tiesību subjekts vai fiziska persona, kas nav saņēmējs attiecīgās darbības ietvaros
  , tajā skaitā visi partneri
  :

veido, taču tās neaprobežojas

, tajā skaitā visi partneri

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

41. pants – 1. punkts – o apakšpunkts

41. pants – 1. punkts – o apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| o) | ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem
  , lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

o)

ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem
  , lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem
  ;

, lektoriem, sanāksmju vadītājiem un pakalpojumu sniedzējiem

| o) | ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem; |
| --- | --- |

o)

ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas radušās ārējiem ekspertiem;

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts – ievaddaļa

42. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izmaksas par aprīkojumu, ko attiecīgās darbības saņēmējs iegādājas, īrē vai nomā, izņemot 39. pantā minēto aprīkojumu,
  aptver tikai
  turpmāk minēto: | 1.   Izmaksas par aprīkojumu, ko attiecīgās darbības saņēmējs iegādājas, īrē vai nomā, izņemot 39. pantā minēto aprīkojumu,
  veido, taču tās neaprobežojas ar
  turpmāk minēto: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izmaksas par aprīkojumu, ko attiecīgās darbības saņēmējs iegādājas, īrē vai nomā, izņemot 39. pantā minēto aprīkojumu,
  aptver tikai
  turpmāk minēto:

1.   Izmaksas par aprīkojumu, ko attiecīgās darbības saņēmējs iegādājas, īrē vai nomā, izņemot 39. pantā minēto aprīkojumu,
  veido, taču tās neaprobežojas ar
  turpmāk minēto:

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

43. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [58. panta 1. 
  punktu]
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [58. panta 1. 
  punktu]
  ;

punktu]

| a) | zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [58. panta 1. 
  punkta b) apakšpunktu]
  ; |
| --- | --- |

a)

zemes iegāde saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [58. panta 1. 
  punkta b) apakšpunktu]
  ;

punkta b) apakšpunktu]

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. punkts

44. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  un
  AZT, kas piedalās Interreg programmā, Regulas (ES) [jaunā KNR] [65.] panta nolūkā izraugās vienu vienīgu vadošo iestādi un vienu vienīgu revīzijas iestādi. | 1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  un reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , kas piedalās Interreg programmā, Regulas (ES) [jaunā KNR] [65.] panta nolūkā izraugās vienu vienīgu vadošo iestādi un vienu vienīgu revīzijas iestādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis
  un
  AZT, kas piedalās Interreg programmā, Regulas (ES) [jaunā KNR] [65.] panta nolūkā izraugās vienu vienīgu vadošo iestādi un vienu vienīgu revīzijas iestādi.

1.   Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis, AZT
  un reģionālās integrācijas un sadarbības organizācijas
  , kas piedalās Interreg programmā, Regulas (ES) [jaunā KNR] [65.] panta nolūkā izraugās vienu vienīgu vadošo iestādi un vienu vienīgu revīzijas iestādi.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 2. punkts

44. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vadošā iestāde un revīzijas iestāde
  atrodas
  tajā pašā dalībvalstī. | 2.   Vadošā iestāde un revīzijas iestāde
  var atrasties
  tajā pašā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Vadošā iestāde un revīzijas iestāde
  atrodas
  tajā pašā dalībvalstī.

2.   Vadošā iestāde un revīzijas iestāde
  var atrasties
  tajā pašā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 5. punkts

44. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Kas attiecas
  uz
  2.B elementa programmām vai tādām
  1. elementa programmām, kas aptver garas robežas ar vienveidīgām attīstības problēmām un vajadzībām, dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, var noteikt apakšprogrammas teritorijas. | 5.   
  Attiecībā
  uz
  Interreg
  1. elementa programmām, kas aptver garas robežas ar vienveidīgām attīstības problēmām un vajadzībām, dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, var noteikt apakšprogrammas teritorijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Kas attiecas
  uz
  2.B elementa programmām vai tādām
  1. elementa programmām, kas aptver garas robežas ar vienveidīgām attīstības problēmām un vajadzībām, dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, var noteikt apakšprogrammas teritorijas.

5.   
  Attiecībā
  uz
  Interreg
  1. elementa programmām, kas aptver garas robežas ar vienveidīgām attīstības problēmām un vajadzībām, dalībvalstis un attiecīgā gadījumā trešās valstis, partnervalstis un AZT, kas piedalās Interreg programmā, var noteikt apakšprogrammas teritorijas.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 6. punkts

44. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja vadošā iestāde izraugās Interreg programmas
  starpniekstruktūru
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [65. panta 3. punktu], starpniekstruktūra pilda šos uzdevumus vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī vai attiecīgā gadījumā trešā valstī, partnervalstī vai AZT. | 6.   Ja vadošā iestāde izraugās
  vienu vai vairākas
  Interreg programmas
  starpniekstruktūras
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [65. panta 3. punktu], starpniekstruktūra
  vai attiecīgās struktūras
  pilda šos uzdevumus vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī vai
  to attiecīgajā dalībvalstī, vai
  attiecīgā gadījumā
  vairāk nekā vienā
  trešā valstī, partnervalstī vai AZT. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja vadošā iestāde izraugās Interreg programmas
  starpniekstruktūru
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [65. panta 3. punktu], starpniekstruktūra pilda šos uzdevumus vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī vai attiecīgā gadījumā trešā valstī, partnervalstī vai AZT.

6.   Ja vadošā iestāde izraugās
  vienu vai vairākas
  Interreg programmas
  starpniekstruktūras
  saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [65. panta 3. punktu], starpniekstruktūra
  vai attiecīgās struktūras
  pilda šos uzdevumus vairāk nekā vienā iesaistītajā dalībvalstī vai
  to attiecīgajā dalībvalstī, vai
  attiecīgā gadījumā
  vairāk nekā vienā
  trešā valstī, partnervalstī vai AZT.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1.a punkts (jauns)

45. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Atkāpjoties no Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 87. panta 2. punkta, Komisija kā starpposma maksājumus atmaksā 100 % no maksājuma pieteikumā iekļautajām summām, kas rodas, piemērojot programmas līdzfinansējuma likmi attiecīgā gadījumā kopējiem attiecināmiem izdevumiem vai publiskai iemaksai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Atkāpjoties no Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 87. panta 2. punkta, Komisija kā starpposma maksājumus atmaksā 100 % no maksājuma pieteikumā iekļautajām summām, kas rodas, piemērojot programmas līdzfinansējuma likmi attiecīgā gadījumā kopējiem attiecināmiem izdevumiem vai publiskai iemaksai.

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1.b punkts (jauns)

45. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Ja vadošā iestāde neveic verifikāciju saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 68. panta 1. punkta a) apakšpunktu visā programmas darbības teritorijā, katra dalībvalsts izraugās iestādi vai personu, kas ir atbildīga par šādas verifikācijas veikšanu tās teritorijā esošiem atbalsta saņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Ja vadošā iestāde neveic verifikāciju saskaņā ar Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 68. panta 1. punkta a) apakšpunktu visā programmas darbības teritorijā, katra dalībvalsts izraugās iestādi vai personu, kas ir atbildīga par šādas verifikācijas veikšanu tās teritorijā esošiem atbalsta saņēmējiem.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1.c punkts (jauns)

45. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Atkāpjoties no Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 92. panta, uz Interreg programmām neattiecas ikgadējā grāmatojumu noskaidrošana. Grāmatojumu noskaidrošana tiek veikta pēc programmas beigām, pamatojoties uz galīgo veikuma ziņojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Atkāpjoties no Regulas (ES) .../... [jaunā KNR] 92. panta, uz Interreg programmām neattiecas ikgadējā grāmatojumu noskaidrošana. Grāmatojumu noskaidrošana tiek veikta pēc programmas beigām, pamatojoties uz galīgo veikuma ziņojumu.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 7. punkts

48. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Ja 6. punktā minētais vispārīgais ekstrapolētais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  2
   % no to Interreg programmu deklarētajiem kopējiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija aprēķina vispārīgo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā finansiālās korekcijas, ko attiecīgās Interreg programmas iestādes piemērojušas par pārkāpumiem, kuri atklāti, revidējot saskaņā ar 1. punktu atlasītās darbības. | 7.   Ja 6. punktā minētais vispārīgais ekstrapolētais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  3,5
   % no to Interreg programmu deklarētajiem kopējiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija aprēķina vispārīgo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā finansiālās korekcijas, ko attiecīgās Interreg programmas iestādes piemērojušas par pārkāpumiem, kuri atklāti, revidējot saskaņā ar 1. punktu atlasītās darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Ja 6. punktā minētais vispārīgais ekstrapolētais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  2
   % no to Interreg programmu deklarētajiem kopējiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija aprēķina vispārīgo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā finansiālās korekcijas, ko attiecīgās Interreg programmas iestādes piemērojušas par pārkāpumiem, kuri atklāti, revidējot saskaņā ar 1. punktu atlasītās darbības.

7.   Ja 6. punktā minētais vispārīgais ekstrapolētais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  3,5
   % no to Interreg programmu deklarētajiem kopējiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija aprēķina vispārīgo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā finansiālās korekcijas, ko attiecīgās Interreg programmas iestādes piemērojušas par pārkāpumiem, kuri atklāti, revidējot saskaņā ar 1. punktu atlasītās darbības.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 8. punkts

48. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ja 7. punktā minētais vispārīgais atlikušais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  2
   % no to Interreg programmu deklarētajiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt, lai konkrētas Interreg programmas vai visvairāk skarto Interreg programmu grupas revīzijas iestāde veic papildu revīzijas darbu, lai sīkāk izvērtētu kļūdas īpatsvaru un novērtētu nepieciešamos koriģējošos pasākumus attiecībā uz Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi. | 8.   Ja 7. punktā minētais vispārīgais atlikušais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  3,5
   % no to Interreg programmu deklarētajiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt, lai konkrētas Interreg programmas vai visvairāk skarto Interreg programmu grupas revīzijas iestāde veic papildu revīzijas darbu, lai sīkāk izvērtētu kļūdas īpatsvaru un novērtētu nepieciešamos koriģējošos pasākumus attiecībā uz Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Ja 7. punktā minētais vispārīgais atlikušais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  2
   % no to Interreg programmu deklarētajiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt, lai konkrētas Interreg programmas vai visvairāk skarto Interreg programmu grupas revīzijas iestāde veic papildu revīzijas darbu, lai sīkāk izvērtētu kļūdas īpatsvaru un novērtētu nepieciešamos koriģējošos pasākumus attiecībā uz Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi.

8.   Ja 7. punktā minētais vispārīgais atlikušais kļūdas īpatsvars pārsniedz
  3,5
   % no to Interreg programmu deklarētajiem izdevumiem, kas ietilpst datu kopā, no kuras atlasīta kopizlase, Komisija nosaka, vai ir vajadzīgs prasīt, lai konkrētas Interreg programmas vai visvairāk skarto Interreg programmu grupas revīzijas iestāde veic papildu revīzijas darbu, lai sīkāk izvērtētu kļūdas īpatsvaru un novērtētu nepieciešamos koriģējošos pasākumus attiecībā uz Interreg programmām, ko skar atklātie pārkāpumi.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

49. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | 2021
  1 %
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

2021
  1 %
  ;

1 %

| a) | 2021
  3 %
  ; |
| --- | --- |

a)

2021
  3 %
  ;

3 %

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

49. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | 2022
  1 %
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

2022
  1 %
  ;

1 %

| b) | 2022
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

b)

2022
  2,25  %
  ;

2,25  %

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

49. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | 2023
  1 %
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

2023
  1 %
  ;

1 %

| c) | 2023
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

c)

2023
  2,25  %
  ;

2,25  %

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

49. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | 2024
  1 %
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

2024
  1 %
  ;

1 %

| d) | 2024
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

d)

2024
  2,25  %
  ;

2,25  %

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

49. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | 2025
  1 %
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

2025
  1 %
  ;

1 %

| e) | 2025
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

e)

2025
  2,25  %
  ;

2,25  %

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

49. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | 2026
  1 %
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

2026
  1 %
  .

1 %

| f) | 2026
  2,25  %
  . |
| --- | --- |

f)

2026
  2,25  %
  .

2,25  %

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 3. punkts – 1. daļa

49. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja ārējās
  pārrobežu
  Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS, priekšfinansējumu visiem fondiem, no kura saņem atbalstu šāda Interreg programma, maksā saskaņā ar Regulu (ES) [IPA III] vai [KASSI] vai ar kādu citu saskaņā ar tām pieņemtu aktu. | Ja ārējās Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS, priekšfinansējumu visiem fondiem, no kura saņem atbalstu šāda Interreg programma, maksā saskaņā ar Regulu (ES) [IPA III] vai [KASSI] vai ar kādu citu saskaņā ar tām pieņemtu aktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja ārējās
  pārrobežu
  Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS, priekšfinansējumu visiem fondiem, no kura saņem atbalstu šāda Interreg programma, maksā saskaņā ar Regulu (ES) [IPA III] vai [KASSI] vai ar kādu citu saskaņā ar tām pieņemtu aktu.

pārrobežu

Ja ārējās Interreg programmas saņem atbalstu no ERAF un IPA III PRS vai KASSI PRS, priekšfinansējumu visiem fondiem, no kura saņem atbalstu šāda Interreg programma, maksā saskaņā ar Regulu (ES) [IPA III] vai [KASSI] vai ar kādu citu saskaņā ar tām pieņemtu aktu.

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 3. punkts – 3. daļa

49. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja
  24
   mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija izmaksā pirmo priekšfinansējuma summas daļu, nav iesniegts neviens maksājumu
  pieprasījums
  saistībā ar Interreg programmu, izmaksātā priekšfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai. Šāds atmaksājums ir iekšējie piešķirtie ieņēmumi un nemazina atbalstu programmai no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS. | Ja
  36
   mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija izmaksā pirmo priekšfinansējuma summas daļu, nav iesniegts neviens maksājumu
  pieteikums
  saistībā ar Interreg programmu, izmaksātā priekšfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai. Šāds atmaksājums ir iekšējie piešķirtie ieņēmumi un nemazina atbalstu programmai no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja
  24
   mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija izmaksā pirmo priekšfinansējuma summas daļu, nav iesniegts neviens maksājumu
  pieprasījums
  saistībā ar Interreg programmu, izmaksātā priekšfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai. Šāds atmaksājums ir iekšējie piešķirtie ieņēmumi un nemazina atbalstu programmai no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS.

24

pieprasījums

Ja
  36
   mēnešu laikā pēc dienas, kad Komisija izmaksā pirmo priekšfinansējuma summas daļu, nav iesniegts neviens maksājumu
  pieteikums
  saistībā ar Interreg programmu, izmaksātā priekšfinansējuma kopsummu atmaksā Komisijai. Šāds atmaksājums ir iekšējie piešķirtie ieņēmumi un nemazina atbalstu programmai no ERAF, IPA III PRS vai KASSI PRS.

36

pieteikums

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. nodaļa – virsraksts

8.

nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Trešo valstu vai partnervalstu,
  vai
  AZT dalība dalītās pārvaldības Interreg programmās | Trešo valstu vai partnervalstu, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju
  dalība dalītās pārvaldības Interreg programmās |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Trešo valstu vai partnervalstu,
  vai
  AZT dalība dalītās pārvaldības Interreg programmās

vai

Trešo valstu vai partnervalstu, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju
  dalība dalītās pārvaldības Interreg programmās

vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

51. pants – 1. punkts

51. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uz trešo valstu vai partnervalstu,
  vai
  AZT dalību dalītās pārvaldības Interreg programmās attiecas I līdz VII nodaļa un X nodaļa, ievērojot šajā nodaļā izklāstītos noteikumus. | Uz trešo valstu vai partnervalstu, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju
  dalību dalītās pārvaldības Interreg programmās attiecas I līdz VII nodaļa un X nodaļa, ievērojot šajā nodaļā izklāstītos noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uz trešo valstu vai partnervalstu,
  vai
  AZT dalību dalītās pārvaldības Interreg programmās attiecas I līdz VII nodaļa un X nodaļa, ievērojot šajā nodaļā izklāstītos noteikumus.

vai

Uz trešo valstu vai partnervalstu, AZT
  vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju
  dalību dalītās pārvaldības Interreg programmās attiecas I līdz VII nodaļa un X nodaļa, ievērojot šajā nodaļā izklāstītos noteikumus.

vai reģionālās integrācijas un sadarbības organizāciju

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. pants – 3. punkts

52. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT
  deleģē
  personālu programmas kopīgajā sekretariātā un/vai izveido
  tā
  filiāli savā teritorijā. | 3.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT
  var deleģēt
  personālu programmas kopīgajā sekretariātā un/vai
  ar vadošās iestādes piekrišanu
  izveido
  šā kopīgā sekretariāta
  filiāli savā teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT
  deleģē
  personālu programmas kopīgajā sekretariātā un/vai izveido
  tā
  filiāli savā teritorijā.

3.   Interreg programmā iesaistītās trešās valstis, partnervalstis un AZT
  var deleģēt
  personālu programmas kopīgajā sekretariātā un/vai
  ar vadošās iestādes piekrišanu
  izveido
  šā kopīgā sekretariāta
  filiāli savā teritorijā.

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

52. pants – 4. punkts

52. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Valsts iestāde vai struktūra, kas līdzvērtīga Interreg programmu komunikācijas koordinatoram, ko paredz 35. panta 1. punkts,
  palīdz
  vadošajai iestādei un partneriem attiecīgajā trešā valstī, partnervalstī vai AZT veikt 35. panta 2. līdz 7. punktā uzskaitītos uzdevumus. | 4.   Valsts iestāde vai struktūra, kas līdzvērtīga Interreg programmu komunikācijas koordinatoram, ko paredz 35. panta 1. punkts,
  var palīdzēt
  vadošajai iestādei un partneriem attiecīgajā trešā valstī, partnervalstī vai AZT veikt 35. panta 2. līdz 7. punktā uzskaitītos uzdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Valsts iestāde vai struktūra, kas līdzvērtīga Interreg programmu komunikācijas koordinatoram, ko paredz 35. panta 1. punkts,
  palīdz
  vadošajai iestādei un partneriem attiecīgajā trešā valstī, partnervalstī vai AZT veikt 35. panta 2. līdz 7. punktā uzskaitītos uzdevumus.

4.   Valsts iestāde vai struktūra, kas līdzvērtīga Interreg programmu komunikācijas koordinatoram, ko paredz 35. panta 1. punkts,
  var palīdzēt
  vadošajai iestādei un partneriem attiecīgajā trešā valstī, partnervalstī vai AZT veikt 35. panta 2. līdz 7. punktā uzskaitītos uzdevumus.

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 2. punkts

53. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tādas 2. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī
  vai
  partnervalstī, vai — attiecībā uz 3. elementu — jebkurā AZT neatkarīgi no tā, vai šī AZT saņem atbalstu no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. | 2.   Tādas 2. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī, partnervalstī,
  iesaistītajā AZT
  vai — attiecībā uz 3. elementu — jebkurā AZT neatkarīgi no tā, vai šī AZT saņem atbalstu no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tādas 2. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī
  vai
  partnervalstī, vai — attiecībā uz 3. elementu — jebkurā AZT neatkarīgi no tā, vai šī AZT saņem atbalstu no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

2.   Tādas 2. un 4. elementa Interreg programmas, kas saņem apvienotas iemaksas no ERAF un no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem, īsteno dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī, partnervalstī,
  iesaistītajā AZT
  vai — attiecībā uz 3. elementu — jebkurā AZT neatkarīgi no tā, vai šī AZT saņem atbalstu no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

53. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT;

| a) | dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  ; |
| --- | --- |

a)

dalītā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  ;

, vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

53. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā;

| b) | dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  , attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā; |
| --- | --- |

b)

dalītā pārvaldībā tikai dalībvalstīs un jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  , attiecībā uz ERAF izdevumiem ārpus Savienības vienai vai vairākām darbībām, turpretī iemaksas no viena vai vairākiem Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem tiek pārvaldītas netiešā pārvaldībā;

, vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 3. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

53. pants – 3. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT.

| c) | netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  . |
| --- | --- |

c)

netiešā pārvaldībā gan dalībvalstīs, gan jebkurā iesaistītajā trešā valstī vai AZT
  , vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas
  .

, vai trešo valstu grupā, kas ir daļa no reģionālas organizācijas

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 3. punkts – 2. daļa

53. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā, piemēro 60. pantu. | Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā,
  ir vajadzīga iepriekšēja vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm un reģioniem un
  piemēro 60. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā, piemēro 60. pantu.

Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā,
  ir vajadzīga iepriekšēja vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm un reģioniem un
  piemēro 60. pantu.

ir vajadzīga iepriekšēja vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm un reģioniem un

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

53. pants – 3.a punkts (jauns)

53. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kopīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ar kuriem mobilizē finansējumu no daudzpusējām vai vairāku valstu KASSI un ETS programmām, var uzsākt, ja attiecīgās vadošās iestādes tam piekrīt. Uzaicinājuma saturā atspoguļo tā ģeogrāfisko tvērumu un tā paredzamo ieguldījumu attiecīgo programmu mērķu sasniegšanā. Vadošās iestādes lemj par to, vai uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus piemērojami KASSI vai ETS noteikumi. Tās var nolemt iecelt galveno vadošo iestādi, kas ir atbildīga par vadības un kontroles uzdevumiem saistībā ar uzaicinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Kopīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ar kuriem mobilizē finansējumu no daudzpusējām vai vairāku valstu KASSI un ETS programmām, var uzsākt, ja attiecīgās vadošās iestādes tam piekrīt. Uzaicinājuma saturā atspoguļo tā ģeogrāfisko tvērumu un tā paredzamo ieguldījumu attiecīgo programmu mērķu sasniegšanā. Vadošās iestādes lemj par to, vai uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus piemērojami KASSI vai ETS noteikumi. Tās var nolemt iecelt galveno vadošo iestādi, kas ir atbildīga par vadības un kontroles uzdevumiem saistībā ar uzaicinājumu.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

55. pants – 3. punkts

55. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja viena vai vairāku lielu infrastruktūras projektu atlase ir iekļauta uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes darba programmā, tad vadošā iestāde katra šāda projekta koncepcijas aprakstu nosūta Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pirms sanāksmes dienas. Koncepcijas apraksts nav garāks par
  trim
  lappusēm, un tajā ir norādīts nosaukums, atrašanās vieta, budžets, vadošais partneris un partneri, kā arī galvenie mērķi un nodevumi. Ja koncepcijas apraksts par vienu vai vairākiem lieliem infrastruktūras projektiem netiek nosūtīts Komisijai norādītajā termiņā, Komisija var prasīt, lai uzraudzības komitejas priekšsēdētājs vai koordinācijas komitejas priekšsēdētājs attiecīgos projektus svītro no sanāksmes darba programmas. | 3.   Ja viena vai vairāku lielu infrastruktūras projektu atlase ir iekļauta uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes darba programmā, tad vadošā iestāde katra šāda projekta koncepcijas aprakstu nosūta Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pirms sanāksmes dienas. Koncepcijas apraksts nav garāks par
  piecām
  lappusēm, un tajā ir norādīts nosaukums, atrašanās vieta, budžets, vadošais partneris un partneri, kā arī galvenie mērķi un nodevumi
  , turklāt tajā arī iekļauts ticams uzņēmējdarbības plāns, kas parāda, ka projekts vai projekta turpinājums ir drošs pat bez Interreg līdzekļu piešķiršanas
  . Ja koncepcijas apraksts par vienu vai vairākiem lieliem infrastruktūras projektiem netiek nosūtīts Komisijai norādītajā termiņā, Komisija var prasīt, lai uzraudzības komitejas priekšsēdētājs vai koordinācijas komitejas priekšsēdētājs attiecīgos projektus svītro no sanāksmes darba programmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja viena vai vairāku lielu infrastruktūras projektu atlase ir iekļauta uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes darba programmā, tad vadošā iestāde katra šāda projekta koncepcijas aprakstu nosūta Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pirms sanāksmes dienas. Koncepcijas apraksts nav garāks par
  trim
  lappusēm, un tajā ir norādīts nosaukums, atrašanās vieta, budžets, vadošais partneris un partneri, kā arī galvenie mērķi un nodevumi. Ja koncepcijas apraksts par vienu vai vairākiem lieliem infrastruktūras projektiem netiek nosūtīts Komisijai norādītajā termiņā, Komisija var prasīt, lai uzraudzības komitejas priekšsēdētājs vai koordinācijas komitejas priekšsēdētājs attiecīgos projektus svītro no sanāksmes darba programmas.

3.   Ja viena vai vairāku lielu infrastruktūras projektu atlase ir iekļauta uzraudzības komitejas vai attiecīgā gadījumā koordinācijas komitejas sanāksmes darba programmā, tad vadošā iestāde katra šāda projekta koncepcijas aprakstu nosūta Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pirms sanāksmes dienas. Koncepcijas apraksts nav garāks par
  piecām
  lappusēm, un tajā ir norādīts nosaukums, atrašanās vieta, budžets, vadošais partneris un partneri, kā arī galvenie mērķi un nodevumi
  , turklāt tajā arī iekļauts ticams uzņēmējdarbības plāns, kas parāda, ka projekts vai projekta turpinājums ir drošs pat bez Interreg līdzekļu piešķiršanas
  . Ja koncepcijas apraksts par vienu vai vairākiem lieliem infrastruktūras projektiem netiek nosūtīts Komisijai norādītajā termiņā, Komisija var prasīt, lai uzraudzības komitejas priekšsēdētājs vai koordinācijas komitejas priekšsēdētājs attiecīgos projektus svītro no sanāksmes darba programmas.

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

60. pants – 1. punkts

60. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar attiecīgi 53. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, īstenošanas uzdevumus uztic vienai no struktūrām, kas uzskaitītas Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā], jo īpaši tādai struktūrai, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī, tostarp attiecīgās Interreg programmas vadošajai iestādei. | 1.   Ja
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar attiecīgi 53. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, īstenošanas uzdevumus uztic vienai no struktūrām, kas uzskaitītas Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā], jo īpaši tādai struktūrai, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī, tostarp attiecīgās Interreg programmas vadošajai iestādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja 3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar attiecīgi 53. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, īstenošanas uzdevumus uztic vienai no struktūrām, kas uzskaitītas Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā], jo īpaši tādai struktūrai, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī, tostarp attiecīgās Interreg programmas vadošajai iestādei.

1.   Ja
  pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām
  3. elementa Interreg programmu pilnībā vai daļēji īsteno netiešā pārvaldībā saskaņā ar attiecīgi 53. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu, īstenošanas uzdevumus uztic vienai no struktūrām, kas uzskaitītas Regulas (ES, Euratom) [FR-Omnibus] [62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā], jo īpaši tādai struktūrai, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī, tostarp attiecīgās Interreg programmas vadošajai iestādei.

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

61. pants

61. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 61. pants | svītrots |
| Starpreģionālas investīcijas inovācijā | |
| Pēc Komisijas iniciatīvas ERAF var atbalstīt starpreģionālas investīcijas inovācijā, kā noteikts 3. panta 5. punktā, kas saved kopā nacionālā vai reģionālā līmenī iedibinātās pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītos pētniekus, uzņēmumus, pilsonisko sabiedrību un publisko pārvaldi. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

61. pants

61. pants

svītrots

svītrots

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

Pēc Komisijas iniciatīvas ERAF var atbalstīt starpreģionālas investīcijas inovācijā, kā noteikts 3. panta 5. punktā, kas saved kopā nacionālā vai reģionālā līmenī iedibinātās pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītos pētniekus, uzņēmumus, pilsonisko sabiedrību un publisko pārvaldi.

Pēc Komisijas iniciatīvas ERAF var atbalstīt starpreģionālas investīcijas inovācijā, kā noteikts 3. panta 5. punktā, kas saved kopā nacionālā vai reģionālā līmenī iedibinātās pārdomātas specializācijas stratēģijās iesaistītos pētniekus, uzņēmumus, pilsonisko sabiedrību un publisko pārvaldi.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

61.a pants (jauns)

61.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 61.a pants




  Atbrīvojums no LESD 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības




  Komisija var atzīt, ka palīdzība projektiem, kurus atbalsta ar ES teritoriālo sadarbību, ir saderīga ar iekšējo tirgu un uz to neattiecas LESD 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

61.a pants

Atbrīvojums no LESD 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības

Komisija var atzīt, ka palīdzība projektiem, kurus atbalsta ar ES teritoriālo sadarbību, ir saderīga ar iekšējo tirgu un uz to neattiecas LESD 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0470/2018).

1

(21)  [Atsauce]

21

(22)  [Atsauce]

22

(21)  [Atsauce]

21

(22)  [Atsauce]

22

(23)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”, COM(2017)0534, 20.9.2017.

23

(23)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”, COM(2017)0534, 20.9.2017.

23

(24)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

24

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

(25)  
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, COM(2017) 376 final, 18.7.2017.

25

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, COM(2017) 376 final, 18.7.2017.

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

26

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

26

(27)  Regula (ES) XXX, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (OV L xx, lpp.).

27

(28)  Regula (ES) XXX, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu (OV L xx, lpp.).

28

(29)  Padomes Lēmums (ES) XXX par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, tostarp par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (OV L xx, lpp.).

29

(27)  Regula (ES) XXX, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (OV L xx, lpp.).

27

(28)  Regula (ES) XXX, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu (OV L xx, lpp.).

28

(29)  Padomes Lēmums (ES) XXX par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, tostarp par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (OV L xx, lpp.).

29

(31)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, COM(2017)0623, 24.10.2017.

31

(31)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, COM(2017)0623, 24.10.2017.

31

(32)  
  Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

32

Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

(32)  
  Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

32

Eiropas Reģionu komitejas 2017. gada 12. jūlija atzinums “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās”, (OV C 342, 12.10.2017., 38. lpp.).

(1a)  
  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

1a

Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

(2a)  
  Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam (OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.).

2a

Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam (OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/492 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/492

---

P8_TA(2019)0022

Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījums pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0312), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0312),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0202/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0361/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0361/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas izdevumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā Komisijas Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas kopā ar galīgo leģislatīvo aktu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša L sērijas izdevumā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0158

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 16. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par Savienības PTO sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/216.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums

Eiropas Parlaments lielu nozīmi piešķir tam, lai deleģēto aktu izstrādes laikā tam tiktu sniegta pilnīga informācija, un jo īpaši 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 28. punktam, kurā noteikts, ka nolūkā nodrošināt vienādu piekļuvi visai informācijai, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem tajā pašā laikā, kad tos saņem dalībvalstu eksperti.

Komisijas paziņojums

Komisija pilnībā ievēro labāka regulējuma principus un saistības, kas noteiktas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Tādēļ tā centīsies, tiklīdz iespējams, iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam leģislatīvā akta priekšlikumu ar mērķi Padomes Regulu (EK) Nr. 32/2000 pieskaņot tiesiskajam regulējumam, kas ieviests ar Lisabonas līgumu.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/494 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/494

---

P8_TA(2019)0024

Īpašas finansējuma programmas izveide kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido īpašu finansējuma programmu kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un atceļ Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0467), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0467),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0314/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0441/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0441/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Īpaša izdevumu finansējuma programma var nodrošināt papildu Savienības pievienoto vērtību, kļūstot par Savienības mēroga atsauci tehnoloģisko jautājumu drošā risināšanā kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas jomā un zināšanu izplatīšanā. Šāda finansiāla palīdzība būtu jāsniedz, pamatojoties uz ex ante izvērtējumu, kurā apzinātas konkrētās vajadzības un parādīta Savienības pievienotā vērtība, lai atbalstītu kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Īpaša izdevumu finansējuma programma var nodrošināt papildu Savienības pievienoto vērtību, kļūstot par Savienības mēroga atsauci tehnoloģisko jautājumu drošā risināšanā kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas jomā un zināšanu izplatīšanā. Šāda finansiāla palīdzība būtu jāsniedz, pamatojoties uz ex ante izvērtējumu, kurā apzinātas konkrētās vajadzības un parādīta Savienības pievienotā vērtība, lai atbalstītu kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.

| (2) | Īpaša izdevumu finansējuma programma var nodrošināt papildu Savienības pievienoto vērtību, kļūstot par Savienības mēroga atsauci tehnoloģisko jautājumu drošā risināšanā kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas jomā un zināšanu izplatīšanā. Šāda finansiāla palīdzība būtu jāsniedz, pamatojoties uz ex ante izvērtējumu, kurā apzinātas konkrētās vajadzības un parādīta Savienības pievienotā vērtība, lai atbalstītu kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.
  Tomēr šādai finansiālai palīdzībai nebūtu jārada precedents turpmākai kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas finansēšanai Savienības līmenī. Iniciatīva uzņemties un finansēt kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas būtu primāri jāatstāj dalībvalstu atbildības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Īpaša izdevumu finansējuma programma var nodrošināt papildu Savienības pievienoto vērtību, kļūstot par Savienības mēroga atsauci tehnoloģisko jautājumu drošā risināšanā kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas jomā un zināšanu izplatīšanā. Šāda finansiāla palīdzība būtu jāsniedz, pamatojoties uz ex ante izvērtējumu, kurā apzinātas konkrētās vajadzības un parādīta Savienības pievienotā vērtība, lai atbalstītu kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu.
  Tomēr šādai finansiālai palīdzībai nebūtu jārada precedents turpmākai kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas finansēšanai Savienības līmenī. Iniciatīva uzņemties un finansēt kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas būtu primāri jāatstāj dalībvalstu atbildības jomā.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Programmai būtu arī jānodrošina zināšanu
  par
  izņemšanas no ekspluatācijas procesu
  izplatīšana
  Savienībā, jo šādi pasākumi nodrošina optimālu Savienības pievienoto vērtību un sekmē darba ņēmēju un plašākas sabiedrības drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Programmai būtu arī jānodrošina zināšanu
  par
  izņemšanas no ekspluatācijas procesu
  izplatīšana
  Savienībā, jo šādi pasākumi nodrošina optimālu Savienības pievienoto vērtību un sekmē darba ņēmēju un plašākas sabiedrības drošību.

| (15) | Programmai būtu arī jānodrošina zināšanu
  izplatīšana un labākās prakses un iegūtās pieredzes apmaiņa starp dalībvalstīm saistībā ar
  izņemšanas no ekspluatācijas procesu Savienībā, jo šādi pasākumi nodrošina optimālu Savienības pievienoto vērtību un sekmē darba ņēmēju un plašākas sabiedrības drošību
  , kā arī vides aizsardzību
  . |
| --- | --- |

(15)

Programmai būtu arī jānodrošina zināšanu
  izplatīšana un labākās prakses un iegūtās pieredzes apmaiņa starp dalībvalstīm saistībā ar
  izņemšanas no ekspluatācijas procesu Savienībā, jo šādi pasākumi nodrošina optimālu Savienības pievienoto vērtību un sekmē darba ņēmēju un plašākas sabiedrības drošību
  , kā arī vides aizsardzību
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15 a) | JRC vajadzētu vadīt īpašu iniciatīvu, lai strukturētu zināšanu apkopošanu, attīstību un apmaiņu izņemšanas no ekspluatācijas jomā Savienības līmenī, neizslēdzot starptautisko sadarbību. Šajā iniciatīvā būtu jāņem vērā daudzdimensionālas problēmas, tostarp saistībā ar pētniecību un inovāciju, standartizāciju, regulējumu, apmācību un izglītību, kā arī rūpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15 a)

JRC vajadzētu vadīt īpašu iniciatīvu, lai strukturētu zināšanu apkopošanu, attīstību un apmaiņu izņemšanas no ekspluatācijas jomā Savienības līmenī, neizslēdzot starptautisko sadarbību. Šajā iniciatīvā būtu jāņem vērā daudzdimensionālas problēmas, tostarp saistībā ar pētniecību un inovāciju, standartizāciju, regulējumu, apmācību un izglītību, kā arī rūpniecību.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, šajā regulā noteiktā kodoliekārtu izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, šajā regulā noteiktā kodoliekārtu izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi.

| (16) | Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, šajā regulā noteiktā kodoliekārtu izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību
  , tostarp trešo valstu,
  un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi. |
| --- | --- |

(16)

Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, šajā regulā noteiktā kodoliekārtu izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību
  , tostarp trešo valstu,
  un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Kozlodujas un Bohunices programmu darbības ir jāīsteno, Savienībai
  un attiecīgi
  Bulgārijai un Slovākijai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu. Savienības līdzfinansējuma
  maksimālais
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Kozlodujas un Bohunices programmu darbības ir jāīsteno, Savienībai
  un attiecīgi
  Bulgārijai un Slovākijai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu. Savienības līdzfinansējuma
  maksimālais
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām.

| (20) | Kozlodujas un Bohunices programmu darbības ir jāīsteno, Savienībai, Bulgārijai un Slovākijai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu. Savienības līdzfinansējuma
  minimālais
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām. |
| --- | --- |

(20)

Kozlodujas un Bohunices programmu darbības ir jāīsteno, Savienībai, Bulgārijai un Slovākijai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu. Savienības līdzfinansējuma
  minimālais
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu izveido īpašu finansējuma programmu “Kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai” (turpmāk — programma), kas vērsta uz apzinātajām aktuālajām vajadzībām. Daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam laikā tā atbalstīs Bulgāriju un Slovākiju to
  pirmās paaudzes
  reaktoru drošai izņemšanai no ekspluatācijas un Komisijai piederošo kodoliekārtu dezekspluatācijas procesa un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas īstenošanu Kopīgā pētniecības centra (JRC) objektos. | Ar šo regulu izveido īpašu finansējuma programmu “Kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai” (turpmāk — programma), kas vērsta uz apzinātajām aktuālajām vajadzībām. Daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam laikā tā atbalstīs Bulgāriju un Slovākiju to
  priekšlaicīgi slēgto
  reaktoru drošai izņemšanai no ekspluatācijas un Komisijai piederošo kodoliekārtu dezekspluatācijas procesa un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas īstenošanu Kopīgā pētniecības centra (JRC) objektos
  , vienlaikus nodrošinot aizsardzību darba ņēmējiem, jo īpaši attiecībā uz ietekmi uz veselību, sabiedrībai un videi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu izveido īpašu finansējuma programmu “Kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai” (turpmāk — programma), kas vērsta uz apzinātajām aktuālajām vajadzībām. Daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam laikā tā atbalstīs Bulgāriju un Slovākiju to
  pirmās paaudzes
  reaktoru drošai izņemšanai no ekspluatācijas un Komisijai piederošo kodoliekārtu dezekspluatācijas procesa un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas īstenošanu Kopīgā pētniecības centra (JRC) objektos.

Ar šo regulu izveido īpašu finansējuma programmu “Kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai” (turpmāk — programma), kas vērsta uz apzinātajām aktuālajām vajadzībām. Daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam laikā tā atbalstīs Bulgāriju un Slovākiju to
  priekšlaicīgi slēgto
  reaktoru drošai izņemšanai no ekspluatācijas un Komisijai piederošo kodoliekārtu dezekspluatācijas procesa un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas īstenošanu Kopīgā pētniecības centra (JRC) objektos
  , vienlaikus nodrošinot aizsardzību darba ņēmējiem, jo īpaši attiecībā uz ietekmi uz veselību, sabiedrībai un videi
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tajā ir paredzēti programmas mērķi, budžets 2021.–2027. gada periodam, Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk — kopiena) finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai. | Tajā ir paredzēti programmas mērķi,
  kopējais
  budžets 2021.–2027. gada periodam
  , tostarp precīza summas sadale starp trim programmām
  , Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk — kopiena) finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tajā ir paredzēti programmas mērķi, budžets 2021.–2027. gada periodam, Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk — kopiena) finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai.

Tajā ir paredzēti programmas mērķi,
  kopējais
  budžets 2021.–2027. gada periodam
  , tostarp precīza summas sadale starp trim programmām
  , Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk — kopiena) finansējuma veidi un noteikumi šāda finansējuma piešķiršanai.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “izņemšanas no ekspluatācijas plāns” ir dokuments, kurā ir iekļauta sīka informācija par ierosināto izņemšanu no ekspluatācijas un kurš ietver: izraudzīto izņemšanas no ekspluatācijas stratēģiju; dezekspluatācijas darbību grafiku, veidu un secību; izmantoto atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju, tostarp atļauju; ierosināto galīgo stāvokli; izņemšanas no ekspluatācijas rezultātā radušos atkritumu uzglabāšanu un apglabāšanu; izņemšanas no ekspluatācijas grafiku; izmaksu aplēses izņemšanas no ekspluatācijas pabeigšanai; un mērķus, sagaidāmos rezultātus, atskaites punktus, mērķa datumus, kā arī atbilstīgos galvenos darbības rādītājus, tostarp uz iegūto vērtību balstītus rādītājus; plānu sagatavo kodoliekārtas licences turētājs, un to atspoguļo programmas daudzgadu darba programmās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

“izņemšanas no ekspluatācijas plāns” ir dokuments, kurā ir iekļauta sīka informācija par ierosināto izņemšanu no ekspluatācijas un kurš ietver: izraudzīto izņemšanas no ekspluatācijas stratēģiju; dezekspluatācijas darbību grafiku, veidu un secību; izmantoto atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju, tostarp atļauju; ierosināto galīgo stāvokli; izņemšanas no ekspluatācijas rezultātā radušos atkritumu uzglabāšanu un apglabāšanu; izņemšanas no ekspluatācijas grafiku; izmaksu aplēses izņemšanas no ekspluatācijas pabeigšanai; un mērķus, sagaidāmos rezultātus, atskaites punktus, mērķa datumus, kā arī atbilstīgos galvenos darbības rādītājus, tostarp uz iegūto vērtību balstītus rādītājus; plānu sagatavo kodoliekārtas licences turētājs, un to atspoguļo programmas daudzgadu darba programmās;

| (2) | “izņemšanas no ekspluatācijas plāns” ir dokuments, kurā ir iekļauta sīka informācija par ierosināto izņemšanu no ekspluatācijas un kurš ietver: izraudzīto izņemšanas no ekspluatācijas stratēģiju; dezekspluatācijas darbību grafiku, veidu un secību; izmantoto atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju, tostarp atļauju
  , un darba ņēmēju aizsardzības programmu
  ; ierosināto galīgo stāvokli; izņemšanas no ekspluatācijas rezultātā radušos atkritumu uzglabāšanu un apglabāšanu; izņemšanas no ekspluatācijas grafiku; izmaksu aplēses izņemšanas no ekspluatācijas pabeigšanai; un mērķus, sagaidāmos rezultātus, atskaites punktus, mērķa datumus, kā arī atbilstīgos galvenos darbības rādītājus, tostarp uz iegūto vērtību balstītus rādītājus; plānu sagatavo kodoliekārtas licences turētājs, un to atspoguļo programmas daudzgadu darba programmās; |
| --- | --- |

(2)

“izņemšanas no ekspluatācijas plāns” ir dokuments, kurā ir iekļauta sīka informācija par ierosināto izņemšanu no ekspluatācijas un kurš ietver: izraudzīto izņemšanas no ekspluatācijas stratēģiju; dezekspluatācijas darbību grafiku, veidu un secību; izmantoto atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju, tostarp atļauju
  , un darba ņēmēju aizsardzības programmu
  ; ierosināto galīgo stāvokli; izņemšanas no ekspluatācijas rezultātā radušos atkritumu uzglabāšanu un apglabāšanu; izņemšanas no ekspluatācijas grafiku; izmaksu aplēses izņemšanas no ekspluatācijas pabeigšanai; un mērķus, sagaidāmos rezultātus, atskaites punktus, mērķa datumus, kā arī atbilstīgos galvenos darbības rādītājus, tostarp uz iegūto vērtību balstītus rādītājus; plānu sagatavo kodoliekārtas licences turētājs, un to atspoguļo programmas daudzgadu darba programmās;

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5 a) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5 a)

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatojoties uz aktuālajām vajadzībām 2021.–2027. gadam, programmas mērķis jo īpaši ir palīdzēt Bulgārijai un Slovākijai īstenot attiecīgi Kozlodujas izņemšanas no ekspluatācijas programmu un Bohunices izņemšanas no ekspluatācijas programmu, īpašu uzmanību veltot ar tām saistīto radioloģiskās drošības uzdevumu pārvaldībai, un atbalstīt JRC izņemšanas no ekspluatācijas un atkritumu apsaimniekošanas programmu, vienlaikus nodrošinot rezultātā iegūto zināšanu par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas plašu izplatīšanu visām ES dalībvalstīm. | Pamatojoties uz aktuālajām vajadzībām 2021.–2027. gadam, programmas mērķis jo īpaši ir palīdzēt Bulgārijai un Slovākijai īstenot attiecīgi Kozlodujas izņemšanas no ekspluatācijas programmu un Bohunices izņemšanas no ekspluatācijas programmu, īpašu uzmanību veltot ar tām saistīto radioloģiskās drošības uzdevumu pārvaldībai, un atbalstīt JRC izņemšanas no ekspluatācijas un atkritumu apsaimniekošanas programmu, vienlaikus nodrošinot rezultātā iegūto zināšanu par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas
  un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un labākās prakses
  plašu izplatīšanu visām dalībvalstīm
  un apmaiņu starp tām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pamatojoties uz aktuālajām vajadzībām 2021.–2027. gadam, programmas mērķis jo īpaši ir palīdzēt Bulgārijai un Slovākijai īstenot attiecīgi Kozlodujas izņemšanas no ekspluatācijas programmu un Bohunices izņemšanas no ekspluatācijas programmu, īpašu uzmanību veltot ar tām saistīto radioloģiskās drošības uzdevumu pārvaldībai, un atbalstīt JRC izņemšanas no ekspluatācijas un atkritumu apsaimniekošanas programmu, vienlaikus nodrošinot rezultātā iegūto zināšanu par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas plašu izplatīšanu visām ES dalībvalstīm.

Pamatojoties uz aktuālajām vajadzībām 2021.–2027. gadam, programmas mērķis jo īpaši ir palīdzēt Bulgārijai un Slovākijai īstenot attiecīgi Kozlodujas izņemšanas no ekspluatācijas programmu un Bohunices izņemšanas no ekspluatācijas programmu, īpašu uzmanību veltot ar tām saistīto radioloģiskās drošības uzdevumu pārvaldībai, un atbalstīt JRC izņemšanas no ekspluatācijas un atkritumu apsaimniekošanas programmu, vienlaikus nodrošinot rezultātā iegūto zināšanu par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas
  un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un labākās prakses
  plašu izplatīšanu visām dalībvalstīm
  un apmaiņu starp tām
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izveidotu saiknes un apmainītos ar informāciju ar Savienības ieinteresētajām personām par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas, lai radītu iespējamu Savienības sinerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

izveidotu saiknes un apmainītos ar informāciju ar Savienības ieinteresētajām personām par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas, lai radītu iespējamu Savienības sinerģiju.

| (c) | izveidotu saiknes un apmainītos ar informāciju ar Savienības ieinteresētajām personām
  , jo īpaši šo nozari,
  par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas
  un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu
  ,
  lai nodrošinātu zināšanu izplatīšanu un pieredzes apmaiņu visās attiecīgajās jomās, tādās kā pētniecība, inovācija, regulējums un apmācība, un
  lai radītu iespējamu Savienības sinerģiju. |
| --- | --- |

(c)

izveidotu saiknes un apmainītos ar informāciju ar Savienības ieinteresētajām personām
  , jo īpaši šo nozari,
  par kodoliekārtu izņemšanu no ekspluatācijas
  un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu
  ,
  lai nodrošinātu zināšanu izplatīšanu un pieredzes apmaiņu visās attiecīgajās jomās, tādās kā pētniecība, inovācija, regulējums un apmācība, un
  lai radītu iespējamu Savienības sinerģiju.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Panta 1. punktā minētās summas
  paredzamais
  sadalījums ir šāds: | 2.   Panta 1. punktā minētās summas sadalījums ir šāds: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Panta 1. punktā minētās summas
  paredzamais
  sadalījums ir šāds:

2.   Panta 1. punktā minētās summas sadalījums ir šāds:

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar programmu drīkst finansēt darbības attiecināmās izmaksas
  līdz
  I un II pielikumā
  noteiktajam maksimālajam apmēram
  . Savienības
  maksimālā
  līdzfinansējuma likme Kozlodujas vai Bohunices programmā nepārsniedz 50 %. Pārējo līdzfinansējumu nodrošina attiecīgi Bulgārija un Slovākija. | Ar programmu drīkst finansēt darbības attiecināmās izmaksas
  , kā noteikts
  I un II pielikumā. Savienības
  minimālā
  līdzfinansējuma likme Kozlodujas vai Bohunices programmā nepārsniedz 50 %. Pārējo līdzfinansējumu nodrošina attiecīgi Bulgārija un Slovākija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ar programmu drīkst finansēt darbības attiecināmās izmaksas
  līdz
  I un II pielikumā
  noteiktajam maksimālajam apmēram
  . Savienības
  maksimālā
  līdzfinansējuma likme Kozlodujas vai Bohunices programmā nepārsniedz 50 %. Pārējo līdzfinansējumu nodrošina attiecīgi Bulgārija un Slovākija.

līdz

noteiktajam maksimālajam apmēram

maksimālā

Ar programmu drīkst finansēt darbības attiecināmās izmaksas
  , kā noteikts
  I un II pielikumā. Savienības
  minimālā
  līdzfinansējuma likme Kozlodujas vai Bohunices programmā nepārsniedz 50 %. Pārējo līdzfinansējumu nodrošina attiecīgi Bulgārija un Slovākija.

, kā noteikts

minimālā

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts

I pielikums – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | ES
  līdzfinansējuma
  maksimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā ir 50 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

ES
  līdzfinansējuma
  maksimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā ir 50 %.

ES

maksimālā

| 2. | Savienības
  līdzfinansējuma
  minimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā, ir 50 %. |
| --- | --- |

2.

Savienības
  līdzfinansējuma
  minimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā, ir 50 %.

Savienības

minimālā

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. punkts

II pielikums – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | ES
  līdzfinansējuma
  maksimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā ir 50 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

ES
  līdzfinansējuma
  maksimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā ir 50 %.

ES

maksimālā

| 2. | Savienības
  līdzfinansējuma
  minimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā, ir 50 %. |
| --- | --- |

2.

Savienības
  līdzfinansējuma
  minimālā
  likme projektiem un darbībām, ko finansē 2021.–2027. gadā, ir 50 %.

Savienības

minimālā

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/500 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/500

---

P8_TA(2019)0026

Programmas InvestEU izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/45)

[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi]

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

ar ko izveido programmu InvestEU

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. pantu un 175. panta trešo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (-1) | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir izrādījies vērtīgs instruments privāto ieguldījumu piesaistīšanai, izmantojot ES garantiju un EIB grupas pašas resursus. |
| --- | --- |

(-1)

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir izrādījies vērtīgs instruments privāto ieguldījumu piesaistīšanai, izmantojot ES garantiju un EIB grupas pašas resursus.

| (1) | Infrastruktūras ieguldījumu darbības Savienībā 2016. gadā samazinājās līdz 1,8 % no ES IKP salīdzinājumā ar 2,2 % 2009. gadā un bija par aptuveni 20 % zemākas nekā ieguldījumu līmenis pirms pasaules finanšu krīzes. Tādējādi, lai gan Savienībā ir novērojama ieguldījumu attiecības pret IKP atlabšana, tā joprojām nav tik liela, kā varētu gaidīt spēcīgas atlabšanas laikā, un nav pietiekama, lai kompensētu nepietiekamo ieguldījumu gadus. Vēl svarīgāk ir tas, ka pašreizējais
  publisko un privāto
  ieguldījumu līmenis un prognozes neatbilst Savienības
  strukturālajam ieguldījumam ilgtermiņa izaugsmes vajadzību uzturēšanai
  , ņemot vērā tehnoloģiskās pārmaiņas un globālo konkurētspēju, tostarp attiecībā uz inovācijām, prasmēm, infrastruktūru, maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”), un vajadzību risināt nozīmīgas sociālas problēmas, piemēram, ilgtspējību vai iedzīvotāju novecošanu. Tādēļ ir vajadzīgs nepārtraukts atbalsts, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas ar mērķi mazināt ieguldījumu nepietiekamību konkrētās nozarēs Savienības politikas mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

(1)

Infrastruktūras ieguldījumu darbības Savienībā 2016. gadā samazinājās līdz 1,8 % no ES IKP salīdzinājumā ar 2,2 % 2009. gadā un bija par aptuveni 20 % zemākas nekā ieguldījumu līmenis pirms pasaules finanšu krīzes. Tādējādi, lai gan Savienībā ir novērojama ieguldījumu attiecības pret IKP atlabšana, tā joprojām nav tik liela, kā varētu gaidīt spēcīgas atlabšanas laikā, un nav pietiekama, lai kompensētu nepietiekamo ieguldījumu gadus. Vēl svarīgāk ir tas, ka pašreizējais
  publisko un privāto
  ieguldījumu līmenis un prognozes neatbilst Savienības
  strukturālajam ieguldījumam ilgtermiņa izaugsmes vajadzību uzturēšanai
  , ņemot vērā tehnoloģiskās pārmaiņas un globālo konkurētspēju, tostarp attiecībā uz inovācijām, prasmēm, infrastruktūru, maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”), un vajadzību risināt nozīmīgas sociālas problēmas, piemēram, ilgtspējību vai iedzīvotāju novecošanu. Tādēļ ir vajadzīgs nepārtraukts atbalsts, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas ar mērķi mazināt ieguldījumu nepietiekamību konkrētās nozarēs Savienības politikas mērķu īstenošanai.

| (2) | Novērtējumos ir uzsvērts, ka 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros īstenoto finanšu instrumentu dažādība ir radījusi nelielu pārklāšanos. Šī dažādība ir arī radījusi sarežģījumus starpniekiem un galasaņēmējiem, kuri saskārās ar atšķirīgiem atbalsttiesīguma un ziņošanas noteikumiem. Nesaderīgu noteikumu rezultātā ir bijis arī grūtāk kombinēt vairākus Savienības fondus, lai gan šāda kombinācija būtu bijusi izdevīga, lai atbalstītu projektus, kam bija nepieciešams dažāda veida finansējums. Tāpēc būtu jāizveido vienots fonds – fonds InvestEU –, lai panāktu efektīvāku darbības atbalstu galasaņēmējiem, integrējot un vienkāršojot finanšu piedāvājumu saskaņā ar vienotu budžeta garantijas shēmu, tādējādi uzlabojot Savienības intervences ietekmi un vienlaikus samazinot Savienības budžeta izmaksas. |
| --- | --- |

(2)

Novērtējumos ir uzsvērts, ka 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros īstenoto finanšu instrumentu dažādība ir radījusi nelielu pārklāšanos. Šī dažādība ir arī radījusi sarežģījumus starpniekiem un galasaņēmējiem, kuri saskārās ar atšķirīgiem atbalsttiesīguma un ziņošanas noteikumiem. Nesaderīgu noteikumu rezultātā ir bijis arī grūtāk kombinēt vairākus Savienības fondus, lai gan šāda kombinācija būtu bijusi izdevīga, lai atbalstītu projektus, kam bija nepieciešams dažāda veida finansējums. Tāpēc būtu jāizveido vienots fonds – fonds InvestEU –, lai panāktu efektīvāku darbības atbalstu galasaņēmējiem, integrējot un vienkāršojot finanšu piedāvājumu saskaņā ar vienotu budžeta garantijas shēmu, tādējādi uzlabojot Savienības intervences ietekmi un vienlaikus samazinot Savienības budžeta izmaksas.

| (3) | Lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi un stimulētu ilgtspējīgu
  un iekļaujošu
  izaugsmi un nodarbinātību, pēdējo gadu laikā Savienība ir pieņēmusi vērienīgas stratēģijas, piemēram,
  stratēģiju “Eiropa 2020”,
  kapitāla tirgu savienību, digitālā vienotā tirgus stratēģiju,
  Eiropas darba kārtību kultūrai,
  tiesību aktu paketi “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, Savienības rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku, zemu emisiju mobilitātes stratēģiju, ▌kosmosa stratēģiju Eiropai
  un Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  . Fondam InvestEU būtu jāizmanto un jāpastiprina sinerģija starp minētajām savstarpēji pastiprinošajām stratēģijām, sniedzot atbalstu ieguldījumiem un piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

(3)

Lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi un stimulētu ilgtspējīgu
  un iekļaujošu
  izaugsmi un nodarbinātību, pēdējo gadu laikā Savienība ir pieņēmusi vērienīgas stratēģijas, piemēram,
  stratēģiju “Eiropa 2020”,
  kapitāla tirgu savienību, digitālā vienotā tirgus stratēģiju,
  Eiropas darba kārtību kultūrai,
  tiesību aktu paketi “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, Savienības rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku, zemu emisiju mobilitātes stratēģiju, ▌kosmosa stratēģiju Eiropai
  un Eiropas sociālo tiesību pīlāru
  . Fondam InvestEU būtu jāizmanto un jāpastiprina sinerģija starp minētajām savstarpēji pastiprinošajām stratēģijām, sniedzot atbalstu ieguldījumiem un piekļuvi finansējumam.

| (4) | Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir satvars valsts reformu prioritāšu apzināšanai un to īstenošanas uzraudzībai. Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  izstrādā pašas savas valsts daudzgadu ieguldījumu stratēģijas, lai atbalstītu minētās reformu prioritātes. Stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valsts reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros ieguldījumu projektus, kas atbalstāmi ar valsts vai Savienības finansējumu, vai abiem finansējuma veidiem. Tām arī būtu jākalpo tam, lai Savienības finansējumu izmantotu saskaņoti un lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko attiecīgā gadījumā saņemtu jo īpaši no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Eiropas investīciju stabilizācijas funkcijas un fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(4)

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir satvars valsts reformu prioritāšu apzināšanai un to īstenošanas uzraudzībai. Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām iestādēm
  izstrādā pašas savas valsts daudzgadu ieguldījumu stratēģijas, lai atbalstītu minētās reformu prioritātes. Stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valsts reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros ieguldījumu projektus, kas atbalstāmi ar valsts vai Savienības finansējumu, vai abiem finansējuma veidiem. Tām arī būtu jākalpo tam, lai Savienības finansējumu izmantotu saskaņoti un lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko attiecīgā gadījumā saņemtu jo īpaši no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Eiropas investīciju stabilizācijas funkcijas un fonda InvestEU.

| (5) | Fondam InvestEU būtu jāpalīdz uzlabot Savienības konkurētspēju
  un sociāli ekonomisko konverģenci
  , tostarp inovācijas un digitalizācijas jomā,
  kā arī jāpalīdz uzlabot resursu efektīvu izmantojumu atbilstīgi aprites ekonomikai,
  Savienības ekonomikas izaugsmes ilgstpējību
  un iekļautību
  ,
  un
  sociālo noturību ▌un integrāciju Savienības kapitāla tirgos, tostarp risinājumus to sadrumstalotības novēršanai un Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai.
  Tas padarītu Savienības ekonomiku un finanšu sistēmu noturīgāku, kā arī uzlabotu tās spēju reaģēt ciklisku lejupslīžu gadījumā.
  Šajā sakarā
  fondam InvestEU
  būtu jāatbalsta projekti, kuri ir tehniski, ekonomiski
  un sociāli
  dzīvotspējīgi, nodrošinot sistēmu, lai izmantotu parāda, riska dalīšanas un pašu kapitāla instrumentus, kuru pamatā ir Savienības budžeta garantijas un
  attiecīgā gadījumā
  īstenošanas partneru
  finansiālās
  iemaksas. Tam vajadzētu būt balstītam uz pieprasījumu, savukārt atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu vienlaikus būt vērstam uz to, lai
  nodrošinātu stratēģiskus, ilgtermiņa ieguvumus galvenajās Savienības politikas jomās, kurās finansējums citādi netiktu nodrošināts vai tiktu nodrošināts nepietiekami, tādējādi palīdzot
  sasniegt Savienības politikas mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Fondam InvestEU būtu jāpalīdz uzlabot Savienības konkurētspēju
  un sociāli ekonomisko konverģenci
  , tostarp inovācijas un digitalizācijas jomā,
  kā arī jāpalīdz uzlabot resursu efektīvu izmantojumu atbilstīgi aprites ekonomikai,
  Savienības ekonomikas izaugsmes ilgstpējību
  un iekļautību
  ,
  un
  sociālo noturību ▌un integrāciju Savienības kapitāla tirgos, tostarp risinājumus to sadrumstalotības novēršanai un Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai.
  Tas padarītu Savienības ekonomiku un finanšu sistēmu noturīgāku, kā arī uzlabotu tās spēju reaģēt ciklisku lejupslīžu gadījumā.
  Šajā sakarā
  fondam InvestEU
  būtu jāatbalsta projekti, kuri ir tehniski, ekonomiski
  un sociāli
  dzīvotspējīgi, nodrošinot sistēmu, lai izmantotu parāda, riska dalīšanas un pašu kapitāla instrumentus, kuru pamatā ir Savienības budžeta garantijas un
  attiecīgā gadījumā
  īstenošanas partneru
  finansiālās
  iemaksas. Tam vajadzētu būt balstītam uz pieprasījumu, savukārt atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu vienlaikus būt vērstam uz to, lai
  nodrošinātu stratēģiskus, ilgtermiņa ieguvumus galvenajās Savienības politikas jomās, kurās finansējums citādi netiktu nodrošināts vai tiktu nodrošināts nepietiekami, tādējādi palīdzot
  sasniegt Savienības politikas mērķus.

| (5a) | Komisijai un īstenošanas partneriem būtu jānodrošina, ka programma InvestEU pilnībā izmanto papildināmību un sinerģiju ar dotāciju finansējumu un citām darbībām tās atbalstītajās politikas jomās, ievērojot citu Savienības programmu mērķus, piemēram, “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas digitālā programma, vienotā tirgus programma, Eiropas kosmosa programma, Eiropas Sociālais fonds +, Radošā Eiropa, Vides un klimata pasākumu programma (LIFE). |
| --- | --- |

(5a)

Komisijai un īstenošanas partneriem būtu jānodrošina, ka programma InvestEU pilnībā izmanto papildināmību un sinerģiju ar dotāciju finansējumu un citām darbībām tās atbalstītajās politikas jomās, ievērojot citu Savienības programmu mērķus, piemēram, “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas digitālā programma, vienotā tirgus programma, Eiropas kosmosa programma, Eiropas Sociālais fonds +, Radošā Eiropa, Vides un klimata pasākumu programma (LIFE).

| (5b) | Kultūras un radošās nozares ir noturīgas un ātri augošas ekonomikas nozares Savienībā, radot gan ekonomikas, gan kultūras vērtību no intelektuālā īpašuma un individuālā radošuma. Tomēr to aktīvu nemateriālā būtība ierobežo piekļuvi privātajam finansējumam, kas ir ļoti svarīgs, lai varētu veikt ieguldījumus, izvērstos un konkurētu starptautiskā līmenī. Pamatprogrammā “Radošā Eiropa” izveidotais īpašais garantiju fonds ir veiksmīgi stiprinājis kultūras un radošo nozaru uzņēmumu finansiālās spējas un konkurētspēju. Tāpēc programmai InvestEU vajadzētu arī turpmāk atvieglot kultūras un radošo nozaru MVU un organizāciju piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

(5b)

Kultūras un radošās nozares ir noturīgas un ātri augošas ekonomikas nozares Savienībā, radot gan ekonomikas, gan kultūras vērtību no intelektuālā īpašuma un individuālā radošuma. Tomēr to aktīvu nemateriālā būtība ierobežo piekļuvi privātajam finansējumam, kas ir ļoti svarīgs, lai varētu veikt ieguldījumus, izvērstos un konkurētu starptautiskā līmenī. Pamatprogrammā “Radošā Eiropa” izveidotais īpašais garantiju fonds ir veiksmīgi stiprinājis kultūras un radošo nozaru uzņēmumu finansiālās spējas un konkurētspēju. Tāpēc programmai InvestEU vajadzētu arī turpmāk atvieglot kultūras un radošo nozaru MVU un organizāciju piekļuvi finansējumam.

| (6) | Fondam InvestEU būtu jāatbalsta ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos,
  tostarp kultūras mantojumā,
  lai veicinātu
  ilgtspējīgu un iekļaujošu
  izaugsmi, ieguldījumus un nodarbinātību, tādējādi uzlabojot labklājību un ienākumu taisnīgāku sadali
  , kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  Savienībā.
  InvestEU finansētajiem projektiem būtu jāatbilst tādiem Savienības sociālajiem un vides standartiem kā darba tiesību ievērošana un klimatam draudzīga enerģijas izmantošana un atkritumu apsaimniekošana.
  Ar fonda InvestEU starpniecību veiktajām intervencēm būtu jāpapildina ar dotācijām sniegtais Savienības atbalsts. |
| --- | --- |

(6)

Fondam InvestEU būtu jāatbalsta ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos,
  tostarp kultūras mantojumā,
  lai veicinātu
  ilgtspējīgu un iekļaujošu
  izaugsmi, ieguldījumus un nodarbinātību, tādējādi uzlabojot labklājību un ienākumu taisnīgāku sadali
  , kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  Savienībā.
  InvestEU finansētajiem projektiem būtu jāatbilst tādiem Savienības sociālajiem un vides standartiem kā darba tiesību ievērošana un klimatam draudzīga enerģijas izmantošana un atkritumu apsaimniekošana.
  Ar fonda InvestEU starpniecību veiktajām intervencēm būtu jāpapildina ar dotācijām sniegtais Savienības atbalsts.

| (7) | Savienība atbalstīja mērķus, kas tika izvirzīti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķos un Parīzes nolīgumā 2015. gadā, ka arī Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam. Lai izpildītu saskaņotos mērķus, tostarp tos, kas iekļauti Savienības vides politikas nostādnēs, ir būtiski jāpastiprina centieni īstenot ilgtspējīgu attīstību. Tāpēc
  , izstrādājot fondu InvestEU, būtu jābalstās uz
  ilgtspējīgas attīstības
  un drošības
  principiem
  , un ar fosilo kurināmo saistītie ieguldījumi nebūtu jāatbalsta, ja vien nav pienācīga pamatojuma tam, ka ieguldījumi veicinās Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanu
  . |
| --- | --- |

(7)

Savienība atbalstīja mērķus, kas tika izvirzīti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķos un Parīzes nolīgumā 2015. gadā, ka arī Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam. Lai izpildītu saskaņotos mērķus, tostarp tos, kas iekļauti Savienības vides politikas nostādnēs, ir būtiski jāpastiprina centieni īstenot ilgtspējīgu attīstību. Tāpēc
  , izstrādājot fondu InvestEU, būtu jābalstās uz
  ilgtspējīgas attīstības
  un drošības
  principiem
  , un ar fosilo kurināmo saistītie ieguldījumi nebūtu jāatbalsta, ja vien nav pienācīga pamatojuma tam, ka ieguldījumi veicinās Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanu
  .

| (8) | Programmai InvestEU būtu jāpalīdz Savienībā izveidot ilgtspējīgu finanšu sistēmu, kura atbalsta privātā kapitāla pārorientēšanu uz
  sociāliem un
  ilgtspējīgiem ieguldījumiem saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Komisijas rīcības plānā “Ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana” (4). |
| --- | --- |

(8)

Programmai InvestEU būtu jāpalīdz Savienībā izveidot ilgtspējīgu finanšu sistēmu, kura atbalsta privātā kapitāla pārorientēšanu uz
  sociāliem un
  ilgtspējīgiem ieguldījumiem saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Komisijas rīcības plānā “Ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana” (4).

| (8a) | Lai veicinātu ilgtermiņa finansējumu un ilgtspējīgu izaugsmi, būtu jārosina ilgtermiņa ieguldījumu stratēģijas arī attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, pārskatot maksātspējas prasības saistībā ar tādu ieguldījumu projektu finansēšanu, kuru pamatā ir programmas InvestEU ietvaros piešķirtā ES garantija. Lai saskaņotu apdrošinātāju stimulus sasniegt Savienības ilgtermiņa ilgtspējīgas izaugsmes mērķi un novērst šķēršļus ieguldījumiem programmas InvestEU ietvaros, Komisijai būtu jāņem vērā šī pārskatīšana Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK
   (1a)

  77.f panta 3. punktā minētajā ziņojumā. |
| --- | --- |

(8a)

Lai veicinātu ilgtermiņa finansējumu un ilgtspējīgu izaugsmi, būtu jārosina ilgtermiņa ieguldījumu stratēģijas arī attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām, pārskatot maksātspējas prasības saistībā ar tādu ieguldījumu projektu finansēšanu, kuru pamatā ir programmas InvestEU ietvaros piešķirtā ES garantija. Lai saskaņotu apdrošinātāju stimulus sasniegt Savienības ilgtermiņa ilgtspējīgas izaugsmes mērķi un novērst šķēršļus ieguldījumiem programmas InvestEU ietvaros, Komisijai būtu jāņem vērā šī pārskatīšana Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK
   (1a)

  77.f panta 3. punktā minētajā ziņojumā.

| (9) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, programma InvestEU palīdzēs integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārējo mērķi – 25 % Savienības budžeta izdevumu veltīt klimata mērķu sasniegšanai
  DFS 2021.–2027. gada periodā, kā arī pēc iespējas ātri, bet ne vēlāk kā līdz 2027. gada sasniegt gada mērķi — 30 %
  . Ir paredzams, ka darbības saskaņā ar programmu InvestEU segs izmaksas
  vismaz 40
   % apmērā no programmas InvestEU kopējā finansējuma klimata jomas mērķu īstenošanai. Attiecīgās darbības tiks apzinātas, sagatavojot un īstenojot programmu InvestEU, un atkārtoti izvērtētas saistībā ar attiecīgajiem novērtēšanas un pārskatīšanas procesiem. |
| --- | --- |

(9)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, programma InvestEU palīdzēs integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārējo mērķi – 25 % Savienības budžeta izdevumu veltīt klimata mērķu sasniegšanai
  DFS 2021.–2027. gada periodā, kā arī pēc iespējas ātri, bet ne vēlāk kā līdz 2027. gada sasniegt gada mērķi — 30 %
  . Ir paredzams, ka darbības saskaņā ar programmu InvestEU segs izmaksas
  vismaz 40
   % apmērā no programmas InvestEU kopējā finansējuma klimata jomas mērķu īstenošanai. Attiecīgās darbības tiks apzinātas, sagatavojot un īstenojot programmu InvestEU, un atkārtoti izvērtētas saistībā ar attiecīgajiem novērtēšanas un pārskatīšanas procesiem.

| (10) | Fonda InvestEU devumam klimata mērķu
  un 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvarā ietverto nozaru mērķu
  sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu, ko Komisija izstrādās sadarbībā ar īstenošanas partneriem, un atbilstošā veidā izmantojot kritērijus, kas paredzēti [Regulā par ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanas sistēmas izveidi (5)], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga.
  Programmai InvestEU būtu arī jāveicina citu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) dimensiju īstenošana. |
| --- | --- |

(10)

Fonda InvestEU devumam klimata mērķu
  un 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvarā ietverto nozaru mērķu
  sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu, ko Komisija izstrādās sadarbībā ar īstenošanas partneriem, un atbilstošā veidā izmantojot kritērijus, kas paredzēti [Regulā par ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanas sistēmas izveidi (5)], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga.
  Programmai InvestEU būtu arī jāveicina citu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) dimensiju īstenošana.

| (11) | Saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma 2018. gadā izdoto ziņojumu par globālajiem riskiem puse no desmit visbūtiskākajiem riskiem, kas apdraud pasaules ekonomiku, ir saistīti ar vidi. Šādi riski ietver gaisa, augsnes
  , iekšzemes ūdeņu
  un
  okeānu
  piesārņojumu, ekstremālus laikapstākļus, bioloģiskās daudzveidības zudumu un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām. Vides aizsardzības principi ir stingri iestrādāti līgumos un daudzās Savienības politikas nostādnēs. Tādējādi vides aizsardzības mērķu integrēšana būtu jāveicina ar fondu InvestEU saistītās darbībās. Vides aizsardzība un saistīto risku novēršana un pārvaldība būtu jāiekļauj ieguldījumu sagatavošanā un īstenošanā. ES arī būtu jāseko līdzi tās izdevumiem, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību un gaisa piesārņojuma kontroli, lai izpildītu ziņošanas pienākumus saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (6). Tāpēc ieguldījumam, kas piešķirts vides ilgtspējības mērķu sasniegšanai, būtu jāseko līdzi, izmantojot kopīgu metodiku, kas jāizstrādā saskaņoti ar citām Savienības programmām, ko piemēro klimata, bioloģiskās daudzveidības un gaisa piesārņojuma pārvaldībai, lai būtu iespējams atsevišķi un kopīgi izvērtēt ieguldījumu ietekmi uz galvenajiem dabas kapitāla, tostarp gaisa, ūdens, zemes un bioloģiskās daudzveidības, elementiem. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma 2018. gadā izdoto ziņojumu par globālajiem riskiem puse no desmit visbūtiskākajiem riskiem, kas apdraud pasaules ekonomiku, ir saistīti ar vidi. Šādi riski ietver gaisa, augsnes
  , iekšzemes ūdeņu
  un
  okeānu
  piesārņojumu, ekstremālus laikapstākļus, bioloģiskās daudzveidības zudumu un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām. Vides aizsardzības principi ir stingri iestrādāti līgumos un daudzās Savienības politikas nostādnēs. Tādējādi vides aizsardzības mērķu integrēšana būtu jāveicina ar fondu InvestEU saistītās darbībās. Vides aizsardzība un saistīto risku novēršana un pārvaldība būtu jāiekļauj ieguldījumu sagatavošanā un īstenošanā. ES arī būtu jāseko līdzi tās izdevumiem, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību un gaisa piesārņojuma kontroli, lai izpildītu ziņošanas pienākumus saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284 (6). Tāpēc ieguldījumam, kas piešķirts vides ilgtspējības mērķu sasniegšanai, būtu jāseko līdzi, izmantojot kopīgu metodiku, kas jāizstrādā saskaņoti ar citām Savienības programmām, ko piemēro klimata, bioloģiskās daudzveidības un gaisa piesārņojuma pārvaldībai, lai būtu iespējams atsevišķi un kopīgi izvērtēt ieguldījumu ietekmi uz galvenajiem dabas kapitāla, tostarp gaisa, ūdens, zemes un bioloģiskās daudzveidības, elementiem.

| (12) | Ieguldījumu projektiem, kas saņem ievērojamu Savienības atbalstu, it īpaši infrastruktūras jomā, būtu jāpiemēro ilgtspējības pārbaude saskaņā ar norādēm, kas Komisijai būtu jāizstrādā
  ciešā
  sadarbībā ar īstenošanas partneriem saskaņā ar programmu InvestEU

  pēc tam, kad ir veikta atklāta sabiedriskā apspriešanās,
  un pareizi izmantojot kritērijus, kas paredzēti ar [Regulu par regulējuma izveidi, lai veicinātu ilgtspējīgus ieguldījumus], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga un saskaņota ar citām Savienības programmām izstrādātajām norādēm.
  Saskaņā ar proporcionalitātes principu
  šādās norādēs būtu jāietver atbilstīgi noteikumi, lai izvairītos no nepamatota administratīvā sloga
  un projektiem, kuri ir mazāki par norādēs noteiktu konkrētu lielumu, nebūtu jāveic ilgtspējības pārbaude
  . |
| --- | --- |

(12)

Ieguldījumu projektiem, kas saņem ievērojamu Savienības atbalstu, it īpaši infrastruktūras jomā, būtu jāpiemēro ilgtspējības pārbaude saskaņā ar norādēm, kas Komisijai būtu jāizstrādā
  ciešā
  sadarbībā ar īstenošanas partneriem saskaņā ar programmu InvestEU

  pēc tam, kad ir veikta atklāta sabiedriskā apspriešanās,
  un pareizi izmantojot kritērijus, kas paredzēti ar [Regulu par regulējuma izveidi, lai veicinātu ilgtspējīgus ieguldījumus], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga un saskaņota ar citām Savienības programmām izstrādātajām norādēm.
  Saskaņā ar proporcionalitātes principu
  šādās norādēs būtu jāietver atbilstīgi noteikumi, lai izvairītos no nepamatota administratīvā sloga
  un projektiem, kuri ir mazāki par norādēs noteiktu konkrētu lielumu, nebūtu jāveic ilgtspējības pārbaude
  .

| (13) | Zems infrastruktūras ieguldījumu līmenis Savienībā finanšu krīzes laikā mazināja Savienības spēju veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, konkurētspēju un konverģenci. Ievērojamiem ieguldījumiem Eiropas infrastruktūrā
  , jo īpaši starpsavienojumos un energoefektivitātē, kā arī Eiropas vienotas transporta telpas izveidē,
  ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Savienības ilgtspējības mērķus, tostarp
  izpildītu ES saistības attiecībā uz IAM, un
  2030. gada mērķus enerģētikas un klimata jomā. Tādēļ atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu būt vērstam uz ieguldījumiem transporta, enerģētikas, tostarp energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas, vides, klimata pārmaiņu, jūrlietu un digitālās infrastruktūras jomā
  , atbalstot, piemēram, intelektisko transporta sistēmu (ITS) izstrādi un ieviešanu
  .
  Programmai InvestEU par prioritārām būtu jānosaka tās jomas, kurās visvairāk trūkst finansējuma un kurām ir vajadzīgi papildu ieguldījumi, tostarp ilgtspējīga mobilitātes energoefektivitāte, un darbības, kas sekmē 2030. gada un ilgtermiņa enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanu.
  Lai maksimāli palielinātu Savienības finansiālā atbalsta ietekmi un pievienoto vērtību, ir lietderīgi veicināt racionalizētu ieguldījumu procesu, kas nodrošina pamanāmību projektu plūsmai un
  maksimāli palielina sinerģiju
  starp attiecīgajām Savienības programmām
  , piemēram, transporta, enerģētikas un digitālajā jomā
  . Paturot prātā draudus drošībai, ieguldījumu projektiem, kas saņem Savienības atbalstu, būtu jāņem vērā principi, kas attiecas uz iedzīvotāju aizsardzību sabiedriskās vietās. Tam būtu jāpapildina centieni, ko veic citi Savienības fondi, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, kurš sniedz atbalstu drošības komponentiem ieguldījumiem publiskās vietās, transportā, enerģētikā un citā kritiskā infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(13)

Zems infrastruktūras ieguldījumu līmenis Savienībā finanšu krīzes laikā mazināja Savienības spēju veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, konkurētspēju un konverģenci. Ievērojamiem ieguldījumiem Eiropas infrastruktūrā
  , jo īpaši starpsavienojumos un energoefektivitātē, kā arī Eiropas vienotas transporta telpas izveidē,
  ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Savienības ilgtspējības mērķus, tostarp
  izpildītu ES saistības attiecībā uz IAM, un
  2030. gada mērķus enerģētikas un klimata jomā. Tādēļ atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu būt vērstam uz ieguldījumiem transporta, enerģētikas, tostarp energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas, vides, klimata pārmaiņu, jūrlietu un digitālās infrastruktūras jomā
  , atbalstot, piemēram, intelektisko transporta sistēmu (ITS) izstrādi un ieviešanu
  .
  Programmai InvestEU par prioritārām būtu jānosaka tās jomas, kurās visvairāk trūkst finansējuma un kurām ir vajadzīgi papildu ieguldījumi, tostarp ilgtspējīga mobilitātes energoefektivitāte, un darbības, kas sekmē 2030. gada un ilgtermiņa enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanu.
  Lai maksimāli palielinātu Savienības finansiālā atbalsta ietekmi un pievienoto vērtību, ir lietderīgi veicināt racionalizētu ieguldījumu procesu, kas nodrošina pamanāmību projektu plūsmai un
  maksimāli palielina sinerģiju
  starp attiecīgajām Savienības programmām
  , piemēram, transporta, enerģētikas un digitālajā jomā
  . Paturot prātā draudus drošībai, ieguldījumu projektiem, kas saņem Savienības atbalstu, būtu jāņem vērā principi, kas attiecas uz iedzīvotāju aizsardzību sabiedriskās vietās. Tam būtu jāpapildina centieni, ko veic citi Savienības fondi, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, kurš sniedz atbalstu drošības komponentiem ieguldījumiem publiskās vietās, transportā, enerģētikā un citā kritiskā infrastruktūrā.

| (13a) | Programmai InvestEU vajadzētu nodrošināt plašākas iespējas iedzīvotājiem un kopienām, kas vēlas ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgākā, dekarbonizētā sabiedrībā, tostarp enerģētikas pārkārtošanā. Tā kā [pārskatītā Atjaunojamo energoresursu direktīva] un [pārskatītā Elektroenerģijas direktīva] tagad atzīst un sniedz atbalstu atjaunojamo energoresursu un iedzīvotāju enerģētikas kopienām un atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kas ir būtiski svarīgi dalībnieki Savienības enerģētikas pārkārtošanā, InvestEU būtu jāpalīdz veicināt šo dalībnieku līdzdalību tirgū |
| --- | --- |

(13a)

Programmai InvestEU vajadzētu nodrošināt plašākas iespējas iedzīvotājiem un kopienām, kas vēlas ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgākā, dekarbonizētā sabiedrībā, tostarp enerģētikas pārkārtošanā. Tā kā [pārskatītā Atjaunojamo energoresursu direktīva] un [pārskatītā Elektroenerģijas direktīva] tagad atzīst un sniedz atbalstu atjaunojamo energoresursu un iedzīvotāju enerģētikas kopienām un atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kas ir būtiski svarīgi dalībnieki Savienības enerģētikas pārkārtošanā, InvestEU būtu jāpalīdz veicināt šo dalībnieku līdzdalību tirgū

| (13b) | Attiecīgā gadījumā programmai InvestEU vajadzētu palīdzēt sasniegt [pārskatītās Atjaunojamo energoresursu direktīvas] un [Pārvaldības regulas] mērķus, kā arī veicināt energoefektivitāti lēmumos par ieguldījumiem. Tāpat tai vajadzētu palīdzēt īstenot ilgtermiņa ēku renovācijas stratēģiju, kas dalībvalstīs ir jāizstrādā saskaņā ar [direktīvu par ēku energoefektivitāti]. Programmai vajadzētu stiprināt digitālo vienoto tirgu, kā arī palīdzēt mazināt digitālo plaisu, vienlaikus paplašinot pārklājumu un uzlabojot savienojamību visā Savienībā. |
| --- | --- |

(13b)

Attiecīgā gadījumā programmai InvestEU vajadzētu palīdzēt sasniegt [pārskatītās Atjaunojamo energoresursu direktīvas] un [Pārvaldības regulas] mērķus, kā arī veicināt energoefektivitāti lēmumos par ieguldījumiem. Tāpat tai vajadzētu palīdzēt īstenot ilgtermiņa ēku renovācijas stratēģiju, kas dalībvalstīs ir jāizstrādā saskaņā ar [direktīvu par ēku energoefektivitāti]. Programmai vajadzētu stiprināt digitālo vienoto tirgu, kā arī palīdzēt mazināt digitālo plaisu, vienlaikus paplašinot pārklājumu un uzlabojot savienojamību visā Savienībā.

| (13c) | Ceļu satiksmes dalībnieku drošības garantēšana ir milzīgs izaicinājums transporta nozares attīstībā un veiktie pasākumi un ieguldījumi palīdz tikai ierobežoti samazināt ceļu satiksmē bojāgājušo vai smagas traumas guvušo skaitu. Programmai InvestEU vajadzētu palīdzēt pastiprināt centienus izstrādāt un izmantot tādas tehnoloģijas, kas palīdz uzlabot transportlīdzekļu un ceļu infrastruktūras drošību. |
| --- | --- |

(13c)

Ceļu satiksmes dalībnieku drošības garantēšana ir milzīgs izaicinājums transporta nozares attīstībā un veiktie pasākumi un ieguldījumi palīdz tikai ierobežoti samazināt ceļu satiksmē bojāgājušo vai smagas traumas guvušo skaitu. Programmai InvestEU vajadzētu palīdzēt pastiprināt centienus izstrādāt un izmantot tādas tehnoloģijas, kas palīdz uzlabot transportlīdzekļu un ceļu infrastruktūras drošību.

| (13d) | Patiesa multimodalitāte ir iespēja radīt efektīvu un videi draudzīgu transporta tīklu, kas izmanto maksimālo potenciālu, ko sniedz visi transporta veidi, un veido starp tiem sinerģiju. Programma InvestEU varētu kļūt par nozīmīgu instrumentu, lai atbalstītu ieguldījumus multimodāla transporta mezglos, kuri — neraugoties uz savu nozīmīgo ekonomisko potenciālu un uzņēmējdarbības paraugu — veido nozīmīgu risku privātiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(13d)

Patiesa multimodalitāte ir iespēja radīt efektīvu un videi draudzīgu transporta tīklu, kas izmanto maksimālo potenciālu, ko sniedz visi transporta veidi, un veido starp tiem sinerģiju. Programma InvestEU varētu kļūt par nozīmīgu instrumentu, lai atbalstītu ieguldījumus multimodāla transporta mezglos, kuri — neraugoties uz savu nozīmīgo ekonomisko potenciālu un uzņēmējdarbības paraugu — veido nozīmīgu risku privātiem ieguldītājiem.

| (14) | Kaut arī kopējais ieguldījumu līmenis Savienībā pieaug, ieguldījumi augstāka riska darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, joprojām ir nepietiekami.
  Ņemot vērā, ka pētniecības un inovācijas darbībām piešķirtais publiskais finansējums veicina produktivitātes palielināšanos un būtiski sekmē privātās darbības pētniecības un inovācijas jomā,
  ▌pašreizējais nepietiekamais ieguldījumu līmenis pētniecībā un inovācijā kaitē Savienības rūpniecības un ekonomikas konkurētspējai un tās iedzīvotāju dzīves kvalitātei. Fondam InvestEU būtu jānodrošina atbilstīgie finanšu produkti, kas aptvertu dažādus inovācijas cikla posmus un plašu ieinteresēto personu loku, jo īpaši lai varētu komerciālā mērogā Savienībā paplašināt un izvērst risinājumus nolūkā tos padarīt konkurētspējīgus pasaules tirgos
  , un sekmētu ES izcilību ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā pasaules līmenī
  .
  Lai apmierinātu vajadzību atbalstīt ieguldījumus riskantākās darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, ir būtiski nodrošināt, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, īpaši Eiropas Inovācijas padome (EIC), darbojas sinerģijā ar finanšu produktiem, kuri jāizmanto saskaņā ar programmu InvestEU. Turklāt inovatīviem MVU un jaunuzņēmumiem, īpaši tiem, kas vērsti uz nemateriāliem aktīviem, ir grūti piekļūt finansējumam, tādēļ EIC jādarbojas papildus īpašiem programmas InvestEU finanšu produktiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbalstu šādiem MVU. Šajā saistībā kā stabils pamats šāda mērķtiecīga atbalsta nodrošināšanai būtu jāizmanto pieredze, kas gūta, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” finansēšanas instrumentus, piemēram, InnovFin un aizdevumu garantiju MVU saskaņā ar programmu COSME. |
| --- | --- |

(14)

Kaut arī kopējais ieguldījumu līmenis Savienībā pieaug, ieguldījumi augstāka riska darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, joprojām ir nepietiekami.
  Ņemot vērā, ka pētniecības un inovācijas darbībām piešķirtais publiskais finansējums veicina produktivitātes palielināšanos un būtiski sekmē privātās darbības pētniecības un inovācijas jomā,
  ▌pašreizējais nepietiekamais ieguldījumu līmenis pētniecībā un inovācijā kaitē Savienības rūpniecības un ekonomikas konkurētspējai un tās iedzīvotāju dzīves kvalitātei. Fondam InvestEU būtu jānodrošina atbilstīgie finanšu produkti, kas aptvertu dažādus inovācijas cikla posmus un plašu ieinteresēto personu loku, jo īpaši lai varētu komerciālā mērogā Savienībā paplašināt un izvērst risinājumus nolūkā tos padarīt konkurētspējīgus pasaules tirgos
  , un sekmētu ES izcilību ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā pasaules līmenī
  .
  Lai apmierinātu vajadzību atbalstīt ieguldījumus riskantākās darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, ir būtiski nodrošināt, ka pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, īpaši Eiropas Inovācijas padome (EIC), darbojas sinerģijā ar finanšu produktiem, kuri jāizmanto saskaņā ar programmu InvestEU. Turklāt inovatīviem MVU un jaunuzņēmumiem, īpaši tiem, kas vērsti uz nemateriāliem aktīviem, ir grūti piekļūt finansējumam, tādēļ EIC jādarbojas papildus īpašiem programmas InvestEU finanšu produktiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbalstu šādiem MVU. Šajā saistībā kā stabils pamats šāda mērķtiecīga atbalsta nodrošināšanai būtu jāizmanto pieredze, kas gūta, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” finansēšanas instrumentus, piemēram, InnovFin un aizdevumu garantiju MVU saskaņā ar programmu COSME.

| (14a) | Tūrisms ir svarīga nozare Savienības ekonomikā, tāpēc programmai InvestEU būtu jāpalīdz nostiprināt tā ilgtermiņa konkurētspēju, atbalstot darbības, kas vērstas uz to, lai pārietu uz ilgtspējīgu, novatorisku un digitalizētu tūrismu. |
| --- | --- |

(14a)

Tūrisms ir svarīga nozare Savienības ekonomikā, tāpēc programmai InvestEU būtu jāpalīdz nostiprināt tā ilgtermiņa konkurētspēju, atbalstot darbības, kas vērstas uz to, lai pārietu uz ilgtspējīgu, novatorisku un digitalizētu tūrismu.

| (15) | Steidzami ir vajadzīgi ievērojami centieni veikt ieguldījumus digitālā pārveidē
  un atbalstīt to,
  un sadalīt tās sniegtos ieguvumus visiem Savienības
  pilsētu un lauku apvidu
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Spēcīgs digitālā vienotā tirgus stratēģijas politiskais satvars tagad būtu jāpapildina ar vienlīdz vērienīgu ieguldījumu, tostarp mākslīgajā intelektā
  saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, jo īpaši attiecībā uz ētiku, mašīnmācīšanos, lietu internetu, biotehnoloģiju un Fintech, kas var palielināt uzņēmējdarbības projektiem paredzēta kapitāla mobilizēšanas efektivitāti
  . |
| --- | --- |

(15)

Steidzami ir vajadzīgi ievērojami centieni veikt ieguldījumus digitālā pārveidē
  un atbalstīt to,
  un sadalīt tās sniegtos ieguvumus visiem Savienības
  pilsētu un lauku apvidu
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Spēcīgs digitālā vienotā tirgus stratēģijas politiskais satvars tagad būtu jāpapildina ar vienlīdz vērienīgu ieguldījumu, tostarp mākslīgajā intelektā
  saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, jo īpaši attiecībā uz ētiku, mašīnmācīšanos, lietu internetu, biotehnoloģiju un Fintech, kas var palielināt uzņēmējdarbības projektiem paredzēta kapitāla mobilizēšanas efektivitāti
  .

| (16) | Vairāk nekā 99 % no visiem uzņēmumiem Savienībā ir
  ▌MVU
  , un tiem
  ir
  ļoti liela un nozīmīga ekonomiskā vērtība.
  Tomēr to šķietami augstās riska pakāpes un nepietiekama nodrošinājuma dēļ tie saskaras ar problēmām, cenšoties piekļūt finansējumam. Papildu sarežģījumus rada MVU
  un sociālās ekonomikas uzņēmumu
  vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties digitalizācijā, internacionalizācijā
  , pārveidē uz aprites ekonomikas struktūru
  un inovācijas darbībās un paaugstinot sava darbaspēka kvalifikāciju. Turklāt salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem tiem ir piekļuve ierobežotākam finansējuma avotu klāstam: tie parasti neemitē obligācijas, tiem ir tikai ierobežota piekļuve biržām vai lieliem institucionāliem ieguldītājiem.
  Nepietiekamo MVU piekļuvi kapitālam pastiprina arī salīdzinoši vājā privātā kapitāla un riska kapitāla nozare Savienībā.
  Grūtības piekļūt finansējumam ir vēl lielākas tiem MVU, kuru darbība ir vērsta uz nemateriāliem aktīviem. MVU Savienībā ir lielā mērā atkarīgi no bankām un parāda finansējuma, kas izpaužas kā banku kredīta pārtēriņš, banku aizdevumi vai līzings.
  Vienkāršojot piekļuvi finansējumam,
  ir jāatbalsta MVU, kuri saskaras ar minētajām problēmām, un jānodrošina vairāk diversificēti finansējuma avoti, lai palielinātu MVU spējas finansēt to izveidi, izaugsmi
  , inovāciju
  un
  ilgtspējīgu
  attīstību
  , nodrošināt to konkurētspēju
  un pastāvēt ekonomikas lejupslīdes apstākļos un lai padarītu ekonomiku un finanšu sistēmu noturīgāku ekonomikas lejupslīdes vai satricinājumu laikā
  , un lai tā spētu radīt darbvietas un nodrošināt sociālo labklājību
  . Tas arī papildina jau īstenotās iniciatīvas saistībā ar kapitāla tirgu savienību.
  Tādas programmas kā COSME ir bijušas ļoti nozīmīgas MVU, jo tās ir sekmējušas piekļuvi finansējumam visos MVU darbības posmos, un to ir papildinājis ESIF, ko MVU varēja ātri izmantot.
  Fondam InvestEU

  tāpēc vajadzētu balstīties uz minētajiem panākumiem un nodrošināt apgrozāmo kapitālu un ieguldījumus visā uzņēmuma darbības posmā, kā arī nodrošināt finansējumu līzinga darījumiem, un tam
  būtu jāsniedz iespēja pievērsties konkrētiem mērķorientētākiem finanšu produktiem. |
| --- | --- |

(16)

Vairāk nekā 99 % no visiem uzņēmumiem Savienībā ir
  ▌MVU
  , un tiem
  ir
  ļoti liela un nozīmīga ekonomiskā vērtība.
  Tomēr to šķietami augstās riska pakāpes un nepietiekama nodrošinājuma dēļ tie saskaras ar problēmām, cenšoties piekļūt finansējumam. Papildu sarežģījumus rada MVU
  un sociālās ekonomikas uzņēmumu
  vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties digitalizācijā, internacionalizācijā
  , pārveidē uz aprites ekonomikas struktūru
  un inovācijas darbībās un paaugstinot sava darbaspēka kvalifikāciju. Turklāt salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem tiem ir piekļuve ierobežotākam finansējuma avotu klāstam: tie parasti neemitē obligācijas, tiem ir tikai ierobežota piekļuve biržām vai lieliem institucionāliem ieguldītājiem.
  Nepietiekamo MVU piekļuvi kapitālam pastiprina arī salīdzinoši vājā privātā kapitāla un riska kapitāla nozare Savienībā.
  Grūtības piekļūt finansējumam ir vēl lielākas tiem MVU, kuru darbība ir vērsta uz nemateriāliem aktīviem. MVU Savienībā ir lielā mērā atkarīgi no bankām un parāda finansējuma, kas izpaužas kā banku kredīta pārtēriņš, banku aizdevumi vai līzings.
  Vienkāršojot piekļuvi finansējumam,
  ir jāatbalsta MVU, kuri saskaras ar minētajām problēmām, un jānodrošina vairāk diversificēti finansējuma avoti, lai palielinātu MVU spējas finansēt to izveidi, izaugsmi
  , inovāciju
  un
  ilgtspējīgu
  attīstību
  , nodrošināt to konkurētspēju
  un pastāvēt ekonomikas lejupslīdes apstākļos un lai padarītu ekonomiku un finanšu sistēmu noturīgāku ekonomikas lejupslīdes vai satricinājumu laikā
  , un lai tā spētu radīt darbvietas un nodrošināt sociālo labklājību
  . Tas arī papildina jau īstenotās iniciatīvas saistībā ar kapitāla tirgu savienību.
  Tādas programmas kā COSME ir bijušas ļoti nozīmīgas MVU, jo tās ir sekmējušas piekļuvi finansējumam visos MVU darbības posmos, un to ir papildinājis ESIF, ko MVU varēja ātri izmantot.
  Fondam InvestEU

  tāpēc vajadzētu balstīties uz minētajiem panākumiem un nodrošināt apgrozāmo kapitālu un ieguldījumus visā uzņēmuma darbības posmā, kā arī nodrošināt finansējumu līzinga darījumiem, un tam
  būtu jāsniedz iespēja pievērsties konkrētiem mērķorientētākiem finanšu produktiem.

| (16a) | Uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, ir būtiska un stratēģiska nozīme svarīgākajās nozarēs ar lielu tīklu struktūru (enerģētika, ūdensapgāde, atkritumu apsaimniekošana, vides nozare, pasta pakalpojumi, transports un telesakari), kā arī veselības aprūpē, izglītībā un sociālo pakalpojumu jomā. Atbalstot šos uzņēmumus, Savienība nodrošina savu iedzīvotāju labklājību un demokrātisku izvēli, kas cita starpā saistīta ar pakalpojumu kvalitātes līmeni. |
| --- | --- |

(16a)

Uzņēmumiem, kas sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, ir būtiska un stratēģiska nozīme svarīgākajās nozarēs ar lielu tīklu struktūru (enerģētika, ūdensapgāde, atkritumu apsaimniekošana, vides nozare, pasta pakalpojumi, transports un telesakari), kā arī veselības aprūpē, izglītībā un sociālo pakalpojumu jomā. Atbalstot šos uzņēmumus, Savienība nodrošina savu iedzīvotāju labklājību un demokrātisku izvēli, kas cita starpā saistīta ar pakalpojumu kvalitātes līmeni.

| (17) | Kā izklāstīts pārdomu dokumentā par Eiropas sociālo dimensiju (7), Eiropas sociālo tiesību pīlārā (8)

  un ES satvarā attiecībā uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
  , iekļaujošākas un taisnīgākas Savienības izveide ir viena no Savienības būtiskākajām prioritātēm, lai novērstu nevienlīdzību un veicinātu sociālās iekļaušanas politiku Eiropā. Nevienlīdzīgas iespējas jo īpaši skar piekļuvi izglītībai, apmācībai
  , kultūrai, nodarbinātībai,
  veselībai
  un sociālajiem pakalpojumiem
  . Ieguldījumi ar sociālo jomu, prasmēm un cilvēkkapitālu saistītā ekonomikā, kā arī neaizsargātu iedzīvotāju integrācijā sabiedrībā var uzlabot ekonomikas iespējas, jo īpaši, ja tos koordinē Savienības līmenī. Fonds InvestEU būtu jāizmanto, lai atbalstītu ieguldījumus izglītībā un apmācībā,
  tostarp darba ņēmēju pārkvalificēšanā un kvalifikācijas celšanā cita starpā reģionos, kuri ir atkarīgi no oglekļietilpīgas ekonomikas un kurus ir ietekmējusi strukturālā pāreja uz mazoglekļa ekonomiku,
  palīdzētu paaugstināt nodarbinātības līmeni, jo īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, un uzlabotu situāciju attiecībā uz
  dzimumu līdztiesību, vienlīdzīgām iespējām,
  paaudžu solidaritāti, veselības aprūpi
  un sociālo pakalpojumu nozari, sociālajiem mājokļiem
  , bezpajumtniecību, digitālo iekļautību, kopienu attīstību, jauniešu lomu un vietu sabiedrībā, kā arī neaizsargātiem cilvēkiem, tostarp trešo valstu valstspiederīgajiem. Programmai InvestEU būtu arī jāpalīdz atbalstīt Eiropas kultūru un radošumu. Lai nākamajā desmitgadē radītu pretsvaru sabiedrības lielajām
  pārmaiņām
  Savienībā un darba tirgū, ir jāveic ieguldījumi cilvēkkapitālā,
  sociālajā infrastruktūrā, ilgtspējīgā un sociālā finansēšanā,
  mikrofinansēšanā, sociālās uzņēmējdarbības finansēšanā un jaunos sociālās ekonomikas darījumdarbības modeļos, tostarp sociālās ietekmes ieguldījumos un sociālo rezultātu līguma slēgšanā. Programmai InvestEU būtu jāstiprina jaunveidotā sociālā tirgus ekosistēma, palielinot finansējuma piegādi mikrouzņēmumiem un sociālajiem uzņēmumiem
  , un sociālās solidaritātes iestādēm
  un to piekļuvi šim finansējumam, lai apmierinātu pieprasījumu tiem, kam tas visvairāk ir vajadzīgs. Augsta līmeņa darba grupas par ieguldījumiem Eiropas sociālajā infrastruktūrā ziņojumā (9) ir konstatēta ieguldījumu nepietiekamība
  pavisam vismaz 1,5 triljonu EUR apmērā laikposmā no 2018. līdz 2030. gadam
  sociālajā infrastruktūrā un pakalpojumos, tostarp izglītības, apmācības, veselības aprūpes un mājokļu jomā, kur ir nepieciešams atbalsts, tostarp Savienības līmenī. Tādēļ būtu jāizmanto publiskā, komerciālā un labdarības kapitāla kopīgais spēks, kā arī
  tādu alternatīvo finanšu pakalpojumu nodrošinātāju atbalsts kā ētiskie, sociālie un ilgtspējīgie tirgus dalībnieki un
  fondu atbalsts, lai atbalstītu sociālās tirgus vērtības ķēžu attīstību un palielinātu Savienības noturību. |
| --- | --- |

(17)

Kā izklāstīts pārdomu dokumentā par Eiropas sociālo dimensiju (7), Eiropas sociālo tiesību pīlārā (8)

  un ES satvarā attiecībā uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām
  , iekļaujošākas un taisnīgākas Savienības izveide ir viena no Savienības būtiskākajām prioritātēm, lai novērstu nevienlīdzību un veicinātu sociālās iekļaušanas politiku Eiropā. Nevienlīdzīgas iespējas jo īpaši skar piekļuvi izglītībai, apmācībai
  , kultūrai, nodarbinātībai,
  veselībai
  un sociālajiem pakalpojumiem
  . Ieguldījumi ar sociālo jomu, prasmēm un cilvēkkapitālu saistītā ekonomikā, kā arī neaizsargātu iedzīvotāju integrācijā sabiedrībā var uzlabot ekonomikas iespējas, jo īpaši, ja tos koordinē Savienības līmenī. Fonds InvestEU būtu jāizmanto, lai atbalstītu ieguldījumus izglītībā un apmācībā,
  tostarp darba ņēmēju pārkvalificēšanā un kvalifikācijas celšanā cita starpā reģionos, kuri ir atkarīgi no oglekļietilpīgas ekonomikas un kurus ir ietekmējusi strukturālā pāreja uz mazoglekļa ekonomiku,
  palīdzētu paaugstināt nodarbinātības līmeni, jo īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, un uzlabotu situāciju attiecībā uz
  dzimumu līdztiesību, vienlīdzīgām iespējām,
  paaudžu solidaritāti, veselības aprūpi
  un sociālo pakalpojumu nozari, sociālajiem mājokļiem
  , bezpajumtniecību, digitālo iekļautību, kopienu attīstību, jauniešu lomu un vietu sabiedrībā, kā arī neaizsargātiem cilvēkiem, tostarp trešo valstu valstspiederīgajiem. Programmai InvestEU būtu arī jāpalīdz atbalstīt Eiropas kultūru un radošumu. Lai nākamajā desmitgadē radītu pretsvaru sabiedrības lielajām
  pārmaiņām
  Savienībā un darba tirgū, ir jāveic ieguldījumi cilvēkkapitālā,
  sociālajā infrastruktūrā, ilgtspējīgā un sociālā finansēšanā,
  mikrofinansēšanā, sociālās uzņēmējdarbības finansēšanā un jaunos sociālās ekonomikas darījumdarbības modeļos, tostarp sociālās ietekmes ieguldījumos un sociālo rezultātu līguma slēgšanā. Programmai InvestEU būtu jāstiprina jaunveidotā sociālā tirgus ekosistēma, palielinot finansējuma piegādi mikrouzņēmumiem un sociālajiem uzņēmumiem
  , un sociālās solidaritātes iestādēm
  un to piekļuvi šim finansējumam, lai apmierinātu pieprasījumu tiem, kam tas visvairāk ir vajadzīgs. Augsta līmeņa darba grupas par ieguldījumiem Eiropas sociālajā infrastruktūrā ziņojumā (9) ir konstatēta ieguldījumu nepietiekamība
  pavisam vismaz 1,5 triljonu EUR apmērā laikposmā no 2018. līdz 2030. gadam
  sociālajā infrastruktūrā un pakalpojumos, tostarp izglītības, apmācības, veselības aprūpes un mājokļu jomā, kur ir nepieciešams atbalsts, tostarp Savienības līmenī. Tādēļ būtu jāizmanto publiskā, komerciālā un labdarības kapitāla kopīgais spēks, kā arī
  tādu alternatīvo finanšu pakalpojumu nodrošinātāju atbalsts kā ētiskie, sociālie un ilgtspējīgie tirgus dalībnieki un
  fondu atbalsts, lai atbalstītu sociālās tirgus vērtības ķēžu attīstību un palielinātu Savienības noturību.

| (18) | Fondam InvestEU būtu jādarbojas četrās politikas sadaļās, atspoguļojot Savienības politikas prioritātes, proti, ilgtspējīga infrastruktūra; pētniecība, inovācija un digitalizācija; MVU; sociālie ieguldījumi un prasmes. |
| --- | --- |

(18)

Fondam InvestEU būtu jādarbojas četrās politikas sadaļās, atspoguļojot Savienības politikas prioritātes, proti, ilgtspējīga infrastruktūra; pētniecība, inovācija un digitalizācija; MVU; sociālie ieguldījumi un prasmes.

| (19) | Katrā politikas sadaļā vajadzētu būt diviem nodalījumiem, proti, ES nodalījumam un dalībvalsts nodalījumam. ES nodalījumam būtu samērīgā veidā jānovērš Savienības mēroga
  vai dalībvalstīm raksturīgas
  tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas
  , tostarp tās, kas saistītas ar Savienības politikas mērķiem
  .
  Dalībvalsts nodalījumam būtu jārisina tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas vienā vai vairākās dalībvalstīs. Turklāt dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai veikt iemaksas dalībvalstu nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā. ES un dalībvalsts nodalījumi būtu attiecīgā gadījumā jāizmanto savstarpēji papildinošā veidā, lai atbalstītu finansēšanas vai ieguldījumu darbību, tostarp apvienojot abu nodalījumu atbalstu. Ar dalībvalstu palīdzību reģionālajām iestādēm vajadzētu spēt pārskaitīt uz fondu InvestEU to dalītas pārvaldības fondu daļu, kuru tie pārvalda un kas būtu paredzēta tikai InvestEU projektu īstenošanai tajā pašā reģionā.
  Darbības, kas atbalstītas ar fonda InvestEU palīdzību atbalstītas, izmantojot vai nu ES vai dalībvalsts nodalījumu, nedrīkstētu dublēt vai izspiest privāto finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(19)

Katrā politikas sadaļā vajadzētu būt diviem nodalījumiem, proti, ES nodalījumam un dalībvalsts nodalījumam. ES nodalījumam būtu samērīgā veidā jānovērš Savienības mēroga
  vai dalībvalstīm raksturīgas
  tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas
  , tostarp tās, kas saistītas ar Savienības politikas mērķiem
  .
  Dalībvalsts nodalījumam būtu jārisina tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas vienā vai vairākās dalībvalstīs. Turklāt dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai veikt iemaksas dalībvalstu nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā. ES un dalībvalsts nodalījumi būtu attiecīgā gadījumā jāizmanto savstarpēji papildinošā veidā, lai atbalstītu finansēšanas vai ieguldījumu darbību, tostarp apvienojot abu nodalījumu atbalstu. Ar dalībvalstu palīdzību reģionālajām iestādēm vajadzētu spēt pārskaitīt uz fondu InvestEU to dalītas pārvaldības fondu daļu, kuru tie pārvalda un kas būtu paredzēta tikai InvestEU projektu īstenošanai tajā pašā reģionā.
  Darbības, kas atbalstītas ar fonda InvestEU palīdzību atbalstītas, izmantojot vai nu ES vai dalībvalsts nodalījumu, nedrīkstētu dublēt vai izspiest privāto finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū.

| (20) | Dalībvalsts nodalījums būtu īpaši jāizstrādā tā, lai dalītas pārvaldības fondus varētu izmantot Savienības emitētas garantijas nodrošinājumam.
  Šāda iespēja palielinātu Savienības atbalstītās budžeta garantijas pievienoto vērtību, piešķirot to plašākam galasaņēmēju lokam un projektiem un dažādojot dalītas pārvaldības fondu mērķu sasniegšanas līdzekļus
  , vienlaikus nodrošinot iespējamo saistību konsekventu riska pārvaldību, īstenojot Komisijas sniegto garantiju netiešās pārvaldības ietvaros. Savienībai būtu jāgarantē finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas paredzētas starp Komisiju un īstenošanas partneri noslēgtos garantiju nolīgumos dalībvalsts nodalījuma ietvaros, dalītas pārvaldības fondiem būtu jāsniedz garantijas nodrošinājums, ievērojot nodrošinājuma likmi, ko Komisija
  , vienojoties ar dalībvalsti,
  nosaka, pamatojoties uz darbību veidu un izrietošiem paredzamiem zaudējumiem, un attiecīgā dalībvalsts
  un/vai īstenošanas partneri, vai privātie ieguldītāji
  uzņemtos zaudējumus, kas pārsniedz paredzamos zaudējumus, Savienības labā emitējot kompensējošu garantiju. Šādas vienošanās būtu jānoslēdz vienotā iemaksu nolīgumā ar katru dalībvalsti, kas brīvprātīgi izvēlas šādu iespēju. Iemaksu nolīgumam būtu jāietver viens vai vairāki attiecīgās dalībvalsts teritorijā īstenojami konkrēti garantiju nolīgumi. Lai noteiktu nodrošinājuma likmi par katru gadījumu atsevišķi, ir vajadzīga atkāpe no Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (“Finanšu regula”) [211. panta 1. punkta]. Šajā projektā ir paredzēts arī vienots noteikumu kopums par budžeta garantijām, kuras atbalsta centralizēti pārvaldīti fondi vai dalītas pārvaldības fondi, kas atvieglotu to apvienošanu. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalsts nodalījums būtu īpaši jāizstrādā tā, lai dalītas pārvaldības fondus varētu izmantot Savienības emitētas garantijas nodrošinājumam.
  Šāda iespēja palielinātu Savienības atbalstītās budžeta garantijas pievienoto vērtību, piešķirot to plašākam galasaņēmēju lokam un projektiem un dažādojot dalītas pārvaldības fondu mērķu sasniegšanas līdzekļus
  , vienlaikus nodrošinot iespējamo saistību konsekventu riska pārvaldību, īstenojot Komisijas sniegto garantiju netiešās pārvaldības ietvaros. Savienībai būtu jāgarantē finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas paredzētas starp Komisiju un īstenošanas partneri noslēgtos garantiju nolīgumos dalībvalsts nodalījuma ietvaros, dalītas pārvaldības fondiem būtu jāsniedz garantijas nodrošinājums, ievērojot nodrošinājuma likmi, ko Komisija
  , vienojoties ar dalībvalsti,
  nosaka, pamatojoties uz darbību veidu un izrietošiem paredzamiem zaudējumiem, un attiecīgā dalībvalsts
  un/vai īstenošanas partneri, vai privātie ieguldītāji
  uzņemtos zaudējumus, kas pārsniedz paredzamos zaudējumus, Savienības labā emitējot kompensējošu garantiju. Šādas vienošanās būtu jānoslēdz vienotā iemaksu nolīgumā ar katru dalībvalsti, kas brīvprātīgi izvēlas šādu iespēju. Iemaksu nolīgumam būtu jāietver viens vai vairāki attiecīgās dalībvalsts teritorijā īstenojami konkrēti garantiju nolīgumi. Lai noteiktu nodrošinājuma likmi par katru gadījumu atsevišķi, ir vajadzīga atkāpe no Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (“Finanšu regula”) [211. panta 1. punkta]. Šajā projektā ir paredzēts arī vienots noteikumu kopums par budžeta garantijām, kuras atbalsta centralizēti pārvaldīti fondi vai dalītas pārvaldības fondi, kas atvieglotu to apvienošanu.

| (21) | Fondam InvestEU vajadzētu būt atvērtam pret iemaksām, ko veic trešās valstis, kas ir Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un citas valstis, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti starp Eiropas Savienību un minētajām valstīm. Tam būtu jāļauj vajadzības gadījumā turpināt sadarbību ar attiecīgajām valstīm, jo īpaši pētniecības un inovācijas, kā arī MVU jomā. |
| --- | --- |

(21)

Fondam InvestEU vajadzētu būt atvērtam pret iemaksām, ko veic trešās valstis, kas ir Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un citas valstis, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti starp Eiropas Savienību un minētajām valstīm. Tam būtu jāļauj vajadzības gadījumā turpināt sadarbību ar attiecīgajām valstīm, jo īpaši pētniecības un inovācijas, kā arī MVU jomā.

| (22) | Šajā regulā tiek noteikts finansējums programmas InvestEU citiem pasākumiem, kas nav ES garantijas nodrošināšana, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [atsauce jāatjaunina atbilstoši jaunajam iestāžu nolīgumam: 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (10)]. |
| --- | --- |

(22)

Šajā regulā tiek noteikts finansējums programmas InvestEU citiem pasākumiem, kas nav ES garantijas nodrošināšana, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [atsauce jāatjaunina atbilstoši jaunajam iestāžu nolīgumam: 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (10)].

| (23) | Ir paredzams, ka ES garantija
  40 817 500 000
  EUR apmērā (faktiskajās cenās) Savienības līmenī piesaistīs papildu ieguldījumus visā Savienībā vairāk nekā
  698 194 079 000
  EUR apmērā, un tā būtu ▌jāsadala starp politikas sadaļām. |
| --- | --- |

(23)

Ir paredzams, ka ES garantija
  40 817 500 000
  EUR apmērā (faktiskajās cenās) Savienības līmenī piesaistīs papildu ieguldījumus visā Savienībā vairāk nekā
  698 194 079 000
  EUR apmērā, un tā būtu ▌jāsadala starp politikas sadaļām.

| (23a) | Dalībvalstis var veikt iemaksas dalībvalsts nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā. Neskarot Padomes prerogatīvas Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) īstenošanā, dalībvalstu vienreizējās iemaksas dalībvalsts nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā vai dalībvalstu vai valstu attīstības banku, kas klasificētas vispārējās valdības sektorā vai rīkojas dalībvalstu uzdevumā, iemaksas ieguldījumu platformās būtu uzskatāmas būtībā par vienreizējiem pasākumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97
   (1a)

  5. panta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97
   (1b)

  3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(23a)

Dalībvalstis var veikt iemaksas dalībvalsts nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā. Neskarot Padomes prerogatīvas Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) īstenošanā, dalībvalstu vienreizējās iemaksas dalībvalsts nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā vai dalībvalstu vai valstu attīstības banku, kas klasificētas vispārējās valdības sektorā vai rīkojas dalībvalstu uzdevumā, iemaksas ieguldījumu platformās būtu uzskatāmas būtībā par vienreizējiem pasākumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97
   (1a)

  5. panta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97
   (1b)

  3. panta nozīmē.

| (24) | ES garantija, kas ir fonda InvestEU pamatā, būtu jāīsteno netieši, Komisijai paļaujoties uz īstenošanas partneriem, kas iesaista
  gala starpniekus un attiecīgā gadījumā
  galasaņēmējus.
  Izvēloties īstenošanas partnerus, tas jādara pārredzami un bez jebkāda interešu konflikta.
  Komisijai ar katru īstenošanas partneri būtu jānoslēdz garantijas nolīgums, ar kuru sadala garantijas spēju no fonda InvestEU, lai atbalstītu tā finansēšanas un ieguldījumu darbības, kuras atbilst fonda InvestEU mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem.
  Garantijas risku pārvaldība nedrīkst kavēt īstenošanas partneru tiešu piekļuvi garantijai. Tiklīdz īstenošanas partneriem tiek piešķirta garantija ES nodalījumā, tiem jāuzņemas pilna atbildība par visu ieguldījumu procesu un par finansēšanas vai ieguldījumu darbību uzticamības pārbaudi. Fondam InvestEU būtu jāatbalsta projekti, kuriem parasti ir noteikts augstāks riska profils nekā tiem projektiem, kurus atbalsta īstenošanas partneru parastajās darbībās, un ko laikposmā, kad var izmantot ES garantiju, īstenošanas partneriem bez fonda InvestEU atbalsta nebija iespējams īstenot vai nebija iespējams īstenot tikpat lielā apjomā. |
| --- | --- |

(24)

ES garantija, kas ir fonda InvestEU pamatā, būtu jāīsteno netieši, Komisijai paļaujoties uz īstenošanas partneriem, kas iesaista
  gala starpniekus un attiecīgā gadījumā
  galasaņēmējus.
  Izvēloties īstenošanas partnerus, tas jādara pārredzami un bez jebkāda interešu konflikta.
  Komisijai ar katru īstenošanas partneri būtu jānoslēdz garantijas nolīgums, ar kuru sadala garantijas spēju no fonda InvestEU, lai atbalstītu tā finansēšanas un ieguldījumu darbības, kuras atbilst fonda InvestEU mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem.
  Garantijas risku pārvaldība nedrīkst kavēt īstenošanas partneru tiešu piekļuvi garantijai. Tiklīdz īstenošanas partneriem tiek piešķirta garantija ES nodalījumā, tiem jāuzņemas pilna atbildība par visu ieguldījumu procesu un par finansēšanas vai ieguldījumu darbību uzticamības pārbaudi. Fondam InvestEU būtu jāatbalsta projekti, kuriem parasti ir noteikts augstāks riska profils nekā tiem projektiem, kurus atbalsta īstenošanas partneru parastajās darbībās, un ko laikposmā, kad var izmantot ES garantiju, īstenošanas partneriem bez fonda InvestEU atbalsta nebija iespējams īstenot vai nebija iespējams īstenot tikpat lielā apjomā.

| (24a) | Fondam InvestEU vajadzētu būt atbilstošai pārvaldes struktūrai, kuras darbībai būtu jābūt samērīgai ar tās vienīgo uzdevumu nodrošināt ES garantijas pareizu izmantošanu atbilstoši tam, kā tiek nodrošināta lēmumu par ieguldījumiem politiskā neatkarība un attiecīgā gadījumā ievērots fonda InvestEU uz tirgu virzītās būtības princips. Šajā pārvaldes struktūrā būtu jābūt valdei, konsultatīvai padomei un pilnīgi neatkarīgai investīciju komitejai. Komisijai būtu jānovērtē īstenošanas partneru iesniegto ieguldījumu un finansēšanas darbību saderība ar Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm, savukārt lēmumi par finansēšanas un ieguldījumu darbībām galu galā būtu jāpieņem īstenošanas partnerim. Pārvaldības struktūras sastāvā kopumā jānodrošina dzimumu līdzsvars. |
| --- | --- |

(24a)

Fondam InvestEU vajadzētu būt atbilstošai pārvaldes struktūrai, kuras darbībai būtu jābūt samērīgai ar tās vienīgo uzdevumu nodrošināt ES garantijas pareizu izmantošanu atbilstoši tam, kā tiek nodrošināta lēmumu par ieguldījumiem politiskā neatkarība un attiecīgā gadījumā ievērots fonda InvestEU uz tirgu virzītās būtības princips. Šajā pārvaldes struktūrā būtu jābūt valdei, konsultatīvai padomei un pilnīgi neatkarīgai investīciju komitejai. Komisijai būtu jānovērtē īstenošanas partneru iesniegto ieguldījumu un finansēšanas darbību saderība ar Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm, savukārt lēmumi par finansēšanas un ieguldījumu darbībām galu galā būtu jāpieņem īstenošanas partnerim. Pārvaldības struktūras sastāvā kopumā jānodrošina dzimumu līdzsvars.

| (25) | Būtu jāizveido konsultatīva padome, kurā darbotos
  Komisijas, Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupas,
  īstenošanas partneru pārstāvji un dalībvalstu pārstāvji,
  kā arī viens eksperts katrai no četrām politikas sadaļām, ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, un viens eksperts, kuru ieceļ Reģionu komiteja,
  lai apmainītos ar informāciju un informāciju par tādu finanšu produktu ieviešanu, kurus izvērš fonda InvestEU ietvaros, un lai apspriestos par jaunām vajadzībām un jauniem produktiem, tostarp konkrētām teritoriālām tirgus nepilnībām. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāizveido konsultatīva padome, kurā darbotos
  Komisijas, Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupas,
  īstenošanas partneru pārstāvji un dalībvalstu pārstāvji,
  kā arī viens eksperts katrai no četrām politikas sadaļām, ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, un viens eksperts, kuru ieceļ Reģionu komiteja,
  lai apmainītos ar informāciju un informāciju par tādu finanšu produktu ieviešanu, kurus izvērš fonda InvestEU ietvaros, un lai apspriestos par jaunām vajadzībām un jauniem produktiem, tostarp konkrētām teritoriālām tirgus nepilnībām.

| (26) | Valdei būtu jānosaka fonda InvestEU stratēģiskie virzieni un noteikumi, kas vajadzīgi tā darbības nodrošināšanai, kā arī noteikumi, ko piemēro darījumiem ar ieguldījumu platformām. Valdes sastāvā vajadzētu būt šādiem sešiem locekļiem: trim Komisijas ieceltiem locekļiem, vienam Eiropas Investīciju bankas ieceltam loceklim, vienam loceklim, ko iecēlusi konsultatīvā padome no īstenošanas partneru pārstāvju vidus, kurš nedrīkstētu būt EIB grupas pārstāvis, un vienam Eiropas Parlamenta ieceltam ekspertam, kurš nedrīkstētu saņemt norādījumus no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, no dalībvalstu valdībām vai kādas citas publiskas vai privātas struktūras un kuram būtu jārīkojas pilnīgi neatkarīgi. Minētajam ekspertam savi pienākumi būtu jāpilda objektīvi un InvestEU fonda interesēs. Sīki izklāstīti Valdes sanāksmju protokoli būtu jāpublicē, tiklīdz tos ir apstiprinājusi Valde, un par to publicēšanu būtu nekavējoties jāinformē Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

(26)

Valdei būtu jānosaka fonda InvestEU stratēģiskie virzieni un noteikumi, kas vajadzīgi tā darbības nodrošināšanai, kā arī noteikumi, ko piemēro darījumiem ar ieguldījumu platformām. Valdes sastāvā vajadzētu būt šādiem sešiem locekļiem: trim Komisijas ieceltiem locekļiem, vienam Eiropas Investīciju bankas ieceltam loceklim, vienam loceklim, ko iecēlusi konsultatīvā padome no īstenošanas partneru pārstāvju vidus, kurš nedrīkstētu būt EIB grupas pārstāvis, un vienam Eiropas Parlamenta ieceltam ekspertam, kurš nedrīkstētu saņemt norādījumus no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, no dalībvalstu valdībām vai kādas citas publiskas vai privātas struktūras un kuram būtu jārīkojas pilnīgi neatkarīgi. Minētajam ekspertam savi pienākumi būtu jāpilda objektīvi un InvestEU fonda interesēs. Sīki izklāstīti Valdes sanāksmju protokoli būtu jāpublicē, tiklīdz tos ir apstiprinājusi Valde, un par to publicēšanu būtu nekavējoties jāinformē Eiropas Parlaments.

| (27) | Pirms projekta iesniegšanas Investīciju komitejai, sekretariāts, kura darbību nodrošina Komisija un kurš ir pakļauts Investīciju komitejas priekšsēdētājam, pārbauda īstenošanas partneru iesniegto dokumentu pilnīgumu un palīdz Komisijai novērtēt ieguldījumu un finansēšanas darbību saderību ar Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm. Sekretariāts atbalsta arī Valdes darbu. |
| --- | --- |

(27)

Pirms projekta iesniegšanas Investīciju komitejai, sekretariāts, kura darbību nodrošina Komisija un kurš ir pakļauts Investīciju komitejas priekšsēdētājam, pārbauda īstenošanas partneru iesniegto dokumentu pilnīgumu un palīdz Komisijai novērtēt ieguldījumu un finansēšanas darbību saderību ar Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm. Sekretariāts atbalsta arī Valdes darbu.

| (28) | Investīciju komitejai, kurā darbojas neatkarīgi eksperti, būtu jāizdara secinājumi par atbalsta piešķiršanu no ES garantijas finansēšanas un ieguldījumu darbībām, kas atbilst atbalsttiesīguma kritērijiem, tādējādi nodrošinot ārējas zināšanas ieguldījumu novērtējumos, kas saistīti ar projektiem. Investīciju komitejai vajadzētu būt dažādiem sastāviem, lai labāk aptvertu dažādas politikas jomas un nozares. |
| --- | --- |

(28)

Investīciju komitejai, kurā darbojas neatkarīgi eksperti, būtu jāizdara secinājumi par atbalsta piešķiršanu no ES garantijas finansēšanas un ieguldījumu darbībām, kas atbilst atbalsttiesīguma kritērijiem, tādējādi nodrošinot ārējas zināšanas ieguldījumu novērtējumos, kas saistīti ar projektiem. Investīciju komitejai vajadzētu būt dažādiem sastāviem, lai labāk aptvertu dažādas politikas jomas un nozares.

| (29) | Izvēloties īstenošanas partnerus fonda InvestEU izvēršanai, Komisijai būtu jāapsver darījumu partnera spēja sasniegt fonda InvestEU mērķus un ieguldīt pašu resursus, lai nodrošinātu pienācīgu ģeogrāfisko pārklājumu un dažādošanu, piesaistītu privātos ieguldītājus un nodrošinātu pietiekamu riska diversifikāciju, kā arī jaunus risinājumus, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas
  un nodrošinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  . Ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupas lomu, kas paredzēta Līgumos, tās spēju darboties visās dalībvalstīs un tās iegūto pieredzi attiecībā uz pašreizējiem finanšu instrumentiem un ESIF,
  EIB grupa
  joprojām būtu jāuzskata par privileģētu īstenošanas partneri fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros. Turklāt EIB grupai, valsts attīstību veicinošām bankām vai iestādēm vajadzētu būt spējīgām piedāvāt papildinošu finanšu produktu klāstu, ņemot vērā, ka to pieredze un spējas reģionālā līmenī varētu būt izdevīgas, lai maksimāli palielinātu publisko līdzekļu ietekmi uz
  visu
  Savienības teritoriju
  un lai nodrošinātu projektu godīgu ģeogrāfisko līdzsvaru, veicinot reģionālo atšķirību samazināšanos
  .
  Valsts attīstību veicinošo banku vai iestāžu noteikumos dalībai programmā InvestEU būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips attiecībā uz attiecīgo īstenošanas partneru sarežģītību, lielumu un risku, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus mazākām un jaunākām attīstību veicinošām bankām vai iestādēm.
  Turklāt vajadzētu būt iespējai, ka citas starptautiskas finanšu iestādes ir tās īstenošanas partneri, jo īpaši gadījumos, kad tām ir salīdzinošas priekšrocības īpašu zināšanu un pieredzes ziņā konkrētās dalībvalstīs. Vajadzētu būt arī iespējai citiem subjektiem, kas atbilst Finanšu regulā noteiktajiem kritērijiem, darboties kā īstenošanas partneriem. |
| --- | --- |

(29)

Izvēloties īstenošanas partnerus fonda InvestEU izvēršanai, Komisijai būtu jāapsver darījumu partnera spēja sasniegt fonda InvestEU mērķus un ieguldīt pašu resursus, lai nodrošinātu pienācīgu ģeogrāfisko pārklājumu un dažādošanu, piesaistītu privātos ieguldītājus un nodrošinātu pietiekamu riska diversifikāciju, kā arī jaunus risinājumus, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas
  un nodrošinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  . Ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupas lomu, kas paredzēta Līgumos, tās spēju darboties visās dalībvalstīs un tās iegūto pieredzi attiecībā uz pašreizējiem finanšu instrumentiem un ESIF,
  EIB grupa
  joprojām būtu jāuzskata par privileģētu īstenošanas partneri fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros. Turklāt EIB grupai, valsts attīstību veicinošām bankām vai iestādēm vajadzētu būt spējīgām piedāvāt papildinošu finanšu produktu klāstu, ņemot vērā, ka to pieredze un spējas reģionālā līmenī varētu būt izdevīgas, lai maksimāli palielinātu publisko līdzekļu ietekmi uz
  visu
  Savienības teritoriju
  un lai nodrošinātu projektu godīgu ģeogrāfisko līdzsvaru, veicinot reģionālo atšķirību samazināšanos
  .
  Valsts attīstību veicinošo banku vai iestāžu noteikumos dalībai programmā InvestEU būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips attiecībā uz attiecīgo īstenošanas partneru sarežģītību, lielumu un risku, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus mazākām un jaunākām attīstību veicinošām bankām vai iestādēm.
  Turklāt vajadzētu būt iespējai, ka citas starptautiskas finanšu iestādes ir tās īstenošanas partneri, jo īpaši gadījumos, kad tām ir salīdzinošas priekšrocības īpašu zināšanu un pieredzes ziņā konkrētās dalībvalstīs. Vajadzētu būt arī iespējai citiem subjektiem, kas atbilst Finanšu regulā noteiktajiem kritērijiem, darboties kā īstenošanas partneriem.

| (29a) | Attiecīgā gadījumā investīciju platformām būtu jāapvieno līdzieguldītāji, publiskās iestādes, eksperti, izglītības, apmācības un pētniecības iestādes, attiecīgie sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī citi attiecīgie dalībnieki Savienības, valsts un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

(29a)

Attiecīgā gadījumā investīciju platformām būtu jāapvieno līdzieguldītāji, publiskās iestādes, eksperti, izglītības, apmācības un pētniecības iestādes, attiecīgie sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī citi attiecīgie dalībnieki Savienības, valsts un reģionālā līmenī.

| (30) | Lai nodrošinātu, ka intervences pasākumi fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros ir galvenokārt vērsti uz tirgus nepilnībām un nepietiekami optimālām ieguldījumu situācijām Savienības līmenī, bet tajā pašā laikā tie īsteno vislabākā iespējamā ģeogrāfiskā tvēruma mērķus, ES garantija būtu jāpiešķir īstenošanas partneriem, kas vieni paši vai kopā ar citiem īstenošanas partneriem var aptvert
  vienu vai vairākas
  dalībvalstis.
  Ja īstenošanas partneri aptver vairākas dalībvalstis, to līgumisko atbildību ierobežo ar to attiecīgo valsts pilnvarojumu. Nolūkā popularizēt uzlaboto ģeogrāfisko dažādošanu, var izveidot īpašas reģionālās ieguldījumu platformas, kurās lielākā uzmanība būtu pievērsta dalībvalstu interešu grupām, apvienojot pīlāra novērtēto finanšu iestāžu pūliņus un zinātību ar valsts attīstību veicinošām bankām, kurām ir ierobežota pieredze finanšu instrumentu izmantošanā. Šādas struktūras būtu jāveicina, tostarp ar pieejamo atbalstu no fonda InvestEU konsultāciju centra. Vismaz 75 % no ES garantijas ES nodalījuma būtu jāpiešķir EIB grupai. Summu, kas pārsniedz 75 % no ES garantijas, varētu darīt pieejamu EIB grupai, ja valsts attīstību veicinošās bankas vai iestādes nevar pilnīgi izmantot garantijas atlikušo daļu. Tāpat summu, kas pārsniedz 25 % no ES garantijas, varētu darīt pieejamu citiem īstenošanas partneriem, ja EIB grupa nevar izmantot savu garantijas daļu pilnībā. Valsts attīstību veicinošās bankas vai iestādes varētu izmantot ES garantiju pilnībā arī tādā gadījumā, ja tās pieņem lēmumu piekļūt garantijai, izmantojot EIB grupu vai Eiropas Investīciju fondu. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu, ka intervences pasākumi fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros ir galvenokārt vērsti uz tirgus nepilnībām un nepietiekami optimālām ieguldījumu situācijām Savienības līmenī, bet tajā pašā laikā tie īsteno vislabākā iespējamā ģeogrāfiskā tvēruma mērķus, ES garantija būtu jāpiešķir īstenošanas partneriem, kas vieni paši vai kopā ar citiem īstenošanas partneriem var aptvert
  vienu vai vairākas
  dalībvalstis.
  Ja īstenošanas partneri aptver vairākas dalībvalstis, to līgumisko atbildību ierobežo ar to attiecīgo valsts pilnvarojumu. Nolūkā popularizēt uzlaboto ģeogrāfisko dažādošanu, var izveidot īpašas reģionālās ieguldījumu platformas, kurās lielākā uzmanība būtu pievērsta dalībvalstu interešu grupām, apvienojot pīlāra novērtēto finanšu iestāžu pūliņus un zinātību ar valsts attīstību veicinošām bankām, kurām ir ierobežota pieredze finanšu instrumentu izmantošanā. Šādas struktūras būtu jāveicina, tostarp ar pieejamo atbalstu no fonda InvestEU konsultāciju centra. Vismaz 75 % no ES garantijas ES nodalījuma būtu jāpiešķir EIB grupai. Summu, kas pārsniedz 75 % no ES garantijas, varētu darīt pieejamu EIB grupai, ja valsts attīstību veicinošās bankas vai iestādes nevar pilnīgi izmantot garantijas atlikušo daļu. Tāpat summu, kas pārsniedz 25 % no ES garantijas, varētu darīt pieejamu citiem īstenošanas partneriem, ja EIB grupa nevar izmantot savu garantijas daļu pilnībā. Valsts attīstību veicinošās bankas vai iestādes varētu izmantot ES garantiju pilnībā arī tādā gadījumā, ja tās pieņem lēmumu piekļūt garantijai, izmantojot EIB grupu vai Eiropas Investīciju fondu.

| (31) | ES garantija dalībvalsts nodalījuma ietvaros būtu jāpiešķir jebkuram īstenošanas partnerim, kas ir atbalsttiesīgs saskaņā ar [Finanšu regulas] [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu], tostarp valsts vai reģionālām attīstību veicinošām bankām vai iestādēm, EIB, Eiropas Investīciju fondam un citām daudzpusējām attīstības bankām. Izvēloties īstenošanas partnerus dalībvalsts nodalījuma ietvaros, Komisijai būtu jāņem vērā katras dalībvalsts iesniegtie priekšlikumi. Saskaņā ar [Finanšu regulas] [154. pantu] Komisijai ir jāveic novērtējums par īstenošanas partneru noteikumiem un procedūrām, lai pārliecinātos, ka tie nodrošina tādu Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs Komisijas nodrošinātajam. |
| --- | --- |

(31)

ES garantija dalībvalsts nodalījuma ietvaros būtu jāpiešķir jebkuram īstenošanas partnerim, kas ir atbalsttiesīgs saskaņā ar [Finanšu regulas] [62. panta 1. punkta c) apakšpunktu], tostarp valsts vai reģionālām attīstību veicinošām bankām vai iestādēm, EIB, Eiropas Investīciju fondam un citām daudzpusējām attīstības bankām. Izvēloties īstenošanas partnerus dalībvalsts nodalījuma ietvaros, Komisijai būtu jāņem vērā katras dalībvalsts iesniegtie priekšlikumi. Saskaņā ar [Finanšu regulas] [154. pantu] Komisijai ir jāveic novērtējums par īstenošanas partneru noteikumiem un procedūrām, lai pārliecinātos, ka tie nodrošina tādu Savienības finanšu interešu aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs Komisijas nodrošinātajam.

| (32) | Par finansēšanas un ieguldījumu darbībām galu galā būtu jālemj īstenošanas partnerim savā vārdā, tās jāīsteno saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem un procedūrām un jāatskaitās par tām savos finanšu pārskatos. Tādēļ Komisijai būtu jāatskaitās vienīgi par tādām finanšu saistībām, kas izriet no ES garantijas, un jāatklāj garantijas maksimālā summa, tostarp visa nozīmīgā informācija par sniegto garantiju. |
| --- | --- |

(32)

Par finansēšanas un ieguldījumu darbībām galu galā būtu jālemj īstenošanas partnerim savā vārdā, tās jāīsteno saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem un procedūrām un jāatskaitās par tām savos finanšu pārskatos. Tādēļ Komisijai būtu jāatskaitās vienīgi par tādām finanšu saistībām, kas izriet no ES garantijas, un jāatklāj garantijas maksimālā summa, tostarp visa nozīmīgā informācija par sniegto garantiju.

| (33) | Fondam InvestEU būtu attiecīgā gadījumā jāpalīdz dotācijas vai finanšu instrumentus (vai tos abus), ko finansē no ES budžeta vai no
  citiem fondiem, piemēram,
  ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) inovāciju fonda, vienmērīgi un efektīvi apvienot ar minēto garantiju gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, lai labāk atbalstītu ieguldījumus konkrētu tirgus nepilnību vai nepietiekami optimālu ieguldījumu situāciju risināšanai. |
| --- | --- |

(33)

Fondam InvestEU būtu attiecīgā gadījumā jāpalīdz dotācijas vai finanšu instrumentus (vai tos abus), ko finansē no ES budžeta vai no
  citiem fondiem, piemēram,
  ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) inovāciju fonda, vienmērīgi un efektīvi apvienot ar minēto garantiju gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, lai labāk atbalstītu ieguldījumus konkrētu tirgus nepilnību vai nepietiekami optimālu ieguldījumu situāciju risināšanai.

| (34) | Projektiem, kurus īstenošanas partneri iesnieguši, lai saņemtu atbalstu no programmas InvestEU, un kuri ietver apvienošanu ar atbalstu no citām Savienības programmām, būtu arī kopumā jāatbilst attiecīgo Savienības programmu noteikumos iekļautajiem mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem. Par ES garantijas izmantošanu būtu jālemj saskaņā ar programmas InvestEU noteikumiem. |
| --- | --- |

(34)

Projektiem, kurus īstenošanas partneri iesnieguši, lai saņemtu atbalstu no programmas InvestEU, un kuri ietver apvienošanu ar atbalstu no citām Savienības programmām, būtu arī kopumā jāatbilst attiecīgo Savienības programmu noteikumos iekļautajiem mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem. Par ES garantijas izmantošanu būtu jālemj saskaņā ar programmas InvestEU noteikumiem.

| (35) | InvestEU konsultāciju centram būtu jāatbalsta spēcīgas ieguldījumu projektu plūsmas attīstība katrā politikas sadaļā
  , nodrošinot efektīvu ģeogrāfisko diversifikāciju, lai sekmētu Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi un mazinātu reģionālās atšķirības. Konsultāciju centram būtu jāpievērš īpaša uzmanība nepieciešamībai apkopot mazus projektus un apvienot tos lielākos portfeļos. Komisijai būtu jāparaksta līgumi ar EIB grupu un citiem īstenošanas partneriem, lai tos ieceltu par konsultāciju centra partneriem. Komisijai, EIB grupai un pārējiem īstenošanas partneriem būtu cieši jāsadarbojas, lai nodrošinātu efektivitāti, sinerģiju un atbalsta efektīvu ģeogrāfisko segumu visā Savienībā, ņemot vērā vietējo īstenošanas partneru pieredzi un vietējās spējas, kā arī pastāvošās struktūras, piemēram, Eiropas Investīciju konsultāciju centru
  . Turklāt būtu jāparedz programmas InvestEU starpnozaru komponente, lai centralizēti pārvaldītām Savienības programmām nodrošinātu vienotu piekļuves punktu un dažādu politikas jomu projektu attīstīšanas palīdzību. |
| --- | --- |

(35)

InvestEU konsultāciju centram būtu jāatbalsta spēcīgas ieguldījumu projektu plūsmas attīstība katrā politikas sadaļā
  , nodrošinot efektīvu ģeogrāfisko diversifikāciju, lai sekmētu Savienības ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi un mazinātu reģionālās atšķirības. Konsultāciju centram būtu jāpievērš īpaša uzmanība nepieciešamībai apkopot mazus projektus un apvienot tos lielākos portfeļos. Komisijai būtu jāparaksta līgumi ar EIB grupu un citiem īstenošanas partneriem, lai tos ieceltu par konsultāciju centra partneriem. Komisijai, EIB grupai un pārējiem īstenošanas partneriem būtu cieši jāsadarbojas, lai nodrošinātu efektivitāti, sinerģiju un atbalsta efektīvu ģeogrāfisko segumu visā Savienībā, ņemot vērā vietējo īstenošanas partneru pieredzi un vietējās spējas, kā arī pastāvošās struktūras, piemēram, Eiropas Investīciju konsultāciju centru
  . Turklāt būtu jāparedz programmas InvestEU starpnozaru komponente, lai centralizēti pārvaldītām Savienības programmām nodrošinātu vienotu piekļuves punktu un dažādu politikas jomu projektu attīstīšanas palīdzību.

| (36) | Lai nodrošinātu konsultāciju pakalpojumu plašu ģeogrāfisko tvērumu visā Savienībā un sekmīgi izmantotu vietējās zināšanas par fondu InvestEU, vajadzības gadījumā,
  papildinot
  jau izveidotās atbalsta shēmas
  un vietējo partneru klātbūtni
  , būtu jānodrošina vietēja InvestEU konsultāciju centra klātbūtne, tā cenšoties uz vietas proaktīvi sniegt reālu un individuāli pielāgotu palīdzību.
  Lai atvieglotu konsultatīva atbalsta sniegšanu vietējā līmenī un lai nodrošinātu produktivitāti, sinerģijas un efektīvu ģeogrāfisko atbalstu visā Savienībā, InvestEU konsultāciju centram būtu jāsadarbojas ar valsts attīstību veicinošām bankām vai iestādēm un ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu vadošajām iestādēm, kā arī jāgūst labums no to zināšanām un jāizmanto tās. Dalībvalstīs, kurās nav valsts attīstību veicinošu banku vai iestāžu, InvestEU konsultāciju centram attiecīgā gadījumā un pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma būtu proaktīvi jāsniedz konsultatīvs atbalsts šādas bankas vai iestādes izveidei. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu konsultāciju pakalpojumu plašu ģeogrāfisko tvērumu visā Savienībā un sekmīgi izmantotu vietējās zināšanas par fondu InvestEU, vajadzības gadījumā,
  papildinot
  jau izveidotās atbalsta shēmas
  un vietējo partneru klātbūtni
  , būtu jānodrošina vietēja InvestEU konsultāciju centra klātbūtne, tā cenšoties uz vietas proaktīvi sniegt reālu un individuāli pielāgotu palīdzību.
  Lai atvieglotu konsultatīva atbalsta sniegšanu vietējā līmenī un lai nodrošinātu produktivitāti, sinerģijas un efektīvu ģeogrāfisko atbalstu visā Savienībā, InvestEU konsultāciju centram būtu jāsadarbojas ar valsts attīstību veicinošām bankām vai iestādēm un ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu vadošajām iestādēm, kā arī jāgūst labums no to zināšanām un jāizmanto tās. Dalībvalstīs, kurās nav valsts attīstību veicinošu banku vai iestāžu, InvestEU konsultāciju centram attiecīgā gadījumā un pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma būtu proaktīvi jāsniedz konsultatīvs atbalsts šādas bankas vai iestādes izveidei.

| (36a) | InvestEU konsultāciju centram būtu jāsniedz konsultatīvs atbalsts nelieliem projektiem un jaunuzņēmumu projektiem, jo īpaši, ja jaunizveidoti uzņēmumi vēlas aizsargāt savus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, iegūstot intelektuālā īpašuma tiesības, piemēram, patentus. |
| --- | --- |

(36a)

InvestEU konsultāciju centram būtu jāsniedz konsultatīvs atbalsts nelieliem projektiem un jaunuzņēmumu projektiem, jo īpaši, ja jaunizveidoti uzņēmumi vēlas aizsargāt savus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, iegūstot intelektuālā īpašuma tiesības, piemēram, patentus.

| (37) | Saistībā ar fondu InvestEU ir jāatbalsta
  projektu izstrāde un
  spēju veidošana, lai attīstītu organizatoriskās spējas un tirgus uzturēšanas darbības, kas ir vajadzīgas kvalitatīvu projektu izstrādāšanai. Turklāt mērķis ir radīt nosacījumus, lai paplašinātu potenciālo atbalsttiesīgo saņēmēju skaitu jaunveidotos
  un vietējos
  tirgus segmentos, jo īpaši gadījumā, ja atsevišķu projektu mazais apjoms ievērojami palielina darījumu izmaksas projekta līmenī, piemēram, sociālo finanšu ekosistēmu gadījumā. Tāpēc spēju veidošanas atbalstam vajadzētu būt komplementāram un papildinošam attiecībā uz darbībām, kuras veic saskaņā ar citām Savienības programmām un kuras attiecas uz konkrētu politikas jomu.
  Turklāt būtu jācenšas atbalstīt potenciālo projektu virzītāju spēju veidošanu, jo īpaši vietējās un reģionālās pakalpojumu sniedzēju organizācijās un iestādēs. |
| --- | --- |

(37)

Saistībā ar fondu InvestEU ir jāatbalsta
  projektu izstrāde un
  spēju veidošana, lai attīstītu organizatoriskās spējas un tirgus uzturēšanas darbības, kas ir vajadzīgas kvalitatīvu projektu izstrādāšanai. Turklāt mērķis ir radīt nosacījumus, lai paplašinātu potenciālo atbalsttiesīgo saņēmēju skaitu jaunveidotos
  un vietējos
  tirgus segmentos, jo īpaši gadījumā, ja atsevišķu projektu mazais apjoms ievērojami palielina darījumu izmaksas projekta līmenī, piemēram, sociālo finanšu ekosistēmu gadījumā. Tāpēc spēju veidošanas atbalstam vajadzētu būt komplementāram un papildinošam attiecībā uz darbībām, kuras veic saskaņā ar citām Savienības programmām un kuras attiecas uz konkrētu politikas jomu.
  Turklāt būtu jācenšas atbalstīt potenciālo projektu virzītāju spēju veidošanu, jo īpaši vietējās un reģionālās pakalpojumu sniedzēju organizācijās un iestādēs.

| (38) | Būtu jāizveido InvestEU portāls, lai nodrošinātu viegli pieejamu un vienkārši lietojamu projektu datubāzi nolūkā veicināt tādu ieguldījumu projektu pamanāmību, kas meklē finansējumu, pastiprinātu uzmanību pievēršot iespējamai ieguldījumu projektu plūsmas nodrošināšanai īstenošanas partneriem atbilstoši Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm. |
| --- | --- |

(38)

Būtu jāizveido InvestEU portāls, lai nodrošinātu viegli pieejamu un vienkārši lietojamu projektu datubāzi nolūkā veicināt tādu ieguldījumu projektu pamanāmību, kas meklē finansējumu, pastiprinātu uzmanību pievēršot iespējamai ieguldījumu projektu plūsmas nodrošināšanai īstenošanas partneriem atbilstoši Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm.

| (39) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (11) 22. un 23. punktu programmu InvestEU ir jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasības vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot InvestEU programmas ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (11) 22. un 23. punktu programmu InvestEU ir jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm. Šajās prasības vajadzības gadījumā var iekļaut izmērāmus rādītājus, ko izmantot, izvērtējot InvestEU programmas ietekmi uz vietas.

| (40) | Lai sekotu līdzi progresam virzībā uz Savienības mērķu īstenošanu, būtu jāīsteno stabila uzraudzības sistēma, kuras pamatā būtu izlaides, iznākumu un ietekmes rādītāji. Lai nodrošinātu pārskatatbildību Eiropas iedzīvotāju priekšā, Komisijai
  un Valdei
  katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par paveikto saistībā ar programmu InvestEU un tās ietekmi un darbībām. |
| --- | --- |

(40)

Lai sekotu līdzi progresam virzībā uz Savienības mērķu īstenošanu, būtu jāīsteno stabila uzraudzības sistēma, kuras pamatā būtu izlaides, iznākumu un ietekmes rādītāji. Lai nodrošinātu pārskatatbildību Eiropas iedzīvotāju priekšā, Komisijai
  un Valdei
  katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par paveikto saistībā ar programmu InvestEU un tās ietekmi un darbībām.

| (41) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(41)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, kurus pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantu. Šie noteikumi ir noteikti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, un nosaka finanšu dalībnieku atbildību. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (42) | Programmai InvestEU piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā Finanšu regula]. Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par budžeta garantijām. |
| --- | --- |

(42)

Programmai InvestEU piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā Finanšu regula]. Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par budžeta garantijām.

| (43) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12), Padomes Regulu (
  Euratom
  , EK) Nr. 2988/95 (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (15) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (16). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, ir pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (12), Padomes Regulu (
  Euratom
  , EK) Nr. 2988/95 (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (14) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (15) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvo izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (16). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, ir pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (44) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai
  izslēgtu ārzonas uzņēmumus un uzņēmumus no “nesadarbīgām” valstīm un lai
  atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci
  un garantēt Savienības tiesības nolūkā nodrošināt finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses
  . |
| --- | --- |

(44)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai
  izslēgtu ārzonas uzņēmumus un uzņēmumus no “nesadarbīgām” valstīm un lai
  atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci
  un garantēt Savienības tiesības nolūkā nodrošināt finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses
  .

| (45) | Saskaņā ar [atsauce attiecīgi jāatjaunina saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 88. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas InvestEU noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar [atsauce attiecīgi jāatjaunina saskaņā ar jaunu lēmumu par AZT: Padomes Lēmuma 2013/755/ES 88. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas InvestEU noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (46) | Lai nebūtiskos šīs regulas elementus papildinātu ar ieguldījumu pamatnostādnēm,
  kas būtu jāizstrādā Komisijai ciešā sadarbībā ar īstenošanas partneriem pēc apspriešanās un
  kuras finansēšanas un ieguldījumu darbībām būtu jāievēro, lai ātri un elastīgi pielāgotu darbības rādītājus un koriģētu nodrošinājuma likmi, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz ieguldījumu pamatnostādņu izstrādāšanu finansēšanas un ieguldījumu darbībām saskaņā ar dažādām politikas sadaļām, šīs regulas III pielikuma grozīšanu, lai pārskatītu vai papildinātu rādītājus, un nodrošinājuma likmes korekcijām.
  Atbilstīgi proporcionalitātes principam šādās ieguldījumu pamatnostādnēs būtu jāietver attiecīgi noteikumi, lai nepieļautu nepamatotu administratīvo slogu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(46)

Lai nebūtiskos šīs regulas elementus papildinātu ar ieguldījumu pamatnostādnēm,
  kas būtu jāizstrādā Komisijai ciešā sadarbībā ar īstenošanas partneriem pēc apspriešanās un
  kuras finansēšanas un ieguldījumu darbībām būtu jāievēro, lai ātri un elastīgi pielāgotu darbības rādītājus un koriģētu nodrošinājuma likmi, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz ieguldījumu pamatnostādņu izstrādāšanu finansēšanas un ieguldījumu darbībām saskaņā ar dažādām politikas sadaļām, šīs regulas III pielikuma grozīšanu, lai pārskatītu vai papildinātu rādītājus, un nodrošinājuma likmes korekcijām.
  Atbilstīgi proporcionalitātes principam šādās ieguldījumu pamatnostādnēs būtu jāietver attiecīgi noteikumi, lai nepieļautu nepamatotu administratīvo slogu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (47) | Ar programmu InvestEU būtu jānovērš
  Savienības līmeņa un/vai konkrētas dalībvalsts
  tirgus nepilnības un nepietiekami optimālu ieguldījumu situācijas un jānodrošina inovatīvu finanšu produktu testēšana tirgū Savienības mērogā un sistēmas to izplatīšanai jaunu vai sarežģītu tirgus nepilnību gadījumā. Tāpēc rīcība Savienības līmenī ir pamatota, |
| --- | --- |

(47)

Ar programmu InvestEU būtu jānovērš
  Savienības līmeņa un/vai konkrētas dalībvalsts
  tirgus nepilnības un nepietiekami optimālu ieguldījumu situācijas un jānodrošina inovatīvu finanšu produktu testēšana tirgū Savienības mērogā un sistēmas to izplatīšanai jaunu vai sarežģītu tirgus nepilnību gadījumā. Tāpēc rīcība Savienības līmenī ir pamatota,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido fondu InvestEU, kas nodrošina ES garantiju finansēšanas un ieguldījumu darbībām, kuras veic īstenošanas partneri, atbalstot Savienības iekšējās politikas nostādnes.

Ar šo regulu arī izveido konsultāciju atbalsta mehānismu, lai atbalstītu ieguldāmu
  un ilgtspējīgu
  projektu attīstību un piekļuvi finansējumam un lai nodrošinātu saistītu spēju veidošanu (“InvestEU konsultāciju centrs”). Ar šo regulu arī izveido datubāzi, piešķirot pamanāmību projektiem, kuriem projektu virzītāji meklē finansējumu, un sniedzot ieguldītājiem informāciju par ieguldījumu iespējām (“InvestEU portāls”).

Regulā ir izklāstīti programmas InvestEU mērķi, budžets un ES garantijas summa laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma formas un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| -1) | “papildināmība” ir papildināmība, kā definēts šīs regulas 7.a pantā un minēts Finanšu regulas 209. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

-1)

“papildināmība” ir papildināmība, kā definēts šīs regulas 7.a pantā un minēts Finanšu regulas 209. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| -1a) | “konsultāciju centra partneris” ir atbalsttiesīgs darījumu partneris, ar kuru Komisija paraksta nolīgumu, lai īstenotu pakalpojumu, ko sniedz InvestEU konsultāciju centrs; |
| --- | --- |

-1a)

“konsultāciju centra partneris” ir atbalsttiesīgs darījumu partneris, ar kuru Komisija paraksta nolīgumu, lai īstenotu pakalpojumu, ko sniedz InvestEU konsultāciju centrs;

| 1) | “finansējuma apvienošanas darbības” ir Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama vai atmaksājama atbalsta formas, vai abas atbalsta formas apvieno ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī no komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; šajā definīcijā Savienības programmas, kuras finansē no avotiem, kas nav Savienības budžets, piemēram, no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) inovāciju fonda, var pielīdzināt Savienības programmām, kuras finansē no Savienības budžeta; |
| --- | --- |

1)

“finansējuma apvienošanas darbības” ir Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama vai atmaksājama atbalsta formas, vai abas atbalsta formas apvieno ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī no komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; šajā definīcijā Savienības programmas, kuras finansē no avotiem, kas nav Savienības budžets, piemēram, no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) inovāciju fonda, var pielīdzināt Savienības programmām, kuras finansē no Savienības budžeta;

| 1a) | “iemaksu nolīgums” ir juridisks instruments, kurā Komisija un dalībvalstis konkretizē nosacījumus attiecībā uz ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā, kas noteikti 9. pantā; |
| --- | --- |

1a)

“iemaksu nolīgums” ir juridisks instruments, kurā Komisija un dalībvalstis konkretizē nosacījumus attiecībā uz ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā, kas noteikti 9. pantā;

| 1b) | “EIB grupa” ir Eiropas Investīciju banka un tās meitasuzņēmumi; |
| --- | --- |

1b)

“EIB grupa” ir Eiropas Investīciju banka un tās meitasuzņēmumi;

| 2) | “ES garantija” ir kopēja garantija, ko sniedz no Savienības budžeta, saskaņā ar kuru budžeta garantijas atbilstīgi [Finanšu regulas] [219. panta 1. punktam] stājas spēkā, ar īstenošanas partneriem parakstot individuālus garantijas nolīgumus; |
| --- | --- |

2)

“ES garantija” ir kopēja garantija, ko sniedz no Savienības budžeta, saskaņā ar kuru budžeta garantijas atbilstīgi [Finanšu regulas] [219. panta 1. punktam] stājas spēkā, ar īstenošanas partneriem parakstot individuālus garantijas nolīgumus;

| 2a) | “finanšu ieguldījums” ir īstenošanas partnera ieguldījums spējas uzņemties pašrisku veidā un/vai finansiāls atbalsts darbībai saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

2a)

“finanšu ieguldījums” ir īstenošanas partnera ieguldījums spējas uzņemties pašrisku veidā un/vai finansiāls atbalsts darbībai saskaņā ar šo regulu;

| 3) | “finanšu produkts” ir finansēšanas mehānisms vai vienošanās starp Komisiju un īstenošanas partneri, kurā paredzēts, ka īstenošanas partneris tieši vai ar starpnieku palīdzību nodrošina finansējumu galasaņēmējiem jebkurā no 13. pantā minētajiem veidiem; |
| --- | --- |

3)

“finanšu produkts” ir finansēšanas mehānisms vai vienošanās starp Komisiju un īstenošanas partneri, kurā paredzēts, ka īstenošanas partneris tieši vai ar starpnieku palīdzību nodrošina finansējumu galasaņēmējiem jebkurā no 13. pantā minētajiem veidiem;

| 4) | “finansēšanas un/vai ieguldījumu darbības” ir darbības, ar kurām galasaņēmējiem tieši vai netieši sniedz finansējumu finanšu produktu veidā un kuras īstenošanas partneris veic savā vārdā, nodrošina saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem un atskaitās par tām savos finanšu pārskatos; |
| --- | --- |

4)

“finansēšanas un/vai ieguldījumu darbības” ir darbības, ar kurām galasaņēmējiem tieši vai netieši sniedz finansējumu finanšu produktu veidā un kuras īstenošanas partneris veic savā vārdā, nodrošina saskaņā ar saviem iekšējiem noteikumiem un atskaitās par tām savos finanšu pārskatos;

| 5) | “dalītas pārvaldības fondi” ir fondi, kas paredz iespēju piešķirt summu no to līdzekļiem budžeta garantijas nodrošināšanai no fonda InvestEU dalībvalsts nodalījuma, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds+ (ESF+), Kohēzijas fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA); |
| --- | --- |

5)

“dalītas pārvaldības fondi” ir fondi, kas paredz iespēju piešķirt summu no to līdzekļiem budžeta garantijas nodrošināšanai no fonda InvestEU dalībvalsts nodalījuma, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds+ (ESF+), Kohēzijas fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA);

| 6) | “garantijas nolīgums” ir juridisks instruments, kurā Komisija un īstenošanas partneris konkretizē nosacījumus tam, lai ierosinātu finansēšanas vai ieguldījumu darbības, kurām tiktu piešķirta ES garantija, lai sniegtu budžeta garantiju minētajām darbībām un lai tās īstenotu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem; |
| --- | --- |

6)

“garantijas nolīgums” ir juridisks instruments, kurā Komisija un īstenošanas partneris konkretizē nosacījumus tam, lai ierosinātu finansēšanas vai ieguldījumu darbības, kurām tiktu piešķirta ES garantija, lai sniegtu budžeta garantiju minētajām darbībām un lai tās īstenotu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem;

| 7) | “īstenošanas partneris” ir atbalsttiesīgs darījumu partneris, piemēram, finanšu iestāde vai cits starpnieks, ar kuru Komisija paraksta garantijas nolīgumu▌; |
| --- | --- |

7)

“īstenošanas partneris” ir atbalsttiesīgs darījumu partneris, piemēram, finanšu iestāde vai cits starpnieks, ar kuru Komisija paraksta garantijas nolīgumu▌;

| 8) | “InvestEU konsultāciju centrs” ir tehniskā palīdzība, kas definēta 20. pantā; |
| --- | --- |

8)

“InvestEU konsultāciju centrs” ir tehniskā palīdzība, kas definēta 20. pantā;

| 9) | “InvestEU portāls” ir datubāze, kas definēta 21. pantā; |
| --- | --- |

9)

“InvestEU portāls” ir datubāze, kas definēta 21. pantā;

| 10) | “programma InvestEU” ir kopā – fonds InvestEU, InvestEU konsultāciju centrs, InvestEU portāls un finansējuma apvienošanas darbības; |
| --- | --- |

10)

“programma InvestEU” ir kopā – fonds InvestEU, InvestEU konsultāciju centrs, InvestEU portāls un finansējuma apvienošanas darbības;

| 10a) | “ieguldījumu pamatnostādnes” ir kritēriju kopums, kura pamatā ir šajā regulā noteikti principi attiecībā uz vispārējiem mērķiem, atbalsttiesīguma kritērijiem un atbalsttiesīgiem instrumentiem, ko izmanto Investīciju komiteja, lai pārredzami un neatkarīgi pieņemtu lēmumus par ES garantijas izmantošanu; |
| --- | --- |

10a)

“ieguldījumu pamatnostādnes” ir kritēriju kopums, kura pamatā ir šajā regulā noteikti principi attiecībā uz vispārējiem mērķiem, atbalsttiesīguma kritērijiem un atbalsttiesīgiem instrumentiem, ko izmanto Investīciju komiteja, lai pārredzami un neatkarīgi pieņemtu lēmumus par ES garantijas izmantošanu;

| 10b) | “investīciju platformas” ir īpašam nolūkam paredzēti instrumenti, pārvaldīti konti, ar līgumu izveidoti līdzfinansēšanas vai riska dalīšanas mehānismi vai citādi izveidoti mehānismi, ko vienības izmanto, lai virzītu finanšu ieguldījumu vairāku investīciju projektu finansēšanai, un tās var būt:










  a) | valsts vai vietēja līmeņa platformas, kas apvieno vairākus investīciju projektus konkrētas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- | --- |

10b)

“investīciju platformas” ir īpašam nolūkam paredzēti instrumenti, pārvaldīti konti, ar līgumu izveidoti līdzfinansēšanas vai riska dalīšanas mehānismi vai citādi izveidoti mehānismi, ko vienības izmanto, lai virzītu finanšu ieguldījumu vairāku investīciju projektu finansēšanai, un tās var būt:

a)

valsts vai vietēja līmeņa platformas, kas apvieno vairākus investīciju projektus konkrētas dalībvalsts teritorijā;

| b) | daudzvalstu vai reģionālās platformas, kas apvieno partnerus no vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kurus interesē projekti konkrētā ģeogrāfiskajā apgabalā; |
| --- | --- |

b)

daudzvalstu vai reģionālās platformas, kas apvieno partnerus no vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm, kurus interesē projekti konkrētā ģeogrāfiskajā apgabalā;

| c) | tematiskās platformas, kas apvieno investīciju projektus konkrētā nozarē; |
| --- | --- |

c)

tematiskās platformas, kas apvieno investīciju projektus konkrētā nozarē;

| 11) | “mikrofinansējums” ir mikrofinansējums, kā tas definēts Regulā [[ESF +] numurs]; |
| --- | --- |

11)

“mikrofinansējums” ir mikrofinansējums, kā tas definēts Regulā [[ESF +] numurs];

| 12) | “vidējas kapitalizācijas sabiedrības” ir vienības, kurās ir nodarbināti līdz 3 000 darbinieku un kuras nav MVU vai mazas vidējas kapitalizācijas sabiedrības; |
| --- | --- |

12)

“vidējas kapitalizācijas sabiedrības” ir vienības, kurās ir nodarbināti līdz 3 000 darbinieku un kuras nav MVU vai mazas vidējas kapitalizācijas sabiedrības;

| 13) | “valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes”
  (“NPBI”)
  ir juridiskas personas, kuras profesionāli veic finanšu darbības un kuras dalībvalsts vai dalībvalsts struktūra ir pilnvarojusi centrālā, reģionālā vai vietējā līmenī veikt attīstības vai veicināšanas darbības; |
| --- | --- |

13)

“valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes”
  (“NPBI”)
  ir juridiskas personas, kuras profesionāli veic finanšu darbības un kuras dalībvalsts vai dalībvalsts struktūra ir pilnvarojusi centrālā, reģionālā vai vietējā līmenī veikt attīstības vai veicināšanas darbības;

| 14) | “mazie un vidējie uzņēmumi” (“MVU”) ir mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (17) pielikumā; |
| --- | --- |

14)

“mazie un vidējie uzņēmumi” (“MVU”) ir mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (17) pielikumā;

| 15) | “mazas vidējas kapitalizācijas sabiedrības” ir vienības, kurās ir nodarbināti līdz 499 darbiniekiem un kas nav MVU; |
| --- | --- |

15)

“mazas vidējas kapitalizācijas sabiedrības” ir vienības, kurās ir nodarbināti līdz 499 darbiniekiem un kas nav MVU;

| 16) | “sociāls uzņēmums” ir sociāls uzņēmums, kā definēts Regulā [[EFS +] numurs]; |
| --- | --- |

16)

“sociāls uzņēmums” ir sociāls uzņēmums, kā definēts Regulā [[EFS +] numurs];

| 16a) | “ilgtspējīga finansēšana” ir process, kad lēmumu par ieguldījumiem pieņemšanā pienācīgi ņem vērā vides un sociālos apsvērumus, tādējādi palielinot ieguldījumus ilgtermiņa un ilgtspējīgās darbībās; |
| --- | --- |

16a)

“ilgtspējīga finansēšana” ir process, kad lēmumu par ieguldījumiem pieņemšanā pienācīgi ņem vērā vides un sociālos apsvērumus, tādējādi palielinot ieguldījumus ilgtermiņa un ilgtspējīgās darbībās;

| 17) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts. |
| --- | --- |

17)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts.

3. pants

Programmas InvestEU mērķi

1.   Programmas InvestEU vispārējais mērķis ir atbalstīt Savienības politikas mērķus, izmantojot finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas veicina:

| a) | Savienības konkurētspēju, tostarp
  pētniecību,
  inovāciju un digitalizāciju; |
| --- | --- |

a)

Savienības konkurētspēju, tostarp
  pētniecību,
  inovāciju un digitalizāciju;

| aa) | nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu Savienībā un augstas kvalitātes darbvietu radīšanu Savienībā; |
| --- | --- |

aa)

nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu Savienībā un augstas kvalitātes darbvietu radīšanu Savienībā;

| b) | Savienības ekonomikas izaugsmi
  un tās ilgtspēju, nodrošinot Savienībai sasniegt IAM un Parīzes klimata nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

b)

Savienības ekonomikas izaugsmi
  un tās ilgtspēju, nodrošinot Savienībai sasniegt IAM un Parīzes klimata nolīguma mērķus;

| c) | sociālo
  inovāciju,
  noturību un iekļautību Savienībā; |
| --- | --- |

c)

sociālo
  inovāciju,
  noturību un iekļautību Savienībā;

| ca) | zinātnes un tehnoloģiju attīstības, kā arī kultūras, izglītības un apmācības veicināšanu; |
| --- | --- |

ca)

zinātnes un tehnoloģiju attīstības, kā arī kultūras, izglītības un apmācības veicināšanu;

| cb) | ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

cb)

ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju;

| d) | Savienības kapitāla tirgu integrāciju un vienotā tirgus stiprināšanu, tostarp risinājumus Savienības kapitāla tirgu sadrumstalotības novēršanai, Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai un ilgtspējīga finansējuma veicināšanai. |
| --- | --- |

d)

Savienības kapitāla tirgu integrāciju un vienotā tirgus stiprināšanu, tostarp risinājumus Savienības kapitāla tirgu sadrumstalotības novēršanai, Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai un ilgtspējīga finansējuma veicināšanai.

2.   Programmas InvestEU konkrētie mērķi ir šādi:

| a) | atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības ilgtspējīgas infrastruktūras jomās, kas minētas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības ilgtspējīgas infrastruktūras jomās, kas minētas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| b) | visās politikas sadaļās
  atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības pētniecības, inovācijas un digitalizācijas jomā
  , ietverot atbalstu inovatīvu uzņēmumu darbības paplašināšanai un tehnoloģiju ieviešanai tirgū
  ; |
| --- | --- |

b)

visās politikas sadaļās
  atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības pētniecības, inovācijas un digitalizācijas jomā
  , ietverot atbalstu inovatīvu uzņēmumu darbības paplašināšanai un tehnoloģiju ieviešanai tirgū
  ;

| c) | paplašināt
  un vienkāršot inovatīvu jaunuzņēmumu,
  MVU
  , tostarp mikrouzņēmumu,
  un pienācīgi pamatotos gadījumos mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību piekļuvi finansējumam un tā pieejamību
  , kā arī uzlabot šo uzņēmumu globālo konkurētspēju
  ; |
| --- | --- |

c)

paplašināt
  un vienkāršot inovatīvu jaunuzņēmumu,
  MVU
  , tostarp mikrouzņēmumu,
  un pienācīgi pamatotos gadījumos mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību piekļuvi finansējumam un tā pieejamību
  , kā arī uzlabot šo uzņēmumu globālo konkurētspēju
  ;

| d) | paplašināt
  MVU,
  sociālo uzņēmumu
  , kultūras un radošās nozares, kā arī izglītības nozares
  piekļuvi mikrofinansējumam un finansējumam un tā pieejamību, atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas saistītas ar sociālajiem ieguldījumiem
  , kompetencēm
  un prasmēm un attīstīt un konsolidēt sociālo ieguldījumu tirgus jomās, kas minētas 7. panta 1. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

paplašināt
  MVU,
  sociālo uzņēmumu
  , kultūras un radošās nozares, kā arī izglītības nozares
  piekļuvi mikrofinansējumam un finansējumam un tā pieejamību, atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas saistītas ar sociālajiem ieguldījumiem
  , kompetencēm
  un prasmēm un attīstīt un konsolidēt sociālo ieguldījumu tirgus jomās, kas minētas 7. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

4. pants

ES garantijas budžets un summa

1.   ES garantija ES nodalījuma vajadzībām, kas minēts 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir
  40 817 500 000
  EUR (faktiskajās cenās). Nodrošinājuma likmi nosaka 40 % apmērā.

Attiecīgās summas var papildināt ar ES garantijas papildu summu, ko piešķir dalībvalsts nodalījumam, kas minēts 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ņemot vērā dalībvalstu piešķīrumu saskaņā ar [Regulas [KNR] numurs] [10. panta 1. punktu] un [Regulas [KLP plāns] numurs] [75. panta 1. punktu].

Papildus otrajā daļā minētajam ieguldījumam dalībvalstis var veikt iemaksas dalībvalstu nodalījumā garantiju vai skaidras naudas veidā.

Iemaksas no 5. pantā minētajām trešām valstīm arī palielina ES garantiju, kas minēta pirmajā daļā, sniedzot nodrošinājumu skaidrā naudā pilnā apmērā saskaņā ar [Finanšu regulas] [218. panta 2. punktu].

2.   ▌
  Šā panta
  1. punkta pirmajā daļā minētās summas sadalījums ir izklāstīts I pielikumā. Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai papildinātu šo regulu,
  vajadzības gadījumā
  mainot
  I pielikumā minētās summas līdz 15 % attiecībā uz katru
  sadaļu
  .

3.   Finansējums V un VI nodaļā paredzēto pasākumu īstenošanai ir 525 000 000 EUR (faktiskajās cenās).

4.   Šā panta 3. punktā minēto summu var izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga programmas InvestEU īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

5. pants

Fonda InvestEU asociētās trešās valstis

Fonda InvestEU ES nodalījums, kas minēts 8. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un katra politikas sadaļa, kas minēta 7. panta 1. punktā, var saņemt iemaksas no šādām trešām valstīm, lai būtu līdzdalīga konkrētos finanšu produktos saskaņā ar [Finanšu regulas] [218. panta 2. punktu]:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri noteikti EEZ nolīgumā;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē to līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē to līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| c) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

c)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, – saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| d) | trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā un kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās; |
| --- | --- | --- |

d)

trešās valstis – saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti īpašā nolīgumā un kas attiecas uz trešās valsts dalību jebkurā Savienības programmā, ja vien šis nolīgums:

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru attiecībā uz tādas trešās valsts iemaksām un ieguvumiem, kas piedalās Savienības programmās;

| ii) | nosaka nosacījumus par dalību programmās, tostarp par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu]; |
| --- | --- |

ii)

nosaka nosacījumus par dalību programmās, tostarp par to, kā aprēķina finansiālās iemaksas dažādajās programmās un programmu administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar [Finanšu regulas] [21. panta 5. punktu];

| iii) | trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu; |
| --- | --- |

iii)

trešai valstij nepiešķir pilnvaras pieņemt lēmumus par šo programmu;

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

6. pants

Savienības finansējuma īstenošana un veidi

1.   ES garantiju īsteno netiešā pārvaldībā ar struktūrām, kas minētas [Finanšu regulas] [62. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) līdz vii) punktā]. Citus šajā regulā noteiktus ES finansējuma veidus īsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar [Finanšu regulu], tostarp dotācijas, ko īsteno saskaņā ar tās [VIII sadaļu].

2.   Finansēšanas un ieguldījumu darbības, kuras sedz ES garantija un kuras ir daļa no finansējuma apvienošanas darbībām, ar kurām apvieno šajā regulā noteikto atbalstu ar atbalstu, ko sniedz saskaņā ar vienu vai vairākām citām Savienības programmām vai ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) inovāciju fondu:

| a) | ir saskaņotas ar politikas mērķiem un atbilst atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti noteikumos par Savienības programmu, saskaņā ar kuru tiek lemts par atbalsta piešķiršanu; |
| --- | --- |

a)

ir saskaņotas ar politikas mērķiem un atbilst atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti noteikumos par Savienības programmu, saskaņā ar kuru tiek lemts par atbalsta piešķiršanu;

| b) | atbilst šai regulai. |
| --- | --- |

b)

atbilst šai regulai.

2.a
     
  Finansējuma apvienošanas darbības, kas apvieno atbalstu saskaņā ar šo regulu, ir iespējami nepārtrauktas.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības, kurās ietverti finanšu instrumenti, kurus pilnībā finansē citas Savienības programmas vai ETS inovāciju fonds, neizmantojot šajā regulā paredzēto ES garantiju, atbilst politikas mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti noteikumos par Savienības programmu, saskaņā ar kuru tiek sniegts atbalsts.

4.   Saskaņā ar 6. panta 2. punktu lēmumus par neatmaksājamā atbalsta veidiem un/vai finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta un kuri ir daļa no 2. un 3. punktā minētās finansējuma apvienošanas darbības, pieņem saskaņā ar attiecīgās Savienības programmas noteikumiem, un tos īsteno finansējuma apvienošanas darbības ietvaros saskaņā ar šo regulu un [Finanšu regulas] [X sadaļu].

Ziņojumā iekļauj arī informāciju par atbilstību politikas mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem, kas izklāstīti tās Savienības programmas noteikumos, saskaņā ar kuru tiek pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, kā arī par atbilstību šai regulai.

II NODAĻA

II NODAĻA

Fonds InvestEU

Fonds InvestEU

7. pants

Politikas sadaļas

1.   Fonds InvestEU darbojas, izmantojot šādas četras politikas sadaļas, kas novērš tirgus nepilnības
  un/
  vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas to konkrētajā darbības jomā:

| a) | ilgtspējīgas infrastruktūras politikas sadaļa: ietver ilgtspējīgus ieguldījumus tādās jomās kā transports,
  tostarp multimodāls transports, ceļu satiksmes drošība, dzelzceļa un autoceļu infrastruktūras atjaunošana un uzturēšana, tūrisms,
  enerģētika,
  jo īpaši aizvien plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana, energoefektivitāte atbilstoši 2030. gada un 2050. gada enerģētikas politikas satvaram, ēku renovācijas projekti, galveno uzmanību pievēršot energotaupībai un ēku integrēšanai savienotajā enerģijā, uzkrāšana, digitālā un transporta sistēma, starpsavienojumu līmeņa uzlabošana,
  digitālā savienojamība
  un piekļuve, tostarp lauku apvidos
  , izejvielu piegāde un pārstrāde, kosmoss, okeāni
  , iekšzemes ūdeņi, atkritumu nepieļaušana
  un
  aprites ekonomika
  , dabas un cita vides infrastruktūra, iekārtas, mobilie aktīvi un inovatīvu tehnoloģiju ieviešana, kas veicina Savienības mērķu īstenošanu vides vai sociālās ilgtspējības jomā vai abās minētajās jomās
  un
  kas atbilst Savienības standartiem vides vai sociālās ilgtspējības jomā; |
| --- | --- |

a)

ilgtspējīgas infrastruktūras politikas sadaļa: ietver ilgtspējīgus ieguldījumus tādās jomās kā transports,
  tostarp multimodāls transports, ceļu satiksmes drošība, dzelzceļa un autoceļu infrastruktūras atjaunošana un uzturēšana, tūrisms,
  enerģētika,
  jo īpaši aizvien plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana, energoefektivitāte atbilstoši 2030. gada un 2050. gada enerģētikas politikas satvaram, ēku renovācijas projekti, galveno uzmanību pievēršot energotaupībai un ēku integrēšanai savienotajā enerģijā, uzkrāšana, digitālā un transporta sistēma, starpsavienojumu līmeņa uzlabošana,
  digitālā savienojamība
  un piekļuve, tostarp lauku apvidos
  , izejvielu piegāde un pārstrāde, kosmoss, okeāni
  , iekšzemes ūdeņi, atkritumu nepieļaušana
  un
  aprites ekonomika
  , dabas un cita vides infrastruktūra, iekārtas, mobilie aktīvi un inovatīvu tehnoloģiju ieviešana, kas veicina Savienības mērķu īstenošanu vides vai sociālās ilgtspējības jomā vai abās minētajās jomās
  un
  kas atbilst Savienības standartiem vides vai sociālās ilgtspējības jomā;

| b) | pētniecības, inovācijas un digitalizācijas sadaļa: ietver pētniecības
  , produktu izstrādes
  un inovācijas darbības,
  tehnoloģiju un
  pētniecības rezultātu tālāknodošanu tirgum,
  tirgus veicinātāju un uzņēmumu sadarbības atbalstīšanu,
  inovatīvu risinājumu demonstrēšanu un izvēršanu un atbalstu inovatīvu uzņēmumu,
  tostarp jaunuzņēmumu un
  MVU, izaugsmei, kā arī Savienības rūpniecības digitalizāciju
  , pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, jo īpaši īstenojot InnovFin
  ; |
| --- | --- |

b)

pētniecības, inovācijas un digitalizācijas sadaļa: ietver pētniecības
  , produktu izstrādes
  un inovācijas darbības,
  tehnoloģiju un
  pētniecības rezultātu tālāknodošanu tirgum,
  tirgus veicinātāju un uzņēmumu sadarbības atbalstīšanu,
  inovatīvu risinājumu demonstrēšanu un izvēršanu un atbalstu inovatīvu uzņēmumu,
  tostarp jaunuzņēmumu un
  MVU, izaugsmei, kā arī Savienības rūpniecības digitalizāciju
  , pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, jo īpaši īstenojot InnovFin
  ;

| c) | MVU politikas sadaļa:
  jaunuzņēmumu,
  MVU
  , tostarp inovatīvu MVU,
  un pienācīgi pamatotos gadījumos mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību
  vienkāršota
  piekļuve finansējumam un tā pieejamība
  , jo īpaši lai uzlabotu vispārējo konkurētspēju, inovāciju, digitalizāciju un ilgtspēju
  ; |
| --- | --- |

c)

MVU politikas sadaļa:
  jaunuzņēmumu,
  MVU
  , tostarp inovatīvu MVU,
  un pienācīgi pamatotos gadījumos mazu vidējas kapitalizācijas sabiedrību
  vienkāršota
  piekļuve finansējumam un tā pieejamība
  , jo īpaši lai uzlabotu vispārējo konkurētspēju, inovāciju, digitalizāciju un ilgtspēju
  ;

| d) | sociālo ieguldījumu un prasmju sadaļa: ietver
  ētisku un ilgtspējīgu finansēšanu,
  mikrofinansēšanu,
  darba ņēmēju veiktu uzņēmumu iegādi,
  sociālās uzņēmējdarbības finansēšanu un sociālo ekonomiku
  , kā ar pasākumus dzimumu līdztiesības un sieviešu un neaizsargātāko grupu aktīvas līdzdalības veicināšanai
  ; prasmes, izglītību, apmācību un saistītos pakalpojumus; sociālo infrastruktūru (tostarp sociālos un studentu mājokļus); sociālo inovāciju; veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi; iekļautību un pieejamību; kultūras darbības ar sociālu mērķi;
  kultūras un radošās nozares, tostarp ar starpkultūru dialoga un sociālās kohēzijas mērķiem;
  neaizsargāto cilvēku, tostarp trešo valstu valstspiederīgo, integrāciju. |
| --- | --- |

d)

sociālo ieguldījumu un prasmju sadaļa: ietver
  ētisku un ilgtspējīgu finansēšanu,
  mikrofinansēšanu,
  darba ņēmēju veiktu uzņēmumu iegādi,
  sociālās uzņēmējdarbības finansēšanu un sociālo ekonomiku
  , kā ar pasākumus dzimumu līdztiesības un sieviešu un neaizsargātāko grupu aktīvas līdzdalības veicināšanai
  ; prasmes, izglītību, apmācību un saistītos pakalpojumus; sociālo infrastruktūru (tostarp sociālos un studentu mājokļus); sociālo inovāciju; veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi; iekļautību un pieejamību; kultūras darbības ar sociālu mērķi;
  kultūras un radošās nozares, tostarp ar starpkultūru dialoga un sociālās kohēzijas mērķiem;
  neaizsargāto cilvēku, tostarp trešo valstu valstspiederīgo, integrāciju.

2.   Ja finansēšanas vai ieguldījumu darbība, kas ierosināta 19. pantā minētajai Investīciju komitejai, attiecas uz vairāk nekā vienu politikas sadaļu, to iedala tajā sadaļā, kura atbilst tās galvenajam mērķim vai vairuma tās apakšprojektu galvenajam mērķim, ja vien ieguldījumu pamatnostādnēs nav noteikts citādi.

3.   Finansēšanas un ieguldījumu darbībām saskaņā ar
  visām
  ▌politikas
  sadaļām
  , kas
  minētas
  1. 
  punktā
  ,
  attiecīgā gadījumā
  piemēro pārbaudes klimata, vides un sociālās ilgtspējības jomā, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi un maksimāli palielinātu ieguvumus klimata, vides un sociālās dimensijas jomā. Šajā nolūkā projektu virzītāji, kuri lūdz finansējumu, iesniedz pietiekamu informāciju, pamatojoties uz norādēm, kas Komisijai ir jāizstrādā
  deleģēta akta veidā, ņemot vērā kritērijus, kas paredzēti [Regulā (ES) Nr. .../... par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai COM(2018)0353], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga
  .
  Attiecīgos gadījumos
  projektus, kas nepārsniedz konkrētu lielumu, kas ir definēts norādēs,
  var atbrīvot
  no minētajām pārbaudēm.

Komisijas norādes ļauj:

| a) | attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām – nodrošināt noturību pret iespējamām nelabvēlīgām klimata pārmaiņu sekām, veicot novērtējumu par neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un riska novērtējumu, tostarp attiecīgus pielāgošanās pasākumus, un attiecībā uz seku mazināšanu – izmaksu un ieguvumu analīzē iekļaut siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas un klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumu pozitīvo ietekmi
  un nodrošināt atbilstību ES mērķiem un standartiem vides jomā
  ; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām – nodrošināt noturību pret iespējamām nelabvēlīgām klimata pārmaiņu sekām, veicot novērtējumu par neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un riska novērtējumu, tostarp attiecīgus pielāgošanās pasākumus, un attiecībā uz seku mazināšanu – izmaksu un ieguvumu analīzē iekļaut siltumnīcefekta gāzu emisiju izmaksas un klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumu pozitīvo ietekmi
  un nodrošināt atbilstību ES mērķiem un standartiem vides jomā
  ;

| b) | atskaitīties par konsolidētu projekta ietekmi attiecībā uz dabas kapitāla galvenajām sastāvdaļām, kas attiecas uz gaisu, ūdeni, zemi un bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

b)

atskaitīties par konsolidētu projekta ietekmi attiecībā uz dabas kapitāla galvenajām sastāvdaļām, kas attiecas uz gaisu, ūdeni, zemi un bioloģisko daudzveidību;

| ba) | novērtēt ietekmi uz nodarbinātību un kvalitatīvu darbvietu izveidi; |
| --- | --- |

ba)

novērtēt ietekmi uz nodarbinātību un kvalitatīvu darbvietu izveidi;

| c) | aplēst ietekmi uz konkrētu teritoriju vai iedzīvotāju sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

c)

aplēst ietekmi uz konkrētu teritoriju vai iedzīvotāju sociālo iekļaušanu.

4.   Īstenošanas partneri sniedz vajadzīgo informāciju, lai būtu iespējams izsekot ieguldījumiem, kas sekmē Savienības mērķu īstenošanu klimata un vides jomā, pamatojoties uz norādēm, kas Komisijai ir jāizstrādā
  , un attiecīgos gadījumos novērtē darbību atbilstību Regulai (ES) .../... [par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai]
  .

4.a
     
  MVU politikas sadaļā paredz atbalstu arī saņēmējiem, kurus atbalsta ar dažādiem ES garantijas mehānismiem, kas apvienoti fondā InvestEU, jo īpaši ar Kultūras un radošo nozaru garantijas mehānismu no programmas “Radošā Eiropa”.

5.   Īstenošanas partneri nosaka, ka:

| a) | vismaz
  65
   % ieguldījumu saskaņā ar ilgtspējīgas infrastruktūras politikas sadaļu
  būtiski
  veicina Savienības mērķu īstenošanu klimata un vides jomā
  atbilstīgi Parīzes nolīgumam; |
| --- | --- |

a)

vismaz
  65
   % ieguldījumu saskaņā ar ilgtspējīgas infrastruktūras politikas sadaļu
  būtiski
  veicina Savienības mērķu īstenošanu klimata un vides jomā
  atbilstīgi Parīzes nolīgumam;

| b) | transporta nozarē vismaz 10 % ieguldījumu ilgtspējīgas infrastruktūras politikas sadaļā izmanto, lai sasniegtu ES mērķi līdz 2050. gadam panākt ceļu satiksmes negadījumu ar letālām sekām un smagiem ievainojumiem izskaušanu un dzelzceļa un autoceļu tiltu un tuneļu atjaunošanu, rūpējoties par to drošumu; |
| --- | --- |

b)

transporta nozarē vismaz 10 % ieguldījumu ilgtspējīgas infrastruktūras politikas sadaļā izmanto, lai sasniegtu ES mērķi līdz 2050. gadam panākt ceļu satiksmes negadījumu ar letālām sekām un smagiem ievainojumiem izskaušanu un dzelzceļa un autoceļu tiltu un tuneļu atjaunošanu, rūpējoties par to drošumu;

| c) | vismaz 35 % ieguldījumu pētniecības, inovācijas un digitalizācijas politikas sadaļā veicina “Apvārsnis Eiropa” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

c)

vismaz 35 % ieguldījumu pētniecības, inovācijas un digitalizācijas politikas sadaļā veicina “Apvārsnis Eiropa” mērķu sasniegšanu;

| d) | būtisku daļu no MVU politikas sadaļā MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu paredzētās garantijas paredz inovatīvu MVU atbalstam
  . |
| --- | --- |

d)

būtisku daļu no MVU politikas sadaļā MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu paredzētās garantijas paredz inovatīvu MVU atbalstam
  .

Komisija kopā ar īstenošanas partneriem cenšas nodrošināt, ka daļu no budžeta garantijas, ko izmanto ilgtspējīgu ieguldījumu sadaļas vajadzībām, sadala ar mērķi nodrošināt līdzsvaru starp darbībām dažādās jomās.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai definētu ieguldījumu pamatnostādnes katrai politikas sadaļai.

6.a
     
  Ja Komisija sagatavo informāciju par ieguldījumu pamatnostādņu interpretāciju, tā šo informāciju dara pieejamu īstenošanas partneriem, Investīciju komitejai un InvestEU konsultāciju centram.

7.a pants

Papildināmība

Šajā regulā “papildināmība” ir fonda InvestEU atbalsts darbībām, ar ko novērš Savienības līmeņa un/vai konkrētas dalībvalsts tirgus nepilnības vai ieguldījumu nepietiekamību un ko laikposmā, kad var izmantot ES garantiju, īstenošanas partneri bez fonda InvestEU atbalsta nevarētu īstenot vai nevarētu īstenot tikpat lielā apjomā.

8. pants

Nodalījumi

1.   Katru 7. panta 1. punktā minēto politikas sadaļu veido divi nodalījumi, ar kuriem ▌tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālu ieguldījumu situācijas tiek risinātas šādi:

| a) | ES nodalījums risina šādas situācijas:






  i) | tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, kas saistītas ar Savienības politikas prioritātēm ▌; |
| --- | --- | --- |

a)

ES nodalījums risina šādas situācijas:

i)

tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, kas saistītas ar Savienības politikas prioritātēm ▌;

| ii) | Savienības mēroga
  un/vai konkrētas dalībvalsts
  tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas; vai |
| --- | --- |

ii)

Savienības mēroga
  un/vai konkrētas dalībvalsts
  tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas; vai

| iii) | jaunas vai sarežģītas tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, lai izstrādātu jaunus finanšu risinājumus un tirgus struktūras; |
| --- | --- |

iii)

jaunas vai sarežģītas tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, lai izstrādātu jaunus finanšu risinājumus un tirgus struktūras;

| b) | dalībvalsts nodalījums risina konkrētas tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai īstenotu iemaksas veicošā dalītas pārvaldības fonda mērķus. |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts nodalījums risina konkrētas tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas vienā vai vairākās dalībvalstīs, lai īstenotu iemaksas veicošā dalītas pārvaldības fonda mērķus.

2.   1. punktā minētos nodalījumus
  vajadzības gadījumā izmanto
  savstarpēji papildinošā veidā, lai atbalstītu finansēšanas vai ieguldījumu darbības, tostarp apvienojot atbalstu no abiem nodalījumiem.

9. pants

Konkrēti noteikumi, kas piemērojami dalībvalsts nodalījumam

1.   Summas, kuras piešķīrusi dalībvalsts saskaņā ar [Regulas [KNR] numurs] [10. panta 1. punktu] vai [Regulas [KLP plāns] numurs] [75. panta 1. punktu], izmanto, lai nodrošinātu ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā, kas sedz finansēšanas un ieguldījumu darbības attiecīgajā dalībvalstī.

1.a
     
  Dalībvalstis var veikt iemaksas dalībvalsts nodalījumā arī garantiju vai skaidras naudas veidā. Minētās iemaksas var pieprasīt tikai maksājumiem saistībā ar pieprasījumiem izmantot garantiju pēc finansējuma piešķiršanas saskaņā ar 4. panta 1. punkta pirmo daļu.

2.   Lai izveidotu minēto ES garantijas daļu dalībvalsts nodalījumā, starp dalībvalsti un Komisiju noslēdz iemaksu nolīgumu.

▌

Divas vai vairākas dalībvalstis var noslēgt kopīgu iemaksu nolīgumu ar Komisiju.

Atkāpjoties no [Finanšu regulas] [211. panta 1. punkta], ES garantijas nodrošinājuma likmi dalībvalsts nodalījumā nosaka 40 % apjomā, un to var koriģēt uz leju vai uz augšu visos iemaksu nolīgumos, lai ņemtu vērā riskus, kas ir saistīti ar finanšu produktiem, kurus paredzēts izmantot.

3.   Iemaksu nolīgumā ir iekļauti vismaz šādi elementi:

| a) | kopējā summa ES garantijas daļai dalībvalsts nodalījumā, kas attiecas uz konkrēto dalībvalsti, tās nodrošinājuma likme, iemaksas summa no dalītas pārvaldības fondiem, nodrošinājuma veidošanās posms saskaņā ar gada finanšu plānu un izrietošo iespējamo saistību summa, kura jāsedz ar kompensējošu garantiju, ko sniedz attiecīgā dalībvalsts
  un/vai īstenošanas partneri vai privātie ieguldītāji
  ; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa ES garantijas daļai dalībvalsts nodalījumā, kas attiecas uz konkrēto dalībvalsti, tās nodrošinājuma likme, iemaksas summa no dalītas pārvaldības fondiem, nodrošinājuma veidošanās posms saskaņā ar gada finanšu plānu un izrietošo iespējamo saistību summa, kura jāsedz ar kompensējošu garantiju, ko sniedz attiecīgā dalībvalsts
  un/vai īstenošanas partneri vai privātie ieguldītāji
  ;

| b) | stratēģija, kas ietver finanšu produktus un to minimālo sviras efektu, ģeogrāfiskais segums, ieguldījumu laikposms un attiecīgā gadījumā galasaņēmēju un atbalsttiesīgo starpnieku kategorijas; |
| --- | --- |

b)

stratēģija, kas ietver finanšu produktus un to minimālo sviras efektu, ģeogrāfiskais segums, ieguldījumu laikposms un attiecīgā gadījumā galasaņēmēju un atbalsttiesīgo starpnieku kategorijas;

| c) | īstenošanas partneris vai partneri, kas ir ▌
  izvēlēti, vienojoties ar
  dalībvalsti; |
| --- | --- |

c)

īstenošanas partneris vai partneri, kas ir ▌
  izvēlēti, vienojoties ar
  dalībvalsti;

| d) | dalītas pārvaldības fondu iespējamās iemaksas
  ieguldījumu platformās un

  InvestEU konsultāciju centrā; |
| --- | --- |

d)

dalītas pārvaldības fondu iespējamās iemaksas
  ieguldījumu platformās un

  InvestEU konsultāciju centrā;

| e) | ikgadējie ziņošanas pienākumi attiecībā uz dalībvalsti, tostarp ziņošana saskaņā ar rādītājiem, kas minēti iemaksu nolīgumā; |
| --- | --- |

e)

ikgadējie ziņošanas pienākumi attiecībā uz dalībvalsti, tostarp ziņošana saskaņā ar rādītājiem, kas minēti iemaksu nolīgumā;

| f) | noteikumi par ES garantijas daļas atlīdzību no dalībvalsts nodalījuma; |
| --- | --- |

f)

noteikumi par ES garantijas daļas atlīdzību no dalībvalsts nodalījuma;

| g) | iespējams apvienojums ar resursiem no ES nodalījuma, tostarp vairākpakāpju struktūra, lai panāktu labāku riska segumu saskaņā ar 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

g)

iespējams apvienojums ar resursiem no ES nodalījuma, tostarp vairākpakāpju struktūra, lai panāktu labāku riska segumu saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

Pēc dalībvalstu ieskatiem un vienojoties ar īstenošanas partneriem, iemaksas no dalītas pārvaldības fondiem var izmantot, lai garantētu strukturēto finanšu instrumentu jebkuru maksājumu.

4.   Iemaksu nolīgumu Komisija īsteno, izmantojot garantiju nolīgumus, kas parakstīti ar īstenošanas partneriem saskaņā ar 14. pantu.

Ja deviņu mēnešu laikā no iemaksu nolīguma parakstīšanas garantijas nolīgums nav noslēgts vai garantijas nolīguma summa nav pilnībā piešķirta, izmantojot vienu vai vairākus garantijas nolīgumus, iemaksu nolīgums zaudē spēku pirmajā gadījumā vai tiek attiecīgi grozīts otrajā gadījumā, un neizmantoto nodrošinājuma summu izmanto atkārtoti saskaņā ar [Regulas [KNR] numurs [10. panta 5. punktu] un Regulas [KLP plāns] numurs [75. panta 5. punktu]].

Ja garantijas nolīgums nav pienācīgi izpildīts termiņā, kas norādīts [Regulas [KNR] numurs [10. panta 6. punktā] vai Regulas [KLP plāns] numurs 75. panta 6. punktā], iemaksu nolīgumā izdara grozījumus un neizmantoto nodrošinājuma summu izmanto atkārtoti saskaņā ar [Regulas [KNR] numurs [10. panta 6. punktu] un Regulas [KLP plāns] numurs [75. panta 6. punktu]].

5.   Šādi noteikumi attiecas uz ES garantijas daļas nodrošinājumu no dalībvalsts nodalījuma, kas izveidots ar iemaksu nolīgumu:

| a) | pēc veidošanās posma, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, jebkāds nodrošinājumu gada pārpalikums, kas aprēķināts, nodrošinājumu summu, kāda ir nepieciešama saskaņā ar nodrošinājuma likmi, salīdzinot ar faktiskajiem nodrošinājumiem, izmanto atkārtoti saskaņā ar [KNR [10. panta 6. punktu] un KLP plāna numurs [75. panta 6. punktu]]; |
| --- | --- |

a)

pēc veidošanās posma, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, jebkāds nodrošinājumu gada pārpalikums, kas aprēķināts, nodrošinājumu summu, kāda ir nepieciešama saskaņā ar nodrošinājuma likmi, salīdzinot ar faktiskajiem nodrošinājumiem, izmanto atkārtoti saskaņā ar [KNR [10. panta 6. punktu] un KLP plāna numurs [75. panta 6. punktu]];

| b) | atkāpjoties no [Finanšu regulas] [213. panta 4. punkta], pēc veidošanās posma, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, nodrošinājums nerada gada papildinājumus laikā, kad ir pieejama minētā ES garantijas daļa no dalībvalsts nodalījuma; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no [Finanšu regulas] [213. panta 4. punkta], pēc veidošanās posma, kas minēts 3. punkta a) apakšpunktā, nodrošinājums nerada gada papildinājumus laikā, kad ir pieejama minētā ES garantijas daļa no dalībvalsts nodalījuma;

| c) | Komisija nekavējoties informē dalībvalsti, ja sakarā ar pieprasījumiem izmantot šo ES garantijas daļu no dalībvalsts nodalījuma, nodrošinājuma līmenis minētajai ES garantijas daļai kļūst mazāks par 20 % no sākotnējā nodrošinājuma; |
| --- | --- |

c)

Komisija nekavējoties informē dalībvalsti, ja sakarā ar pieprasījumiem izmantot šo ES garantijas daļu no dalībvalsts nodalījuma, nodrošinājuma līmenis minētajai ES garantijas daļai kļūst mazāks par 20 % no sākotnējā nodrošinājuma;

| d) | ▌ |
| --- | --- |

d)

▌

III NODAĻA

III NODAĻA

ES garantija

ES garantija

10. pants

ES garantija

1.   ES garantiju
  saskaņā ar fondu InvestEU
  īstenošanas partneriem piešķir saskaņā ar [Finanšu regulas] [219. panta 1. punktu] un pārvalda saskaņā ar [Finanšu regulas] [X sadaļu].
  ES garantija ir neatsaucama beznosacījumu pirmās prasības garantija, ko piešķir atbalsttiesīgiem darījumu partneriem finansēšanas un ieguldījumu darbību veikšanai saskaņā ar šo regulu, un tās cenu politika ir saistīta tikai ar attiecīgo darbību rādītājiem un riska profilu, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo darbību veidu un noteikto politikas mērķu sasniegšanu, tostarp, ja tas ir pienācīgi pamatoti, vajadzības gadījumā īpašu koncesijas noteikumu un stimulu iespējamo piemērošanu, it īpaši šādos gadījumos:

| a) | situācijās, kad sarežģīti finanšu tirgus apstākļi liegtu iespēju īstenot dzīvotspējīgu projektu; |
| --- | --- |

a)

situācijās, kad sarežģīti finanšu tirgus apstākļi liegtu iespēju īstenot dzīvotspējīgu projektu;

| b) | ja tas vajadzīgs, lai veicinātu investīciju platformu izveidi vai lai finansētu projektus nozarēs vai jomās, kurās vērojamas būtiskas tirgus nepilnības un/vai nepietiekami optimāla ieguldījumu situācija. |
| --- | --- |

b)

ja tas vajadzīgs, lai veicinātu investīciju platformu izveidi vai lai finansētu projektus nozarēs vai jomās, kurās vērojamas būtiskas tirgus nepilnības un/vai nepietiekami optimāla ieguldījumu situācija.

Turklāt saistībā ar ES garantiju ir jānodrošina:

| a) | stingrs mehānisms tās ātrai izmantošanai; |
| --- | --- |

a)

stingrs mehānisms tās ātrai izmantošanai;

| b) | termiņš, kas atbilst tiešā saņēmēja pēdējā parāda galīgajam termiņam; |
| --- | --- |

b)

termiņš, kas atbilst tiešā saņēmēja pēdējā parāda galīgajam termiņam;

| c) | atbilstīga risku un garantiju portfeļa uzraudzība; |
| --- | --- |

c)

atbilstīga risku un garantiju portfeļa uzraudzība;

| d) | uzticams mehānisms naudas plūsmu prognozes aprēķināšanai, ja garantija tiek izmantota; |
| --- | --- |

d)

uzticams mehānisms naudas plūsmu prognozes aprēķināšanai, ja garantija tiek izmantota;

| e) | risku pārvaldības lēmumu atbilstīga dokumentēšana; |
| --- | --- |

e)

risku pārvaldības lēmumu atbilstīga dokumentēšana;

| f) | pietiekama elastība garantijas izmantošanā, dodot iespēju īstenošanas partneriem tieši izmantot garantiju, kad/ja tā ir vajadzīga, it īpaši ja nav papildu garantijas shēmas; |
| --- | --- |

f)

pietiekama elastība garantijas izmantošanā, dodot iespēju īstenošanas partneriem tieši izmantot garantiju, kad/ja tā ir vajadzīga, it īpaši ja nav papildu garantijas shēmas;

| g) | visu papildu prasību izpilde, ko pieprasa attiecīgais regulējuma īstenošanas uzraudzītājs, ja tādas ir, lai varētu uzskatīt, ka efektīvi un pilnībā ir novērsti riski. |
| --- | --- |

g)

visu papildu prasību izpilde, ko pieprasa attiecīgais regulējuma īstenošanas uzraudzītājs, ja tādas ir, lai varētu uzskatīt, ka efektīvi un pilnībā ir novērsti riski.

1.a
     
  ES garantijas ES nodalījumu piešķir īstenošanas partneriem. Vismaz 75 % no ES garantijas ES nodalījuma piešķir EIB grupai. Summu, kas pārsniedz 75 % no ES garantijas, var darīt pieejamu EIB grupai, ja valsts attīstību veicinošās bankas vai iestādes nevar pilnīgi izmantot garantijas atlikušo daļu. Tāpat summu, kas pārsniedz 25 % no ES garantijas, var darīt pieejamu citiem īstenošanas partneriem, ja EIB grupa nevar pilnīgi izmantot savu garantijas daļu. Valsts attīstību veicinošās bankas vai iestādes var pilnīgi izmantot ES garantiju arī tādā gadījumā, ja tās pieņem lēmumu piekļūt garantijai, izmantojot EIB grupu vai Eiropas Investīciju fondu.

2.   ES garantijas atbalstu var piešķirt finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām attiecas šī regula, ieguldījumu laikposmam, kas beidzas 2027. gada 31. decembrī. Līgumus starp īstenošanas partneri un gala saņēmēju vai finanšu starpnieku vai jebkuru citu subjektu, kas minēts 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā, paraksta līdz 2028. gada 31. decembrim.

11. pants

Atbalsttiesīgas finansēšanas un ieguldījumu darbības

1.   Fonds InvestEU atbalsta tikai tādas
  publiskas un privātas
  finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas:

| a) | atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā],
  un
  papildināmības prasībai, kas izklāstīta
  šīs
  regulas
  7.a pantā,
  un vajadzības gadījumā maksimāli palielina privātos ieguldījumus saskaņā ar [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta d) apakšpunktu]; |
| --- | --- |

a)

atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta a) līdz e) apakšpunktā],
  un
  papildināmības prasībai, kas izklāstīta
  šīs
  regulas
  7.a pantā,
  un vajadzības gadījumā maksimāli palielina privātos ieguldījumus saskaņā ar [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta d) apakšpunktu];

| b) | veicina
  un papildina
  Savienības politikas mērķu sasniegšanu
  , atbilst tiem
  un ietilpst finansēšanas un ieguldījumu darbībām atbalsttiesīgu jomu tvērumā atbilstīgajā sadaļā saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; un |
| --- | --- |

b)

veicina
  un papildina
  Savienības politikas mērķu sasniegšanu
  , atbilst tiem
  un ietilpst finansēšanas un ieguldījumu darbībām atbalsttiesīgu jomu tvērumā atbilstīgajā sadaļā saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; un

| c) | atbilst ieguldījumu pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

c)

atbilst ieguldījumu pamatnostādnēm.

2.   Papildus projektiem, kas atrodas Savienībā, fonds InvestEU, izmantojot finansēšanas un ieguldījumu darbības, var atbalstīt šādus projektus un darbības:

| a) | ▌projektus starp subjektiem, kuri atrodas vai veic uzņēmējdarbību vienā vai vairākās dalībvalstīs, un kas attiecas uz vienu vai vairākām trešām valstīm, tostarp valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālām kandidātvalstīm, valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, Eiropas Ekonomikas zona vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija, vai aizjūras zemi vai teritoriju, kā noteikts LESD II pielikumā, vai asociēto trešo valsti, neatkarīgi no tā, vai minētajās trešās valstīs vai aizjūras zemēs vai teritorijās partneris ir vai tāda nav; |
| --- | --- |

a)

▌projektus starp subjektiem, kuri atrodas vai veic uzņēmējdarbību vienā vai vairākās dalībvalstīs, un kas attiecas uz vienu vai vairākām trešām valstīm, tostarp valstīm, kas pievienojas, kandidātvalstīm un potenciālām kandidātvalstīm, valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, Eiropas Ekonomikas zona vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija, vai aizjūras zemi vai teritoriju, kā noteikts LESD II pielikumā, vai asociēto trešo valsti, neatkarīgi no tā, vai minētajās trešās valstīs vai aizjūras zemēs vai teritorijās partneris ir vai tāda nav;

| b) | finansēšanas un ieguldījumu darbības 5. pantā minētajās valstīs, kas ir veikušas iemaksu konkrētā finanšu produktā. |
| --- | --- |

b)

finansēšanas un ieguldījumu darbības 5. pantā minētajās valstīs, kas ir veikušas iemaksu konkrētā finanšu produktā.

3.   Fonds InvestEU var atbalstīt finansēšanas un ieguldījumu darbības, sniedzot finansējumu saņēmējiem, kas ir juridiskas personas, kuras veic uzņēmējdarbību kādā no šīm valstīm:

| a) | dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ar to ir saistīta;

| b) | programmas InvestEU asociētā trešā valsts vai teritorija saskaņā ar 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

programmas InvestEU asociētā trešā valsts vai teritorija saskaņā ar 5. pantu;

| c) | attiecīgā gadījumā – 2. punkta a) apakšpunktā minēta trešā valsts; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – 2. punkta a) apakšpunktā minēta trešā valsts;

| d) | citas valstis, ja nepieciešams finansēt projektu kādā valstī vai teritorijā, kas minēta a) līdz c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

citas valstis, ja nepieciešams finansēt projektu kādā valstī vai teritorijā, kas minēta a) līdz c) apakšpunktā.

12. pants

Īstenošanas partneru izvēle

1.   Komisija saskaņā ar [Finanšu regulas] [154. pantu] no atbilstīgajiem darījumu partneriem izvēlas īstenošanas partneri vai to grupu, kā minēts šā punkta otrajā daļā.

Attiecībā uz ES nodalījumu atbilstīgie darījumu partneri ir pauduši savu ieinteresētību un spēj segt finansēšanas un ieguldījumu darbības
  vienā vai vairākās
  dalībvalstīs
  vai reģionos
  . Īstenošanas partneri, izveidojot grupu, var arī kopīgi segt finansēšanas un ieguldījumu darbības
  vienā vai vairākās
  dalībvalstīs
  vai reģionos
  .
  Īstenošanas partneri, kuru līgumiskā atbildība ir ierobežota atbilstīgi to attiecīgajam valsts pilnvarojumam, arī var risināt tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, izmantojot atbilstīgus, vietējai situācijai pielāgotus un salīdzināmus instrumentus.

Ņemot vērā projekta īstenošanas posmu, jebkurā brīdī var veidot īstenošanas partneru grupu dažādos sastāvos, lai efektīvi nodrošinātu atbilstību tirgus prasībām.

Attiecībā uz dalībvalsts nodalījumu attiecīgā dalībvalsts var kā īstenošanas partnerus ierosināt vienu vai vairākus atbilstīgus darījumu partnerus no tiem darījumu partneriem, kuri ir pauduši savu ieinteresētību saskaņā ar 9. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Ja attiecīgā dalībvalsts neierosina īstenošanas partneri, Komisija saskaņā ar šā punkta otrajā daļā minēto izvēlas no tiem īstenošanas partneriem, kas var segt finansēšanas un ieguldījumu darbības attiecīgajās ģeogrāfiskajās teritorijās.

2.   Izvēloties īstenošanas partnerus, Komisija nodrošina, ka finanšu produktu portfelis fonda InvestEU ietvaros:

| a) | maksimāli aptver 3. pantā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

a)

maksimāli aptver 3. pantā noteiktos mērķus;

| b) | maksimāli palielina ES garantijas ietekmi, izmantojot īstenošanas partnera piešķirtos pašu līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

maksimāli palielina ES garantijas ietekmi, izmantojot īstenošanas partnera piešķirtos pašu līdzekļus;

| c) | attiecīgā gadījumā maksimāli izmanto privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā maksimāli izmanto privātos ieguldījumus;

| d) | panāk ģeogrāfisko dažādošanu
  un dod iespēju finansēt mazākus projektus
  ; |
| --- | --- |

d)

panāk ģeogrāfisko dažādošanu
  un dod iespēju finansēt mazākus projektus
  ;

| e) | nodrošina pietiekamu riska dažādošanu; |
| --- | --- |

e)

nodrošina pietiekamu riska dažādošanu;

| f) | veicina novatoriskus finanšu un riska risinājumus, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas; |
| --- | --- |

f)

veicina novatoriskus finanšu un riska risinājumus, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas;

| fa) | nodrošina papildināmību
  . |
| --- | --- |

fa)

nodrošina papildināmību
  .

3.   Izvēloties īstenošanas partnerus, Komisija arī ņem vērā:

| a) | iespējamās izmaksas un atalgojumu no Savienības budžeta; |
| --- | --- |

a)

iespējamās izmaksas un atalgojumu no Savienības budžeta;

| b) | īstenošanas partnera spēju pilnībā īstenot [Finanšu regulas] [155. panta 2. 
  un 3.
   punktā] minētās prasības, kas saistītas ar nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un jurisdikcijām, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

b)

īstenošanas partnera spēju pilnībā īstenot [Finanšu regulas] [155. panta 2. 
  un 3.
   punktā] minētās prasības, kas saistītas ar nodokļu apiešanu, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu un jurisdikcijām, kas nesadarbojas;

| ba) | īstenošanas partnera spēju novērtēt finansēšanas un ieguldījumu darbības atbilstīgi starptautiski atzītiem sociālās atbildības standartiem, pievēršot īpašu vērību sociālajai un vidiskajai ietekmei; |
| --- | --- |

ba)

īstenošanas partnera spēju novērtēt finansēšanas un ieguldījumu darbības atbilstīgi starptautiski atzītiem sociālās atbildības standartiem, pievēršot īpašu vērību sociālajai un vidiskajai ietekmei;

| bb) | īstenošanas partneru spēju publiskot informāciju un nodrošināt pārredzamību un publisku piekļuvi informācijai saistībā ar katru finansēšanas un ieguldījumu darbību; |
| --- | --- |

bb)

īstenošanas partneru spēju publiskot informāciju un nodrošināt pārredzamību un publisku piekļuvi informācijai saistībā ar katru finansēšanas un ieguldījumu darbību;

| bc) | attiecīgā gadījumā īstenošanas partnera spēju pārvaldīt finanšu instrumentus, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi saistībā ar finanšu instrumentiem un vadošajām iestādēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046
   (1a)

  . |
| --- | --- |

bc)

attiecīgā gadījumā īstenošanas partnera spēju pārvaldīt finanšu instrumentus, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi saistībā ar finanšu instrumentiem un vadošajām iestādēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046
   (1a)

  .

4.   Valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes var tikt izvēlētas par īstenošanas partneriem ar nosacījumu, ka tās atbilst šajā pantā un 14. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktajām prasībām.

13. pants

Atbalsttiesīgi finansējuma veidi

1.   ES garantiju var izmantot, lai segtu risku šādu veidu finansējumam, ko nodrošina īstenošanas partneri:

| a) | aizdevumi, garantijas, pretgarantijas, kapitāla tirgus instrumenti, jebkura cita veida finansējums vai kredītkvalitātes uzlabojums, tostarp pakārtotais parāds, dalība kapitālā vai kvazikapitālā, ko tieši vai netieši sniedz, izmantojot finanšu starpniekus, fondus, ieguldījumu platformas vai citas metodes, lai novirzītu tos galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

aizdevumi, garantijas, pretgarantijas, kapitāla tirgus instrumenti, jebkura cita veida finansējums vai kredītkvalitātes uzlabojums, tostarp pakārtotais parāds, dalība kapitālā vai kvazikapitālā, ko tieši vai netieši sniedz, izmantojot finanšu starpniekus, fondus, ieguldījumu platformas vai citas metodes, lai novirzītu tos galasaņēmējiem;

| b) | īstenošanas partnera finansējums vai garantijas citai finanšu iestādei, lai tā varētu veikt a) apakšpunktā minētās finansēšanas darbības. |
| --- | --- |

b)

īstenošanas partnera finansējums vai garantijas citai finanšu iestādei, lai tā varētu veikt a) apakšpunktā minētās finansēšanas darbības.

Lai to segtu no ES garantijas, šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minēto finansējumu piešķir, iegādājas vai emitē to finansēšanas vai ieguldījumu darbību labā, kas minētas 11. panta 1. punktā, ja īstenošanas partnera finansējums tika piešķirts saskaņā ar finanšu nolīgumu vai darījumu, kuru īstenošanas partneris parakstījis vai noslēdzis pēc tam, kad starp Komisiju un īstenošanas partneri tika parakstīts garantijas nolīgums, kura derīguma termiņš nav beidzies vai nav anulēts.

2.   ES garantija sedz finansēšanas un ieguldījumu darbības, izmantojot fondus vai citas starpniecības struktūras, saskaņā ar noteikumiem, kas jānosaka ieguldījumu pamatnostādnēs, pat ja šāda struktūra iegulda mazāko daļu no tās ieguldītajām summām ārpus Savienības un valstīs, kas minētas 11. panta 2. punktā, vai aktīvos, kas nav atbalsttiesīgi saskaņā ar šo regulu.

14. pants

Garantijas nolīgumi

1.   Komisija ar katru īstenošanas partneri noslēdz garantijas nolīgumu par ES garantijas piešķiršanu saskaņā ar šīs regulas prasībām līdz apjomam, kas ir jānosaka Komisijai.

Ja īstenošanas partneri izveido grupu, kas minēta 12. panta 1. punkta otrajā daļā, tiek noslēgts vienots garantijas nolīgums starp Komisiju un katru īstenošanas partneri minētajā grupā vai ar vienu īstenošanas partneri grupas vārdā.

2.   Garantijas nolīgumos jo īpaši iekļauj šādus noteikumus:

| a) | īstenošanas partnera sniedzamās finanšu iemaksas summa un noteikumi; |
| --- | --- |

a)

īstenošanas partnera sniedzamās finanšu iemaksas summa un noteikumi;

| b) | noteikumi attiecībā uz finansējumu vai garantijām, kas īstenošanas partnerim jāsniedz citai juridiskai personai, kas piedalās īstenošanā, ja tāda ir; |
| --- | --- |

b)

noteikumi attiecībā uz finansējumu vai garantijām, kas īstenošanas partnerim jāsniedz citai juridiskai personai, kas piedalās īstenošanā, ja tāda ir;

| c) | saskaņā ar 16. pantu – sīki
  izstrādāti
  noteikumi par ES garantijas sniegšanu, tostarp konkrētu instrumentu veidu portfeļu segums un attiecīgie
  notikumi
  , kas izraisītu iespējamus ES garantijas pieprasījumus; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 16. pantu – sīki
  izstrādāti
  noteikumi par ES garantijas sniegšanu, tostarp konkrētu instrumentu veidu portfeļu segums un attiecīgie
  notikumi
  , kas izraisītu iespējamus ES garantijas pieprasījumus;

| d) | atlīdzība par riska uzņemšanos, kas jāpiešķir proporcionāli Savienības un īstenošanas partnera attiecīgajām riska uzņemšanās daļām; |
| --- | --- |

d)

atlīdzība par riska uzņemšanos, kas jāpiešķir proporcionāli Savienības un īstenošanas partnera attiecīgajām riska uzņemšanās daļām;

| e) | maksājuma nosacījumi; |
| --- | --- |

e)

maksājuma nosacījumi;

| f) | īstenošanas partnera apņemšanās piekrist Komisijas un Investīciju komitejas lēmumiem par ES garantijas izmantošanu ierosināto finansēšanas vai ieguldījumu darbībām, neskarot īstenošanas partnera lēmumu pieņemšanu par ierosināto darbību bez ES garantijas; |
| --- | --- |

f)

īstenošanas partnera apņemšanās piekrist Komisijas un Investīciju komitejas lēmumiem par ES garantijas izmantošanu ierosināto finansēšanas vai ieguldījumu darbībām, neskarot īstenošanas partnera lēmumu pieņemšanu par ierosināto darbību bez ES garantijas;

| g) | noteikumi un procedūras attiecībā uz prasījumu atgūšanu, kas jāuztic īstenošanas partnerim; |
| --- | --- |

g)

noteikumi un procedūras attiecībā uz prasījumu atgūšanu, kas jāuztic īstenošanas partnerim;

| h) | finanšu un darbības ziņojumu sniegšana un uzraudzība attiecībā uz darbībām saskaņā ar ES garantiju; |
| --- | --- |

h)

finanšu un darbības ziņojumu sniegšana un uzraudzība attiecībā uz darbībām saskaņā ar ES garantiju;

| i) | galvenie darbības rādītāji, jo īpaši attiecībā uz ES garantijas izmantošanu, 3., 7. un 11. punktā izklāstīto mērķu un kritēriju izpildi, kā arī privātā kapitāla piesaisti; |
| --- | --- |

i)

galvenie darbības rādītāji, jo īpaši attiecībā uz ES garantijas izmantošanu, 3., 7. un 11. punktā izklāstīto mērķu un kritēriju izpildi, kā arī privātā kapitāla piesaisti;

| j) | attiecīgā gadījumā – noteikumi un procedūras, kas saistītas ar finansējuma apvienošanas darbībām; |
| --- | --- |

j)

attiecīgā gadījumā – noteikumi un procedūras, kas saistītas ar finansējuma apvienošanas darbībām;

| k) | citi būtiskie noteikumi saskaņā ar [Finanšu regulas] [X sadaļas] prasībām. |
| --- | --- |

k)

citi būtiskie noteikumi saskaņā ar [Finanšu regulas] [X sadaļas] prasībām.

3.   Garantiju nolīgums arī paredz, ka atlīdzība, kas pienākas Savienībai no finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām attiecas šī regula, jāsniedz pēc tam, kad ir atskaitīti tie maksājumi, kas jāveic saistībā ar pieprasījumiem izmantot ES garantiju.

4.   Turklāt garantijas nolīgums paredz, ka jebkuru summu, kas pienākas īstenošanas partnerim saistībā ar ES garantiju, atskaita no kopējās atlīdzības, ieņēmumu un atmaksājumu summas, kas īstenošanas partnerim ir jāmaksā Savienībai no finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām attiecas šī regula. Ja šī summa nav pietiekama, lai segtu summu, kas pienākas īstenošanas partnerim saskaņā ar 15. panta 3. punktu, atlikušo summu iegūst no ES garantijas nodrošinājuma.

5.   Ja garantijas nolīgums ir noslēgts dalībvalsts nodalījuma ietvaros, tajā var paredzēt dalībvalsts vai attiecīgo reģionu pārstāvju līdzdalību garantijas nolīguma īstenošanas uzraudzībā.

15. pants

ES garantijas izmantošanas prasības

1.   ES garantiju piešķir pēc tam, kad ir stājies spēkā garantijas nolīgums ar attiecīgo īstenošanas partneri.

2.   ES garantija sedz finansēšanas un ieguldījumu darbības tikai tādā gadījumā, ja tās atbilst šajā regulā un attiecīgajās ieguldījumu pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem un ja Investīciju komiteja ir secinājusi, ka tās atbilst prasībām attiecībā uz labuma gūšanu no ES garantijas atbalsta. Īstenošanas partneri arī turpmāk atbild par to, lai nodrošinātu atbilstību finansēšanas un ieguldījumu darbībām saskaņā ar šo regulu un attiecīgajām ieguldījumu pamatnostādnēm.

3.   Komisijai nav jāmaksā īstenošanas partnerim nekādi administratīvie izdevumi vai maksas par finansēšanas un ieguldījumu darbību īstenošanu saskaņā ar ES garantiju, izņemot gadījumus, kad politikas mērķi, uz kuriem ir vērsts īstenojamais finanšu produkts, pēc būtības ļauj īstenošanas partnerim pierādīt, ka ir nepieciešams izņēmums. Šādu izmaksu segšanu nosaka garantijas nolīgumā, un tā atbilst [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta g) apakšpunktam].

4.   Turklāt īstenošanas partneris var izmantot ES garantiju, lai segtu atgūšanas izmaksu attiecīgo daļu, ja vien tās nav atskaitītas no atgūšanas ieņēmumiem saskaņā ar 14. panta 4. punktu.

16. pants

ES garantijas segums un noteikumi

1.   Atlīdzību par riska uzņemšanos sadala starp Savienību un īstenošanas partneri proporcionāli to attiecīgajai riska uzņemšanās daļai attiecībā uz finansēšanas un ieguldījumu darbību vai attiecīgā gadījumā atsevišķu darbību portfeli
  , un tā ir saistīta tikai ar attiecīgo darbību rādītājiem un riska profilu
  . Īstenošanas partnerim uz paša risku ir atbilstošs riska darījums ar finansēšanas un ieguldījumu darbībām, kuras atbalsta ar ES garantiju, ja vien izņēmuma kārtā politikas mērķi, uz kuriem ir vērsts īstenojamais finanšu produkts, pēc būtības ir tādi, ka īstenošanas partneris nevarētu saprātīgi tajos ieguldīt savu riska uzņemšanās spēju.

2.   Ar ES garantiju sedz:

| a) | attiecībā uz 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem parāda produktiem:






  i) | pamatsummu un visus procentus un summas, kas pienākas īstenošanas partnerim, bet ko tas saskaņā ar finansēšanas darbību noteikumiem nav saņēmis līdz saistību nepildīšanas brīdim; attiecībā uz pakārtoto parādu par saistību neizpildes gadījumu uzskata maksājuma atlikšanu, samazināšanu vai izbeigšanas pieprasīšanu; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem parāda produktiem:

i)

pamatsummu un visus procentus un summas, kas pienākas īstenošanas partnerim, bet ko tas saskaņā ar finansēšanas darbību noteikumiem nav saņēmis līdz saistību nepildīšanas brīdim; attiecībā uz pakārtoto parādu par saistību neizpildes gadījumu uzskata maksājuma atlikšanu, samazināšanu vai izbeigšanas pieprasīšanu;

| ii) | pārstrukturēšanas zaudējumus; |
| --- | --- |

ii)

pārstrukturēšanas zaudējumus;

| iii) | zaudējumus, kas rodas no valūtu, kas nav euro, svārstībām tirgos, kuros ilgtermiņa riska ierobežošanas iespējas ir limitētas; |
| --- | --- |

iii)

zaudējumus, kas rodas no valūtu, kas nav euro, svārstībām tirgos, kuros ilgtermiņa riska ierobežošanas iespējas ir limitētas;

| b) | attiecībā uz dalību kapitālā vai kvazikapitālā, kā minēts 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā, – ieguldītās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas un zaudējumus, kas rodas no valūtu, kas nav euro, svārstībām; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz dalību kapitālā vai kvazikapitālā, kā minēts 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā, – ieguldītās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas un zaudējumus, kas rodas no valūtu, kas nav euro, svārstībām;

| c) | attiecībā uz īstenošanas partnera finansējumu vai garantijām citai juridiskai personai, kas minēta 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā, – izmantotās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz īstenošanas partnera finansējumu vai garantijām citai juridiskai personai, kas minēta 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā, – izmantotās summas un ar tām saistītās finansēšanas izmaksas.

3.   Ja Savienība veic maksājumu īstenošanas partnerim pēc ES garantijas izmantošanas pieprasījuma, to pārņem īstenošanas partnera attiecīgajās tiesībās, ciktāl tās turpina pastāvēt, kas saistītas ar jebkuru no tā finansēšanas vai ieguldījumu darbībām, ko sedz ES garantija.

Īstenošanas partneris Savienības labā veic prasījumu atgūšanu par pārņemtām summām un atmaksā Savienībai atgūtās summas.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

PĀRVALDĪBA

PĀRVALDĪBA

16.a pants

Valde

1.
     
  Fondu InvestEU pārvalda Valde, kura ES garantijas izmantošanas nolūkā saskaņā ar 3. pantā paredzētajiem vispārējiem mērķiem nosaka:

| a) | fonda InvestEU stratēģisko virzību; |
| --- | --- |

a)

fonda InvestEU stratēģisko virzību;

| b) | fonda InvestEU darbībai nepieciešamās darbības nostādnes un procedūras; |
| --- | --- |

b)

fonda InvestEU darbībai nepieciešamās darbības nostādnes un procedūras;

| c) | noteikumus, ko piemēro darījumiem ar ieguldījumu platformām. |
| --- | --- |

c)

noteikumus, ko piemēro darījumiem ar ieguldījumu platformām.

2.
     
  Valde:

| a) | sastāv no sešiem šādiem locekļiem:










  i) | trīs locekļi, kurus iecēlusi Komisija; |
| --- | --- | --- |

a)

sastāv no sešiem šādiem locekļiem:

i)

trīs locekļi, kurus iecēlusi Komisija;

| ii) | EIB grupas iecelta locekļa; |
| --- | --- |

ii)

EIB grupas iecelta locekļa;

| iii) | viens loceklis, kuru iecēlusi Konsultatīvā padome no īstenošanas partneru pārstāvju vidus; šis loceklis nav EIB grupas pārstāvis; |
| --- | --- |

iii)

viens loceklis, kuru iecēlusi Konsultatīvā padome no īstenošanas partneru pārstāvju vidus; šis loceklis nav EIB grupas pārstāvis;

| iv) | viens eksperts, kuru iecēlis Eiropas Parlaments. Minētais eksperts neprasa un nepieņem norādījumus no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, no dalībvalstu valdībām vai no citām publiskā vai privātā sektora struktūrām un darbojas pilnīgi neatkarīgi. Savus pienākumus eksperts pilda objektīvi un InvestEU fonda interesēs; |
| --- | --- |

iv)

viens eksperts, kuru iecēlis Eiropas Parlaments. Minētais eksperts neprasa un nepieņem norādījumus no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, no dalībvalstu valdībām vai no citām publiskā vai privātā sektora struktūrām un darbojas pilnīgi neatkarīgi. Savus pienākumus eksperts pilda objektīvi un InvestEU fonda interesēs;

| b) | ievēl priekšsēdētāju no trīs Komisijas iecelto locekļu vidus uz konkrētu trīs gadu termiņu, ko var pagarināt vienu reizi; |
| --- | --- |

b)

ievēl priekšsēdētāju no trīs Komisijas iecelto locekļu vidus uz konkrētu trīs gadu termiņu, ko var pagarināt vienu reizi;

| c) | apspriež un pēc iespējas ņem vērā visu locekļu viedokļus. Ja locekļi nevar vienoties par kopīgu nostāju, Valde pieņem lēmumus ar tās locekļu vairākuma balsojumu. Valdes sanāksmju protokolos sniedz būtisku pārskatu par visu locekļu viedokļiem. |
| --- | --- |

c)

apspriež un pēc iespējas ņem vērā visu locekļu viedokļus. Ja locekļi nevar vienoties par kopīgu nostāju, Valde pieņem lēmumus ar tās locekļu vairākuma balsojumu. Valdes sanāksmju protokolos sniedz būtisku pārskatu par visu locekļu viedokļiem.

3.
     
  Valde ierosina Komisijai grozījumus attiecībā uz I pielikumā norādīto summu sadalījumu.

4.
     
  Valde regulāri rīko apspriedes ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar līdzieguldītājiem, publiskā sektora iestādēm, ekspertiem, izglītības, apmācības un pētniecības iestādēm, filantropiskajām organizācijām, attiecīgajiem sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, par ieguldījumu politikas virzienu un īstenošanu saskaņā ar šo regulu.

5.
     
  Sīki izstrādātus Valdes sanāksmju protokolus publicē pēc iespējas ātri, tiklīdz Valde tos ir apstiprinājusi.

17. pants

Konsultatīvā padome

1.   Komisiju
  un Valdi
  konsultē konsultatīva padome ▌.

1.a


  Konsultatīvā padome cenšas nodrošināt dzimumu līdzsvarotību, un tās sastāvā darbojas:

| a) | katra īstenošanas partnera viens pārstāvis; |
| --- | --- |

a)

katra īstenošanas partnera viens pārstāvis;

| b) | katras dalībvalsts viens pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

katras dalībvalsts viens pārstāvis;

| c) | viens EIB grupas pārstāvis; |
| --- | --- |

c)

viens EIB grupas pārstāvis;

| d) | viens Komisijas pārstāvis; |
| --- | --- |

d)

viens Komisijas pārstāvis;

| e) | viens eksperts katrai politikas sadaļai, ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja; |
| --- | --- |

e)

viens eksperts katrai politikas sadaļai, ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja;

| f) | viens eksperts, kuru iecēlusi Reģionu komiteja. |
| --- | --- |

f)

viens eksperts, kuru iecēlusi Reģionu komiteja.

2.   ▌

3.   ▌

4.   ▌Konsultatīvās padomes sanāksmi ▌vada Komisijas pārstāvis
  . EIB grupas
  pārstāvis
  ir priekšsēdētāja vietnieks
  .

▌

Konsultatīvā padome tiekas regulāri un vismaz divas reizes gadā pēc priekšsēdētāja pieprasījuma. ▌

Sīki izstrādātus konsultatīvās padomes sanāksmju protokolus publicē pēc iespējas ātri, tiklīdz konsultatīvā padome tos ir apstiprinājusi.

Komisija ievieš darbības noteikumus un procedūras un vada konsultatīvās padomes sekretariātu.

5.   Konsultatīvā padome

▌

| a) | sniedz konsultācijas par finanšu produktu izstrādi, kas jāīsteno saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

a)

sniedz konsultācijas par finanšu produktu izstrādi, kas jāīsteno saskaņā ar šo regulu;

| b) | sniedz konsultācijas Komisijai
  un Valdei
  par tirgus nepilnībām un neoptimālām ieguldījumu situācijām un tirgus apstākļiem;
  ▌ |
| --- | --- |

b)

sniedz konsultācijas Komisijai
  un Valdei
  par tirgus nepilnībām un neoptimālām ieguldījumu situācijām un tirgus apstākļiem;

▌

| c) | informē dalībvalstis par
  katras

  InvestEU fonda
  politikas sadaļas
  īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

informē dalībvalstis par
  katras

  InvestEU fonda
  politikas sadaļas
  īstenošanu;

| d) | veic viedokļu apmaiņu ar dalībvalstīm par tirgus norisēm un paraugpraksi. |
| --- | --- |

d)

veic viedokļu apmaiņu ar dalībvalstīm par tirgus norisēm un paraugpraksi.

17.a pants

Riska novērtēšanas metodes

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot riska novērtēšanas metodes. Minētās riska novērtēšanas metodes ir jāizstrādā ciešā sadarbībā ar EIB grupu un citiem īstenošanas partneriem, un tās ietver:

| a) | riska vērtēšanas klasifikāciju, lai nodrošinātu saskaņotu un vienādu visu darbību vērtēšanu neatkarīgi no tā, kas ir starpniekiestāde; |
| --- | --- |

a)

riska vērtēšanas klasifikāciju, lai nodrošinātu saskaņotu un vienādu visu darbību vērtēšanu neatkarīgi no tā, kas ir starpniekiestāde;

| b) | metodes, lai novērtētu summu, kas pakļauta riskam, un saistību neizpildes iespējamību, pamatojoties uz skaidrām statistikas metodēm, tostarp vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (ESG) kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

metodes, lai novērtētu summu, kas pakļauta riskam, un saistību neizpildes iespējamību, pamatojoties uz skaidrām statistikas metodēm, tostarp vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (ESG) kritērijiem;

| c) | metodi, ko izmanto, lai novērtētu riska darījumu, kurā netiek pildītas saistības, un zaudējumus, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, ņemot vērā finansējuma vērtību, projekta risku, atmaksas noteikumus, nodrošinājumu un citus būtiskus rādītājus. |
| --- | --- |

c)

metodi, ko izmanto, lai novērtētu riska darījumu, kurā netiek pildītas saistības, un zaudējumus, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, ņemot vērā finansējuma vērtību, projekta risku, atmaksas noteikumus, nodrošinājumu un citus būtiskus rādītājus.

17.b pants

Rezultātu pārskats

1.
     
  Rezultātu pārskatu katrs īstenošanas partneris izmanto, lai novērtētu ieguldījumu, kurus iespējams atbalstīs ar ES garantiju, kvalitāti un pamatotību. Rezultātu pārskats nodrošina neatkarīgu, pārredzamu un saskaņotu ES garantijas iespējamās un faktiskās izmantošanas novērtējumu.

2.
     
  Katrs īstenošanas partneris sagatavo rezultātu pārskatu par tā ierosinātajām finansēšanas un ieguldījumu darbībām. Ja ieguldījumu darbību ierosina vairāki īstenošanas partneri, rezultātu pārskatu kopīgi sagatavo iesaistītie īstenošanas partneri.

3.
     
  Rezultātu pārskatā īpaši iekļauj novērtējumu par:

| a) | ierosināto finansēšanas un ieguldījumu darbību riska profilu, ko izveido, piemērojot 17.a pantā minētās riska novērtēšanas metodes; |
| --- | --- |

a)

ierosināto finansēšanas un ieguldījumu darbību riska profilu, ko izveido, piemērojot 17.a pantā minētās riska novērtēšanas metodes;

| b) | ieguvumu galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

b)

ieguvumu galasaņēmējiem;

| c) | atbilstību Savienības saistībām saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

c)

atbilstību Savienības saistībām saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes klimata nolīgumu, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Pamattiesību hartu;

| d) | atbalsttiesīguma kritēriju ievērošanu; |
| --- | --- |

d)

atbalsttiesīguma kritēriju ievērošanu;

| e) | ieguldījumu darbības kvalitāti un devumu ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumu darbības kvalitāti un devumu ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā;

| f) | ieguldījumu darbības devumu programmas InvestEU mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

f)

ieguldījumu darbības devumu programmas InvestEU mērķu sasniegšanā;

| g) | tehnisko un finansiālo ieguldījumu projektā; |
| --- | --- |

g)

tehnisko un finansiālo ieguldījumu projektā;

| h) | vai ierosinātā darbība pievēršas atklātajām tirgus nepilnībām vai nepietiekami optimālām ieguldījumu darbībām. |
| --- | --- |

h)

vai ierosinātā darbība pievēršas atklātajām tirgus nepilnībām vai nepietiekami optimālām ieguldījumu darbībām.

4.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz to, kā īstenošanas partneri izmanto rezultātu pārskatu.

5.
     
  Ja vajadzīgs, Komisija var sniegt palīdzību īstenošanas partneriem riska novērtējuma metožu piemērošanā un rezultātu pārskata sagatavošanā. Komisija nodrošina vērtēšanas metožu atbilstīgu piemērošanu un Investīciju komitejai iesniegto rezultātu pārskatu augstu kvalitāti.

18. pants

▌

19. pants

Investīciju komiteja

1.   Tiek izveidota
  pilnīgi neatkarīga
  investīciju komiteja. Tā:

| a) | izskata priekšlikumus par finansēšanas un ieguldījumu darbībām, ko iesnieguši īstenošanas partneri segumam saskaņā ar ES garantiju
  un kas pārbaudē atzīti par atbilstīgiem Savienības tiesību aktiem un politikai, ko īsteno Komisija
  ; |
| --- | --- |

a)

izskata priekšlikumus par finansēšanas un ieguldījumu darbībām, ko iesnieguši īstenošanas partneri segumam saskaņā ar ES garantiju
  un kas pārbaudē atzīti par atbilstīgiem Savienības tiesību aktiem un politikai, ko īsteno Komisija
  ;

| b) | pārbauda to atbilstību šai regulai un attiecīgajām ieguldījumu pamatnostādnēm, īpašu uzmanību pievēršot papildināmības prasībai, kas minēta
  šīs
  regulas
  7.a pantā,
  un prasībai
  attiecīgā gadījumā
  piesaistīt privātos ieguldījumus, kas minēta [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta d) apakšpunktā]; un |
| --- | --- |

b)

pārbauda to atbilstību šai regulai un attiecīgajām ieguldījumu pamatnostādnēm, īpašu uzmanību pievēršot papildināmības prasībai, kas minēta
  šīs
  regulas
  7.a pantā,
  un prasībai
  attiecīgā gadījumā
  piesaistīt privātos ieguldījumus, kas minēta [Finanšu regulas] [209. panta 2. punkta d) apakšpunktā]; un

| c) | pārbauda, vai finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas gūtu labumu no ES garantijas atbalsta, atbilst visām attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

c)

pārbauda, vai finansēšanas un ieguldījumu darbības, kas gūtu labumu no ES garantijas atbalsta, atbilst visām attiecīgajām prasībām.

2.   Investīciju komiteja tiekas četros dažādos sastāvos, kas atbilst 7. panta 1. punktā minētajām politikas sadaļām.

Katrā Investīciju komitejas sastāvā ir seši atalgoti ārējie eksperti. Komisija izvēlas ekspertus saskaņā ar [Finanšu regulas] [237. pantu] un ieceļ uz noteiktu termiņu līdz četriem gadiem. Šo termiņu var atjaunot, bet tas kopumā nepārsniedz septiņus gadus.
  Valde
  var nolemt atjaunot pilnvaru termiņu pašreizējam Investīciju komitejas loceklim, neizmantojot šajā punktā noteikto procedūru.

Ekspertiem ir attiecīga augsta līmeņa tirgus pieredze saistībā ar projektu strukturēšanu un finansēšanu vai MVU vai uzņēmumu finansēšanu.

Investīciju komitejas sastāvs nodrošina, ka tam ir plašas zināšanas par nozarēm, kuras aptver 7. panta 1. punktā minētā politikas sadaļa, un par ģeogrāfiskajiem tirgiem Savienībā un ka tajā kopumā ir nodrošināts dzimumu līdzsvars.

Četri locekļi ir pastāvīgie locekļi visos četros Investīciju komitejas sastāvos. Turklāt katrā no šiem četriem komitejas sastāviem ir divi eksperti, kuriem ir pieredze ar ieguldījumiem nozarēs, kuras aptver konkrētā politikas sadaļa. Vismaz vienam no pastāvīgajiem locekļiem ir specializētas zināšanas par ilgtspējīgiem ieguldījumiem.
  Valde
  norīko Investīciju komitejas locekļus konkrētam sastāvam vai sastāviem. Investīciju komiteja no savu pastāvīgo locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.

Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem procedūras noteikumus un
  nodrošina
  Investīciju komitejas
  sekretariāta darbību
  .
  Sekretariāts atbalsta arī Valdes darbu.

3.   Piedaloties Investīciju komitejas darbā, tās locekļi savus pienākumus pilda objektīvi un fonda InvestEU interesēs. Viņi neprasa un nepieņem norādījumus no īstenošanas partneriem, Savienības iestādēm, dalībvalstīm vai jebkādām citām publiskām vai privātām struktūrām.

Visu Investīciju komitejas locekļu CV un interešu deklarācijas publisko un pastāvīgi atjaunina. Ikviens investīciju komitejas loceklis nevilcinoties sniedz Komisijai
  un Valdei
  visu informāciju, kas vajadzīga, lai pastāvīgi pārliecinātos, ka nav izveidojies interešu konflikts.

Valde
  var atbrīvot locekli no viņa vai viņas pienākumu pildīšanas, ja viņš vai viņa neievēro šajā punktā noteiktās prasības vai citu attiecīgi pamatotu iemeslu dēļ.

4.   Rīkojoties saskaņā ar šo pantu, Investīciju
  komitejai palīdz sekretariāts, kura darbību nodrošina Komisija un kurš ir pakļauts Investīciju komitejas priekšsēdētājam. Sekretariāts pārbauda
  īstenošanas partneru
  iesniegto dokumentu pilnīgumu — standartizētu pieprasījuma veidlapu, rezultātu pārskatu un visus citus dokumentus
  , ko Investīciju komiteja uzskata par būtiskiem.
  Investīciju komiteja var pieprasīt īstenošanas partnerim sniegt precizējumus to kopīgajās sanāksmēs vai pieprasīt iesniegt papildu informāciju vienā no nākamajām sanāksmēm.
  Neviens projekta novērtējums, ko sagatavojis īstenošanas partneris, Investīciju komitejai nav saistošs attiecībā uz finansēšanas un ieguldījumu darbību, kas gūst labumu no ES garantijas seguma.

Investīciju komiteja, novērtējot un verificējot priekšlikumus, izmanto
  17.b pantā
  minēto rezultātu pārskatu.

5.   Investīciju komitejas secinājumus pieņem ar visu locekļu vienkāršu balsu vairākumu
  ar nosacījumu, ka šāds vienkāršs balsu vairākums ietver vismaz viena eksperta balsi
  . Neizšķirta balsojuma gadījumā Investīciju komitejas priekšsēdētājam ir izšķirošā balss.

Investīciju komitejas secinājumi, ar kuriem apstiprina ES garantijas atbalstu finansēšanas un ieguldījumu darbībai, ir publiski pieejami un ietver apstiprināšanas pamatojumu.
  Tajos atsaucas arī uz vispārējo novērtējumu, kas izriet no rezultātu pārskata. Attiecīgā gadījumā Investīciju komiteja ES garantijas izmantošanu apstiprinošo lēmumu sarakstā iekļauj informāciju par darbībām, jo īpaši to aprakstu, atbalstītāju vai finanšu starpnieku identitāti un projekta mērķus. Publikācijā neiekļauj sensitīvu komercinformāciju. Komerciāli sensitīvu lēmumu gadījumā Investīciju komiteja šādus lēmumus un informāciju par atbalstītājiem vai finanšu starpniekiem publisko attiecīgā finansējuma slēgšanas dienā vai agrākā dienā, kad šāda komerciāla sensitivitāte beidzas.

Rezultātu pārskats ir publiski pieejams
  pirms
  ▌parakstīta finansēšanas vai ieguldījumu darbība vai apakšprojekts. Publikācijā neiekļauj sensitīvu komercinformāciju vai personas datus, kas nav atklājami saskaņā ar Savienības datu aizsardzības noteikumiem.

Investīciju
  komiteja
  ▌divreiz gadā
  iesniedz
  Eiropas Parlamentam un Padomei
  visu secinājumu sarakstu, kā arī rezultātu pārskatus, kuri attiecas uz visiem minētajiem lēmumiem. Minēto informāciju iesniedz
  , ievērojot stingras konfidencialitātes prasības.

Investīciju komitejas secinājumus, ar ko noraida ES garantijas izmantošanu, savlaicīgi dara pieejamus attiecīgajam īstenošanas partnerim.

6.   Ja investīciju komiteja tiek lūgta apstiprināt ES garantijas izmantošanu finansēšanas vai ieguldījumu darbībai, kas ir mehānisms, programma vai struktūra, kuras pamatā ir apakšprojekti, šis apstiprinājums ietver pamatā esošos apakšprojektus, izņemot gadījumus, kad Investīciju komiteja
  pienācīgi pamatotos gadījumos
  nolemj paturēt tiesības apstiprināt tos atsevišķi.

6.a
     
  Ja Investīciju komiteja uzskata to par nepieciešamu, tā var iesniegt Komisijai priekšlikumus ieguldījumu pamatnostādņu grozījumiem.

V NODAĻA

V NODAĻA

InvestEU konsultāciju centrs

InvestEU

20. pants

InvestEU konsultāciju centrs

1.   InvestEU konsultāciju centrs sniedz konsultatīvu atbalstu, kas palīdz identificēt, sagatavot, strukturēt, iepirkt un īstenot ieguldījumu projektus vai stiprina projektu virzītāju un finanšu starpnieku spējas īstenot finansēšanas un ieguldījumu darbības. Atbalsts var attiecīgā gadījumā attiekties uz ikvienu projekta dzīves cikla vai atbalstīta subjekta finansējuma posmu.

Komisija slēdz nolīgumus ar EIB grupu un citiem īstenošanas partneriem, lai ieceltu tos par konsultāciju centra partneriem un uzticētu tiem pienākumu sniegt šā punkta iepriekšējā daļā minēto konsultatīvo atbalstu, kā arī 2. punktā minētos pakalpojumus. Komisija nosaka vienotu piekļuves punktu InvestEU konsultāciju centram un piešķir konsultatīvā atbalsta pieprasījumus attiecīgajam konsultāciju centra partnerim. Komisija cieši sadarbojas ar EIB grupu un citiem īstenošanas partneriem, lai nodrošinātu produktivitāti, sinerģijas un efektīvu ģeogrāfisko atbalstu visā Savienībā, vienlaikus ņemot vērā pašreizējās struktūras un darbu šajā saistībā.

InvestEU konsultāciju centrs ir pieejams kā katras 7. panta 1. punktā minētās politikas sadaļas elements, kas aptver visas minētās sadaļas nozares. Turklāt ir pieejami starpnozaru
  un spēju pilnveidošanas
  konsultāciju pakalpojumi.

2.   InvestEU konsultāciju centrs jo īpaši sniedz šādus pakalpojumus:

| a) | nodrošina vienotu piekļuves punktu iestādēm un projektu virzītājiem, lai centralizēti pārvaldītās Savienības programmās sniegtu palīdzību projektu izstrādāšanā; |
| --- | --- |

a)

nodrošina vienotu piekļuves punktu iestādēm un projektu virzītājiem, lai centralizēti pārvaldītās Savienības programmās sniegtu palīdzību projektu izstrādāšanā;

| aa) | iestāžu un projektu virzītāju vidū izplata visu pieejamo papildu informāciju par ieguldījumu pamatnostādnēm un šo pamatnostādņu interpretēšanu; |
| --- | --- |

aa)

iestāžu un projektu virzītāju vidū izplata visu pieejamo papildu informāciju par ieguldījumu pamatnostādnēm un šo pamatnostādņu interpretēšanu;

| b) | vajadzības gadījumā sniedz palīdzību projektu virzītājiem, tiem izstrādājot savus projektus, lai tie atbilstu mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem, kas noteikti 3., 7. un 11. pantā, un veicina agregatoru attīstīšanu maza mēroga projektiem; tomēr šāda palīdzība neietekmē Investīciju komitejas secinājumus par ES garantijas atbalsta segumu šādiem projektiem; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā sniedz palīdzību projektu virzītājiem, tiem izstrādājot savus projektus, lai tie atbilstu mērķiem un atbalsttiesīguma kritērijiem, kas noteikti 3., 7. un 11. pantā, un veicina agregatoru attīstīšanu maza mēroga projektiem; tomēr šāda palīdzība neietekmē Investīciju komitejas secinājumus par ES garantijas atbalsta segumu šādiem projektiem;

| ba) | izmanto maza mēroga projektu piesaistīšanas un finansēšanas potenciālu, tostarp izmantojot ieguldījumu platformas; |
| --- | --- |

ba)

izmanto maza mēroga projektu piesaistīšanas un finansēšanas potenciālu, tostarp izmantojot ieguldījumu platformas;

| c) | atbalsta darbības un izmanto vietējās zināšanas, lai veicinātu fonda InvestEU atbalsta izmantošanu visā Savienībā, un, ja iespējams, aktīvi sekmē fonda InvestEU nozaru un ģeogrāfiskās dažādošanas mērķa īstenošanu, atbalstot īstenošanas partnerus iespējamu finansēšanas un ieguldījumu darbību izveidē un attīstīšanā; |
| --- | --- |

c)

atbalsta darbības un izmanto vietējās zināšanas, lai veicinātu fonda InvestEU atbalsta izmantošanu visā Savienībā, un, ja iespējams, aktīvi sekmē fonda InvestEU nozaru un ģeogrāfiskās dažādošanas mērķa īstenošanu, atbalstot īstenošanas partnerus iespējamu finansēšanas un ieguldījumu darbību izveidē un attīstīšanā;

| d) | veicina sadarbības platformu izveidi vienādranga informācijas un datu, zinātības un paraugprakses apmaiņai, lai atbalstītu projektu plūsmu nozaru attīstību
  , tostarp palīdz sekmēt sadarbību starp filantropiskām organizācijām, no vienas puses, un citiem iespējamiem ieguldītājiem un projektu īstenotājiem, no otras puses, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem ieguldījumiem un prasmju politikas sadaļu
  ; |
| --- | --- |

d)

veicina sadarbības platformu izveidi vienādranga informācijas un datu, zinātības un paraugprakses apmaiņai, lai atbalstītu projektu plūsmu nozaru attīstību
  , tostarp palīdz sekmēt sadarbību starp filantropiskām organizācijām, no vienas puses, un citiem iespējamiem ieguldītājiem un projektu īstenotājiem, no otras puses, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem ieguldījumiem un prasmju politikas sadaļu
  ;

| e) | sniedz proaktīvu konsultatīvu atbalstu
  , vajadzības gadījumā ar vietēju klātbūtni,
  ieguldījumu platformu izveidē, jo īpaši tādu pārrobežu
  un makroreģionālu
  ieguldījumu platformu izveidē,
  kā arī tādu ieguldījumu platformu izveidē, kuras pēc temata vai reģiona apvieno maza un vidēja lieluma projektus vienā vai vairākās dalībvalstīs
  ; |
| --- | --- |

e)

sniedz proaktīvu konsultatīvu atbalstu
  , vajadzības gadījumā ar vietēju klātbūtni,
  ieguldījumu platformu izveidē, jo īpaši tādu pārrobežu
  un makroreģionālu
  ieguldījumu platformu izveidē,
  kā arī tādu ieguldījumu platformu izveidē, kuras pēc temata vai reģiona apvieno maza un vidēja lieluma projektus vienā vai vairākās dalībvalstīs
  ;

| ea) | veicina un atbalsta no Savienības budžeta vai citiem avotiem finansētu dotāciju vai finanšu instrumentu apvienošanu, lai stiprinātu sinerģiju un papildināmību starp Savienības instrumentiem un maksimāli palielinātu programmas InvestEU izmantojumu un ietekmi; |
| --- | --- |

ea)

veicina un atbalsta no Savienības budžeta vai citiem avotiem finansētu dotāciju vai finanšu instrumentu apvienošanu, lai stiprinātu sinerģiju un papildināmību starp Savienības instrumentiem un maksimāli palielinātu programmas InvestEU izmantojumu un ietekmi;

| f) | atbalsta pasākumus spēju veidošanai, lai attīstītu organizatoriskās spējas, prasmes un procesus un paātrinātu organizāciju gatavību veikt ieguldījumus, lai projektu virzītāji un iestādes izveidotu ieguldījumu projektu plūsmas
  , attīstītu finanšu instrumentus un investīciju platformas
  un pārvaldītu projektus un lai finanšu starpnieki īstenotu finansēšanas un ieguldījumu darbības to vienību labā, kuras saskaras ar grūtībām piekļūt finansējumam, tostarp sniedzot atbalstu risku novērtēšanas spēju vai nozarei specifisku zināšanu pilnveidošanā
  , īpašu uzmanību pievēršot kultūras un radošajām nozarēm; |
| --- | --- |

f)

atbalsta pasākumus spēju veidošanai, lai attīstītu organizatoriskās spējas, prasmes un procesus un paātrinātu organizāciju gatavību veikt ieguldījumus, lai projektu virzītāji un iestādes izveidotu ieguldījumu projektu plūsmas
  , attīstītu finanšu instrumentus un investīciju platformas
  un pārvaldītu projektus un lai finanšu starpnieki īstenotu finansēšanas un ieguldījumu darbības to vienību labā, kuras saskaras ar grūtībām piekļūt finansējumam, tostarp sniedzot atbalstu risku novērtēšanas spēju vai nozarei specifisku zināšanu pilnveidošanā
  , īpašu uzmanību pievēršot kultūras un radošajām nozarēm;

| fa) | aktīvi sniedz konsultatīvu atbalstu jaunuzņēmumiem, jo īpaši ja jaunuzņēmumi vēlas aizsargāt savus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, iegūstot intelektuālā īpašuma tiesības, piemēram, patentus. |
| --- | --- |

fa)

aktīvi sniedz konsultatīvu atbalstu jaunuzņēmumiem, jo īpaši ja jaunuzņēmumi vēlas aizsargāt savus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, iegūstot intelektuālā īpašuma tiesības, piemēram, patentus.

3.   InvestEU konsultāciju centrs ir pieejams publisku un privātu projektu virzītājiem
  , tostarp valsts attīstību veicinošām bankām, ieguldījumu platformām, MVU un jaunuzņēmumiem, publiskā sektora iestādēm
  un finanšu un citiem starpniekiem.

4.   Par pakalpojumiem, kas minēti 2. punktā, var iekasēt maksu, lai segtu daļu no šo pakalpojumu sniegšanas izmaksām
  , izņemot par pakalpojumiem, kas tiek sniegti publiskā sektora projektu virzītājiem un bezpeļņas iestādēm
  .
  Maksa, ko par 2. punktā minētajiem pakalpojumiem iekasē no MVU, nedrīkst pārsniegt vienu trešo daļu no šo pakalpojumu sniegšanas izmaksām.

5.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi un atvieglotu konsultatīva atbalsta sniegšanu, InvestEU konsultāciju centrs balstās uz Komisijas
  , EIB grupas
  un
  citu
  īstenošanas partneru zināšanām.

6.   InvestEU konsultāciju centram vajadzības gadījumā ir vietējā klātbūtne. Vietēju klātbūtni jo īpaši izveido dalībvalstīs vai reģionos, kuriem ir grūti izstrādāt projektus fonda InvestEU ietvaros. InvestEU konsultāciju centrs veicina zināšanu nodošanu reģionālā un vietējā līmenī, lai attīstītu reģionālās un vietējās spējas un īpašas zināšanas attiecībā uz 1. punktā minēto atbalstu
  un lai īstenotu un atbalstītu nelielus projektus
  .

6.a
     
  Lai sniegtu 1. punktā minēto konsultatīvo atbalstu un atvieglotu konsultatīva atbalsta sniegšanu vietējā līmenī, InvestEU konsultāciju centrs sadarbojas ar valsts attīstību veicinošām bankām vai iestādēm un izmanto to zināšanas. Sadarbību starp InvestEU konsultāciju centru, no vienas puses, un valsts attīstību veicinošām bankām vai iestādēm, no otras puses, var īstenot līgumiskas partnerības veidā. InvestEU konsultāciju centrs cenšas noslēgt vismaz vienu sadarbības nolīgumu ar valsts attīstību veicinošu banku vai iestādi katrā dalībvalstī. Dalībvalstīs, kurās nav valsts attīstību veicinošu banku vai iestāžu, InvestEU konsultāciju centrs attiecīgā gadījumā un pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma proaktīvi sniedz konsultatīvu atbalstu šādas bankas vai iestādes izveidei.

7.   Projektu virzītājiem, tostarp jo īpaši mazāku projektu virzītājiem, kuri vēlas iesniegt pieteikumu EIB finansējuma saņemšanai, īstenošanas partneri piedāvā ar šiem projektiem vērsties pie InvestEU konsultāciju centra, lai tie attiecīgā gadījumā varētu sekmīgāk izstrādāt savus projektus un/vai apsvērt iespēju apvienot projektus ar investīciju platformu starpniecību.

Īstenošanas partneri attiecīgā gadījumā informē arī projektu virzītājus par iespēju iekļaut to projektus InvestEU portālā, kas minēts 21. pantā.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

21. pants

InvestEU portāls

1.   InvestEU portālu izveido Komisija. Tas ir viegli pieejama un vienkārši lietojama projektu datubāze, kas sniedz būtisku informāciju par katru projektu.

2.   InvestEU portāls sniedz iespēju projektu virzītājiem piešķirt pamanāmību to projektiem, kuriem tie meklē finansējumu, un tādējādi sniegt ieguldītājiem informāciju par tiem. Projektu iekļaušana InvestEU portālā neskar lēmumus par galīgo projektu atlasi atbalsta piešķiršanai saskaņā ar šo regulu, jebkādu citu Savienības instrumentu vai publisko finansējumu.

3.   Portālā var būt uzskaitīti tikai tie projekti, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm.

4.   Projektus, kas atbilst 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, Komisija nosūta attiecīgajiem īstenošanas partneriem
  un attiecīgā gadījumā InvestEU konsultāciju centram
  .

5.   Īstenošanas partneri pārbauda projektus, kas atbilst to ģeogrāfiskajai un darbības jomai.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

PĀRSKATATBILDĪBA, UZRAUDZĪBA UN ZIŅOŠANA, NOVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

PĀRSKATATBILDĪBA,

21.a pants

Pārskatatbildība

1.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma Valdes priekšsēdētājs ziņo pieprasītājai iestādei par fonda InvestEU darbības rezultātiem, tostarp piedaloties uzklausīšanas sanāksmē Eiropas Parlamentā.

2.
     
  Valdes priekšsēdētājs mutiski vai rakstiski atbild uz jautājumiem, ko Eiropas Parlaments vai Padome uzdod fondam InvestEU, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piecu nedēļu laikā pēc jautājuma saņemšanas dienas.

3.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma Komisija iesniedz ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

22. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Regulas III pielikumā ir noteikti rādītāji ziņošanai par programmas InvestEU īstenošanas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto vispārējo un konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēts programmas InvestEU progress tās mērķu īstenošanā, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai vajadzības gadījumā grozītu šīs regulas III pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus un lai papildinātu šo regulu, paredzot noteikumus par uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam īstenošanas partneriem un citiem Savienības līdzekļu saņēmējiem attiecīgā gadījumā uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

4.   Komisija ziņo par programmas InvestEU īstenošanu saskaņā ar [Finanšu regulas] [241. un 250. pantu]. Šajā nolūkā
  EIB grupa un
  īstenošanas partneri katru gadu sniedz vajadzīgo informāciju,
  tostarp informāciju par garantijas darbību,
  lai Komisija varētu izpildīt savus ziņošanas pienākumus.

5.   Turklāt katrs īstenošanas partneris ik pēc sešiem mēnešiem
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai iesniedz ziņojumu par finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām attiecas šī regula, attiecīgi iedalot tās pa ES un dalībvalsts nodalījumiem. Ziņojumā ietver izvērtējumu par atbilstību prasībām ES garantijas izmantošanai un šīs regulas III pielikumā minētajiem galvenajiem darbības rādītājiem.
  Cik vien iespējams, vienlaikus aizsargājot privātas informācijas un sensitīvas komercinformācijas konfidencialitāti,
  ziņojumā iekļauj arī darbības, statistikas, finanšu un grāmatvedības datus par katru finansēšanas un ieguldījumu darbību un par tās nodalījumu, politikas sadaļu un fonda InvestEU līmeni. Vienā no šiem ziņojumiem iekļauj informāciju, ko īstenošanas partneri snieguši saskaņā ar [Finanšu regulas] [155. panta 1. punkta a) apakšpunktu].
  Komisija apkopo un novērtē īstenošanas partneru ziņojumus un iesniedz kopsavilkumu publisko gada pārskatu veidā, sniedzot informāciju par programmas īstenošanas līmeni salīdzinājumā ar tās mērķiem un darbības rādītājiem un norādot ar programmu InvestEU atbalstāmo finansēšanas un ieguldījumu darbību riskus un iespējas.

23. pants

Novērtēšana

1.   Novērtējumus veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Komisija līdz
  2024
  . gada 30. septembrim veic starpposma novērtējumu par programmu InvestEU, jo īpaši par ES garantijas izmantojumu.

3.   Programmas InvestEU īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  diviem
  gadiem no 1. pantā norādītā termiņa beigām, Komisija veic programmas InvestEU galīgo novērtēšanu, jo īpaši attiecībā uz ES garantijas izmantojumu.

4.   Novērtējumu secinājumus Komisija dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, secinājumiem pievienojot savus apsvērumus.

5.   Īstenošanas partneri palīdz Komisijai un sniedz tai informāciju, kas vajadzīga, lai varētu veikt 1. un 2. punktā minētās novērtēšanas.

6.   Saskaņā ar [Finanšu regulas] [211. panta 1. punktu] Komisija ik pēc trim gadiem [Finanšu regulas] [250. pantā] minētajā gada ziņojumā iekļauj pārskatu par šīs regulas 4. panta 1. punktā noteiktās nodrošinājuma likmes atbilstību ar ES garantiju segto finansēšanas un ieguldījumu darbību faktiskajam riska profilam. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 26. pantu, lai, pamatojoties uz minēto pārskatu, pielāgotu šīs regulas 4. panta 1. punktā noteikto uzkrājumu likmi līdz 15 %.

24. pants

Revīzijas

Saskaņā ar [Finanšu regulas] [127. pantu] vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir
  Eiropas Revīzijas palātas un
  personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

25. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts programmā InvestEU piedalās, pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu, vai uz kādu citu juridisku aktu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šīs tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

26. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  Deleģētos aktus par darbībām, ko ir veikuši īstenošanas partneri vai kas ir veiktas sadarbībā ar tiem, sagatavo ciešā dialogā ar šiem īstenošanas partneriem.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt
  4. panta 2. punktā, 7. panta 3. punktā un
  7. panta 6. punktā,
  17.a pantā, 17.b pantā,
  22. panta 2. punktā un 23. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus piecus gadus [no šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt
  4. panta 2. punktā, 7. panta 3. punktā,
  7. panta 6. punktā,
  17.a pantā, 17.b pantā,
  22. panta 2. punktā un 23. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  4. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu,
  7. panta 6. punktu,
  17.a pantu, 17.b pantu,
  22. panta 2. punktu un 23. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

VIII NODAĻA

VIII NODAĻA

PĀRREDZAMĪBA UN PAMANĀMĪBA

PĀRREDZAMĪBA UN PAMANĀMĪBA

27. pants

Informācija, saziņa un publiskošana

1.   Īstenošanas partneri atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā pamanāmību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, saskaņotu, efektīvu un mērķorientētu informāciju
  un liekot uzsvaru arī uz sociālo un vidisko ietekmi
  .

2.   Komisija īsteno informācijas un saziņas pasākumus saistībā ar programmu InvestEU un tās darbībām un rezultātiem. Finanšu līdzekļi, kas piešķirti programmai InvestEU, veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

IX NODAĻA

IX NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Pārejas noteikumi

1.   Ieņēmumus, atmaksājumus un atgūtos līdzekļus no finanšu instrumentiem, kas tika izveidoti ar šīs regulas IV pielikumā minētajām programmām, var izmantot, lai nodrošinātu ES garantiju saskaņā ar šo regulu.

2.   Ieņēmumus, atmaksājumus un atgūtos līdzekļus no ES garantijas, kas izveidota ar Regulu (ES) 2015/1017, var izmantot, lai nodrošinātu ES garantiju saskaņā ar šo regulu, ja tos neizmanto mērķiem, kas minēti Regulas (ES) 2015/1017 4., 9. un 12. pantā.

29. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I PIELIKUMS

Summas

  katram konkrētajam mērķim

▌Sadalījums, kas minēts 4. panta 2. punktā, finansēšanas un ieguldījumu darbībām:

| a) | ▌11 500 000 000 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

▌11 500 000 000 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | ▌11 250 000 000 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

▌11 250 000 000 EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| c) | ▌
  12 500 000 000
   EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

▌
  12 500 000 000
   EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

| d) | ▌
  5 567 500 000
   EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

▌
  5 567 500 000
   EUR mērķiem, kas minēti 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

II PIELIKUMS

Nozares, kas ir atbilstīgas finansējuma saņemšanai un ieguldījumu darbībām

Finansēšanas un ieguldījumu darbības var attiekties uz vienu vai vairākām no šīm nozarēm:

| 1. | enerģētikas nozares attīstība saskaņā ar Enerģētikas savienības prioritātēm, tostarp energoapgādes drošību, un saistībām saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu, jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  a) | tīru un ilgtspējīgu atjaunojamu
  enerģētikas risinājumu
  ražošanas,
  paātrinātas izvēršanas,
  piegādes vai
  īstenošanas
  paplašināšana; |
| --- | --- | --- |

1.

enerģētikas nozares attīstība saskaņā ar Enerģētikas savienības prioritātēm, tostarp energoapgādes drošību, un saistībām saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu, jo īpaši veicot šādus pasākumus:

a)

tīru un ilgtspējīgu atjaunojamu
  enerģētikas risinājumu
  ražošanas,
  paātrinātas izvēršanas,
  piegādes vai
  īstenošanas
  paplašināšana;

| b) | energoefektivitāte
  , enerģijas pārkārtošana
  un energotaupība (īpašu uzmanību pievēršot energopieprasījuma samazināšanai ar pieprasījuma pārvaldības un ēku renovācijas pasākumiem); |
| --- | --- |

b)

energoefektivitāte
  , enerģijas pārkārtošana
  un energotaupība (īpašu uzmanību pievēršot energopieprasījuma samazināšanai ar pieprasījuma pārvaldības un ēku renovācijas pasākumiem);

| c) | ilgtspējīgas enerģijas infrastruktūras (pārvades un sadales līmenis, uzglabāšanas tehnoloģijas
  , viedie tīkli
  ) izveide, pilnveidošana un modernizācija;
  dalībvalstu energotīklu starpsavienojuma līmeņa paaugstināšana; |
| --- | --- |

c)

ilgtspējīgas enerģijas infrastruktūras (pārvades un sadales līmenis, uzglabāšanas tehnoloģijas
  , viedie tīkli
  ) izveide, pilnveidošana un modernizācija;
  dalībvalstu energotīklu starpsavienojuma līmeņa paaugstināšana;

| d) | ilgtspējīgas
  sintētiskas degvielas
  un alternatīvas degvielas
  izstrādāšana, izmantojot atjaunojamus/ oglekļa ziņā neitrālus avotus, un tās piegāde
  , tostarp visiem transporta veidiem, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti [Atjaunojamo energoresursu direktīvā 2009/28/EK]
  ; |
| --- | --- |

d)

ilgtspējīgas
  sintētiskas degvielas
  un alternatīvas degvielas
  izstrādāšana, izmantojot atjaunojamus/ oglekļa ziņā neitrālus avotus, un tās piegāde
  , tostarp visiem transporta veidiem, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti [Atjaunojamo energoresursu direktīvā 2009/28/EK]
  ;

| e) | oglekļa uztveršanas un
  oglekļa
  uzglabāšanas infrastruktūra
  ražošanas procesos, bioenerģijas iekārtās un ražošanas iekārtās, lai nodrošinātu enerģijas pārkārtošanu
  . |
| --- | --- |

e)

oglekļa uztveršanas un
  oglekļa
  uzglabāšanas infrastruktūra
  ražošanas procesos, bioenerģijas iekārtās un ražošanas iekārtās, lai nodrošinātu enerģijas pārkārtošanu
  .

| 2. | Ilgtspējīgu
  un drošu
  transporta infrastruktūru
  un mobilitātes risinājumu
  attīstība, aprīkojums un inovatīvas tehnoloģijas saskaņā ar Savienības transporta prioritātēm un saistībām saskaņā ar Parīzes nolīgumu, jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  a) | projekti TEN-T infrastruktūras, tostarp pilsētu mezglu, jūras un iekšējo ostu,
  lidostu,
  multimodālo termināļu un to savienojumu ar galvenajiem tīkliem,
  un telemātikas lietojumprogrammu, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1315/2013,
  attīstības atbalstam; |
| --- | --- | --- |

2.

Ilgtspējīgu
  un drošu
  transporta infrastruktūru
  un mobilitātes risinājumu
  attīstība, aprīkojums un inovatīvas tehnoloģijas saskaņā ar Savienības transporta prioritātēm un saistībām saskaņā ar Parīzes nolīgumu, jo īpaši veicot šādus pasākumus:

a)

projekti TEN-T infrastruktūras, tostarp pilsētu mezglu, jūras un iekšējo ostu,
  lidostu,
  multimodālo termināļu un to savienojumu ar galvenajiem tīkliem,
  un telemātikas lietojumprogrammu, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1315/2013,
  attīstības atbalstam;

| aa) | TEN-T infrastruktūras projekti, kuros paredzēta vismaz divu dažādu transporta veidu transportlīdzekļu izmantošana, jo īpaši multimodālie kravas termināļi un pasažieru pārvadājumu transporta mezgli; |
| --- | --- |

aa)

TEN-T infrastruktūras projekti, kuros paredzēta vismaz divu dažādu transporta veidu transportlīdzekļu izmantošana, jo īpaši multimodālie kravas termināļi un pasažieru pārvadājumu transporta mezgli;

| b) | viedas un ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes projekti
  , tostarp attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu un gaisa transportu
  (pievēršoties mazemisiju pilsētas transporta veidiem,
  nediskriminējošai
  pieejamībai, gaisa piesārņojumam un troksnim, energopatēriņam un
  uzlabotai drošībai, tostarp attiecībā uz velosipēdistiem un gājējiem
  ); |
| --- | --- |

b)

viedas un ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes projekti
  , tostarp attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu un gaisa transportu
  (pievēršoties mazemisiju pilsētas transporta veidiem,
  nediskriminējošai
  pieejamībai, gaisa piesārņojumam un troksnim, energopatēriņam un
  uzlabotai drošībai, tostarp attiecībā uz velosipēdistiem un gājējiem
  );

| c) | atbalsts transporta kustamo aktīvu atjaunošanai un modernizācijai ar mērķi izvērst mazemisiju mobilitātes risinājumus
  , tostarp alternatīvu degvielu un sintētisko degvielu no atjaunojamiem/oglekļa ziņā neitrāliem avotiem izmantošanu visu transporta veidu transportlīdzekļos
  ; |
| --- | --- |

c)

atbalsts transporta kustamo aktīvu atjaunošanai un modernizācijai ar mērķi izvērst mazemisiju mobilitātes risinājumus
  , tostarp alternatīvu degvielu un sintētisko degvielu no atjaunojamiem/oglekļa ziņā neitrāliem avotiem izmantošanu visu transporta veidu transportlīdzekļos
  ;

| d) | dzelzceļa infrastruktūra, citi dzelzceļa projekti
  , iekšzemes ūdensceļu infrastruktūra
  un jūras ostas
  , un jūras maģistrāles
  ; |
| --- | --- |

d)

dzelzceļa infrastruktūra, citi dzelzceļa projekti
  , iekšzemes ūdensceļu infrastruktūra
  un jūras ostas
  , un jūras maģistrāles
  ;

| e) | alternatīvu degvielu infrastruktūra
  visiem transporta veidiem
  , tostarp elektriskās uzlādes infrastruktūra; |
| --- | --- |

e)

alternatīvu degvielu infrastruktūra
  visiem transporta veidiem
  , tostarp elektriskās uzlādes infrastruktūra;

| ea) | viedas un ilgtspējīgas mobilitātes projekti, kuru mērķis ir:










  i) | ceļu satiksmes drošība (tostarp vadītāju un pasažieru drošības uzlabošana un satiksmes negadījumu ar letālām sekām skaita un smagu traumu skaita samazināšana), |
| --- | --- | --- |

ea)

viedas un ilgtspējīgas mobilitātes projekti, kuru mērķis ir:

i)

ceļu satiksmes drošība (tostarp vadītāju un pasažieru drošības uzlabošana un satiksmes negadījumu ar letālām sekām skaita un smagu traumu skaita samazināšana),

| ii) | pieejamība (tostarp lauku apvidos), |
| --- | --- |

ii)

pieejamība (tostarp lauku apvidos),

| iii) | emisiju samazināšana, |
| --- | --- |

iii)

emisiju samazināšana,

| iv) | jaunu transporta tehnoloģiju un pakalpojumu izstrāde un ieviešana, jo īpaši to veicot MVU un saistībā ar savienotiem un autonomiem transporta veidiem, kā arī integrētu biļešu sistēmu; |
| --- | --- |

iv)

jaunu transporta tehnoloģiju un pakalpojumu izstrāde un ieviešana, jo īpaši to veicot MVU un saistībā ar savienotiem un autonomiem transporta veidiem, kā arī integrētu biļešu sistēmu;

| eb) | projekti, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot pašreizējo transporta infrastruktūru, tostarp TEN-T automaģistrāles, kur tas nepieciešams ceļu satiksmes drošības uzlabošanai, uzturēšanai vai modernizēšanai, ITS pakalpojumu attīstīšanai vai infrastruktūras integritātes un standartu nodrošināšanai, jo īpaši drošu stāvvietu un to aprīkojuma, alternatīvo degvielu uzpildes staciju un elektrouzlādes sistēmu uzturēšanai; |
| --- | --- |

eb)

projekti, kuru mērķis ir saglabāt vai uzlabot pašreizējo transporta infrastruktūru, tostarp TEN-T automaģistrāles, kur tas nepieciešams ceļu satiksmes drošības uzlabošanai, uzturēšanai vai modernizēšanai, ITS pakalpojumu attīstīšanai vai infrastruktūras integritātes un standartu nodrošināšanai, jo īpaši drošu stāvvietu un to aprīkojuma, alternatīvo degvielu uzpildes staciju un elektrouzlādes sistēmu uzturēšanai;

| ec) | autotransporta infrastruktūra transporta vajadzībām kohēzijas valstīs, mazāk attīstītos reģionos vai pārrobežu transporta projektos
  . |
| --- | --- |

ec)

autotransporta infrastruktūra transporta vajadzībām kohēzijas valstīs, mazāk attīstītos reģionos vai pārrobežu transporta projektos
  .

| 3. | Vide un resursi, jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  a) | ūdens, tostarp piegāde un sanitārija, kā arī piekrastes infrastruktūra un cita, ar ūdens resursiem saistīta zaļā infrastruktūra; |
| --- | --- | --- |

3.

Vide un resursi, jo īpaši veicot šādus pasākumus:

a)

ūdens, tostarp piegāde un sanitārija, kā arī piekrastes infrastruktūra un cita, ar ūdens resursiem saistīta zaļā infrastruktūra;

| b) | atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra; |
| --- | --- |

b)

atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūra;

| c) | projekti un uzņēmumi vides resursu pārvaldības un
  ilgtspējīgu
  tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

c)

projekti un uzņēmumi vides resursu pārvaldības un
  ilgtspējīgu
  tehnoloģiju jomā;

| d) | ekosistēmu un to pakalpojumu uzlabošana un atjaunošana; |
| --- | --- |

d)

ekosistēmu un to pakalpojumu uzlabošana un atjaunošana;

| e) | ilgtspējīga pilsētu, lauku un piekrastes attīstība
  un atjaunošana
  ; |
| --- | --- |

e)

ilgtspējīga pilsētu, lauku un piekrastes attīstība
  un atjaunošana
  ;

| f) | darbības saistībā ar klimata pārmaiņām, tostarp dabas katastrofu riska mazināšana
  , pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšana
  ; |
| --- | --- |

f)

darbības saistībā ar klimata pārmaiņām, tostarp dabas katastrofu riska mazināšana
  , pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšana
  ;

| g) | projekti un uzņēmumi, kas īsteno aprites ekonomiku, integrējot resursu efektivitātes aspektus ražošanā un produktu aprites ciklā, tostarp ilgtspējīgu primāro un otrreizējo izejvielu piegāde; |
| --- | --- |

g)

projekti un uzņēmumi, kas īsteno aprites ekonomiku, integrējot resursu efektivitātes aspektus ražošanā un produktu aprites ciklā, tostarp ilgtspējīgu primāro un otrreizējo izejvielu piegāde;

| h) | energoietilpīgu nozaru dekarbonizācija un būtiska emisiju samazināšana, tostarp inovatīvu mazemisiju tehnoloģiju lielapjoma demonstrējumi un to izmantošana; |
| --- | --- |

h)

energoietilpīgu nozaru dekarbonizācija un būtiska emisiju samazināšana, tostarp inovatīvu mazemisiju tehnoloģiju lielapjoma demonstrējumi un to izmantošana;

| ha) | projekti ilgtspējīga kultūras mantojuma atbalstam, jo īpaši stratēģijas un instrumenti, lai aizsargātu Eiropas kultūras materiālo un nemateriālo mantojumu
  . |
| --- | --- |

ha)

projekti ilgtspējīga kultūras mantojuma atbalstam, jo īpaši stratēģijas un instrumenti, lai aizsargātu Eiropas kultūras materiālo un nemateriālo mantojumu
  .

| 4. | Digitālās savienojamības infrastruktūru attīstība, jo īpaši, izmantojot projektus, kas atbalsta ļoti veiktspējīgu digitālo tīklu
  , 5G savienojamības
  izveidi
  , un digitālās savienojamības un piekļuves uzlabošana, jo īpaši lauku apvidos un perifēros reģionos
  . |
| --- | --- |

4.

Digitālās savienojamības infrastruktūru attīstība, jo īpaši, izmantojot projektus, kas atbalsta ļoti veiktspējīgu digitālo tīklu
  , 5G savienojamības
  izveidi
  , un digitālās savienojamības un piekļuves uzlabošana, jo īpaši lauku apvidos un perifēros reģionos
  .

| 5. | Pētniecība, izstrāde un inovācija, jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  a) | atbalsts
  pētniecības
  infrastruktūrai un tādiem pētniecības
  un inovāciju
  projektiem visās tematiskajās jomās, kuri noteikti programmā
  “Apvārsnis Eiropa”
  un kuri sekmē minētās programmas
  mērķu
  sasniegšanu
  ; |
| --- | --- | --- |

5.

Pētniecība, izstrāde un inovācija, jo īpaši veicot šādus pasākumus:

a)

atbalsts
  pētniecības
  infrastruktūrai un tādiem pētniecības
  un inovāciju
  projektiem visās tematiskajās jomās, kuri noteikti programmā
  “Apvārsnis Eiropa”
  un kuri sekmē minētās programmas
  mērķu
  sasniegšanu
  ;

| b) | korporatīvie projekti
  , tostarp apmācība un uzņēmumu kopu un tīklu izveides veicināšana
  ; |
| --- | --- |

b)

korporatīvie projekti
  , tostarp apmācība un uzņēmumu kopu un tīklu izveides veicināšana
  ;

| c) | demonstrāciju projekti un programmas un ar tiem saistītās infrastruktūras, tehnoloģiju un procesu ieviešana; |
| --- | --- |

c)

demonstrāciju projekti un programmas un ar tiem saistītās infrastruktūras, tehnoloģiju un procesu ieviešana;

| d) | uz sadarbību vērsti pētniecības un inovāciju
  projekti akadēmisko aprindu
  , pētniecības un inovāciju organizāciju un nozares pārstāvju
  starpā;
  publiskās un privātās partnerības un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju starpā; |
| --- | --- |

d)

uz sadarbību vērsti pētniecības un inovāciju
  projekti akadēmisko aprindu
  , pētniecības un inovāciju organizāciju un nozares pārstāvju
  starpā;
  publiskās un privātās partnerības un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvju starpā;

| e) | zināšanu un tehnoloģiju pārnese; |
| --- | --- |

e)

zināšanu un tehnoloģiju pārnese;

| f) | jauni efektīvi
  un pieejami
  veselības aprūpes produkti, tostarp zāles, medicīniskas ierīces
  , diagnostikas
  un uzlabotas terapijas zāles
  , jaunas pretmikrobu vielas un inovatīvi izstrādes procesi, kam nav vajadzīgi izmēģinājumi ar dzīvniekiem
  . |
| --- | --- |

f)

jauni efektīvi
  un pieejami
  veselības aprūpes produkti, tostarp zāles, medicīniskas ierīces
  , diagnostikas
  un uzlabotas terapijas zāles
  , jaunas pretmikrobu vielas un inovatīvi izstrādes procesi, kam nav vajadzīgi izmēģinājumi ar dzīvniekiem
  .

| 6. | Digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu izstrāde, ieviešana
  un uzlabošana
  , jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  a) | mākslīgais intelekts
  saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, jo īpaši attiecībā uz ētiku
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

Digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu izstrāde, ieviešana
  un uzlabošana
  , jo īpaši veicot šādus pasākumus:

a)

mākslīgais intelekts
  saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”, jo īpaši attiecībā uz ētiku
  ;

| aa) | kvantu tehnoloģija; |
| --- | --- |

aa)

kvantu tehnoloģija;

| b) | kiberdrošība un tīkla aizsardzības infrastruktūras; |
| --- | --- |

b)

kiberdrošība un tīkla aizsardzības infrastruktūras;

| c) | lietu internets; |
| --- | --- |

c)

lietu internets;

| d) | blokķēdes un citas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

d)

blokķēdes un citas sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas;

| e) | padziļinātas digitālās prasmes; |
| --- | --- |

e)

padziļinātas digitālās prasmes;

| f) | citas
  progresīvas
  digitālās
  tehnoloģijas
  un pakalpojumi, kas sekmē Savienības ražošanas nozares digitalizāciju
  , un digitālo tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju integrācija Savienības transporta nozarē; |
| --- | --- |

f)

citas
  progresīvas
  digitālās
  tehnoloģijas
  un pakalpojumi, kas sekmē Savienības ražošanas nozares digitalizāciju
  , un digitālo tehnoloģiju, pakalpojumu un prasmju integrācija Savienības transporta nozarē;

| fa) | robotika un automatizācija
  . |
| --- | --- |

fa)

robotika un automatizācija
  .

| 7. | Finansiāls atbalsts vienībām, kuras nodarbina līdz 3 000 darbinieku
  . MVU sadaļā uzmanība ir pievērsta tikai
  MVU un mazām vidējas kapitalizācijas sabiedrībām
  un sociālajiem MVU
  , jo īpaši veicot šādus pasākumus:






  a) | apgrozāmā kapitāla nodrošināšana un ieguldījumi
  , jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veicina uzņēmējdarbības kultūru un vidi un sekmē mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un izaugsmi
  ; |
| --- | --- | --- |

7.

Finansiāls atbalsts vienībām, kuras nodarbina līdz 3 000 darbinieku
  . MVU sadaļā uzmanība ir pievērsta tikai
  MVU un mazām vidējas kapitalizācijas sabiedrībām
  un sociālajiem MVU
  , jo īpaši veicot šādus pasākumus:

a)

apgrozāmā kapitāla nodrošināšana un ieguldījumi
  , jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veicina uzņēmējdarbības kultūru un vidi un sekmē mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu izveidi un izaugsmi
  ;

| b) | riska finansējuma nodrošināšana, sākot ar sēklas posmu līdz pat darbības paplašināšanas posmam, lai nodrošinātu tehnoloģiju līdera pozīciju inovatīvās un ilgtspējīgās nozarēs
  , tostarp uzlabojot to digitalizāciju un inovācijas spēju, un lai nodrošinātu to vispārējo konkurētspēju
  . |
| --- | --- |

b)

riska finansējuma nodrošināšana, sākot ar sēklas posmu līdz pat darbības paplašināšanas posmam, lai nodrošinātu tehnoloģiju līdera pozīciju inovatīvās un ilgtspējīgās nozarēs
  , tostarp uzlabojot to digitalizāciju un inovācijas spēju, un lai nodrošinātu to vispārējo konkurētspēju
  .

| 8. | Kultūras un radošās nozares; plašsaziņas līdzekļi, audiovizuālā nozare un žurnālistika
  , jo īpaši iekļaujot arī šādus elementus:










  a) | tādas jaunas tehnoloģijas, piemēram, atbalsta tehnoloģijas, ko izmanto saistībā ar kultūras un radošo nozaru precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

8.

Kultūras un radošās nozares; plašsaziņas līdzekļi, audiovizuālā nozare un žurnālistika
  , jo īpaši iekļaujot arī šādus elementus:

a)

tādas jaunas tehnoloģijas, piemēram, atbalsta tehnoloģijas, ko izmanto saistībā ar kultūras un radošo nozaru precēm un pakalpojumiem;

| b) | digitālo tehnoloģija izmantošana Eiropas materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanai un atjaunošanai; |
| --- | --- |

b)

digitālo tehnoloģija izmantošana Eiropas materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanai un atjaunošanai;

| c) | kultūras un radošās nozares, piemēram, paplašinātā realitāte/virtuālā realitāte, imersīva vide, cilvēka un mašīnas saskarnes, interneta protokols un mākoņa infrastruktūras, 5G tīkli, jauni plašsaziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

kultūras un radošās nozares, piemēram, paplašinātā realitāte/virtuālā realitāte, imersīva vide, cilvēka un mašīnas saskarnes, interneta protokols un mākoņa infrastruktūras, 5G tīkli, jauni plašsaziņas līdzekļi;

| d) | intelektuālā īpašuma tiesību tehnoloģiskais pārvaldījums
  . |
| --- | --- |

d)

intelektuālā īpašuma tiesību tehnoloģiskais pārvaldījums
  .

| 9. | Tūrisma nozare. |
| --- | --- |

9.

Tūrisma nozare.

| 10. | Ilgtspējīga lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība, akvakultūra un citi plašākas ilgtspējīgas bioekonomikas elementi. |
| --- | --- |

10.

Ilgtspējīga lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība, akvakultūra un citi plašākas ilgtspējīgas bioekonomikas elementi.

| 11. | Sociālie ieguldījumi, tostarp tādi, kas palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši, veicot šādus pasākumus:






  a) | ētiska un ilgtspējīga finansēšana,
  mikrofinansēšana, sociālo uzņēmumu finansēšana un sociālā ekonomika; |
| --- | --- | --- |

11.

Sociālie ieguldījumi, tostarp tādi, kas palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši, veicot šādus pasākumus:

a)

ētiska un ilgtspējīga finansēšana,
  mikrofinansēšana, sociālo uzņēmumu finansēšana un sociālā ekonomika;

| b) | prasmju pieprasījums un piedāvājums; |
| --- | --- |

b)

prasmju pieprasījums un piedāvājums;

| c) | izglītība,
  profesionālā
  apmācība un saistīti pakalpojumi; |
| --- | --- |

c)

izglītība,
  profesionālā
  apmācība un saistīti pakalpojumi;

| d) | sociālā infrastruktūra, jo īpaši:






  i) | izglītība un apmācība, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, izglītības iestādes, studentu mājokļi un digitālās ierīces; |
| --- | --- | --- |

d)

sociālā infrastruktūra, jo īpaši:

i)

izglītība un apmācība, tostarp agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, izglītības iestādes, studentu mājokļi un digitālās ierīces;

| ii) | sociālās mājas; |
| --- | --- |

ii)

sociālās mājas;

| iii) | veselības un ilgtermiņa aprūpe, tostarp klīnikas, slimnīcas, primārā veselības aprūpe, aprūpe mājās un kopienā balstīti aprūpes pakalpojumi; |
| --- | --- |

iii)

veselības un ilgtermiņa aprūpe, tostarp klīnikas, slimnīcas, primārā veselības aprūpe, aprūpe mājās un kopienā balstīti aprūpes pakalpojumi;

| e) | sociālā inovācija, tostarp inovatīvi sociālie risinājumi un shēmas, kuru mērķis ir sekmēt sociālo ietekmi un rezultātus šajā punktā norādītajās jomās; |
| --- | --- |

e)

sociālā inovācija, tostarp inovatīvi sociālie risinājumi un shēmas, kuru mērķis ir sekmēt sociālo ietekmi un rezultātus šajā punktā norādītajās jomās;

| f) | kultūras darbības ar sociālu mērķi; |
| --- | --- |

f)

kultūras darbības ar sociālu mērķi;

| fa) | pasākumi dzimumu līdztiesības un sieviešu aktīvas līdzdalības veicināšanai; |
| --- | --- |

fa)

pasākumi dzimumu līdztiesības un sieviešu aktīvas līdzdalības veicināšanai;

| g) | neaizsargātu cilvēku, jo īpaši trešo valstu valstspiederīgo integrācija; |
| --- | --- |

g)

neaizsargātu cilvēku, jo īpaši trešo valstu valstspiederīgo integrācija;

| h) | inovatīvi veselības aprūpes risinājumi, tostarp
  e-veselība,
  veselības aprūpes pakalpojumi un jauni aprūpes modeļi; |
| --- | --- |

h)

inovatīvi veselības aprūpes risinājumi, tostarp
  e-veselība,
  veselības aprūpes pakalpojumi un jauni aprūpes modeļi;

| i) | personu ar invaliditāti iekļaušana un pieejamības nodrošināšana šīm personām. |
| --- | --- |

i)

personu ar invaliditāti iekļaušana un pieejamības nodrošināšana šīm personām.

| 12. | Aizsardzības industrijas attīstība, stiprinot Savienības stratēģisko autonomiju, jo īpaši, sniedzot atbalstu:






  a) | Savienības aizsardzības nozares piegādes ķēdei, jo īpaši, sniedzot finansiālu atbalstu MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; |
| --- | --- | --- |

12.

Aizsardzības industrijas attīstība, stiprinot Savienības stratēģisko autonomiju, jo īpaši, sniedzot atbalstu:

a)

Savienības aizsardzības nozares piegādes ķēdei, jo īpaši, sniedzot finansiālu atbalstu MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu;

| b) | uzņēmumiem, kas piedalās revolucionāros inovāciju projektos aizsardzības nozarē un ar to cieši saistītām divējāda lietojuma tehnoloģijām; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumiem, kas piedalās revolucionāros inovāciju projektos aizsardzības nozarē un ar to cieši saistītām divējāda lietojuma tehnoloģijām;

| c) | aizsardzības nozares piegādes ķēdei, piedaloties kopīgos pētniecības un izstrādes projektos aizsardzības jomā, tostarp tādos, kas saņem Eiropas Aizsardzības fonda atbalstu; |
| --- | --- |

c)

aizsardzības nozares piegādes ķēdei, piedaloties kopīgos pētniecības un izstrādes projektos aizsardzības jomā, tostarp tādos, kas saņem Eiropas Aizsardzības fonda atbalstu;

| d) | aizsardzības pētniecības un apmācības infrastruktūrai. |
| --- | --- |

d)

aizsardzības pētniecības un apmācības infrastruktūrai.

| 13. | Kosmoss, jo īpaši, attīstot kosmosa nozari saskaņā ar Kosmosa stratēģijas mērķiem:






  a) | maksimāli palielināt ieguvumus Savienības sabiedrībai un ekonomikai; |
| --- | --- | --- |

13.

Kosmoss, jo īpaši, attīstot kosmosa nozari saskaņā ar Kosmosa stratēģijas mērķiem:

a)

maksimāli palielināt ieguvumus Savienības sabiedrībai un ekonomikai;

| b) | sekmēt kosmosa sistēmu un tehnoloģiju konkurētspēju, jo īpaši pievēršoties piegādes ķēžu
  neatkarībai
  ; |
| --- | --- |

b)

sekmēt kosmosa sistēmu un tehnoloģiju konkurētspēju, jo īpaši pievēršoties piegādes ķēžu
  neatkarībai
  ;

| c) | atbalstīt kosmosa uzņēmējdarbību
  , tostarp lejupēju attīstību
  ; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt kosmosa uzņēmējdarbību
  , tostarp lejupēju attīstību
  ;

| d) | sekmēt Savienības pastāvību, izveidojot drošu piekļuvi kosmosam, tostarp divējāda lietojuma aspektus. |
| --- | --- |

d)

sekmēt Savienības pastāvību, izveidojot drošu piekļuvi kosmosam, tostarp divējāda lietojuma aspektus.

| 13.a | Jūru un okeānu attīstība, veicinot ilgtspējīgu zilo ekonomiku saskaņā ar integrētās jūrniecības politikas mērķiem, jo īpaši ar:










  a) | jūrniecības uzņēmējdarbību; |
| --- | --- | --- |

13.a

Jūru un okeānu attīstība, veicinot ilgtspējīgu zilo ekonomiku saskaņā ar integrētās jūrniecības politikas mērķiem, jo īpaši ar:

a)

jūrniecības uzņēmējdarbību;

| b) | inovatīvu un konkurētspējīgu jūrniecības nozari; |
| --- | --- |

b)

inovatīvu un konkurētspējīgu jūrniecības nozari;

| c) | prasmēm saistībā ar okeāniem un zilo karjeru; |
| --- | --- |

c)

prasmēm saistībā ar okeāniem un zilo karjeru;

| d) | ilgtspējīgas attīstības mērķu, jo īpaši IAM Nr. 14 (dzīvība ūdenī), īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

ilgtspējīgas attīstības mērķu, jo īpaši IAM Nr. 14 (dzīvība ūdenī), īstenošanu;

| e) | atjaunojamiem jūras energoresursiem un aprites ekonomiku. |
| --- | --- |

e)

atjaunojamiem jūras energoresursiem un aprites ekonomiku.

III PIELIKUMS

Galvenie darbības rādītāji

1.   
  InvestEU finansējuma apjoms (dalījums pa punktiem un apakšpunktiem attiecībā uz nozarēm, kas ir atbilstīgas finansējuma saņemšanai un ieguldījumu darbībām, kā noteikts II pielikumā)

| 1.1. | Parakstīto darījumu apjoms |
| --- | --- |

1.1.

Parakstīto darījumu apjoms

| 1.2. | Piesaistītie ieguldījumi |
| --- | --- |

1.2.

Piesaistītie ieguldījumi

| 1.3. | Piesaistītā privātā finansējuma apmērs |
| --- | --- |

1.3.

Piesaistītā privātā finansējuma apmērs

| 1.4. | Panāktais sviras un pastiprinošais efekts |
| --- | --- |

1.4.

Panāktais sviras un pastiprinošais efekts

| 1.4.a | Sinerģijas ar citām Savienības programmām |
| --- | --- |

1.4.a

Sinerģijas ar citām Savienības programmām

2.   
  InvestEU finansējuma ģeogrāfiskais tvērums (dalījums pa punktiem un apakšpunktiem attiecībā uz nozarēm, kas ir atbilstīgas finansējuma saņemšanai un ieguldījumu darbībām, kā noteikts II pielikumā)

| 2.1. | Projektos ietverto valstu skaits |
| --- | --- |

2.1.

Projektos ietverto valstu skaits

| 2.1.a | Projektos ietverto reģionu skaits |
| --- | --- |

2.1.a

Projektos ietverto reģionu skaits

| 2.1.b | Katrā dalībvalstī un katrā reģionā veikto darbību skaits un apjoms |
| --- | --- |

2.1.b

Katrā dalībvalstī un katrā reģionā veikto darbību skaits un apjoms

3.   
  InvestEU finansējuma ietekme

| 3.1. | Izveidoto vai atbalstīto darbvietu skaits |
| --- | --- |

3.1.

Izveidoto vai atbalstīto darbvietu skaits

| 3.2. | Ieguldījumi
  enerģētikas un
  klimata mērķu atbalstam
  un attiecīgā gadījumā sīki izklāstīts uzskaitījums katrai politikas sadaļai un kategorijai, kā arī klimata pārmaiņu nozīme |
| --- | --- |

3.2.

Ieguldījumi
  enerģētikas un
  klimata mērķu atbalstam
  un attiecīgā gadījumā sīki izklāstīts uzskaitījums katrai politikas sadaļai un kategorijai, kā arī klimata pārmaiņu nozīme

| 3.3. | Ieguldījumi digitalizācijas atbalstam |
| --- | --- |

3.3.

Ieguldījumi digitalizācijas atbalstam

| 3.3.a | Ieguldījumi sociālo mērķu atbalstam |
| --- | --- |

3.3.a

Ieguldījumi sociālo mērķu atbalstam

4.   Ilgtspējīga infrastruktūra

| 4.1. | Enerģija: atjaunojamās enerģijas ražošanas radītā papildu jauda (MW)
  pēc avota |
| --- | --- |

4.1.

Enerģija: atjaunojamās enerģijas ražošanas radītā papildu jauda (MW)
  pēc avota

| 4.2. | Enerģija: mājsaimniecību skaits
  , sabiedrisko un komerctelpu skaits
  ar uzlabotu enerģijas patēriņa klasifikāciju
  , tostarp klasifikācijas uzlabošanas pakāpe vai līdzvērtīgi rādītāji, vai tādu mājsaimniecību skaits, kas atjaunotas atbilstoši NZEB vai pasīvo māju standartam |
| --- | --- |

4.2.

Enerģija: mājsaimniecību skaits
  , sabiedrisko un komerctelpu skaits
  ar uzlabotu enerģijas patēriņa klasifikāciju
  , tostarp klasifikācijas uzlabošanas pakāpe vai līdzvērtīgi rādītāji, vai tādu mājsaimniecību skaits, kas atjaunotas atbilstoši NZEB vai pasīvo māju standartam

| 4.3. | Digitalizācija: papildu mājsaimniecības,
  komerciālā lietojuma un/vai sabiedriskās ēkas,
  kurām ir platjoslas piekļuve ar ātrumu vismaz 100 Mbps, ko var uzlabot līdz gigabitu ātrumam
  , vai izveidoto WIFI piekļuves punktu skaits |
| --- | --- |

4.3.

Digitalizācija: papildu mājsaimniecības,
  komerciālā lietojuma un/vai sabiedriskās ēkas,
  kurām ir platjoslas piekļuve ar ātrumu vismaz 100 Mbps, ko var uzlabot līdz gigabitu ātrumam
  , vai izveidoto WIFI piekļuves punktu skaits

| 4.4. | Transports: ieguldījumi, kas piesaistīti TEN-T projektos, no kuriem: ▌






  — | pamattīklā un visaptverošajā tīklā tajās komponentu daļās, kas noteiktas [Regulas Nr. XXX, iekļaut atsauci uz jauno Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu] pielikumā; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Transports: ieguldījumi, kas piesaistīti TEN-T projektos, no kuriem: ▌

—

pamattīklā un visaptverošajā tīklā tajās komponentu daļās, kas noteiktas [Regulas Nr. XXX, iekļaut atsauci uz jauno Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu] pielikumā;

| — | multimodālajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

—

multimodālajā infrastruktūrā;

| — | inovatīvos risinājumos, kas palīdz panākt transporta veidu līdzsvarotu apvienojumu, tostarp iekšzemes ūdensceļiem un gaisa transportam; |
| --- | --- |

—

inovatīvos risinājumos, kas palīdz panākt transporta veidu līdzsvarotu apvienojumu, tostarp iekšzemes ūdensceļiem un gaisa transportam;

| — | izmantoto alternatīvās degvielas infrastruktūras punktu skaits |
| --- | --- |

—

izmantoto alternatīvās degvielas infrastruktūras punktu skaits

| 4.5. | Vide: ieguldījumi to plānu un programmu īstenošanai, kas noteikti saskaņā
  ar
  Savienības vides acquis saistībā ar gaisa kvalitāti, ūdens resursiem, atkritumu apsaimniekošanu un dabu |
| --- | --- |

4.5.

Vide: ieguldījumi to plānu un programmu īstenošanai, kas noteikti saskaņā
  ar
  Savienības vides acquis saistībā ar gaisa kvalitāti, ūdens resursiem, atkritumu apsaimniekošanu un dabu

| 4.5.a | Izmantoto alternatīvās degvielas infrastruktūras punktu skaits |
| --- | --- |

4.5.a

Izmantoto alternatīvās degvielas infrastruktūras punktu skaits

| 4.6. | Emisiju samazinājums: samazinātais CO2 emisiju daudzums |
| --- | --- |

4.6.

Emisiju samazinājums: samazinātais CO2 emisiju daudzums

5.   Pētniecība, inovācija un digitalizācija

| 5.1. | Atbalsts mērķim 3 % no Savienības IKP ieguldīt pētniecībā, izstrādē un inovācijā
  visā programmas darbības laikā |
| --- | --- |

5.1.

Atbalsts mērķim 3 % no Savienības IKP ieguldīt pētniecībā, izstrādē un inovācijā
  visā programmas darbības laikā

| 5.2. | Uzņēmumu skaits, kam sniegts atbalsts pētniecības un inovācijas projektu īstenošanā
  visā programmas darbības laikā |
| --- | --- |

5.2.

Uzņēmumu skaits, kam sniegts atbalsts pētniecības un inovācijas projektu īstenošanā
  visā programmas darbības laikā

| 5.2.a | To projektu skaits, kuri iepriekš ir saņēmuši atbalstu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un/vai programmas “Digitālā Eiropa” |
| --- | --- |

5.2.a

To projektu skaits, kuri iepriekš ir saņēmuši atbalstu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un/vai programmas “Digitālā Eiropa”

6.   MVU

| 6.1. | Atbalstīto uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc lieluma (mikrouzņēmumi, mazie, vidējie uzņēmumi un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu) |
| --- | --- |

6.1.

Atbalstīto uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc lieluma (mikrouzņēmumi, mazie, vidējie uzņēmumi un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu)

| 6.2. | Atbalstīto uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc posmiem (agrīns, izaugsmes/paplašināšanās posms)
  , jo īpaši inovatīvie MVU |
| --- | --- |

6.2.

Atbalstīto uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc posmiem (agrīns, izaugsmes/paplašināšanās posms)
  , jo īpaši inovatīvie MVU

| 6.3. | Atbalstīto uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc nozarēm |
| --- | --- |

6.3.

Atbalstīto uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc nozarēm

7.   Sociālie ieguldījumi un prasmes

| 7.1. | Sociālā infrastruktūra: atbalstītās sociālās infrastruktūras kapacitāte
  un tvērums
  , klasificējot pēc nozarēm: mājokļi, izglītība, veselības aprūpe, cita |
| --- | --- |

7.1.

Sociālā infrastruktūra: atbalstītās sociālās infrastruktūras kapacitāte
  un tvērums
  , klasificējot pēc nozarēm: mājokļi, izglītība, veselības aprūpe, cita

| 7.2. | Mikrofinansēšana un sociālo uzņēmumu finansēšana: Atbalstīto sociālās ekonomikas uzņēmumu skaits |
| --- | --- |

7.2.

Mikrofinansēšana un sociālo uzņēmumu finansēšana: Atbalstīto sociālās ekonomikas uzņēmumu skaits

| 7.2.a | Mikrofinansēšana un sociālo uzņēmumu finansēšana: izveidoto sociālās ekonomikas uzņēmumu skaits |
| --- | --- |

7.2.a

Mikrofinansēšana un sociālo uzņēmumu finansēšana: izveidoto sociālās ekonomikas uzņēmumu skaits

| 7.2.b | Mikrofinansēšana un sociālo uzņēmumu finansēšana: atbalstīto sociālās ekonomikas uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc posmiem (agrīns, izaugsmes/paplašināšanās posms) |
| --- | --- |

7.2.b

Mikrofinansēšana un sociālo uzņēmumu finansēšana: atbalstīto sociālās ekonomikas uzņēmumu skaits, tos klasificējot pēc posmiem (agrīns, izaugsmes/paplašināšanās posms)

| 7.5. | Prasmes: personu skaits, kas apgūst jaunas prasmes
  vai kuru prasmes tiek atzītas
  : formālās
  , ikdienējās un neformālās
  izglītības un apmācību kvalifikācija |
| --- | --- |

7.5.

Prasmes: personu skaits, kas apgūst jaunas prasmes
  vai kuru prasmes tiek atzītas
  : formālās
  , ikdienējās un neformālās
  izglītības un apmācību kvalifikācija

IV PIELIKUMS

Programma

  InvestEU

  - Iepriekšējie instrumenti

A.   Kapitāla vērtspapīru instrumenti:

| — | Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM98): Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM98): Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.).

| — | TTP: Komisijas lēmums, ar kuru pieņem Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta lēmumu par papildu finansējumu 2007. gadam attiecībā uz pasākumu virzienu “Iekšējais preču tirgus un nozaru politika” un Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta pamatlēmumu par finansējumu sagatavošanās darbībai “Eiropas Savienības nozīme globalizētajā pasaulē” un četriem pilotprojektiem “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, “Pasākumi sadarbības un partnerības veicināšanai starp mikrouzņēmumiem un MVU”, “Tehnoloģiju pārnese” un “Eiropas izcilie galamērķi” (C(2007)531). |
| --- | --- |

—

TTP: Komisijas lēmums, ar kuru pieņem Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta lēmumu par papildu finansējumu 2007. gadam attiecībā uz pasākumu virzienu “Iekšējais preču tirgus un nozaru politika” un Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta pamatlēmumu par finansējumu sagatavošanās darbībai “Eiropas Savienības nozīme globalizētajā pasaulē” un četriem pilotprojektiem “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, “Pasākumi sadarbības un partnerības veicināšanai starp mikrouzņēmumiem un MVU”, “Tehnoloģiju pārnese” un “Eiropas izcilie galamērķi” (C(2007)531).

| — | Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM01): Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Tehnoloģiju mehānisms (ETM01): Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.).

| — | GIF: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

GIF: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.).

| — | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

| — | COSME EFG: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.). |
| --- | --- |

—

COSME EFG: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.).

| — | InnovFin kapitāla mehānisms:







  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin kapitāla mehānisms:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.);

| — | Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.).

| — | EaSI spēju veidošanas ieguldījumu sadaļa: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.). |
| --- | --- |

—

EaSI spēju veidošanas ieguldījumu sadaļa: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

B.   Garantijas instrumenti:

| — | MVU garantiju mehānisms ‘98 (MVUG98) Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.). |
| --- | --- |

—

MVU garantiju mehānisms ‘98 (MVUG98) Padomes Lēmums 98/347/EK (1998. gada 19. maijs) par pasākumiem saistībā ar finansiālo palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas ir novatoriski un rada darba vietas – izaugsmes un nodarbinātības iniciatīva (OV L 155, 29.5.1998., 43. lpp.).

| — | MVU garantiju mehānisms ‘01 (MVUG01) Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.). |
| --- | --- |

—

MVU garantiju mehānisms ‘01 (MVUG01) Padomes Lēmums 2000/819/EK (2000. gada 20. decembris) par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (2001–2005) (OV L 333, 29.12.2000., 84. lpp.).

| — | MVU garantiju mehānisms ‘07 (MVUG07) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

MVU garantiju mehānisms ‘07 (MVUG07) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1639/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.).

| — | Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments – Garantija (EPMI-G): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp). |
| --- | --- |

—

Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instruments – Garantija (EPMI-G): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp).

| — | RDI:







  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

RDI:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

| — | Padomes Lēmums 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

| — | Padomes Lēmums 2006/974/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu, Spējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2006/974/EK (2006. gada 19. decembris) par Īpašo programmu, Spējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.).

| — | EaSI – Garantija: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.). |
| --- | --- |

—

EaSI – Garantija: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

| — | COSME aizdevumu garantiju mehānisms (COSME AGM): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.). |
| --- | --- |

—

COSME aizdevumu garantiju mehānisms (COSME AGM): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.).

| — | InnovFin Debt:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin Debt:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.);

| — | Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmums 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.).

| — | Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānisms — CCS-GF Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 
  1295
  /2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.). |
| --- | --- |

—

Kultūras un radošo nozaru garantiju mehānisms — CCS-GF Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 
  1295
  /2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.).

| — | Studentu aizdevumu garantijas instruments (SAGI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.). |
| --- | --- |

—

Studentu aizdevumu garantijas instruments (SAGI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1288/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.).

| — | Energoefektivitātes privātais finansējums (PF4EE): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.). |
| --- | --- |

—

Energoefektivitātes privātais finansējums (PF4EE): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

C.   Riska dalīšanas instrumenti:

| — | Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

| — | InnovFin:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.); |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

| — | Eiropas infrastruktūras savienošanas parāda instruments (EISI PI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas parāda instruments (EISI PI): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

| — | Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (DKFM): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.). |
| --- | --- |

—

Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (DKFM): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1293/2013 (2013. gada 11. decembris) par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 185. lpp.).

D.   Specializēti ieguldījumu instrumenti:

| — | Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments – kopieguldījumu fondi – īpaši ieguldījumu fondi (EPMI FCP-FIS): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp). |
| --- | --- |

—

Eiropas progresa mikrofinansēšanas instruments – kopieguldījumu fondi – īpaši ieguldījumu fondi (EPMI FCP-FIS): Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 283/2010/ES (2010. gada 25. marts), ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp).

| — | Marguerite:







  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.); |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 680/2007 (2007. gada 20. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.);

| — | Komisijas Lēmums C(2010)0941 (2010. gada 25. februāris) par Eiropas Savienības līdzdalību ES 2020. gada Eiropas Fondā enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (Marguerite fonds). |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums C(2010)0941 (2010. gada 25. februāris) par Eiropas Savienības līdzdalību ES 2020. gada Eiropas Fondā enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai (Marguerite fonds).

| — | Eiropas Energoefektivitātes fonds (EEEF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (OV L 346, 30.12.2010., 5. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Energoefektivitātes fonds (EEEF): Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2010 (2010. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (OV L 346, 30.12.2010., 5. lpp.).

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajām komitejām starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0482/2018).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  ; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*1

treknā slīprakstā

(2)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

2

(3)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

3

(4)  COM(2018)0097.

4

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

(5)  COM(2018)0353.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

6

(7)  COM(2017)0206.

7

(8)  COM(2017)0250.

8

(9)  Publicēts 2018. gada janvārī kā Eiropas ekonomikas diskusiju dokuments Nr. 074.

9

(10)  Atsauce tiks atjaunināta. OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp. Nolīgums ir pieejams vietnē: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

10

(1a)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.).

1a

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.).

(1b)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

1b

Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

(11)  Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

12

Euratom

(13)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

16

(17)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

17

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/548 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/548

---

P8_TA(2019)0027

ES pagaidu ceļošanas dokuments *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko nosaka ES pagaidu ceļošanas dokumentu un atceļ Lēmumu 96/409/KĀDP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 411/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0358),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 23. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0386/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 23. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0386/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0433/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (24) 22. un 23. pantu Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas izvērtējums, it sevišķi pamatojoties uz informāciju, kas ievākta ar īpašu uzraudzības pasākumu palīdzību, lai novērtētu direktīvas ietekmi un vajadzību veikt turpmākus pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (24) 22. un 23. pantu Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas izvērtējums, it sevišķi pamatojoties uz informāciju, kas ievākta ar īpašu uzraudzības pasākumu palīdzību, lai novērtētu direktīvas ietekmi un vajadzību veikt turpmākus pasākumus.

| (19) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (24) 22. un 23. pantu Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas izvērtējums, it sevišķi pamatojoties uz informāciju, kas ievākta ar īpašu uzraudzības pasākumu palīdzību, lai novērtētu direktīvas ietekmi
  , tostarp tās ietekmi uz pamattiesībām,
  un vajadzību veikt turpmākus pasākumus.
  Izvērtējums būtu jāpadara pieejams Eiropas Parlamentam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Pamattiesību aģentūrai. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (24) 22. un 23. pantu Komisijai būtu jāveic šīs direktīvas izvērtējums, it sevišķi pamatojoties uz informāciju, kas ievākta ar īpašu uzraudzības pasākumu palīdzību, lai novērtētu direktīvas ietekmi
  , tostarp tās ietekmi uz pamattiesībām,
  un vajadzību veikt turpmākus pasākumus.
  Izvērtējums būtu jāpadara pieejams Eiropas Parlamentam, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Pamattiesību aģentūrai.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Uz dalībvalstu veikto personas datu apstrādi šīs direktīvas ietvaros attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (25). ES PCD sistēmas ietvaros ir nepieciešams apstrādāt personas datus, kas vajadzīgi pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, ES PCD uzlīmes izdrukāšanai un attiecīgā datu subjekta ceļošanas atvieglošanai. Ir nepieciešams sīkāk precizēt aizsargpasākumus, kas piemērojami apstrādātajiem personas datiem, piemēram, ievākto personas datu maksimālo glabāšanas laiku. Lai nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu,
  ir
  nepieciešams
  trīs gadu
  maksimālais glabāšanas laiks. Pieteikuma iesniedzēju personas datu dzēšanai nevajadzētu skart dalībvalstu spēju uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Uz dalībvalstu veikto personas datu apstrādi šīs direktīvas ietvaros attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (25). ES PCD sistēmas ietvaros ir nepieciešams apstrādāt personas datus, kas vajadzīgi pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, ES PCD uzlīmes izdrukāšanai un attiecīgā datu subjekta ceļošanas atvieglošanai. Ir nepieciešams sīkāk precizēt aizsargpasākumus, kas piemērojami apstrādātajiem personas datiem, piemēram, ievākto personas datu maksimālo glabāšanas laiku. Lai nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu,
  ir
  nepieciešams
  trīs gadu
  maksimālais glabāšanas laiks. Pieteikuma iesniedzēju personas datu dzēšanai nevajadzētu skart dalībvalstu spēju uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu.

| (20) | Uz dalībvalstu veikto personas datu apstrādi šīs direktīvas ietvaros attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (25). ES PCD sistēmas ietvaros ir nepieciešams apstrādāt personas datus, kas vajadzīgi pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, ES PCD uzlīmes izdrukāšanai un attiecīgā datu subjekta ceļošanas atvieglošanai. Ir nepieciešams sīkāk precizēt aizsargpasākumus, kas piemērojami apstrādātajiem personas datiem, piemēram, ievākto personas datu maksimālo glabāšanas laiku. Lai nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu,
  var būt
  nepieciešams maksimālais glabāšanas laiks.
  Šim laikam vajadzētu būt samērīgam, un tas nedrīkstētu pārsniegt 90 dienas pēc izdotā ES PCD derīguma beigām.
  Pieteikuma iesniedzēju personas datu
  anonimizēšanai vai
  dzēšanai nevajadzētu skart dalībvalstu spēju uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu. |
| --- | --- |

(20)

Uz dalībvalstu veikto personas datu apstrādi šīs direktīvas ietvaros attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (25). ES PCD sistēmas ietvaros ir nepieciešams apstrādāt personas datus, kas vajadzīgi pieteikuma iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, ES PCD uzlīmes izdrukāšanai un attiecīgā datu subjekta ceļošanas atvieglošanai. Ir nepieciešams sīkāk precizēt aizsargpasākumus, kas piemērojami apstrādātajiem personas datiem, piemēram, ievākto personas datu maksimālo glabāšanas laiku. Lai nepieļautu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu,
  var būt
  nepieciešams maksimālais glabāšanas laiks.
  Šim laikam vajadzētu būt samērīgam, un tas nedrīkstētu pārsniegt 90 dienas pēc izdotā ES PCD derīguma beigām.
  Pieteikuma iesniedzēju personas datu
  anonimizēšanai vai
  dzēšanai nevajadzētu skart dalībvalstu spēju uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Valstspiederības dalībvalsts
  36
   stundu laikā
  no
  2. punktā minētās informācijas saņemšanas sniedz atbildi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 10. panta 3. punktu un apstiprina, vai pieteikuma iesniedzējs ir tās valstspiederīgais. Pēc pieteikuma iesniedzēja valstspiederības apstiprināšanas palīdzību sniedzošā dalībvalsts izsniedz pieteikuma iesniedzējam ES PCD vēlākais nākamajā darbdienā, kas seko tai, kurā saņemta valstspiederības dalībvalsts atbilde. | 3.   Valstspiederības dalībvalsts
  24
   stundu laikā
  pēc
  2. punktā minētās informācijas saņemšanas sniedz atbildi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 10. panta 3. punktu un apstiprina, vai pieteikuma iesniedzējs ir tās valstspiederīgais. Pēc pieteikuma iesniedzēja valstspiederības apstiprināšanas palīdzību sniedzošā dalībvalsts izsniedz pieteikuma iesniedzējam ES PCD vēlākais nākamajā darbdienā, kas seko tai, kurā saņemta valstspiederības dalībvalsts atbilde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Valstspiederības dalībvalsts
  36
   stundu laikā
  no
  2. punktā minētās informācijas saņemšanas sniedz atbildi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 10. panta 3. punktu un apstiprina, vai pieteikuma iesniedzējs ir tās valstspiederīgais. Pēc pieteikuma iesniedzēja valstspiederības apstiprināšanas palīdzību sniedzošā dalībvalsts izsniedz pieteikuma iesniedzējam ES PCD vēlākais nākamajā darbdienā, kas seko tai, kurā saņemta valstspiederības dalībvalsts atbilde.

3.   Valstspiederības dalībvalsts
  24
   stundu laikā
  pēc
  2. punktā minētās informācijas saņemšanas sniedz atbildi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/637 10. panta 3. punktu un apstiprina, vai pieteikuma iesniedzējs ir tās valstspiederīgais. Pēc pieteikuma iesniedzēja valstspiederības apstiprināšanas palīdzību sniedzošā dalībvalsts izsniedz pieteikuma iesniedzējam ES PCD vēlākais nākamajā darbdienā, kas seko tai, kurā saņemta valstspiederības dalībvalsts atbilde.

Grozījums Nr. 3

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos dalībvalstis var
  pārsniegt
  1. un 3. punktā
  noteiktos termiņus
  . | 4.   Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos dalībvalstis var
  ES PCD izdot ātrāk kā
  1. un 3. punktā
  noteiktajos termiņos vai pēc tiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos dalībvalstis var
  pārsniegt
  1. un 3. punktā
  noteiktos termiņus
  .

4.   Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos dalībvalstis var
  ES PCD izdot ātrāk kā
  1. un 3. punktā
  noteiktajos termiņos vai pēc tiem
  .

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – b punkts

9. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | papildu drošības elementiem un prasībām, tostarp uzlabotiem daļējas un pilnas viltošanas un falsificēšanas novēršanas standartiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

papildu drošības elementiem un prasībām, tostarp uzlabotiem daļējas un pilnas viltošanas un falsificēšanas novēršanas standartiem;

| (b) | papildu
  nebiometriskiem
  drošības elementiem un prasībām, tostarp uzlabotiem daļējas un pilnas viltošanas un falsificēšanas novēršanas standartiem; |
| --- | --- |

(b)

papildu
  nebiometriskiem
  drošības elementiem un prasībām, tostarp uzlabotiem daļējas un pilnas viltošanas un falsificēšanas novēršanas standartiem;

nebiometriskiem

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 4. punkts

13. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts un valstspiederības dalībvalsts glabā pieteikuma iesniedzēja personas datus ne ilgāk kā
  trīs gadus
  . Beidzoties šim glabāšanas periodam, pieteikuma iesniedzēja personas datus dzēš. | 4.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts un valstspiederības dalībvalsts glabā pieteikuma iesniedzēja personas datus ne ilgāk kā
  90 dienas pēc tam, kad beidzas izdotā ES PCD derīgums
  . Beidzoties šim glabāšanas periodam, pieteikuma iesniedzēja personas datus dzēš.
  Anonimizētos datus vajadzības gadījumā var glabāt šīs regulas darbības uzraudzības un izvērtēšanas nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts un valstspiederības dalībvalsts glabā pieteikuma iesniedzēja personas datus ne ilgāk kā
  trīs gadus
  . Beidzoties šim glabāšanas periodam, pieteikuma iesniedzēja personas datus dzēš.

4.   Palīdzību sniedzošā dalībvalsts un valstspiederības dalībvalsts glabā pieteikuma iesniedzēja personas datus ne ilgāk kā
  90 dienas pēc tam, kad beidzas izdotā ES PCD derīgums
  . Beidzoties šim glabāšanas periodam, pieteikuma iesniedzēja personas datus dzēš.
  Anonimizētos datus vajadzības gadījumā var glabāt šīs regulas darbības uzraudzības un izvērtēšanas nolūkā.

Grozījums Nr. 4

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ne agrāk kā pēc
  pieciem
   gadiem no šīs direktīvas transponēšanas datuma Komisija veic šīs direktīvas izvērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāstīti galvenie konstatējumi, tostarp par personas datu drošības līmeņa atbilstību. | 1.   Ne agrāk kā pēc
  trim
   gadiem no šīs direktīvas transponēšanas datuma Komisija veic šīs direktīvas izvērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāstīti galvenie konstatējumi, tostarp par personas datu drošības līmeņa atbilstību
  un tā iespējamo ietekmi uz pamattiesībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ne agrāk kā pēc
  pieciem
   gadiem no šīs direktīvas transponēšanas datuma Komisija veic šīs direktīvas izvērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāstīti galvenie konstatējumi, tostarp par personas datu drošības līmeņa atbilstību.

1.   Ne agrāk kā pēc
  trim
   gadiem no šīs direktīvas transponēšanas datuma Komisija veic šīs direktīvas izvērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izklāstīti galvenie konstatējumi, tostarp par personas datu drošības līmeņa atbilstību
  un tā iespējamo ietekmi uz pamattiesībām
  .

---

(24)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (2016. gada 13. aprīlis) (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

24

(24)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (2016. gada 13. aprīlis) (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

25

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

25

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/552 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/552

---

P8_TA(2019)0028

Euratom pētniecības un mācību programma 2021.–2025. gadam *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0437), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0437),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0380/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0406/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0406/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Programmas īstenošanas un izvērtēšanas laikā visos būtiskākajos posmos būtu jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu. Padome ir lūgusi Eiropas Parlamentam paust viedokli par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam. Tomēr, tā kā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam nepiemēro parasto likumdošanas procedūru, Eiropas Parlamentam nav tādu pašu pilnvaru kā Padomei, pieņemot tiesību aktus kodolenerģijas jomā. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta kā līdztiesīga likumdevēja lomu budžeta jautājumu jomā un lai nodrošinātu saskaņotu Savienības pētniecības un inovāciju pamatprogrammas izstrādi un īstenošanu, Euratom pētniecības un mācību programma arī būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Programmas īstenošanas un izvērtēšanas laikā visos būtiskākajos posmos būtu jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu. Padome ir lūgusi Eiropas Parlamentam paust viedokli par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2021.–2025. gadam. Tomēr, tā kā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam nepiemēro parasto likumdošanas procedūru, Eiropas Parlamentam nav tādu pašu pilnvaru kā Padomei, pieņemot tiesību aktus kodolenerģijas jomā. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta kā līdztiesīga likumdevēja lomu budžeta jautājumu jomā un lai nodrošinātu saskaņotu Savienības pētniecības un inovāciju pamatprogrammas izstrādi un īstenošanu, Euratom pētniecības un mācību programma arī būtu jāpieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Kodolpētniecība var veicināt sociālo labklājību, ekonomisko uzplaukumu
  un vides ilgtspēju
  , uzlabojot kodoldrošumu, kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju. Pētījumi par aizsardzību pret radiāciju ir radījuši uzlabojumus medicīnas tehnoloģiju jomā, kas ir ieguvums daudziem iedzīvotājiem, un minētie pētījumi tagad veicina uzlabojumus citās nozarēs, piemēram, rūpniecībā, lauksaimniecībā, vides un drošības jomā. Vienlīdz svarīgs ir kodolpētniecības
  potenciālais
  ieguldījums energosistēmas drošā, efektīvā un nekaitīgā ilgtermiņa dekarbonizācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Kodolpētniecība var veicināt sociālo labklājību, ekonomisko uzplaukumu
  un vides ilgtspēju
  , uzlabojot kodoldrošumu, kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju. Pētījumi par aizsardzību pret radiāciju ir radījuši uzlabojumus medicīnas tehnoloģiju jomā, kas ir ieguvums daudziem iedzīvotājiem, un minētie pētījumi tagad veicina uzlabojumus citās nozarēs, piemēram, rūpniecībā, lauksaimniecībā, vides un drošības jomā. Vienlīdz svarīgs ir kodolpētniecības
  potenciālais
  ieguldījums energosistēmas drošā, efektīvā un nekaitīgā ilgtermiņa dekarbonizācijā.

| (2) | Kodolpētniecība var veicināt sociālo labklājību
  un
  ekonomisko uzplaukumu, uzlabojot kodoldrošumu, kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju.
  Kodolpētniecība nodrošina svarīgu ieguldījumu attiecībā uz vides ilgtspēju un cīņu pret klimata pārmaiņām, samazinot Savienības atkarību no importētas enerģijas, savukārt
  pētījumi par aizsardzību pret radiāciju ir radījuši uzlabojumus medicīnas tehnoloģiju jomā, kas ir ieguvums daudziem iedzīvotājiem, un minētie pētījumi tagad veicina uzlabojumus citās nozarēs, piemēram, rūpniecībā, lauksaimniecībā, vides un drošības jomā. Vienlīdz svarīgs ir kodolpētniecības ieguldījums energosistēmas drošā, efektīvā un nekaitīgā ilgtermiņa dekarbonizācijā. |
| --- | --- |

(2)

Kodolpētniecība var veicināt sociālo labklājību
  un
  ekonomisko uzplaukumu, uzlabojot kodoldrošumu, kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju.
  Kodolpētniecība nodrošina svarīgu ieguldījumu attiecībā uz vides ilgtspēju un cīņu pret klimata pārmaiņām, samazinot Savienības atkarību no importētas enerģijas, savukārt
  pētījumi par aizsardzību pret radiāciju ir radījuši uzlabojumus medicīnas tehnoloģiju jomā, kas ir ieguvums daudziem iedzīvotājiem, un minētie pētījumi tagad veicina uzlabojumus citās nozarēs, piemēram, rūpniecībā, lauksaimniecībā, vides un drošības jomā. Vienlīdz svarīgs ir kodolpētniecības ieguldījums energosistēmas drošā, efektīvā un nekaitīgā ilgtermiņa dekarbonizācijā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Komisijas ziņojumā par starpposma izvērtējumu par Euratom pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam (COM(2017)0697) ir noteikts Programmas pamatprincipu kopums. Šajos pamatprincipos ietilpst šādi: turpināt atbalstīt kodolpētniecību, galveno uzmanību vēršot uz kodoldrošumu, kodolgarantijām, kodoldrošību, atkritumu apsaimniekošanu, aizsardzību pret radiāciju, kodolsintēzes attīstību; kopā ar saņēmējiem turpināt uzlabot Eiropas kopīgo programmu organizāciju un pārvaldību kodolenerģijas jomā; turpināt un stiprināt Euratom izglītības un apmācības darbības tādas attiecīgas kompetences pilnveidei, kas ir visu kodoldrošuma, drošības un aizsardzības pret radiāciju aspektu pamatā; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmu un citām Savienības pamatprogrammas tematiskajām jomām; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmas tiešajām un netiešajām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Komisijas ziņojumā par starpposma izvērtējumu par Euratom pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam (COM(2017)0697) ir noteikts Programmas pamatprincipu kopums. Šajos pamatprincipos ietilpst šādi: turpināt atbalstīt kodolpētniecību, galveno uzmanību vēršot uz kodoldrošumu, kodolgarantijām, kodoldrošību, atkritumu apsaimniekošanu, aizsardzību pret radiāciju, kodolsintēzes attīstību; kopā ar saņēmējiem turpināt uzlabot Eiropas kopīgo programmu organizāciju un pārvaldību kodolenerģijas jomā; turpināt un stiprināt Euratom izglītības un apmācības darbības tādas attiecīgas kompetences pilnveidei, kas ir visu kodoldrošuma, drošības un aizsardzības pret radiāciju aspektu pamatā; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmu un citām Savienības pamatprogrammas tematiskajām jomām; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmas tiešajām un netiešajām darbībām.

| (4) | Komisijas ziņojumā par starpposma izvērtējumu par Euratom pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam (COM(2017)0697) ir noteikts Programmas pamatprincipu kopums. Šajos pamatprincipos ietilpst šādi: turpināt atbalstīt kodolpētniecību, galveno uzmanību vēršot uz kodoldrošumu,
  darbības rezultātiem,
  kodolgarantijām, kodoldrošību,
  radioaktīvo
  atkritumu apsaimniekošanu, aizsardzību pret radiāciju, kodolsintēzes attīstību; kopā ar saņēmējiem turpināt uzlabot Eiropas kopīgo programmu organizāciju un pārvaldību kodolenerģijas jomā; turpināt un stiprināt Euratom izglītības un apmācības darbības tādas attiecīgas kompetences pilnveidei, kas ir visu kodoldrošuma, drošības un aizsardzības pret radiāciju aspektu pamatā
  , lai nodrošinātu augstu prasmju līmeni, īpaši nākamajai inženieru paaudzei
  ; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmu un citām Savienības pamatprogrammas tematiskajām jomām; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmas tiešajām un netiešajām darbībām
  , palīdzot nodrošināt saskaņotību un efektivitāti visā Euratom programmā
  . |
| --- | --- |

(4)

Komisijas ziņojumā par starpposma izvērtējumu par Euratom pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam (COM(2017)0697) ir noteikts Programmas pamatprincipu kopums. Šajos pamatprincipos ietilpst šādi: turpināt atbalstīt kodolpētniecību, galveno uzmanību vēršot uz kodoldrošumu,
  darbības rezultātiem,
  kodolgarantijām, kodoldrošību,
  radioaktīvo
  atkritumu apsaimniekošanu, aizsardzību pret radiāciju, kodolsintēzes attīstību; kopā ar saņēmējiem turpināt uzlabot Eiropas kopīgo programmu organizāciju un pārvaldību kodolenerģijas jomā; turpināt un stiprināt Euratom izglītības un apmācības darbības tādas attiecīgas kompetences pilnveidei, kas ir visu kodoldrošuma, drošības un aizsardzības pret radiāciju aspektu pamatā
  , lai nodrošinātu augstu prasmju līmeni, īpaši nākamajai inženieru paaudzei
  ; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmu un citām Savienības pamatprogrammas tematiskajām jomām; turpināt izmantot sinerģiju starp Euratom programmas tiešajām un netiešajām darbībām
  , palīdzot nodrošināt saskaņotību un efektivitāti visā Euratom programmā
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Euratom atkritumu apsaimniekošanas projekti veicina labāku izpratni par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jautājumiem Savienībā, piemēram, par nākotnē izmantojamo ģeoloģisko atkritumu apglabāšanas kompleksu drošumu, radioaktīvo atkritumu kondicionēšanu un izlietotās kodoldegvielas ilgtermiņa apglabāšanu atkritumu poligonā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Euratom atkritumu apsaimniekošanas projekti veicina labāku izpratni par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jautājumiem Savienībā, piemēram, par nākotnē izmantojamo ģeoloģisko atkritumu apglabāšanas kompleksu drošumu, radioaktīvo atkritumu kondicionēšanu un izlietotās kodoldegvielas ilgtermiņa apglabāšanu atkritumu poligonā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Programmas koncepcijai un struktūrai jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu. Tas tiek sasniegts, izvirzot ierobežotu skaitu konkrētu mērķu, kas koncentrējas uz kodolskaldīšanas drošu izmantošanu pielietojumiem, kuri ir saistīti ar elektroenerģijas ražošanu, un pielietojumiem, kuri ar to nav saistīti, uzturot un pilnveidojot vajadzīgo lietpratību, veicinot kodolsintēzes enerģētikas attīstību un atbalstot Savienības politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Programmas koncepcijai un struktūrai jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu. Tas tiek sasniegts, izvirzot ierobežotu skaitu konkrētu mērķu, kas koncentrējas uz kodolskaldīšanas drošu izmantošanu pielietojumiem, kuri ir saistīti ar elektroenerģijas ražošanu, un pielietojumiem, kuri ar to nav saistīti, uzturot un pilnveidojot vajadzīgo lietpratību, veicinot kodolsintēzes enerģētikas attīstību un atbalstot Savienības politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā.

| (5) | Programmas koncepcijai un struktūrai jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu. Tas tiek sasniegts, izvirzot ierobežotu skaitu konkrētu mērķu, kas koncentrējas uz kodolskaldīšanas drošu izmantošanu pielietojumiem, kuri ir saistīti ar elektroenerģijas ražošanu, un pielietojumiem, kuri ar to nav saistīti, uzturot un pilnveidojot vajadzīgo lietpratību, veicinot kodolsintēzes enerģētikas attīstību un atbalstot Savienības politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā
  , tostarp zināšanu pilnveidošanu par tādu iekārtu drošu, efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu dezekspluatāciju, kuras ir sasniegušas darbības cikla beigas, proti, par jomu, kurā ir aizkavējusies noteikumu izstrāde un ieguldījumi
  . |
| --- | --- |

(5)

Programmas koncepcijai un struktūrai jāapmierina vajadzība radīt atbalstīto darbību kritisko masu. Tas tiek sasniegts, izvirzot ierobežotu skaitu konkrētu mērķu, kas koncentrējas uz kodolskaldīšanas drošu izmantošanu pielietojumiem, kuri ir saistīti ar elektroenerģijas ražošanu, un pielietojumiem, kuri ar to nav saistīti, uzturot un pilnveidojot vajadzīgo lietpratību, veicinot kodolsintēzes enerģētikas attīstību un atbalstot Savienības politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā
  , tostarp zināšanu pilnveidošanu par tādu iekārtu drošu, efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu dezekspluatāciju, kuras ir sasniegušas darbības cikla beigas, proti, par jomu, kurā ir aizkavējusies noteikumu izstrāde un ieguldījumi
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Programma ir būtiska daļa no Savienības centieniem saglabāt un nostiprināt vadošo lomu zinātnē un rūpniecībā energotehnoloģiju jomā. Lai nostiprinātu esošo kodolskaldīšanas spēkstaciju drošu darbību un veicinātu energosistēmas dekarbonizāciju, kodolskaldīšanas izpētei joprojām vajadzētu būt Euratom programmas būtiskai sastāvdaļai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Programma ir būtiska daļa no Savienības centieniem saglabāt un nostiprināt vadošo lomu zinātnē un rūpniecībā energotehnoloģiju jomā. Lai nostiprinātu esošo kodolskaldīšanas spēkstaciju drošu darbību un veicinātu energosistēmas dekarbonizāciju, kodolskaldīšanas izpētei joprojām vajadzētu būt Euratom programmas būtiskai sastāvdaļai.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Droša kodolenerģijas un ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu jonizējošā starojuma pielietojumu izmantošana, tostarp kodoldrošums un dezekspluatācija, būtu jāatbalsta, veicot strukturālas pārrobežu pārbaudes un daloties zināšanās un labākajā praksē, kas saistīta ar reaktoru sistēmu drošumu un šobrīd lietošanā esošās kodoldegvielas cikliem, īpaši attiecībā uz tādām kodoliekārtām, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Droša kodolenerģijas un ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu jonizējošā starojuma pielietojumu izmantošana, tostarp kodoldrošums un dezekspluatācija, būtu jāatbalsta, veicot strukturālas pārrobežu pārbaudes un daloties zināšanās un labākajā praksē, kas saistīta ar reaktoru sistēmu drošumu un šobrīd lietošanā esošās kodoldegvielas cikliem, īpaši attiecībā uz tādām kodoliekārtām, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Smagi kodolnegadījumi var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Programmā maksimāli liela uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un vajadzības gadījumā kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs (“JRC”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Smagi kodolnegadījumi var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Programmā maksimāli liela uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un vajadzības gadījumā kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs (“JRC”).

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Atbalstot kodolpētniecību, Programmai būtu jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” (pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] (20) un jāveicina stratēģijas “Eiropa 2030” īstenošana un Eiropas pētniecības telpas stiprināšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Atbalstot kodolpētniecību, Programmai būtu jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” (pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] (20) un jāveicina stratēģijas “Eiropa 2030” īstenošana un Eiropas pētniecības telpas stiprināšana.

| (7) | Atbalstot kodolpētniecību, Programmai būtu jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” (pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] (20)

  , jo īpaši popularizējot izcilību un atvērto zinātni
  , un jāveicina stratēģijas “Eiropa 2030” īstenošana un Eiropas pētniecības telpas stiprināšana. |
| --- | --- |

(7)

Atbalstot kodolpētniecību, Programmai būtu jāsniedz ieguldījums to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” (pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [...] (20)

  , jo īpaši popularizējot izcilību un atvērto zinātni
  , un jāveicina stratēģijas “Eiropa 2030” īstenošana un Eiropas pētniecības telpas stiprināšana.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Programmai būtu jāmeklē sinerģija ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, komunikāciju, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un palielinātu ES finansējuma sviras efektu, var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pasākumiem. Tādos gadījumos tiks ievēroti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Programmai būtu jāmeklē sinerģija ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, komunikāciju, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un palielinātu ES finansējuma sviras efektu, var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pasākumiem. Tādos gadījumos tiks ievēroti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumi.

| (8) | Programmai būtu jāmeklē sinerģija
  un ciešāka saskaņotība
  ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, komunikāciju, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību
  . Ir ļoti svarīgi visās programmās ievērot svarīgos izcilības un atvērtās zinātnes principus
  . Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un palielinātu ES finansējuma sviras efektu, var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pasākumiem. Tādos gadījumos tiks ievēroti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumi. |
| --- | --- |

(8)

Programmai būtu jāmeklē sinerģija
  un ciešāka saskaņotība
  ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, komunikāciju, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību
  . Ir ļoti svarīgi visās programmās ievērot svarīgos izcilības un atvērtās zinātnes principus
  . Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un palielinātu ES finansējuma sviras efektu, var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pasākumiem. Tādos gadījumos tiks ievēroti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumi.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Programmā izstrādātās darbības būtu jāvērš uz sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanu pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu līdzsvara trūkuma pamatcēloņus, izmantojot pētnieku — gan sieviešu, gan vīriešu — potenciālu pilnā apjomā un integrējot dzimuma aspektu projektu saturā, lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus minētajās darbībās būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Programmā izstrādātās darbības būtu jāvērš uz sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanu pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu līdzsvara trūkuma pamatcēloņus, izmantojot pētnieku — gan sieviešu, gan vīriešu — potenciālu pilnā apjomā un integrējot dzimuma aspektu projektu saturā, lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus minētajās darbībās būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | KPC atbalsta standartizāciju, atsevišķu kodoliekārtu brīvu pieejamību Savienības zinātniekiem un apmācības pasākumus tādās jomās kā kodolgarantijas, kriminālistika un dezekspluatācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

KPC atbalsta standartizāciju, atsevišķu kodoliekārtu brīvu pieejamību Savienības zinātniekiem un apmācības pasākumus tādās jomās kā kodolgarantijas, kriminālistika un dezekspluatācija.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | potenciāli
  veicināt energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

potenciāli
  veicināt energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā.

| (b) | veicināt energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(b)

veicināt energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzlabot drošu kodolenerģijas un ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu jonizējošā starojuma pielietojumu izmantošanu, tostarp kodoldrošumu, kodoldrošību, kodolgarantijas, aizsardzību pret radiāciju, drošu nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un dezekspluatāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

uzlabot drošu kodolenerģijas un ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu jonizējošā starojuma pielietojumu izmantošanu, tostarp kodoldrošumu, kodoldrošību, kodolgarantijas, aizsardzību pret radiāciju, drošu nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un dezekspluatāciju;

| (a) | uzlabot drošu
  un efektīvu
  kodolenerģijas un ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu jonizējošā starojuma pielietojumu izmantošanu, tostarp kodoldrošumu, kodoldrošību, kodolgarantijas, aizsardzību pret radiāciju, drošu nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un dezekspluatāciju; |
| --- | --- |

(a)

uzlabot drošu
  un efektīvu
  kodolenerģijas un ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītu jonizējošā starojuma pielietojumu izmantošanu, tostarp kodoldrošumu, kodoldrošību, kodolgarantijas, aizsardzību pret radiāciju, drošu nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un dezekspluatāciju;

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | atbalstīt Kopienas politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

atbalstīt Kopienas politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā.

| (d) | atbalstīt Kopienas politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā
  , tostarp zināšanu pilnveidi par to iekārtu drošu, efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu dezekspluatāciju, kuras ir sasniegušas darbības cikla beigas
  . |
| --- | --- |

(d)

atbalstīt Kopienas politiku kodoldrošuma, kodolgarantiju un kodoldrošības jomā
  , tostarp zināšanu pilnveidi par to iekārtu drošu, efektīvu un izmaksu ziņā lietderīgu dezekspluatāciju, kuras ir sasniegušas darbības cikla beigas
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums ir EUR 1 675 000 000
  pašreizējās
  cenās. | 1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums ir
  EUR 1 516 000 000  2018. gada cenās (
  EUR 1 675 000 000
  faktiskajās
  cenās). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums ir EUR 1 675 000 000
  pašreizējās
  cenās.

1.   Programmas īstenošanai atvēlētais finansējums ir
  EUR 1 516 000 000  2018. gada cenās (
  EUR 1 675 000 000
  faktiskajās
  cenās).

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Orientējošais
  1. punktā minētās summas sadalījums ir: | 1. punktā minētās summas sadalījums ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Orientējošais
  1. punktā minētās summas sadalījums ir:

Orientējošais

1. punktā minētās summas sadalījums ir:

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | EUR 724 563 000
  kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

EUR 724 563 000
  kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai;

EUR 724 563 000

| (a) | 43 %
  kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai; |
| --- | --- |

(a)

43 %
  kodolsintēzes pētniecībai un attīstībai;

43 %

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | EUR 330 930 000
  kodolskaldīšanai,
  drošībai
  un aizsardzībai pret radiāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

EUR 330 930 000
  kodolskaldīšanai,
  drošībai
  un aizsardzībai pret radiāciju;

EUR 330 930 000

drošībai

| (b) | 25 %
  kodolskaldīšanai,
  drošumam
  un aizsardzībai pret radiāciju; |
| --- | --- |

(b)

25 %
  kodolskaldīšanai,
  drošumam
  un aizsardzībai pret radiāciju;

25 %

drošumam

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | EUR 619 507 000
  tiešajām darbībām, ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

EUR 619 507 000
  tiešajām darbībām, ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs.

EUR 619 507 000

| (c) | 32 %
  tiešajām darbībām, ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs. |
| --- | --- |

(c)

32 %
  tiešajām darbībām, ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs.

32 %

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 2. daļa

4. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ikgadējās budžeta procedūras ietvaros Komisija
  nedrīkst
  atkāpties no šā panta 2. punkta
  c) apakšpunktā
  norādītās summas. | Ikgadējās budžeta procedūras ietvaros Komisija
  drīkst
  atkāpties no šā panta 2. punkta
  pirmajā daļā
  norādītās summas
  par ne vairāk kā 10 %
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ikgadējās budžeta procedūras ietvaros Komisija
  nedrīkst
  atkāpties no šā panta 2. punkta
  c) apakšpunktā
  norādītās summas.

nedrīkst

c) apakšpunktā

Ikgadējās budžeta procedūras ietvaros Komisija
  drīkst
  atkāpties no šā panta 2. punkta
  pirmajā daļā
  norādītās summas
  par ne vairāk kā 10 %
  .

drīkst

pirmajā daļā

par ne vairāk kā 10 %

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts – 3.a ievilkums (jauns)

5. pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | tiesiskuma principu ievērošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

tiesiskuma principu ievērošana.

tiesiskuma principu ievērošana.

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8.a pants (jauns)

8.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a pants




  Dzimumu līdztiesība




  Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a pants

Dzimumu līdztiesība

Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8.b pants (jauns)

8.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.b pants




  Ētikas principi





  1.
     
  Visās pētniecības un inovācijas darbībās, ko veic saskaņā ar Programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās papildprotokolus.




  Īpaša uzmanība būtu jāpievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni.






  2.
     
  Pētniecības un inovācijas darbības, ko veic saskaņā ar Programmu, ir paredzētas tikai un vienīgi civiliem lietojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.b pants

Ētikas principi

1.
     
  Visās pētniecības un inovācijas darbībās, ko veic saskaņā ar Programmu, ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās papildprotokolus.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēka veselības aizsardzības līmeni.

2.
     
  Pētniecības un inovācijas darbības, ko veic saskaņā ar Programmu, ir paredzētas tikai un vienīgi civiliem lietojumiem.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Programmas finansējuma saņēmēji atzīst
  Kopienas
  finansējuma izcelsmi un
  nodrošina
  tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | (1)   Programmas finansējuma saņēmēji atzīst
  Eiropas
  finansējuma izcelsmi un
  norāda uz to, lai nodrošinātu
  tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   Programmas finansējuma saņēmēji atzīst
  Kopienas
  finansējuma izcelsmi un
  nodrošina
  tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

(1)   Programmas finansējuma saņēmēji atzīst
  Eiropas
  finansējuma izcelsmi un
  norāda uz to, lai nodrošinātu
  tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Kopienas politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. | (2)   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  , kas paredzēti gan speciālistiem, gan plašākai sabiedrībai
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Kopienas politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Kopienas politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

(2)   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  , kas paredzēti gan speciālistiem, gan plašākai sabiedrībai
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Kopienas politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izvērtēšanu veic
  savlaicīgi
  , lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju. | 1.   Izvērtēšanu veic
  vismaz reizi divos gados
  , lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izvērtēšanu veic
  savlaicīgi
  , lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju.

1.   Izvērtēšanu veic
  vismaz reizi divos gados
  , lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz programmu, tai sekojošo programmu un citām iniciatīvām, kas attiecas uz pētniecību un inovāciju.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Programmas starpposma
  izvērtējumu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas īstenošanu. | 2.   
  Pirmo programmas
  izvērtējumu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  divus
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas
  pagarinājumus un
  īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Programmas starpposma
  izvērtējumu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  trīs
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas īstenošanu.

2.   
  Pirmo programmas
  izvērtējumu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā
  divus
  gadus pēc Programmas īstenošanas sākuma. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi, un tā veido pamatu, lai vajadzības gadījumā koriģētu Programmas
  pagarinājumus un
  īstenošanu.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi. | 3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  divus
  gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  četrus
  gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā
  divus
  gadus pēc 1. pantā norādītā termiņa beigām Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu. Tajā ietver novērtējumu par iepriekšējo Euratom programmu ilgtermiņa ietekmi.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. daļa

I pielikums – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai sasniegtu konkrētos mērķus, Programma atbalstīs transversālus pasākumus, kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā. Tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Saistītās pētniecības un inovācijas darbības var saņemt finansiālu atbalstu
  arī
  no fondiem saskaņā ar Regulu [Kopīgo noteikumu regula], ciktāl tās atbilst šo fondu mērķiem un noteikumiem. | Lai sasniegtu konkrētos mērķus, Programma atbalstīs transversālus pasākumus, kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā. Tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Saistītās pētniecības un inovācijas darbības
  arī
  var saņemt finansiālu atbalstu no fondiem saskaņā ar Regulu [Kopīgo noteikumu regula]
  vai citām Savienības programmām un finanšu instrumentiem
  , ciktāl tās atbilst šo fondu
  , programmu un instrumentu
  mērķiem un noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai sasniegtu konkrētos mērķus, Programma atbalstīs transversālus pasākumus, kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā. Tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Saistītās pētniecības un inovācijas darbības var saņemt finansiālu atbalstu
  arī
  no fondiem saskaņā ar Regulu [Kopīgo noteikumu regula], ciktāl tās atbilst šo fondu mērķiem un noteikumiem.

arī

Lai sasniegtu konkrētos mērķus, Programma atbalstīs transversālus pasākumus, kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā. Tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. Saistītās pētniecības un inovācijas darbības
  arī
  var saņemt finansiālu atbalstu no fondiem saskaņā ar Regulu [Kopīgo noteikumu regula]
  vai citām Savienības programmām un finanšu instrumentiem
  , ciktāl tās atbilst šo fondu
  , programmu un instrumentu
  mērķiem un noteikumiem.

arī

vai citām Savienības programmām un finanšu instrumentiem

, programmu un instrumentu

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. daļa

I pielikums – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darba programmu prioritātes jānosaka Komisijai, pamatojoties uz savām politikas prioritātēm un valsts iestāžu un tādu kodolpētniecībā ieinteresēto personu ieguldījumu, kas apvienojušās struktūrās vai satvaros, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformās, asociācijās, iniciatīvās un tehniskos forumos saistībā ar kodolsistēmām un kodoldrošumu, radioaktīvo atkritumu un nostrādātās kodoldegvielas apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju/nelielas starojuma devas radītu risku, kodolgarantijām un kodoldrošību, kodolsintēzes pētniecību, vai jebkurā citā
  atbilstošā kodolenerģijas jautājumos
  ieinteresēto personu organizācijā vai forumā. | Darba programmu prioritātes jānosaka Komisijai, pamatojoties uz savām politikas prioritātēm un valsts iestāžu un tādu kodolpētniecībā ieinteresēto personu ieguldījumu, kas apvienojušās struktūrās vai satvaros, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformās, asociācijās, iniciatīvās un tehniskos forumos saistībā ar kodolsistēmām un kodoldrošumu, radioaktīvo atkritumu un nostrādātās kodoldegvielas apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju / nelielas starojuma devas radītu risku, kodolgarantijām un kodoldrošību, kodolsintēzes pētniecību, vai jebkurā citā
  attiecīgā
  ieinteresēto personu organizācijā vai forumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darba programmu prioritātes jānosaka Komisijai, pamatojoties uz savām politikas prioritātēm un valsts iestāžu un tādu kodolpētniecībā ieinteresēto personu ieguldījumu, kas apvienojušās struktūrās vai satvaros, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformās, asociācijās, iniciatīvās un tehniskos forumos saistībā ar kodolsistēmām un kodoldrošumu, radioaktīvo atkritumu un nostrādātās kodoldegvielas apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju/nelielas starojuma devas radītu risku, kodolgarantijām un kodoldrošību, kodolsintēzes pētniecību, vai jebkurā citā
  atbilstošā kodolenerģijas jautājumos
  ieinteresēto personu organizācijā vai forumā.

atbilstošā kodolenerģijas jautājumos

Darba programmu prioritātes jānosaka Komisijai, pamatojoties uz savām politikas prioritātēm un valsts iestāžu un tādu kodolpētniecībā ieinteresēto personu ieguldījumu, kas apvienojušās struktūrās vai satvaros, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformās, asociācijās, iniciatīvās un tehniskos forumos saistībā ar kodolsistēmām un kodoldrošumu, radioaktīvo atkritumu un nostrādātās kodoldegvielas apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju / nelielas starojuma devas radītu risku, kodolgarantijām un kodoldrošību, kodolsintēzes pētniecību, vai jebkurā citā
  attiecīgā
  ieinteresēto personu organizācijā vai forumā.

attiecīgā

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 5. daļa – a punkts – 1. apakšpunkts

I pielikums – 5. daļa – a punkts – 1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | kodoldrošums: Kopienā izmantoto reaktoru sistēmu un kodoldegvielas ciklu drošums vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu
  plašo
  lietpratību kodoldrošuma jomā Kopienā, to reaktoru veidu un kodoldegvielas ciklu drošums, kuri var tikt izmantoti nākotnē, koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

kodoldrošums: Kopienā izmantoto reaktoru sistēmu un kodoldegvielas ciklu drošums vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu
  plašo
  lietpratību kodoldrošuma jomā Kopienā, to reaktoru veidu un kodoldegvielas ciklu drošums, kuri var tikt izmantoti nākotnē, koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju;

plašo

| (1) | kodoldrošums: Kopienā izmantoto reaktoru sistēmu un kodoldegvielas ciklu drošums vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu
  un attīstītu plašu
  lietpratību kodoldrošuma jomā Kopienā, to reaktoru veidu un kodoldegvielas ciklu drošums, kuri var tikt izmantoti nākotnē, koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju;
  atbalsts, lai dalītos zināšanās un labākajā praksē, kas saistīta ar reaktoru sistēmu drošumu un šobrīd lietošanā esošās kodoldegvielas cikliem, īpaši attiecībā uz tādām kodoliekārtām, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā. |
| --- | --- |

(1)

kodoldrošums: Kopienā izmantoto reaktoru sistēmu un kodoldegvielas ciklu drošums vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu
  un attīstītu plašu
  lietpratību kodoldrošuma jomā Kopienā, to reaktoru veidu un kodoldegvielas ciklu drošums, kuri var tikt izmantoti nākotnē, koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju;
  atbalsts, lai dalītos zināšanās un labākajā praksē, kas saistīta ar reaktoru sistēmu drošumu un šobrīd lietošanā esošās kodoldegvielas cikliem, īpaši attiecībā uz tādām kodoliekārtām, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā.

un attīstītu plašu

atbalsts, lai dalītos zināšanās un labākajā praksē, kas saistīta ar reaktoru sistēmu drošumu un šobrīd lietošanā esošās kodoldegvielas cikliem, īpaši attiecībā uz tādām kodoliekārtām, kas atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 5. daļa – a punkts – 3. apakšpunkts

I pielikums – 5. daļa – a punkts – 3. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | dezekspluatācija: pētniecība nolūkā izstrādāt un novērtēt tehnoloģijas kodoliekārtu dezekspluatācijai un vides atveseļošanai; atbalsts apmaiņai ar paraugpraksi un zināšanām attiecībā uz dezekspluatāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

dezekspluatācija: pētniecība nolūkā izstrādāt un novērtēt tehnoloģijas kodoliekārtu dezekspluatācijai un vides atveseļošanai; atbalsts apmaiņai ar paraugpraksi un zināšanām attiecībā uz dezekspluatāciju;

| (3) | dezekspluatācija: pētniecība nolūkā izstrādāt un novērtēt tehnoloģijas kodoliekārtu dezekspluatācijai un vides atveseļošanai; atbalsts apmaiņai ar paraugpraksi un zināšanām attiecībā uz dezekspluatāciju
  , tostarp zināšanu apmaiņai par kodoliekārtām, kuras atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā, un resursu un personāla apvienošanai izcilības centros. |
| --- | --- |

(3)

dezekspluatācija: pētniecība nolūkā izstrādāt un novērtēt tehnoloģijas kodoliekārtu dezekspluatācijai un vides atveseļošanai; atbalsts apmaiņai ar paraugpraksi un zināšanām attiecībā uz dezekspluatāciju
  , tostarp zināšanu apmaiņai par kodoliekārtām, kuras atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā, un resursu un personāla apvienošanai izcilības centros.

, tostarp zināšanu apmaiņai par kodoliekārtām, kuras atrodas vienas vai vairāku dalībvalstu robežu ar citām dalībvalstīm tuvumā, un resursu un personāla apvienošanai izcilības centros.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 4. apakšvirsraksts – tabula

II pielikums – 4. apakšvirsraksts – tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uz inovāciju radītās ietekmes ceļu rādītāji | Uz inovāciju radītās ietekmes ceļu rādītāji |
| Euratom nodrošinātais ES progress virzībā uz
  3
  %
  IKP mērķa sasniegšanu | Euratom
  programmas
  nodrošinātais ES progress virzībā uz
  pētniecības un izstrādes (R&D) izdevumu mērķi 3
   %
  apmērā no IKP |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uz inovāciju radītās ietekmes ceļu rādītāji

Uz inovāciju radītās ietekmes ceļu rādītāji

Euratom nodrošinātais ES progress virzībā uz
  3
  %
  IKP mērķa sasniegšanu

3

IKP mērķa sasniegšanu

Euratom
  programmas
  nodrošinātais ES progress virzībā uz
  pētniecības un izstrādes (R&D) izdevumu mērķi 3
   %
  apmērā no IKP

programmas

pētniecības un izstrādes (R&D) izdevumu mērķi 3

apmērā no IKP

---

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (ES) Nr. [...], ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu EU FP9 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (OV [...]).

20

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regula (ES) Nr. [...], ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu EU FP9 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (OV [...]).

20

---

Ceturtdiena, 2019. gada 17. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/565 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/565

---

P8_TA(2019)0035

Kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas palīdzības programma Ignalinas kodolelektrostacijai Lietuvā *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai ar ko izveido kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas palīdzības programmu Ignalinas kodolelektrostacijai Lietuvā (Ignalinas programma) un atceļ Padomes Regulu (ES) Nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0466), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0466),

| — | ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši 3. pantu tam pievienotā Protokolā Nr. 4, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši 3. pantu tam pievienotā Protokolā Nr. 4,

| — | ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C8-0394/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0413/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju (1) Lietuva apņēmās attiecīgi līdz 2004. gada 31. decembrim un 2009. gada 31. decembrim slēgt Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku un pēc tam izbeigt šo bloku ekspluatāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju (1) Lietuva apņēmās attiecīgi līdz 2004. gada 31. decembrim un 2009. gada 31. decembrim slēgt Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku un pēc tam izbeigt šo bloku ekspluatāciju.

| (1) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju (1) Lietuva apņēmās attiecīgi līdz 2004. gada 31. decembrim un 2009. gada 31. decembrim slēgt Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku un pēc tam izbeigt šo bloku ekspluatāciju.
  Ignalinas programmas juridiskais pamats joprojām ir Protokols Nr. 4. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 4 par Ignalinas kodolelektrostaciju (1) Lietuva apņēmās attiecīgi līdz 2004. gada 31. decembrim un 2009. gada 31. decembrim slēgt Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku un pēc tam izbeigt šo bloku ekspluatāciju.
  Ignalinas programmas juridiskais pamats joprojām ir Protokols Nr. 4.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Atbilstoši Pievienošanās akta saistībām un ar Savienības atbalstu Lietuva ir slēgusi abus blokus attiecīgajos termiņos un panākusi būtisku virzību to izņemšanā no ekspluatācijas. Ir nepieciešams papildu darbs, lai turpinātu pazemināt radioloģiskā apdraudējuma līmeni. Pamatojoties uz pieejamajām aplēsēm, pēc 2020. gada šim nolūkam būs nepieciešami papildu finanšu resursi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Atbilstoši Pievienošanās akta saistībām un ar Savienības atbalstu Lietuva ir slēgusi abus blokus attiecīgajos termiņos un panākusi būtisku virzību to izņemšanā no ekspluatācijas. Ir nepieciešams papildu darbs, lai turpinātu pazemināt radioloģiskā apdraudējuma līmeni. Pamatojoties uz pieejamajām aplēsēm, pēc 2020. gada šim nolūkam būs nepieciešami papildu finanšu resursi.

| (2) | Atbilstoši Pievienošanās akta saistībām un ar Savienības atbalstu Lietuva ir slēgusi abus blokus attiecīgajos termiņos un panākusi būtisku virzību to izņemšanā no ekspluatācijas. Ir nepieciešams papildu darbs, lai turpinātu pazemināt radioloģiskā apdraudējuma līmeni. Pamatojoties uz pieejamajām aplēsēm
  un plānoto galīgo slēgšanas datumu 2038
  ,
  gadā, laikā
  pēc 2020. gada šim nolūkam būs nepieciešami papildu finanšu resursi.
  Lai līdz 2038. gadam varētu pabeigt izņemšanas no ekspluatācijas plānu, būs jānovērš finanšu iztrūkums 1 548 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstoši Pievienošanās akta saistībām un ar Savienības atbalstu Lietuva ir slēgusi abus blokus attiecīgajos termiņos un panākusi būtisku virzību to izņemšanā no ekspluatācijas. Ir nepieciešams papildu darbs, lai turpinātu pazemināt radioloģiskā apdraudējuma līmeni. Pamatojoties uz pieejamajām aplēsēm
  un plānoto galīgo slēgšanas datumu 2038
  ,
  gadā, laikā
  pēc 2020. gada šim nolūkam būs nepieciešami papildu finanšu resursi.
  Lai līdz 2038. gadam varētu pabeigt izņemšanas no ekspluatācijas plānu, būs jānovērš finanšu iztrūkums 1 548 miljonu EUR apmērā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Šajā regulā ietvertajiem pasākumiem būtu jāatbilst piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Kodolelektrostacijas, uz ko attiecas šī regula, izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic atbilstoši tiesību aktiem par kodoldrošību, proti, Padomes Direktīvai 2009/71/Euratom (1), un atkritumu apsaimniekošanu, proti, Padomes Direktīvai 2011/70/Euratom (2). Galīgo atbildību par kodoldrošību un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību joprojām uzņemas Lietuva. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Šajā regulā ietvertajiem pasākumiem būtu jāatbilst piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Kodolelektrostacijas, uz ko attiecas šī regula, izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic atbilstoši tiesību aktiem par kodoldrošību, proti, Padomes Direktīvai 2009/71/Euratom (1), un atkritumu apsaimniekošanu, proti, Padomes Direktīvai 2011/70/Euratom (2). Galīgo atbildību par kodoldrošību un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību joprojām uzņemas Lietuva.

| (3) | Šajā regulā ietvertajiem pasākumiem būtu jāatbilst piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Kodolelektrostacijas, uz ko attiecas šī regula, izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic atbilstoši tiesību aktiem par kodoldrošību, proti, Padomes Direktīvai 2009/71/Euratom (1), un atkritumu apsaimniekošanu, proti, Padomes Direktīvai 2011/70/Euratom (2). Galīgo atbildību par kodoldrošību un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību joprojām uzņemas Lietuva.
  Tomēr Direktīvā 2011/70/Euratom ir atļauts veikt Savienības ieguldījumu dažāda veida izņemšanas no ekspluatācijas projektos, tostarp saistībā ar nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu uzglabāšanu un apglabāšanu. Lai gan Direktīvā 2011/70/Euratom paredzēts, ka nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas izmaksas sedz tie, kas radījuši šos materiālus, minēto noteikumu ar atpakaļejošu spēku nevar piemērot Lietuvai, jo tā slēdza Ignalinas kodolelektrostaciju vēl pirms šīs direktīvas pieņemšanas un tādējādi nespēja uzkrāt pietiekamus līdzekļus nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu uzglabāšanai un apglabāšanai. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā ietvertajiem pasākumiem būtu jāatbilst piemērojamiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Kodolelektrostacijas, uz ko attiecas šī regula, izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic atbilstoši tiesību aktiem par kodoldrošību, proti, Padomes Direktīvai 2009/71/Euratom (1), un atkritumu apsaimniekošanu, proti, Padomes Direktīvai 2011/70/Euratom (2). Galīgo atbildību par kodoldrošību un nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas drošību joprojām uzņemas Lietuva.
  Tomēr Direktīvā 2011/70/Euratom ir atļauts veikt Savienības ieguldījumu dažāda veida izņemšanas no ekspluatācijas projektos, tostarp saistībā ar nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu uzglabāšanu un apglabāšanu. Lai gan Direktīvā 2011/70/Euratom paredzēts, ka nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas izmaksas sedz tie, kas radījuši šos materiālus, minēto noteikumu ar atpakaļejošu spēku nevar piemērot Lietuvai, jo tā slēdza Ignalinas kodolelektrostaciju vēl pirms šīs direktīvas pieņemšanas un tādējādi nespēja uzkrāt pietiekamus līdzekļus nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu uzglabāšanai un apglabāšanai.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Protokolā Nr. 4 atzīts, ka Ignalinas kodolelektrostacijas un tās divu no bijušās Padomju Savienības pārņemto 1 500  MW RBMK tipa reaktoru priekšlaicīga slēgšana un tai sekojošā ekspluatācijas izbeigšana ir bezprecedenta pasākums un rada Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko stāvokli, un tajā norādīts, ka Savienības atbalstu Ignalinas programmas ietvaros nepārtraukti turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada nākamo finanšu plānu ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Protokolā Nr. 4 atzīts, ka Ignalinas kodolelektrostacijas un tās divu no bijušās Padomju Savienības pārņemto 1 500  MW RBMK tipa reaktoru priekšlaicīga slēgšana un tai sekojošā ekspluatācijas izbeigšana ir bezprecedenta pasākums un rada Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko stāvokli, un tajā norādīts, ka Savienības atbalstu Ignalinas programmas ietvaros nepārtraukti turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada nākamo finanšu plānu ietvaros.

| (4) | Protokolā Nr. 4 atzīts, ka Ignalinas kodolelektrostacijas un tās divu no bijušās Padomju Savienības pārņemto 1 500 MW RBMK tipa
  (moderators-grafīts, kanālu tipa)
  reaktoru
  — līdzīgu tiem, ko izmantoja Černobiļā —
  priekšlaicīga slēgšana un tai sekojošā ekspluatācijas izbeigšana ir bezprecedenta pasākums
  , ņemot vērā to, ka līdz šim vēl nekur pasaulē nav ticis demontēts līdzīga tipa reaktors,
  un rada Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko stāvokli, un tajā norādīts, ka Savienības atbalstu Ignalinas programmas ietvaros nepārtraukti turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada nākamo finanšu plānu ietvaros
  līdz galīgajam slēgšanas datumam, kas patlaban tiek plānots 2038. gadā
  . |
| --- | --- |

(4)

Protokolā Nr. 4 atzīts, ka Ignalinas kodolelektrostacijas un tās divu no bijušās Padomju Savienības pārņemto 1 500 MW RBMK tipa
  (moderators-grafīts, kanālu tipa)
  reaktoru
  — līdzīgu tiem, ko izmantoja Černobiļā —
  priekšlaicīga slēgšana un tai sekojošā ekspluatācijas izbeigšana ir bezprecedenta pasākums
  , ņemot vērā to, ka līdz šim vēl nekur pasaulē nav ticis demontēts līdzīga tipa reaktors,
  un rada Lietuvai ārkārtas finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko stāvokli, un tajā norādīts, ka Savienības atbalstu Ignalinas programmas ietvaros nepārtraukti turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada nākamo finanšu plānu ietvaros
  līdz galīgajam slēgšanas datumam, kas patlaban tiek plānots 2038. gadā
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Programmai būtu jānodrošina
  arīprogrammas
  ietvaros gūto zināšanu izplatīšana visām dalībvalstīm, panākot koordināciju un sinerģiju ar pārējām attiecīgo Savienības
  dezekspluatācijas
  programmu darbībām Bulgārijā, Slovākijā un Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā
  ; jo šādi
  pasākumi
  nodrošina
  vislielāko Savienības pievienoto vērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Programmai būtu jānodrošina
  arīprogrammas
  ietvaros gūto zināšanu izplatīšana visām dalībvalstīm, panākot koordināciju un sinerģiju ar pārējām attiecīgo Savienības
  dezekspluatācijas
  programmu darbībām Bulgārijā, Slovākijā un Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā
  ; jo šādi
  pasākumi
  nodrošina
  vislielāko Savienības pievienoto vērtību.

| (10) | Programmai būtu jānodrošina
  arī programmas
  ietvaros gūto zināšanu izplatīšana visām dalībvalstīm, panākot koordināciju un sinerģiju ar pārējām attiecīgo Savienības
  izņemšanas no ekspluatācijas
  programmu darbībām Bulgārijā, Slovākijā un Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā
  . Lai šie
  pasākumi
  radītu
  vislielāko Savienības pievienoto vērtību
  , zināšanu izplatīšanai paredzētajam finansējumam vajadzētu būt nevis daļai no finansējuma, kas paredzēts izņemšanas no ekspluatācijas darbiem, bet to vajadzētu piešķirt no citiem Savienības finanšu avotiem
  . |
| --- | --- |

(10)

Programmai būtu jānodrošina
  arī programmas
  ietvaros gūto zināšanu izplatīšana visām dalībvalstīm, panākot koordināciju un sinerģiju ar pārējām attiecīgo Savienības
  izņemšanas no ekspluatācijas
  programmu darbībām Bulgārijā, Slovākijā un Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā
  . Lai šie
  pasākumi
  radītu
  vislielāko Savienības pievienoto vērtību
  , zināšanu izplatīšanai paredzētajam finansējumam vajadzētu būt nevis daļai no finansējuma, kas paredzēts izņemšanas no ekspluatācijas darbiem, bet to vajadzētu piešķirt no citiem Savienības finanšu avotiem
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi.

| (11) | Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi
  un nodrošinot kvalificētam personālam konkurētspējīgas algas
  . |
| --- | --- |

(11)

Lai panāktu pēc iespējas lielāku efektivitāti, Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšana no ekspluatācijas būtu jāveic, izmantojot labāko pieejamo tehnisko zinātību un pienācīgi ņemot vērā no ekspluatācijas izņemamo iekārtu specifiku un tehniskos parametrus, tādējādi ievērojot starptautisko paraugpraksi
  un nodrošinot kvalificētam personālam konkurētspējīgas algas
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Dezekspluatācijas
  procesa norises efektīva uzraudzība un kontrole ir jānodrošina Komisijai un Lietuvai, lai finansējumam, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību
  , lai gan galīgā atbildība par izņemšanu no ekspluatācijas arvien ir Lietuvai
  . Tas ietver progresa un rezultātu
  efektīvu
  novērtēšanu, kā arī korektīvu pasākumu piemērošanu
  vajadzības gadījumā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Dezekspluatācijas
  procesa norises efektīva uzraudzība un kontrole ir jānodrošina Komisijai un Lietuvai, lai finansējumam, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību
  , lai gan galīgā atbildība par izņemšanu no ekspluatācijas arvien ir Lietuvai
  . Tas ietver progresa un rezultātu
  efektīvu
  novērtēšanu, kā arī korektīvu pasākumu piemērošanu
  vajadzības gadījumā
  .

| (12) | Izņemšanas no ekspluatācijas
  procesa norises efektīva uzraudzība un kontrole ir jānodrošina Komisijai un Lietuvai, lai finansējumam, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību. Tas ietver
  efektīvu
  progresa
  uzraudzību
  un rezultātu novērtēšanu, kā arī
  vajadzības gadījumā
  korektīvu pasākumu piemērošanu
  , Lietuvai sadarbojoties ar Savienību
  . |
| --- | --- |

(12)

Izņemšanas no ekspluatācijas
  procesa norises efektīva uzraudzība un kontrole ir jānodrošina Komisijai un Lietuvai, lai finansējumam, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību. Tas ietver
  efektīvu
  progresa
  uzraudzību
  un rezultātu novērtēšanu, kā arī
  vajadzības gadījumā
  korektīvu pasākumu piemērošanu
  , Lietuvai sadarbojoties ar Savienību
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Programma būtu jāīsteno, Savienībai un Lietuvai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu. Savienības
  līdzfinansējuma maksimālais
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām. Ņemot vērā
  salīdzināmu Savienības
  programmu
  praksi
  un Lietuvas
  ekonomikas nostiprināšanos
  , no Ignalinas izņemšanas no ekspluatācijas programmas sākuma līdz saskaņā ar šo regulu finansēto darbību īstenošanas beigām
  Savienības līdzfinansējuma likmei
  nevajadzētu pārsniegt
  80
   % no attiecināmām izmaksām.
  Pārējais līdzfinansējums
  būtu
  jānodrošina Lietuvai un avotiem, kas nav Eiropas Savienības budžets
  , jo īpaši starptautiskām finanšu iestādēm un citiem līdzekļu devējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Programma būtu jāīsteno, Savienībai un Lietuvai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu. Savienības
  līdzfinansējuma maksimālais
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām. Ņemot vērā
  salīdzināmu Savienības
  programmu
  praksi
  un Lietuvas
  ekonomikas nostiprināšanos
  , no Ignalinas izņemšanas no ekspluatācijas programmas sākuma līdz saskaņā ar šo regulu finansēto darbību īstenošanas beigām
  Savienības līdzfinansējuma likmei
  nevajadzētu pārsniegt
  80
   % no attiecināmām izmaksām.
  Pārējais līdzfinansējums
  būtu
  jānodrošina Lietuvai un avotiem, kas nav Eiropas Savienības budžets
  , jo īpaši starptautiskām finanšu iestādēm un citiem līdzekļu devējiem.

| (16) | Programma būtu jāīsteno, Savienībai un Lietuvai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu.
  2003. gada Pievienošanās akta Protokolā Nr. 4 noteikts, ka Savienības ieguldījums saskaņā ar Ignalinas programmu dažiem pasākumiem var būt līdz 100 % no kopējiem izdevumiem. Savienības līdzfinansējuma
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām. Ņemot vērā
  konstatējumus, kas izdarīti Komisijas 2018. gada ziņojumā par ES kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas palīdzības
  programmu
  Bulgārijā, Slovākijā un Lietuvā izvērtēšanu un īstenošanu,
  un Lietuvas
  politiskās saistības segt vismaz 14 % no izņemšanas no ekspluatācijas programmas kopējām izmaksām
  ,
  Savienības līdzfinansējuma daļai
  no Ignalinas izņemšanas no ekspluatācijas programmas sākuma līdz saskaņā ar šo regulu finansēto darbību īstenošanas beigām nevajadzētu pārsniegt
  86
   % no attiecināmām izmaksām. Pārējo finansējumu nodrošina Lietuva un papildu avoti, kas nav Savienības budžets. Būtu
  jācenšas atrast citus finansējuma avotus
  , jo īpaši
  no
  starptautiskām finanšu iestādēm un citiem līdzekļu devējiem. |
| --- | --- |

(16)

Programma būtu jāīsteno, Savienībai un Lietuvai veicot kopīgu finansiālo ieguldījumu.
  2003. gada Pievienošanās akta Protokolā Nr. 4 noteikts, ka Savienības ieguldījums saskaņā ar Ignalinas programmu dažiem pasākumiem var būt līdz 100 % no kopējiem izdevumiem. Savienības līdzfinansējuma
  apjoms būtu jānosaka saskaņā ar līdzfinansēšanas praksi atbilstīgi iepriekšējām programmām. Ņemot vērā
  konstatējumus, kas izdarīti Komisijas 2018. gada ziņojumā par ES kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas palīdzības
  programmu
  Bulgārijā, Slovākijā un Lietuvā izvērtēšanu un īstenošanu,
  un Lietuvas
  politiskās saistības segt vismaz 14 % no izņemšanas no ekspluatācijas programmas kopējām izmaksām
  ,
  Savienības līdzfinansējuma daļai
  no Ignalinas izņemšanas no ekspluatācijas programmas sākuma līdz saskaņā ar šo regulu finansēto darbību īstenošanas beigām nevajadzētu pārsniegt
  86
   % no attiecināmām izmaksām. Pārējo finansējumu nodrošina Lietuva un papildu avoti, kas nav Savienības budžets. Būtu
  jācenšas atrast citus finansējuma avotus
  , jo īpaši
  no
  starptautiskām finanšu iestādēm un citiem līdzekļu devējiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Ārpus Ignalinas programmas darbības jomas Lietuva ir pilnībā atbildīga par to, lai attīstītu Ignalinas reģionu un veiktu tur guldījumus, jo tajā ir zems ienākumu un valstī augstākais bezdarba līmenis, galvenokārt tāpēc, ka Ignalinas kodolelektrostacija bija lielākais darba devējs šajā reģionā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Ārpus Ignalinas programmas darbības jomas Lietuva ir pilnībā atbildīga par to, lai attīstītu Ignalinas reģionu un veiktu tur guldījumus, jo tajā ir zems ienākumu un valstī augstākais bezdarba līmenis, galvenokārt tāpēc, ka Ignalinas kodolelektrostacija bija lielākais darba devējs šajā reģionā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Uz programmu attiecas Lietuvas valsts programma saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Uz programmu attiecas Lietuvas valsts programma saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom.

| (19) | Uz programmu attiecas Lietuvas valsts programma saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom
  un tā var dot ieguldījumu tās īstenošanā, neskarot šo direktīvu
  . |
| --- | --- |

(19)

Uz programmu attiecas Lietuvas valsts programma saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom
  un tā var dot ieguldījumu tās īstenošanā, neskarot šo direktīvu
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Vēsturisku iemeslu dēļ Savienības finansiālais atbalsts Ignalinas kodolreaktora izņemšanai no ekspluatācijas ir pilnībā pamatots, bet programmai nevajadzētu radīt precedentu tam, ka Savienības līdzekļi tiek izmantoti citu kodolreaktoru izņemšanai no ekspluatācijas. Visām dalībvalstīm vajadzētu būt ētiskam pienākumam izvairīties no nepamatota sloga uzlikšanas nākamajām paaudzēm saistībā ar izlietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, tostarp radioaktīvajiem atkritumiem, kuru rašanās ir sagaidāma, izbeidzot esošo kodoliekārtu ekspluatāciju. Valstu politikas nostādnēm ir jābalstās uz principu “piesārņotājs maksā”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Vēsturisku iemeslu dēļ Savienības finansiālais atbalsts Ignalinas kodolreaktora izņemšanai no ekspluatācijas ir pilnībā pamatots, bet programmai nevajadzētu radīt precedentu tam, ka Savienības līdzekļi tiek izmantoti citu kodolreaktoru izņemšanai no ekspluatācijas. Visām dalībvalstīm vajadzētu būt ētiskam pienākumam izvairīties no nepamatota sloga uzlikšanas nākamajām paaudzēm saistībā ar izlietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, tostarp radioaktīvajiem atkritumiem, kuru rašanās ir sagaidāma, izbeidzot esošo kodoliekārtu ekspluatāciju. Valstu politikas nostādnēm ir jābalstās uz principu “piesārņotājs maksā”.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

23.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23b) | Komisijas Ieteikumā 2006/851/Euratom norādīts, ka atbilstīgi principam “piesārņotājs maksā” kodoliekārtu operatoriem iekārtu produktīvās ekspluatācijas laikā jānovirza pietiekami finanšu resursi turpmāko izņemšanas no ekspluatācijas izmaksu segšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23b)

Komisijas Ieteikumā 2006/851/Euratom norādīts, ka atbilstīgi principam “piesārņotājs maksā” kodoliekārtu operatoriem iekārtu produktīvās ekspluatācijas laikā jānovirza pietiekami finanšu resursi turpmāko izņemšanas no ekspluatācijas izmaksu segšanai.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārējais mērķis ir palīdzēt Lietuvai īstenot Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšanu no ekspluatācijas,
  īpaši pievēršoties radioloģiskās drošības uzdevumiem izņemšanas no ekspluatācijas laikā, vienlaikus nodrošinot saistībā ar kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas iegūto zināšanu plašu izplatīšanu visām ES dalībvalstīm
  . | 1.   Programmas vispārējais mērķis ir
  atbilstīgi
  palīdzēt Lietuvai
  droši
  īstenot Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšanu no ekspluatācijas,
  īpašu uzmanību pievēršot ar šo procesu saistīto radioloģiskās drošības problēmu risināšanai, tostarp nodrošinot izlietotās degvielas pagaidu uzglabāšanas drošību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas vispārējais mērķis ir palīdzēt Lietuvai īstenot Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšanu no ekspluatācijas,
  īpaši pievēršoties radioloģiskās drošības uzdevumiem izņemšanas no ekspluatācijas laikā, vienlaikus nodrošinot saistībā ar kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas iegūto zināšanu plašu izplatīšanu visām ES dalībvalstīm
  .

1.   Programmas vispārējais mērķis ir
  atbilstīgi
  palīdzēt Lietuvai
  droši
  īstenot Ignalinas kodolelektrostacijas izņemšanu no ekspluatācijas,
  īpašu uzmanību pievēršot ar šo procesu saistīto radioloģiskās drošības problēmu risināšanai, tostarp nodrošinot izlietotās degvielas pagaidu uzglabāšanas drošību
  .

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas
  konkrētais
  mērķis ir demontēt un dekontaminēt Ignalinas iekārtas un reaktoru šahtas saskaņā ar izņemšanas no ekspluatācijas plānu, turpināt droši apsaimniekot izņemšanas no ekspluatācijas laikā un iepriekš radušos atkritumus
  , kā arī izplatīt iegūtās zināšanas ES ieinteresētajām personām. Konkrētais mērķis ir sīki aprakstīts I pielikumā
  . | 2.   Programmas
  galvenais
  mērķis ir demontēt un dekontaminēt Ignalinas iekārtas un reaktoru šahtas saskaņā ar izņemšanas no ekspluatācijas plānu
  un
  turpināt droši apsaimniekot izņemšanas no ekspluatācijas laikā un iepriekš radušos atkritumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas
  konkrētais
  mērķis ir demontēt un dekontaminēt Ignalinas iekārtas un reaktoru šahtas saskaņā ar izņemšanas no ekspluatācijas plānu, turpināt droši apsaimniekot izņemšanas no ekspluatācijas laikā un iepriekš radušos atkritumus
  , kā arī izplatīt iegūtās zināšanas ES ieinteresētajām personām. Konkrētais mērķis ir sīki aprakstīts I pielikumā
  .

2.   Programmas
  galvenais
  mērķis ir demontēt un dekontaminēt Ignalinas iekārtas un reaktoru šahtas saskaņā ar izņemšanas no ekspluatācijas plānu
  un
  turpināt droši apsaimniekot izņemšanas no ekspluatācijas laikā un iepriekš radušos atkritumus.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Programmai ir arī papildu mērķis — nodrošināt saistībā ar kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas iegūto zināšanu plašu izplatīšanu visās dalībvalstīm. Papildu mērķi finansē no finansiālās palīdzības programmas kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai (COM(2018)0467). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Programmai ir arī papildu mērķis — nodrošināt saistībā ar kodoliekārtu izņemšanas no ekspluatācijas iegūto zināšanu plašu izplatīšanu visās dalībvalstīm. Papildu mērķi finansē no finansiālās palīdzības programmas kodoliekārtu izņemšanai no ekspluatācijas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai (COM(2018)0467).

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Konkrētais
  mērķis ir sīki aprakstīts I pielikumā.
  Komisija ar īstenošanas aktiem var grozīt I pielikumu atbilstīgi 12. panta 2. punktā minētajai pārbaudes procedūrai. | 3.   
  Galvenais
  mērķis ir sīki aprakstīts I pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Konkrētais
  mērķis ir sīki aprakstīts I pielikumā.
  Komisija ar īstenošanas aktiem var grozīt I pielikumu atbilstīgi 12. panta 2. punktā minētajai pārbaudes procedūrai.

3.   
  Galvenais
  mērķis ir sīki aprakstīts I pielikumā.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Finansējums, kas paredzēts šīs
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir 552 000 000 EUR pašreizējās cenās. | 1.   
  Šīs
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam
  paredzētais finansējums
  ir 780 000 000 EUR pašreizējās cenās
  un tas paredzēts šīs programmas galveno mērķa (ekspluatācijas pārtraukšanas darbību) īstenošanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Finansējums, kas paredzēts šīs
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir 552 000 000 EUR pašreizējās cenās.

1.   
  Šīs
  programmas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam
  paredzētais finansējums
  ir 780 000 000 EUR pašreizējās cenās
  un tas paredzēts šīs programmas galveno mērķa (ekspluatācijas pārtraukšanas darbību) īstenošanai
  .

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kopējā
  maksimālā
  saskaņā ar programmu piemērojamā Savienības līdzfinansējuma likme
  nepārsniedz 80
   %. Pārējo finansējumu nodrošina Lietuva un papildu avoti, kas nav Savienības budžets. | Kopējā saskaņā ar programmu piemērojamā Savienības līdzfinansējuma likme
  ir 86
   %. Pārējo finansējumu nodrošina Lietuva un papildu avoti, kas nav Savienības budžets. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kopējā
  maksimālā
  saskaņā ar programmu piemērojamā Savienības līdzfinansējuma likme
  nepārsniedz 80
   %. Pārējo finansējumu nodrošina Lietuva un papildu avoti, kas nav Savienības budžets.

maksimālā

nepārsniedz 80

Kopējā saskaņā ar programmu piemērojamā Savienības līdzfinansējuma likme
  ir 86
   %. Pārējo finansējumu nodrošina Lietuva un papildu avoti, kas nav Savienības budžets.

ir 86

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. punkts

I pielikums – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Galvenās radioloģiskās drošības problēmas 2021.–2027. gada finansēšanas periodā tiek risinātas ar P.1, P.2 un P.4 punkta darbībām. Uz reaktoru aktīvo zonu demontāžu jo īpaši attiecas P.2 punkts.
  Mazākas problēmas tiek risinātas ar P.3 punkta darbībām, bet
  P.0 un P.5 punkts aptver
  dezekspluatācijas
  atbalsta darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

Galvenās radioloģiskās drošības problēmas 2021.–2027. gada finansēšanas periodā tiek risinātas ar P.1, P.2 un P.4 punkta darbībām. Uz reaktoru aktīvo zonu demontāžu jo īpaši attiecas P.2 punkts.
  Mazākas problēmas tiek risinātas ar P.3 punkta darbībām, bet
  P.0 un P.5 punkts aptver
  dezekspluatācijas
  atbalsta darbības.

Mazākas problēmas tiek risinātas ar P.3 punkta darbībām, bet

dezekspluatācijas

| 4. | Galvenās radioloģiskās drošības problēmas 2021.–2027. gada finansēšanas periodā tiek risinātas ar P.1, P.2
  , P.3
  un P.4 punkta darbībām. Uz reaktoru aktīvo zonu demontāžu jo īpaši attiecas P.2 punkts. P.0 un P.5 punkts aptver
  izņemšanai no ekspluatācijas paredzētās
  atbalsta darbības. |
| --- | --- |

4.

Galvenās radioloģiskās drošības problēmas 2021.–2027. gada finansēšanas periodā tiek risinātas ar P.1, P.2
  , P.3
  un P.4 punkta darbībām. Uz reaktoru aktīvo zonu demontāžu jo īpaši attiecas P.2 punkts. P.0 un P.5 punkts aptver
  izņemšanai no ekspluatācijas paredzētās
  atbalsta darbības.

, P.3

izņemšanai no ekspluatācijas paredzētās

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 5. punkts – 1. tabula – P.3. pozīcija

I pielikums – 5. punkts – 1. tabula – P.3. pozīcija

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

1. tabula

| # | Postenis | Prioritāte |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Darbības ar nostrādāto kodoldegvielu | II |

#

Postenis

Prioritāte

P.3

Darbības ar nostrādāto kodoldegvielu

II

II

Grozījums

Grozījums

1. tabula

| # | Postenis | Prioritāte |
| --- | --- | --- |
| P.3 | Darbības ar nostrādāto kodoldegvielu | I |

#

Postenis

Prioritāte

P.3

Darbības ar nostrādāto kodoldegvielu

I

I

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 7. punkts

I pielikums – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | Nostrādātās
  kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšana dziļā ģeoloģiskajā glabātavā neietilpst programmu darbības jomā, un
  Lietuvai šis jautājums jārisina savā nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas nacionālajā programmā, kā to prasa Padomes Direktīva 2011/70/Euratom
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.

Nostrādātās
  kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšana dziļā ģeoloģiskajā glabātavā neietilpst programmu darbības jomā, un
  Lietuvai šis jautājums jārisina savā nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas nacionālajā programmā, kā to prasa Padomes Direktīva 2011/70/Euratom
  .

Nostrādātās

Lietuvai šis jautājums jārisina savā nostrādātās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas nacionālajā programmā, kā to prasa Padomes Direktīva 2011/70/Euratom

| 7. | Lai gan nostrādātās
  kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšana dziļā ģeoloģiskajā glabātavā neietilpst programmu darbības jomā
  laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam
  ,
  Lietuva
  un
  Savienība savlaicīgi sāks apspriešanos par šo darbību potenciālu iekļaušanu minētās programmas darbības jomā saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu
  . |
| --- | --- |

7.

Lai gan nostrādātās
  kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apglabāšana dziļā ģeoloģiskajā glabātavā neietilpst programmu darbības jomā
  laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam
  ,
  Lietuva
  un
  Savienība savlaicīgi sāks apspriešanos par šo darbību potenciālu iekļaušanu minētās programmas darbības jomā saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu
  .

Lai gan nostrādātās

laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam

Lietuva

Savienība savlaicīgi sāks apspriešanos par šo darbību potenciālu iekļaušanu minētās programmas darbības jomā saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu

---

(1)  OV L 236, 23.9.2003., 944. lpp.

1

(1)  OV L 236, 23.9.2003., 944. lpp.

1

(1)  Padomes 2009. gada 25. jūnija Direktīva 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).

1

(2)  Padomes 2011. gada 19. jūlija Direktīva 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

2

(1)  Padomes 2009. gada 25. jūnija Direktīva 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).

1

(2)  Padomes 2011. gada 19. jūlija Direktīva 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

2

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/574 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/574

---

P8_TA(2019)0038

Savienības budžeta aizsardzība vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/49)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Tiesiskums
  ir
  viena no pamatvērtībām
  ,
  uz kā balstās Savienība.
  Kā
  atgādināts
  Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā,
  šīs
  vērtības dalībvalstīm ir kopīgas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Tiesiskums
  ir
  viena no pamatvērtībām
  ,
  uz kā balstās Savienība.
  Kā
  atgādināts
  Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā,
  šīs
  vērtības dalībvalstīm ir kopīgas.

| (1) | Savienība
  ir
  dibināta, pamatojoties uz vērtībām
  ,
  kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības,
  kā
  tas noteikts
  Līguma par Eiropas Savienību
  (LES)
  2. 
  pantā un dalībai Savienībā izvirzītajos kritērijos. Kā atkārtoti norādīts LES 2.
   pantā,
  minētās
  vērtības dalībvalstīm ir kopīgas
  sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība
  . |
| --- | --- |

(1)

Savienība
  ir
  dibināta, pamatojoties uz vērtībām
  ,
  kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības,
  kā
  tas noteikts
  Līguma par Eiropas Savienību
  (LES)
  2. 
  pantā un dalībai Savienībā izvirzītajos kritērijos. Kā atkārtoti norādīts LES 2.
   pantā,
  minētās
  vērtības dalībvalstīm ir kopīgas
  sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Dalībvalstīm būtu jāstiprina savi pienākumi un jārāda piemērs, tos patiešām izpildot, kā arī jātiecas izveidot kopēju tiesiskuma kultūru, kurā tiesiskumu kā vispārēju vērtību vienādi piemēro visas iesaistītās puses. Minēto principu pilnīga ievērošana un veicināšana ir būtisks priekšnosacījums Eiropas projekta leģitimitātei kopumā un pamatnosacījums, lai veidotu iedzīvotāju uzticību Savienībai un nodrošinātu tās politikas efektīvu īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Dalībvalstīm būtu jāstiprina savi pienākumi un jārāda piemērs, tos patiešām izpildot, kā arī jātiecas izveidot kopēju tiesiskuma kultūru, kurā tiesiskumu kā vispārēju vērtību vienādi piemēro visas iesaistītās puses. Minēto principu pilnīga ievērošana un veicināšana ir būtisks priekšnosacījums Eiropas projekta leģitimitātei kopumā un pamatnosacījums, lai veidotu iedzīvotāju uzticību Savienībai un nodrošinātu tās politikas efektīvu īstenošanu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Saskaņā ar LES 2. pantu, 3. panta 1. punktu un 7. pantu Savienībai ir iespēja rīkoties, lai aizsargātu tās konstitucionālo kodolu un kopējās vērtības, kas ir tās pamatā, tostarp budžeta veidošanas principus. Dalībvalstīm, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un kandidātvalstīm ir pienākums ievērot, aizsargāt un popularizēt minētos principus un vērtības un lojāli sadarboties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Saskaņā ar LES 2. pantu, 3. panta 1. punktu un 7. pantu Savienībai ir iespēja rīkoties, lai aizsargātu tās konstitucionālo kodolu un kopējās vērtības, kas ir tās pamatā, tostarp budžeta veidošanas principus. Dalībvalstīm, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un kandidātvalstīm ir pienākums ievērot, aizsargāt un popularizēt minētos principus un vērtības un lojāli sadarboties.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Tiesiskums nodrošina, ka visi publiskās varas turētāji rīkojas likuma robežās, saskaņā ar demokrātijas vērtībām un
  pamattiesībām
  , un tos kontrolē neatkarīgas un objektīvas tiesas. Tas it īpaši nodrošina, ka tiek ievēroti likumības (7), juridiskās noteiktības (8), izpildvaras patvaļīguma aizlieguma (9), varas dalīšanas (10) un neatkarīgu tiesu nodrošinātas efektīvas tiesību aizsardzības tiesā (11) principi (12). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Tiesiskums nodrošina, ka visi publiskās varas turētāji rīkojas likuma robežās, saskaņā ar demokrātijas vērtībām un
  pamattiesībām
  , un tos kontrolē neatkarīgas un objektīvas tiesas. Tas it īpaši nodrošina, ka tiek ievēroti likumības (7), juridiskās noteiktības (8), izpildvaras patvaļīguma aizlieguma (9), varas dalīšanas (10) un neatkarīgu tiesu nodrošinātas efektīvas tiesību aizsardzības tiesā (11) principi (12).

| (2) | Tiesiskums nodrošina, ka visi publiskās varas turētāji rīkojas likuma robežās, saskaņā ar demokrātijas vērtībām un
  pamattiesību ievērošanu
  , un tos kontrolē neatkarīgas un objektīvas tiesas. Tas it īpaši nodrošina, ka tiek ievēroti likumības (7)

  principi, tostarp pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiskie procesi tiesību aktu ieviešanai
  , juridiskās noteiktības (8), izpildvaras patvaļīguma aizlieguma (9), varas dalīšanas (10)

  , tiesu pieejamības
  un neatkarīgu
  un objektīvu
  tiesu (11) nodrošinātas efektīvas tiesību aizsardzības tiesā
  principi

   (12)

  . Minētie principi cita starpā ir atspoguļoti Eiropas Padomes Venēcijas komisijas līmenī un noteikti, arī pamatojoties uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecīgo judikatūru

   (12a)

  . |
| --- | --- |

(2)

Tiesiskums nodrošina, ka visi publiskās varas turētāji rīkojas likuma robežās, saskaņā ar demokrātijas vērtībām un
  pamattiesību ievērošanu
  , un tos kontrolē neatkarīgas un objektīvas tiesas. Tas it īpaši nodrošina, ka tiek ievēroti likumības (7)

  principi, tostarp pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiskie procesi tiesību aktu ieviešanai
  , juridiskās noteiktības (8), izpildvaras patvaļīguma aizlieguma (9), varas dalīšanas (10)

  , tiesu pieejamības
  un neatkarīgu
  un objektīvu
  tiesu (11) nodrošinātas efektīvas tiesību aizsardzības tiesā
  principi

   (12)

  . Minētie principi cita starpā ir atspoguļoti Eiropas Padomes Venēcijas komisijas līmenī un noteikti, arī pamatojoties uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecīgo judikatūru

   (12a)

  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Pievienošanās kritēriji jeb Kopenhāgenas kritēriji, ko Kopenhāgenas Eiropadome pieņēma 1993. gadā un Madrides Eiropadome nostiprināja 1995. gadā, ir būtiski nosacījumi, kas jāizpilda visām kandidātvalstīm, lai tās kļūtu par dalībvalstīm. Minētie kritēriji ir iestāžu stabilitāte, kas garantē demokrātiju, tiesiskums, cilvēktiesības, kā arī cieņa pret minoritātēm un to aizsardzība, funkcionējoša tirgus ekonomika un spēja sekmīgi darboties konkurences un tirgus spēku apstākļos, kā arī spēja uzņemties dalības Savienībā pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Pievienošanās kritēriji jeb Kopenhāgenas kritēriji, ko Kopenhāgenas Eiropadome pieņēma 1993. gadā un Madrides Eiropadome nostiprināja 1995. gadā, ir būtiski nosacījumi, kas jāizpilda visām kandidātvalstīm, lai tās kļūtu par dalībvalstīm. Minētie kritēriji ir iestāžu stabilitāte, kas garantē demokrātiju, tiesiskums, cilvēktiesības, kā arī cieņa pret minoritātēm un to aizsardzība, funkcionējoša tirgus ekonomika un spēja sekmīgi darboties konkurences un tirgus spēku apstākļos, kā arī spēja uzņemties dalības Savienībā pienākumus.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Ja kandidātvalsts nevar nodrošināt prasīto standartu, vērtību un demokrātijas principu ievērošanu, kavējas pievienošanās Savienībai, līdz tā pilnībā izpilda attiecīgos standartus. Kopenhāgenas kritērijos noteiktās saistības kandidātvalstīm tiek piemērotas arī dalībvalstīm pēc to pievienošanās Savienībai saskaņā ar LES 2. pantu un lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 4. pantā. Tādēļ dalībvalstis būtu regulāri jāizvērtē, lai pārbaudītu, vai to tiesību akti un prakse joprojām atbilst minētajiem kritērijiem un kopīgajām vērtībām, uz kurām balstās Savienība, tādējādi nodrošinot atbilstīgu tiesisko regulējumu un administratīvo satvaru Savienības politikas īstenošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Ja kandidātvalsts nevar nodrošināt prasīto standartu, vērtību un demokrātijas principu ievērošanu, kavējas pievienošanās Savienībai, līdz tā pilnībā izpilda attiecīgos standartus. Kopenhāgenas kritērijos noteiktās saistības kandidātvalstīm tiek piemērotas arī dalībvalstīm pēc to pievienošanās Savienībai saskaņā ar LES 2. pantu un lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 4. pantā. Tādēļ dalībvalstis būtu regulāri jāizvērtē, lai pārbaudītu, vai to tiesību akti un prakse joprojām atbilst minētajiem kritērijiem un kopīgajām vērtībām, uz kurām balstās Savienība, tādējādi nodrošinot atbilstīgu tiesisko regulējumu un administratīvo satvaru Savienības politikas īstenošanai.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Tiesiskums
  ir priekšnosacījums tam, lai tiktu aizsargātas citas pamatvērtības, uz kā balstās Savienība, proti, brīvība, demokrātija, līdztiesība un cilvēktiesību ievērošana. Tiesiskuma ievērošana ir nesaraujami saistīta ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu: nav iespējama demokrātijas un pamattiesību ievērošana, ja netiek ievērots tiesiskums, un otrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Tiesiskums
  ir priekšnosacījums tam, lai tiktu aizsargātas citas pamatvērtības, uz kā balstās Savienība, proti, brīvība, demokrātija, līdztiesība un cilvēktiesību ievērošana. Tiesiskuma ievērošana ir nesaraujami saistīta ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu: nav iespējama demokrātijas un pamattiesību ievērošana, ja netiek ievērots tiesiskums, un otrādi.

| (3) | Lai gan Savienības vērtībām netiek piemērota hierarhija, tiesiskuma ievērošana
  ir
  būtisks
  priekšnosacījums tam, lai tiktu aizsargātas citas pamatvērtības, uz kā balstās Savienība, proti, brīvība, demokrātija, līdztiesība un cilvēktiesību ievērošana. Tiesiskuma ievērošana ir nesaraujami saistīta ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu: nav iespējama demokrātijas un pamattiesību ievērošana, ja netiek ievērots tiesiskums, un otrādi.
  Iekšējās un ārējās demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību politikas saskaņotībai un konsekvencei ir galvenā nozīme uzticības Savienībai nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Savienības vērtībām netiek piemērota hierarhija, tiesiskuma ievērošana
  ir
  būtisks
  priekšnosacījums tam, lai tiktu aizsargātas citas pamatvērtības, uz kā balstās Savienība, proti, brīvība, demokrātija, līdztiesība un cilvēktiesību ievērošana. Tiesiskuma ievērošana ir nesaraujami saistīta ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu: nav iespējama demokrātijas un pamattiesību ievērošana, ja netiek ievērots tiesiskums, un otrādi.
  Iekšējās un ārējās demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību politikas saskaņotībai un konsekvencei ir galvenā nozīme uzticības Savienībai nodrošināšanā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tiesu iestādēm
  būtu
  jādarbojas neatkarīgi
  un
  objektīvi
  , un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas dienestiem būtu jāspēj pienācīgi veikt savas funkcijas. Tiem būtu jāpiešķir pietiekami resursi un procedūras, lai darbotos efektīvi un pilnībā ievērojot tiesības uz taisnīgu tiesu. Šie nosacījumi ir nepieciešami kā minimāla garantija pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt Savienības finanšu interesēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tiesu iestādēm
  būtu
  jādarbojas neatkarīgi
  un
  objektīvi
  , un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas dienestiem būtu jāspēj pienācīgi veikt savas funkcijas. Tiem būtu jāpiešķir pietiekami resursi un procedūras, lai darbotos efektīvi un pilnībā ievērojot tiesības uz taisnīgu tiesu. Šie nosacījumi ir nepieciešami kā minimāla garantija pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt Savienības finanšu interesēm.

| (6) | Vienmēr
  būtu
  jāgarantē tiesu iestāžu neatkarība
  un
  objektivitāte
  , un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas dienestiem būtu jāspēj pienācīgi veikt savas funkcijas. Tiem būtu jāpiešķir pietiekami resursi un procedūras, lai darbotos efektīvi un pilnībā ievērojot tiesības uz taisnīgu tiesu. Šie nosacījumi ir nepieciešami kā minimāla garantija pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt
  šiem pamatprincipiem un
  Savienības finanšu interesēm. |
| --- | --- |

(6)

Vienmēr
  būtu
  jāgarantē tiesu iestāžu neatkarība
  un
  objektivitāte
  , un izmeklēšanas un kriminālvajāšanas dienestiem būtu jāspēj pienācīgi veikt savas funkcijas. Tiem būtu jāpiešķir pietiekami resursi un procedūras, lai darbotos efektīvi un pilnībā ievērojot tiesības uz taisnīgu tiesu. Šie nosacījumi ir nepieciešami kā minimāla garantija pret publisko iestāžu nelikumīgiem un patvaļīgiem lēmumiem, kas varētu kaitēt
  šiem pamatprincipiem un
  Savienības finanšu interesēm.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Prokuratūras un tiesu neatkarība ietver gan oficiālu (de jure), gan faktisku (de facto) prokuratūras un tiesu, kā arī atsevišķu prokuroru un tiesnešu neatkarību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Prokuratūras un tiesu neatkarība ietver gan oficiālu (de jure), gan faktisku (de facto) prokuratūras un tiesu, kā arī atsevišķu prokuroru un tiesnešu neatkarību.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tiesiskuma ievērošana ir
  svarīga
  ne tikai Savienības iedzīvotājiem, bet arī uzņēmējdarbības iniciatīvām, inovācijai, investīcijām un iekšējā tirgus pareizai darbībai, kas plauks
  visvairāk
  , ja
  ir
  stabils tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tiesiskuma ievērošana ir
  svarīga
  ne tikai Savienības iedzīvotājiem, bet arī uzņēmējdarbības iniciatīvām, inovācijai, investīcijām un iekšējā tirgus pareizai darbībai, kas plauks
  visvairāk
  , ja
  ir
  stabils tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma.

| (8) | Tiesiskuma ievērošana ir
  ļoti būtiska
  ne tikai Savienības iedzīvotājiem, bet arī uzņēmējdarbības iniciatīvām, inovācijai, investīcijām
  , ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai
  un iekšējā tirgus pareizai darbībai, kas plauks
  ilgtspējīgi tikai tad
  , ja
  būs
  stabils tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma. |
| --- | --- |

(8)

Tiesiskuma ievērošana ir
  ļoti būtiska
  ne tikai Savienības iedzīvotājiem, bet arī uzņēmējdarbības iniciatīvām, inovācijai, investīcijām
  , ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai
  un iekšējā tirgus pareizai darbībai, kas plauks
  ilgtspējīgi tikai tad
  , ja
  būs
  stabils tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Esošo Savienības uzraudzības mehānismu, tādu kā sadarbības un pārbaudes mehānisms, rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā un ziņojumi par korupcijas apkarošanu, integrēšana plašākā tiesiskuma uzraudzības satvarā varētu nodrošināt iedarbīgākus un efektīvākus kontroles mehānismus Savienības finanšu interešu aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Esošo Savienības uzraudzības mehānismu, tādu kā sadarbības un pārbaudes mehānisms, rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā un ziņojumi par korupcijas apkarošanu, integrēšana plašākā tiesiskuma uzraudzības satvarā varētu nodrošināt iedarbīgākus un efektīvākus kontroles mehānismus Savienības finanšu interešu aizsardzībai.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Pārredzamības trūkums, patvaļīga diskriminācija, konkurences kropļošana un nevienlīdzīgi konkurences apstākļi iekšējā tirgū un ārpus tā, ietekme uz vienotā tirgus integritāti un nodokļu sistēmas taisnīgumu, stabilitāti un leģitimitāti, ekonomiskās nevienlīdzības palielināšanās, negodīga konkurence valstu starpā, sociālā neapmierinātība, neuzticēšanās un demokrātijas trūkums ir tikai daži negodīgas nodokļu prakses negatīvās ietekmes piemēri. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Pārredzamības trūkums, patvaļīga diskriminācija, konkurences kropļošana un nevienlīdzīgi konkurences apstākļi iekšējā tirgū un ārpus tā, ietekme uz vienotā tirgus integritāti un nodokļu sistēmas taisnīgumu, stabilitāti un leģitimitāti, ekonomiskās nevienlīdzības palielināšanās, negodīga konkurence valstu starpā, sociālā neapmierinātība, neuzticēšanās un demokrātijas trūkums ir tikai daži negodīgas nodokļu prakses negatīvās ietekmes piemēri.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Savienības rīcībā ir dažādi instrumenti un procesi, lai nodrošinātu LES noteikto principu un vērtību pilnīgu un atbilstīgu piemērošanu, taču patlaban Savienības iestādes nereaģē ātri un efektīvi, it īpaši, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību. Esošie instrumenti būtu jāuzlabo, jāizvērtē un jāpapildina, lai nodrošinātu, ka tiesiskuma mehānisms ir atbilstīgs un efektīvs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Savienības rīcībā ir dažādi instrumenti un procesi, lai nodrošinātu LES noteikto principu un vērtību pilnīgu un atbilstīgu piemērošanu, taču patlaban Savienības iestādes nereaģē ātri un efektīvi, it īpaši, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību. Esošie instrumenti būtu jāuzlabo, jāizvērtē un jāpapildina, lai nodrošinātu, ka tiesiskuma mehānisms ir atbilstīgs un efektīvs.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Vispārēji trūkumi dalībvalstīs attiecībā uz tiesiskumu, kas jo īpaši ietekmē publisko iestāžu pienācīgu darbību un efektīvu izskatīšanu tiesā, var nopietni kaitēt Savienības finanšu interesēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Vispārēji trūkumi dalībvalstīs attiecībā uz tiesiskumu, kas jo īpaši ietekmē publisko iestāžu pienācīgu darbību un efektīvu izskatīšanu tiesā, var nopietni kaitēt Savienības finanšu interesēm.

| (11) | Vispārēji trūkumi dalībvalstīs attiecībā uz tiesiskumu, kas jo īpaši ietekmē publisko iestāžu pienācīgu darbību un efektīvu izskatīšanu tiesā, var nopietni kaitēt Savienības finanšu interesēm.
  Ir jāveic šādu trūkumu efektīva izmeklēšana un, konstatējot vispārēju trūkumu, jāpiemēro efektīvi un samērīgi pasākumi ne tikai, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, tostarp nodrošinātu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu, bet arī lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos Savienībai un tās iestādēm. Tikai neatkarīgas tiesas, kas atbalsta tiesiskumu un juridisko noteiktību visās dalībvalstīs, var galu galā garantēt to, ka Savienības budžeta līdzekļi ir pietiekami aizsargāti. |
| --- | --- |

(11)

Vispārēji trūkumi dalībvalstīs attiecībā uz tiesiskumu, kas jo īpaši ietekmē publisko iestāžu pienācīgu darbību un efektīvu izskatīšanu tiesā, var nopietni kaitēt Savienības finanšu interesēm.
  Ir jāveic šādu trūkumu efektīva izmeklēšana un, konstatējot vispārēju trūkumu, jāpiemēro efektīvi un samērīgi pasākumi ne tikai, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, tostarp nodrošinātu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu, bet arī lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos Savienībai un tās iestādēm. Tikai neatkarīgas tiesas, kas atbalsta tiesiskumu un juridisko noteiktību visās dalībvalstīs, var galu galā garantēt to, ka Savienības budžeta līdzekļi ir pietiekami aizsargāti.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisija ir aplēsusi, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas apmērs ir 1 triljons EUR gadā. Šādas prakses radītā nelabvēlīgā ietekme uz dalībvalstu un Savienības budžetu un iedzīvotājiem ir acīmredzama un varētu mazināt uzticēšanos demokrātijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Komisija ir aplēsusi, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas apmērs ir 1 triljons EUR gadā. Šādas prakses radītā nelabvēlīgā ietekme uz dalībvalstu un Savienības budžetu un iedzīvotājiem ir acīmredzama un varētu mazināt uzticēšanos demokrātijai.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11b) | Izvairīšanās no uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas tieši ietekmē dalībvalstu un Savienības budžetu un šā nodokļa sloga sadalījumu starp nodokļu maksātāju kategorijām, kā arī starp ekonomikas faktoriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11b)

Izvairīšanās no uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas tieši ietekmē dalībvalstu un Savienības budžetu un šā nodokļa sloga sadalījumu starp nodokļu maksātāju kategorijām, kā arī starp ekonomikas faktoriem.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

11.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11c) | Dalībvalstīm nodokļu konkurences jautājumos pilnībā būtu jāpiemēro lojālas sadarbības princips. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11c)

Dalībvalstīm nodokļu konkurences jautājumos pilnībā būtu jāpiemēro lojālas sadarbības princips.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

11.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11d) | Komisijai kā līgumu sargātājai būtu jānodrošina, ka pilnībā tiek ievēroti Savienības tiesību akti un dalībvalstu lojālas sadarbības princips. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11d)

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

11.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11e) | Savienības līmenī novērtējot un uzraugot dalībvalstu nodokļu politiku, būtu nodrošināts, ka dalībvalstis nodokļu jomā neievieš jaunus nelabvēlīgus pasākumus. Uzraugot, kā dalībvalstis, to jurisdikcijas, reģioni vai citas administratīvās struktūras ievēro Savienības kopējo sarakstu, kurā iekļautas jurisdikcijas, kas nesadarbojas, būtu aizsargāts vienotais tirgus un nodrošināta tā pareiza un konsekventa darbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11e)

Savienības līmenī novērtējot un uzraugot dalībvalstu nodokļu politiku, būtu nodrošināts, ka dalībvalstis nodokļu jomā neievieš jaunus nelabvēlīgus pasākumus. Uzraugot, kā dalībvalstis, to jurisdikcijas, reģioni vai citas administratīvās struktūras ievēro Savienības kopējo sarakstu, kurā iekļautas jurisdikcijas, kas nesadarbojas, būtu aizsargāts vienotais tirgus un nodrošināta tā pareiza un konsekventa darbība.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai identificētu vispārēju trūkumu, ir nepieciešama kvalitatīva novērtēšana, ko veic Komisija.
  Minēto novērtējumu varētu balstīt uz informāciju
  no visiem
  pieejamiem
  avotiem un atzītām iestādēm, tostarp Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, Revīzijas palātas ziņojumiem, attiecīgo starptautisko organizāciju
  un tīklu
  , piemēram, Eiropas Padomes struktūru un augstāko tiesu un Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklu, secinājumiem un ieteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Lai identificētu vispārēju trūkumu, ir nepieciešama kvalitatīva novērtēšana, ko veic Komisija.
  Minēto novērtējumu varētu balstīt uz informāciju
  no visiem
  pieejamiem
  avotiem un atzītām iestādēm, tostarp Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem, Revīzijas palātas ziņojumiem, attiecīgo starptautisko organizāciju
  un tīklu
  , piemēram, Eiropas Padomes struktūru un augstāko tiesu un Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklu, secinājumiem un ieteikumiem.

| (12) | Lai identificētu vispārēju trūkumu, ir nepieciešama
  rūpīga
  kvalitatīva novērtēšana, ko veic Komisija.
  Minētajam novērtējumam ir jābūt objektīvam, taisnīgam un pārredzamam, un tā pamatā jābūt informācijai
  no visiem
  attiecīgajiem
  avotiem
  , ņemot vērā kritērijus, ko izmanto sarunās par pievienošanos Savienībai, it īpaši acquis sadaļas par tiesu sistēmu
  un
  pamattiesībām, tiesiskumu, brīvību un drošību un finanšu kontroli un nodokļiem, kā arī ņemot vērā pamatnostādnes, ko izmanto saistībā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu dalībvalsts panākto progresu, un informācijai no
  atzītām iestādēm, tostarp Eiropas Savienības Tiesas
  un Eiropas Cilvēktiesību tiesas
  spriedumiem,
  Eiropas Parlamenta rezolūcijām,
  Revīzijas palātas ziņojumiem, attiecīgo starptautisko organizāciju, piemēram, Eiropas Padomes struktūru
  , secinājumiem
  un
  ieteikumiem, tostarp it īpaši Venēcijas komisijas tiesiskas valsts kritēriju sarakstam, kā arī attiecīgo starptautisko tīklu, piemēram,
  augstāko tiesu un Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklu, secinājumiem un ieteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai identificētu vispārēju trūkumu, ir nepieciešama
  rūpīga
  kvalitatīva novērtēšana, ko veic Komisija.
  Minētajam novērtējumam ir jābūt objektīvam, taisnīgam un pārredzamam, un tā pamatā jābūt informācijai
  no visiem
  attiecīgajiem
  avotiem
  , ņemot vērā kritērijus, ko izmanto sarunās par pievienošanos Savienībai, it īpaši acquis sadaļas par tiesu sistēmu
  un
  pamattiesībām, tiesiskumu, brīvību un drošību un finanšu kontroli un nodokļiem, kā arī ņemot vērā pamatnostādnes, ko izmanto saistībā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu dalībvalsts panākto progresu, un informācijai no
  atzītām iestādēm, tostarp Eiropas Savienības Tiesas
  un Eiropas Cilvēktiesību tiesas
  spriedumiem,
  Eiropas Parlamenta rezolūcijām,
  Revīzijas palātas ziņojumiem, attiecīgo starptautisko organizāciju, piemēram, Eiropas Padomes struktūru
  , secinājumiem
  un
  ieteikumiem, tostarp it īpaši Venēcijas komisijas tiesiskas valsts kritēriju sarakstam, kā arī attiecīgo starptautisko tīklu, piemēram,
  augstāko tiesu un Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklu, secinājumiem un ieteikumiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Būtu jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa konstitucionālo tiesību, finanšu un budžeta jautājumos, lai tā palīdzētu Komisijai vispārēju trūkumu izvērtēšanā. Minētajai grupai ik gadu būtu neatkarīgi jāizvērtē tādi jautājumi saistībā ar tiesiskumu visās dalībvalstīs, kuri ietekmē vai draud ietekmēt pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, ņemot vērā visu attiecīgo avotu un atzīto iestāžu sniegto informāciju. Pieņemot lēmumu par iespējamo pasākumu pieņemšanu vai atcelšanu, Komisijai būtu jāņem vērā minētās grupas paustie atzinumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Būtu jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa konstitucionālo tiesību, finanšu un budžeta jautājumos, lai tā palīdzētu Komisijai vispārēju trūkumu izvērtēšanā. Minētajai grupai ik gadu būtu neatkarīgi jāizvērtē tādi jautājumi saistībā ar tiesiskumu visās dalībvalstīs, kuri ietekmē vai draud ietekmēt pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, ņemot vērā visu attiecīgo avotu un atzīto iestāžu sniegto informāciju. Pieņemot lēmumu par iespējamo pasākumu pieņemšanu vai atcelšanu, Komisijai būtu jāņem vērā minētās grupas paustie atzinumi.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Būtu jānosaka
  iespējamie
  pasākumi, kas jāpieņem vispārēju trūkumu gadījumā, un procedūra, kas jāievēro to pieņemšanai. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver maksājumu un saistību apturēšana, finansējuma samazināšana esošo saistību ietvaros un aizliegums slēgt jaunas saistības ar saņēmējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Būtu jānosaka
  iespējamie
  pasākumi, kas jāpieņem vispārēju trūkumu gadījumā, un procedūra, kas jāievēro to pieņemšanai. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver maksājumu un saistību apturēšana, finansējuma samazināšana esošo saistību ietvaros un aizliegums slēgt jaunas saistības ar saņēmējiem.

| (13) | Būtu jānosaka pasākumi, kas jāpieņem vispārēju trūkumu gadījumā, un procedūra, kas jāievēro to pieņemšanai. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver maksājumu un saistību apturēšana, finansējuma samazināšana esošo saistību ietvaros un aizliegums slēgt jaunas saistības ar saņēmējiem. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jānosaka pasākumi, kas jāpieņem vispārēju trūkumu gadījumā, un procedūra, kas jāievēro to pieņemšanai. Minētajiem pasākumiem būtu jāietver maksājumu un saistību apturēšana, finansējuma samazināšana esošo saistību ietvaros un aizliegums slēgt jaunas saistības ar saņēmējiem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Ir ļoti svarīgi, lai, pieņemot pasākumus vispārēju trūkumu gadījumā, tiktu pienācīgi aizsargātas galasaņēmēju un saņēmēju likumīgās intereses. Apsverot pieņemamos pasākumus, Komisijai būtu jāņem vērā to iespējamā ietekme uz galasaņēmējiem un saņēmējiem. Lai uzlabotu galasaņēmēju vai saņēmēju aizsardzību, Komisijai tīmekļa vietnē vai interneta portālā būtu jāsniedz informācija un norādījumi, kā arī atbilstīgi instrumenti, lai informētu Komisiju par visiem gadījumiem, kad valsts pārvaldes iestādes un dalībvalstis ir pārkāpušas juridisko pienākumu turpināt veikt maksājumus pēc pasākumu pieņemšanas saskaņā ar šo regulu. Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu, ka summa, kuru valsts pārvaldes iestādēm vai dalībvalstīm ir pienākums izmaksāt, tiek faktiski izmaksāta galasaņēmējiem vai saņēmējiem, Komisijai vajadzētu būt iespējai atgūt maksājumus, kas veikti šīm iestādēm, vai attiecīgā gadījumā veikt finanšu korekciju, samazinot atbalstu programmai, un pārvietot līdzvērtīgu summu uz Savienības rezervi, kas tiks izmantota galasaņēmēju vai saņēmēju vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Ir ļoti svarīgi, lai, pieņemot pasākumus vispārēju trūkumu gadījumā, tiktu pienācīgi aizsargātas galasaņēmēju un saņēmēju likumīgās intereses. Apsverot pieņemamos pasākumus, Komisijai būtu jāņem vērā to iespējamā ietekme uz galasaņēmējiem un saņēmējiem. Lai uzlabotu galasaņēmēju vai saņēmēju aizsardzību, Komisijai tīmekļa vietnē vai interneta portālā būtu jāsniedz informācija un norādījumi, kā arī atbilstīgi instrumenti, lai informētu Komisiju par visiem gadījumiem, kad valsts pārvaldes iestādes un dalībvalstis ir pārkāpušas juridisko pienākumu turpināt veikt maksājumus pēc pasākumu pieņemšanas saskaņā ar šo regulu. Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu, ka summa, kuru valsts pārvaldes iestādēm vai dalībvalstīm ir pienākums izmaksāt, tiek faktiski izmaksāta galasaņēmējiem vai saņēmējiem, Komisijai vajadzētu būt iespējai atgūt maksājumus, kas veikti šīm iestādēm, vai attiecīgā gadījumā veikt finanšu korekciju, samazinot atbalstu programmai, un pārvietot līdzvērtīgu summu uz Savienības rezervi, kas tiks izmantota galasaņēmēju vai saņēmēju vajadzībām.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu īstenošanu un ņemot vērā to pasākumu finansiālo seku nozīmīgumu, kas tiek noteikti saskaņā ar šo regulu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Padomei, kurai būtu jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas ir nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu īstenošanu un ņemot vērā to pasākumu finansiālo seku nozīmīgumu, kas tiek noteikti saskaņā ar šo regulu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Padomei, kurai būtu jārīkojas, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Lai atvieglotu lēmumu pieņemšanu, kas ir nepieciešami, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, būtu jāizmanto apvērstā kvalificētā vairākuma balsojums.

| (15) | Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu īstenošanu un ņemot vērā to pasākumu finansiālo seku nozīmīgumu, kas tiek noteikti saskaņā ar šo regulu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Komisijai
  . |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu šīs regulas vienādu īstenošanu un ņemot vērā to pasākumu finansiālo seku nozīmīgumu, kas tiek noteikti saskaņā ar šo regulu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Komisijai
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Ņemot vērā saskaņā ar šo regulu noteikto pasākumu ietekmi uz Savienības budžetu, tiem būtu jāstājas spēkā tikai pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši summas, kas atbilst pieņemto pasākumu vērtībai, pārvietojumu uz budžeta rezervi. Lai veicinātu tādu lēmumu pieņemšanu, kas vajadzīgi, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, būtu jāapsver iespēja apstiprināt šādus pārvietojumus, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome noteiktā termiņā ar kvalificētu balsu vairākumu tos negroza vai nenoraida. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Ņemot vērā saskaņā ar šo regulu noteikto pasākumu ietekmi uz Savienības budžetu, tiem būtu jāstājas spēkā tikai pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši summas, kas atbilst pieņemto pasākumu vērtībai, pārvietojumu uz budžeta rezervi. Lai veicinātu tādu lēmumu pieņemšanu, kas vajadzīgi, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, būtu jāapsver iespēja apstiprināt šādus pārvietojumus, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome noteiktā termiņā ar kvalificētu balsu vairākumu tos negroza vai nenoraida.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Pirms ierosināt jebkādu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu jāinformē attiecīgā dalībvalsts par to, kāpēc tā uzskata, ka minētajā dalībvalstī varētu pastāvēt vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu. Dalībvalstij būtu jādod iespēja iesniegt apsvērumus. Komisijai
  un Padomei
  būtu jāņem vērā šie apsvērumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Pirms ierosināt jebkādu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu jāinformē attiecīgā dalībvalsts par to, kāpēc tā uzskata, ka minētajā dalībvalstī varētu pastāvēt vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu. Dalībvalstij būtu jādod iespēja iesniegt apsvērumus. Komisijai
  un Padomei
  būtu jāņem vērā šie apsvērumi.

| (16) | Pirms ierosināt jebkādu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu jāinformē attiecīgā dalībvalsts par to, kāpēc tā uzskata, ka minētajā dalībvalstī varētu pastāvēt vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu.
  Komisijai nekavējoties būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par visiem šādiem paziņojumiem un to saturu. Attiecīgajai
  dalībvalstij būtu jādod iespēja iesniegt apsvērumus. Komisijai būtu jāņem vērā šie apsvērumi. |
| --- | --- |

(16)

Pirms ierosināt jebkādu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar šo regulu, Komisijai būtu jāinformē attiecīgā dalībvalsts par to, kāpēc tā uzskata, ka minētajā dalībvalstī varētu pastāvēt vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu.
  Komisijai nekavējoties būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par visiem šādiem paziņojumiem un to saturu. Attiecīgajai
  dalībvalstij būtu jādod iespēja iesniegt apsvērumus. Komisijai būtu jāņem vērā šie apsvērumi.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Padomei
  būtu jāatceļ pasākumi ar apturošu efektu
  pēc Komisijas priekšlikuma
  , ja ir pietiekami uzlabota situācija, kuras rezultātā minētie pasākumi tika noteikti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Padomei
  būtu jāatceļ pasākumi ar apturošu efektu
  pēc Komisijas priekšlikuma
  , ja ir pietiekami uzlabota situācija, kuras rezultātā minētie pasākumi tika noteikti.

| (17) | Komisijai
  būtu jāatceļ pasākumi ar apturošu efektu
  un jāierosina Eiropas Parlamentam un Padomei pilnībā vai daļēji atcelt attiecīgajiem pasākumiem paredzēto budžeta rezervi
  , ja ir pietiekami uzlabota situācija, kuras rezultātā minētie pasākumi tika noteikti. |
| --- | --- |

(17)

Komisijai
  būtu jāatceļ pasākumi ar apturošu efektu
  un jāierosina Eiropas Parlamentam un Padomei pilnībā vai daļēji atcelt attiecīgajiem pasākumiem paredzēto budžeta rezervi
  , ja ir pietiekami uzlabota situācija, kuras rezultātā minētie pasākumi tika noteikti.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par pasākumiem, kas ierosināti un pieņemti saskaņā ar šo regulu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments par pasākumiem, kas ierosināti un pieņemti saskaņā ar šo regulu,

svītrots

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | “tiesiskums”
  attiecas
  uz Savienības
  vērtību
  , kas
  noteikta Līguma par Eiropas Savienību 2
  . pantā,
  kurā ir ietverti likumības
  , kas nozīmē tiesību aktu ieviešanas pārredzamu, pārskatatbildīgu, demokrātisku un plurālistisku procesu;
  tiesiskās noteiktības
  ; izpildvaras patvaļīguma
  aizlieguma
  ; neatkarīgu tiesu
  nodrošinātas efektīvas
  tiesību, tostarp pamattiesību,
  aizsardzības
  tiesā; varas
  dalīšanas
  un
  vienlīdzības
  likuma priekšā
  principi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

“tiesiskums”
  attiecas
  uz Savienības
  vērtību
  , kas
  noteikta Līguma par Eiropas Savienību 2
  . pantā,
  kurā ir ietverti likumības
  , kas nozīmē tiesību aktu ieviešanas pārredzamu, pārskatatbildīgu, demokrātisku un plurālistisku procesu;
  tiesiskās noteiktības
  ; izpildvaras patvaļīguma
  aizlieguma
  ; neatkarīgu tiesu
  nodrošinātas efektīvas
  tiesību, tostarp pamattiesību,
  aizsardzības
  tiesā; varas
  dalīšanas
  un
  vienlīdzības
  likuma priekšā
  principi
  ;

| (a) | “tiesiskums”
  ir jāsaprot kā atsauce
  uz Savienības
  vērtībām
  , kas
  noteiktas LES 2. pantā, un LES 49
  . pantā
  paredzētie kritēriji
  ,
  kas paredzēti dalībai Savienībā; tas ietver tādus principus kā likumība
  , kas nozīmē tiesību aktu ieviešanas pārredzamu, pārskatatbildīgu, demokrātisku un plurālistisku procesu;
  tiesiskā noteiktība
  ; izpildvaras patvaļīguma
  aizliegums
  ;
  tiesu pieejamība un
  neatkarīgu
  un objektīvu
  tiesu
  nodrošināta efektīva
  tiesību, tostarp pamattiesību,
  aizsardzība
  tiesā
  , kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un starptautisko cilvēktiesību nolīgumos
  ; varas
  dalīšana; diskriminācijas aizliegums
  un
  vienlīdzība
  likuma priekšā; |
| --- | --- |

(a)

“tiesiskums”
  ir jāsaprot kā atsauce
  uz Savienības
  vērtībām
  , kas
  noteiktas LES 2. pantā, un LES 49
  . pantā
  paredzētie kritēriji
  ,
  kas paredzēti dalībai Savienībā; tas ietver tādus principus kā likumība
  , kas nozīmē tiesību aktu ieviešanas pārredzamu, pārskatatbildīgu, demokrātisku un plurālistisku procesu;
  tiesiskā noteiktība
  ; izpildvaras patvaļīguma
  aizliegums
  ;
  tiesu pieejamība un
  neatkarīgu
  un objektīvu
  tiesu
  nodrošināta efektīva
  tiesību, tostarp pamattiesību,
  aizsardzība
  tiesā
  , kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un starptautisko cilvēktiesību nolīgumos
  ; varas
  dalīšana; diskriminācijas aizliegums
  un
  vienlīdzība
  likuma priekšā;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | “vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu” ir plaši izplatīta vai atkārtota prakse vai bezdarbība, vai publisku iestāžu veikts pasākums, kas ietekmē tiesiskumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

“vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu” ir plaši izplatīta vai atkārtota prakse vai bezdarbība, vai publisku iestāžu veikts pasākums, kas ietekmē tiesiskumu;

| (b) | “vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu” ir plaši izplatīta vai atkārtota prakse vai bezdarbība, vai publisku iestāžu veikts pasākums, kas ietekmē tiesiskumu
  , ja tas ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību; vispārēju trūkumu saistībā ar tiesiskumu var izraisīt arī sistēmisks LES 2. pantā paredzēto Savienības vērtību apdraudējums, kas ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

(b)

“vispārējs trūkums saistībā ar tiesiskumu” ir plaši izplatīta vai atkārtota prakse vai bezdarbība, vai publisku iestāžu veikts pasākums, kas ietekmē tiesiskumu
  , ja tas ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību; vispārēju trūkumu saistībā ar tiesiskumu var izraisīt arī sistēmisks LES 2. pantā paredzēto Savienības vērtību apdraudējums, kas ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | “valsts pārvaldes iestāde” ir
  visas publiskās iestādes
  visos valdības līmeņos, tostarp valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijām
  Regulas (ES, Euratom)
  Nr. [...]
  (
  “Finanšu regula”
  ) [2. panta 42.
  punkta]
  nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

“valsts pārvaldes iestāde” ir
  visas publiskās iestādes
  visos valdības līmeņos, tostarp valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijām
  Regulas (ES, Euratom)
  Nr. [...]
  (
  “Finanšu regula”
  ) [2. panta 42.
  punkta]
  nozīmē.

| (c) | “valsts pārvaldes iestāde” ir
  jebkura publiskā iestāde
  visos valdības līmeņos, tostarp valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijas Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES, Euratom) 
  2018/1046

   (1a) (
  “Finanšu regula”
  ) 2. panta 42. 
  punkta
  nozīmē. |
| --- | --- |

(c)

“valsts pārvaldes iestāde” ir
  jebkura publiskā iestāde
  visos valdības līmeņos, tostarp valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijas Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES, Euratom) 
  2018/1046

   (1a) (
  “Finanšu regula”
  ) 2. panta 42. 
  punkta
  nozīmē.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

2.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a pants |
| | Vispārēji trūkumi |
| | Gadījumā, ja vispārēji trūkumi ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principus vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, uzskata, ka vispārēji trūkumi attiecībā uz tiesiskumu jo īpaši ir: |
| | (a) | tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana, tostarp spējas neatkarīgi pildīt tiesneša funkcijas jebkāda veida ierobežošana, radot ārējo ietekmi uz neatkarības garantijām, ierobežojot spriedumus ar ārējiem rīkojumiem, patvaļīgi pārskatot noteikumus par tiesu darbinieku iecelšanu vai pilnvaru laiku vai ietekmējot tiesu darbiniekus tādā veidā, kas apdraud to objektivitāti, vai iejaucoties advokātu neatkarībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a pants

Vispārēji trūkumi

Gadījumā, ja vispārēji trūkumi ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principus vai Savienības finanšu interešu aizsardzību, uzskata, ka vispārēji trūkumi attiecībā uz tiesiskumu jo īpaši ir:

(a)

tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana, tostarp spējas neatkarīgi pildīt tiesneša funkcijas jebkāda veida ierobežošana, radot ārējo ietekmi uz neatkarības garantijām, ierobežojot spriedumus ar ārējiem rīkojumiem, patvaļīgi pārskatot noteikumus par tiesu darbinieku iecelšanu vai pilnvaru laiku vai ietekmējot tiesu darbiniekus tādā veidā, kas apdraud to objektivitāti, vai iejaucoties advokātu neatkarībā;

| (b) | publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana un nesodīšana, finanšu resursu un cilvēkresursu atturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību, vai interešu konfliktu neesības nenodrošināšana; |
| --- | --- |

(b)

publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana un nesodīšana, finanšu resursu un cilvēkresursu atturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību, vai interešu konfliktu neesības nenodrošināšana;

| (c) | tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, spriedumu neīstenošana vai tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana; |
| --- | --- |

(c)

tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, spriedumu neīstenošana vai tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana;

| (d) | dalībvalstu administratīvās spējas izpildīt dalības Savienībā pienākumus apdraudēšana, tostarp spējas efektīvi īstenot noteikumus, standartus un politiku, kas ir Savienības tiesību aktu pamatā, apdraudēšana; |
| --- | --- |

(d)

dalībvalstu administratīvās spējas izpildīt dalības Savienībā pienākumus apdraudēšana, tostarp spējas efektīvi īstenot noteikumus, standartus un politiku, kas ir Savienības tiesību aktu pamatā, apdraudēšana;

| (e) | pasākumi, kas vājina advokātu un klientu saziņas konfidencialitātes aizsardzību. |
| --- | --- |

(e)

pasākumi, kas vājina advokātu un klientu saziņas konfidencialitātes aizsardzību.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

3. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pasākumi | Riski Savienības finanšu interesēm |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pasākumi

Riski Savienības finanšu interesēm

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Veic attiecīgus pasākumus, ja vispārējs
  trūkums saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī
  ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības
  vai
  Savienības finanšu interešu aizsardzības principus, jo īpaši
  : | 1.   
  Vispārējs
  trūkums saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī
  var tik konstatēts, ja jo īpaši tiek ietekmēta
  vai
  pastāv risks, ka var tikt ietekmēta kāda no šīm jomām
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Veic attiecīgus pasākumus, ja vispārējs
  trūkums saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī
  ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības
  vai
  Savienības finanšu interešu aizsardzības principus, jo īpaši
  :

1.   
  Vispārējs
  trūkums saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī
  var tik konstatēts, ja jo īpaši tiek ietekmēta
  vai
  pastāv risks, ka var tikt ietekmēta kāda no šīm jomām
  :

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | to minētās dalībvalsts iestāžu pienācīga darbība, kas īsteno Savienības budžetu, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām
  , un veicot uzraudzību un kontroli
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

to minētās dalībvalsts iestāžu pienācīga darbība, kas īsteno Savienības budžetu, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām
  , un veicot uzraudzību un kontroli
  ;

, un veicot uzraudzību un kontroli

| (a) | to minētās dalībvalsts iestāžu pienācīga darbība, kas īsteno Savienības budžetu, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām; |
| --- | --- |

(a)

to minētās dalībvalsts iestāžu pienācīga darbība, kas īsteno Savienības budžetu, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūrām;

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | tirgus ekonomikas pienācīga darbība, tādējādi nodrošinot konkurenci un tirgus spēkus Savienībā, kā arī dalības pienākumu efektīva izpilde, tostarp virzība uz mērķi izveidot politisku, ekonomisku un monetāru savienību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

tirgus ekonomikas pienācīga darbība, tādējādi nodrošinot konkurenci un tirgus spēkus Savienībā, kā arī dalības pienākumu efektīva izpilde, tostarp virzība uz mērķi izveidot politisku, ekonomisku un monetāru savienību;

tirgus ekonomikas pienācīga darbība, tādējādi nodrošinot konkurenci un tirgus spēkus Savienībā, kā arī dalības pienākumu efektīva izpilde, tostarp virzība uz mērķi izveidot politisku, ekonomisku un monetāru savienību;

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | to iestāžu pienācīga darbība, kuras veic finanšu kontroli un uzraudzību, kā arī iekšējo un ārējo revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīga darbība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

to iestāžu pienācīga darbība, kuras veic finanšu kontroli un uzraudzību, kā arī iekšējo un ārējo revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīga darbība;

to iestāžu pienācīga darbība, kuras veic finanšu kontroli un uzraudzību, kā arī iekšējo un ārējo revīziju, un efektīvu un pārredzamu finanšu pārvaldības un pārskatatbildības sistēmu pienācīga darbība;

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izmeklēšanas dienestu un prokuratūras pareiza darbība saistībā ar apsūdzību krāpšanā, korupcijā vai citos Savienības tiesību aktu pārkāpumos, kas saistīti ar Savienības budžeta izpildi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izmeklēšanas dienestu un prokuratūras pareiza darbība saistībā ar apsūdzību krāpšanā, korupcijā vai citos Savienības tiesību aktu pārkāpumos, kas saistīti ar Savienības budžeta izpildi;

| (b) | izmeklēšanas dienestu un prokuratūras pareiza darbība saistībā ar apsūdzību krāpšanā, korupcijā
  , tostarp krāpšanā nodokļu jomā,
  vai citos Savienības tiesību aktu pārkāpumos, kas saistīti ar Savienības budžeta izpildi; |
| --- | --- |

(b)

izmeklēšanas dienestu un prokuratūras pareiza darbība saistībā ar apsūdzību krāpšanā, korupcijā
  , tostarp krāpšanā nodokļu jomā,
  vai citos Savienības tiesību aktu pārkāpumos, kas saistīti ar Savienības budžeta izpildi;

, tostarp krāpšanā nodokļu jomā,

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | a) un b) punktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva pārskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

a) un b) punktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva pārskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas;

| (c) | a)
  , ab)
  un b) punktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva pārskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas; |
| --- | --- |

(c)

a)
  , ab)
  un b) punktā minēto iestāžu darbību vai bezdarbības efektīva pārskatīšana tiesā, ko veic neatkarīgas tiesas;

, ab)

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | krāpšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi novēršana un sodīšana un efektīvu un preventīvu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

krāpšanas, korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi novēršana un sodīšana un efektīvu un preventīvu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes;

| (d) | krāpšanas,
  tostarp krāpšanas nodokļu jomā,
  korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi novēršana un sodīšana un efektīvu un preventīvu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes; |
| --- | --- |

(d)

krāpšanas,
  tostarp krāpšanas nodokļu jomā,
  korupcijas vai citu Savienības tiesību aktu pārkāpumu saistībā ar Savienības budžeta izpildi novēršana un sodīšana un efektīvu un preventīvu sodu piemērošana saņēmējiem, ko veic valsts tiesas vai administratīvās iestādes;

tostarp krāpšanas nodokļu jomā,

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu konkurences novēršana un sodīšana un to iestāžu pienācīga darbība, kuras palīdz īstenot administratīvo sadarbību nodokļu jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu konkurences novēršana un sodīšana un to iestāžu pienācīga darbība, kuras palīdz īstenot administratīvo sadarbību nodokļu jomā;

izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu konkurences novēršana un sodīšana un to iestāžu pienācīga darbība, kuras palīdz īstenot administratīvo sadarbību nodokļu jomā;

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu.

| (f) | efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un
  — ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts, —
  Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu. |
| --- | --- |

(f)

efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un
  — ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts, —
  Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu.

— ar nosacījumu, ka piedalās attiecīgā dalībvalsts, —

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | Savienības budžeta pienācīga īstenošana pēc sistēmiska pamattiesību pārkāpuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

Savienības budžeta pienācīga īstenošana pēc sistēmiska pamattiesību pārkāpuma.

Savienības budžeta pienācīga īstenošana pēc sistēmiska pamattiesību pārkāpuma.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Par vispārējiem trūkumiem saistībā ar tiesiskumu jo īpaši var uzskatīt | svītrots |
| (a) | tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Par vispārējiem trūkumiem saistībā ar tiesiskumu jo īpaši var uzskatīt

svītrots

svītrots

(a)

(a)

tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana;

tiesu iestāžu neatkarības apdraudēšana;

| (b) | publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana un nesodīšana, finanšu resursu un cilvēkresursu atturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību, vai interešu konfliktu neesības nenodrošināšana; |
| --- | --- |

(b)

(b)

publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana un nesodīšana, finanšu resursu un cilvēkresursu atturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību, vai interešu konfliktu neesības nenodrošināšana;

publisko iestāžu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu, patvaļīgu vai nelikumīgu lēmumu nenovēršana, nelabošana un nesodīšana, finanšu resursu un cilvēkresursu atturēšana, kas ietekmē to pienācīgu darbību, vai interešu konfliktu neesības nenodrošināšana;

| (c) | tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, spriedumu neīstenošana vai tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana. |
| --- | --- |

(c)

(c)

tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, spriedumu neīstenošana vai tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana.

tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības un efektivitātes ierobežošana, tostarp ar ierobežojošiem procesuāliem noteikumiem, spriedumu neīstenošana vai tiesību aktu pārkāpumu efektīvas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas vai sodīšanas ierobežošana.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3.a pants (jauns)

3.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a pants |
| | Neatkarīgu ekspertu grupa |
| | 1.
     
  Komisija izveido neatkarīgu ekspertu grupu (“grupa”). |
| | Grupā ir neatkarīgi konstitucionālo tiesību un finanšu un budžeta jautājumu eksperti. Vienu ekspertu ieceļ katras dalībvalsts parlaments, un piecus — Eiropas Parlaments. Grupas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru. |
| | Vajadzības gadījumā attiecīgo organizāciju un tīklu, piemēram, Eiropas Zinātņu un humanitāro zinātņu akadēmiju federācijas, Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla, Eiropas Padomes un Eiropas Komisijas tiesiskuma efektivitātes jomas struktūru, Eiropas Advokātu un juristu biedrību padomes, Fiskālā taisnīguma tīkla, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas, pārstāvji var tikt uzaicināti piedalīties grupā kā novērotāji saskaņā ar 6. punktā minētajiem procedūru noteikumiem. |
| | 2.
     
  Grupas konsultatīvā uzdevuma mērķis ir palīdzēt Komisijai konstatēt vispārējus trūkumus saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī, kuri ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| | Grupa katru gadu izvērtē situāciju visās dalībvalstīs, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem kritērijiem un informāciju, pienācīgi ņemot vērā 5. panta 2. punktā minēto informāciju. |
| | 3.
     
  Katru gadu grupa publisko tās konstatējumu kopsavilkumu. |
| | 4.
     
  Pildot savu konsultatīvo uzdevumu un ņemot vērā 2. punktā noteiktās izskatīšanas iznākumu, grupa var sniegt atzinumu par vispārēju trūkumu saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī. |
| | Sniedzot atzinumu, grupa cenšas panākt vienprātību. Ja šādu vienprātību nevar panākt, grupa sniedz atzinumu ar tās dalībnieku vienkāršu balsu vairākumu. |
| | 5.
     
  Pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 5. panta 6. punktu un 6. panta 2. punktu, Komisija ņem vērā visus attiecīgos atzinumus, ko grupa sniegusi saskaņā ar šā panta 4. punktu. |
| | 6.
     
  Grupa no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju. Grupa pieņem savu reglamentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a pants

3.a pants

Neatkarīgu ekspertu grupa

Neatkarīgu ekspertu grupa

1.
     
  Komisija izveido neatkarīgu ekspertu grupu (“grupa”).

Grupā ir neatkarīgi konstitucionālo tiesību un finanšu un budžeta jautājumu eksperti. Vienu ekspertu ieceļ katras dalībvalsts parlaments, un piecus — Eiropas Parlaments. Grupas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru.

Grupā ir neatkarīgi konstitucionālo tiesību un finanšu un budžeta jautājumu eksperti. Vienu ekspertu ieceļ katras dalībvalsts parlaments, un piecus — Eiropas Parlaments. Grupas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru.

Vajadzības gadījumā attiecīgo organizāciju un tīklu, piemēram, Eiropas Zinātņu un humanitāro zinātņu akadēmiju federācijas, Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla, Eiropas Padomes un Eiropas Komisijas tiesiskuma efektivitātes jomas struktūru, Eiropas Advokātu un juristu biedrību padomes, Fiskālā taisnīguma tīkla, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas, pārstāvji var tikt uzaicināti piedalīties grupā kā novērotāji saskaņā ar 6. punktā minētajiem procedūru noteikumiem.

Vajadzības gadījumā attiecīgo organizāciju un tīklu, piemēram, Eiropas Zinātņu un humanitāro zinātņu akadēmiju federācijas, Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla, Eiropas Padomes un Eiropas Komisijas tiesiskuma efektivitātes jomas struktūru, Eiropas Advokātu un juristu biedrību padomes, Fiskālā taisnīguma tīkla, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas, pārstāvji var tikt uzaicināti piedalīties grupā kā novērotāji saskaņā ar 6. punktā minētajiem procedūru noteikumiem.

2.
     
  Grupas konsultatīvā uzdevuma mērķis ir palīdzēt Komisijai konstatēt vispārējus trūkumus saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī, kuri ietekmē vai draud ietekmēt pareizas finanšu pārvaldības principu vai Savienības finanšu interešu aizsardzību.

Grupa katru gadu izvērtē situāciju visās dalībvalstīs, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem kritērijiem un informāciju, pienācīgi ņemot vērā 5. panta 2. punktā minēto informāciju.

Grupa katru gadu izvērtē situāciju visās dalībvalstīs, pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem kritērijiem un informāciju, pienācīgi ņemot vērā 5. panta 2. punktā minēto informāciju.

3.
     
  Katru gadu grupa publisko tās konstatējumu kopsavilkumu.

4.
     
  Pildot savu konsultatīvo uzdevumu un ņemot vērā 2. punktā noteiktās izskatīšanas iznākumu, grupa var sniegt atzinumu par vispārēju trūkumu saistībā ar tiesiskumu dalībvalstī.

Sniedzot atzinumu, grupa cenšas panākt vienprātību. Ja šādu vienprātību nevar panākt, grupa sniedz atzinumu ar tās dalībnieku vienkāršu balsu vairākumu.

Sniedzot atzinumu, grupa cenšas panākt vienprātību. Ja šādu vienprātību nevar panākt, grupa sniedz atzinumu ar tās dalībnieku vienkāršu balsu vairākumu.

5.
     
  Pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 5. panta 6. punktu un 6. panta 2. punktu, Komisija ņem vērā visus attiecīgos atzinumus, ko grupa sniegusi saskaņā ar šā panta 4. punktu.

6.
     
  Grupa no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju. Grupa pieņem savu reglamentu.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – virsraksts

4. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pasākumu saturs | Savienības budžeta aizsardzības pasākumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pasākumu saturs

Pasākumu saturs

Savienības budžeta aizsardzības pasākumi

Savienības budžeta aizsardzības pasākumi

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Var
  pieņemt vienu vai vairākus šādus
  attiecīgus
  pasākumus, | 1.   
  Ja ir izpildīti 3. panta noteikumi, var
  pieņemt vienu vai vairākus šādus pasākumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Var
  pieņemt vienu vai vairākus šādus
  attiecīgus
  pasākumus,

1.   
  Ja ir izpildīti 3. panta noteikumi, var
  pieņemt vienu vai vairākus šādus pasākumus:

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Veiktie pasākumi ir samērīgi ar vispārējā trūkuma saistībā ar tiesiskumu būtību, smagumu un apmēru. Tie iespēju robežās vērsti uz Savienības darbībām, kuras skar vai var skart minētais trūkums. | 3.   Veiktie pasākumi ir samērīgi ar vispārējā trūkuma saistībā ar tiesiskumu būtību, smagumu
  , ilgumu
  un apmēru. Tie iespēju robežās vērsti uz Savienības darbībām, kuras skar vai var skart minētais trūkums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Veiktie pasākumi ir samērīgi ar vispārējā trūkuma saistībā ar tiesiskumu būtību, smagumu un apmēru. Tie iespēju robežās vērsti uz Savienības darbībām, kuras skar vai var skart minētais trūkums.

3.   Veiktie pasākumi ir samērīgi ar vispārējā trūkuma saistībā ar tiesiskumu būtību, smagumu
  , ilgumu
  un apmēru. Tie iespēju robežās vērsti uz Savienības darbībām, kuras skar vai var skart minētais trūkums.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3.a punkts (jauns)

4. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija, izmantojot tīmekļa vietni vai interneta portālu, galasaņēmēju un saņēmēju vajadzībām sniedz informāciju un norādījumus par 2. punktā noteiktajiem dalībvalstu pienākumiem. |
| | Komisija tajā pašā tīmekļa vietnē vai portālā arī sniedz galasaņēmējiem vai saņēmējiem atbilstīgus instrumentus Komisijas informēšanai par jebkādiem šo pienākumu pārkāpumiem, kas pēc galasaņēmēju vai saņēmēju domām tos tieši ietekmē. Šo punktu piemēro tā, lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, atbilstīgi Direktīvā XXX (Direktīva par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem) noteiktajiem principiem. Komisija galasaņēmēju un saņēmēju saskaņā ar šo punktu sniegto informāciju var ņemt vērā tikai tad, ja tai ir pievienots apliecinājums par to, ka attiecīgais galasaņēmējs vai saņēmējs ir iesniedzis kompetentajai iestādei oficiālu sūdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija, izmantojot tīmekļa vietni vai interneta portālu, galasaņēmēju un saņēmēju vajadzībām sniedz informāciju un norādījumus par 2. punktā noteiktajiem dalībvalstu pienākumiem.

Komisija tajā pašā tīmekļa vietnē vai portālā arī sniedz galasaņēmējiem vai saņēmējiem atbilstīgus instrumentus Komisijas informēšanai par jebkādiem šo pienākumu pārkāpumiem, kas pēc galasaņēmēju vai saņēmēju domām tos tieši ietekmē. Šo punktu piemēro tā, lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, atbilstīgi Direktīvā XXX (Direktīva par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem) noteiktajiem principiem. Komisija galasaņēmēju un saņēmēju saskaņā ar šo punktu sniegto informāciju var ņemt vērā tikai tad, ja tai ir pievienots apliecinājums par to, ka attiecīgais galasaņēmējs vai saņēmējs ir iesniedzis kompetentajai iestādei oficiālu sūdzību.

Komisija tajā pašā tīmekļa vietnē vai portālā arī sniedz galasaņēmējiem vai saņēmējiem atbilstīgus instrumentus Komisijas informēšanai par jebkādiem šo pienākumu pārkāpumiem, kas pēc galasaņēmēju vai saņēmēju domām tos tieši ietekmē. Šo punktu piemēro tā, lai nodrošinātu to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, atbilstīgi Direktīvā XXX (Direktīva par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem) noteiktajiem principiem. Komisija galasaņēmēju un saņēmēju saskaņā ar šo punktu sniegto informāciju var ņemt vērā tikai tad, ja tai ir pievienots apliecinājums par to, ka attiecīgais galasaņēmējs vai saņēmējs ir iesniedzis kompetentajai iestādei oficiālu sūdzību.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3.b punkts (jauns)

4. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Pamatojoties uz galasaņēmēju vai saņēmēju saskaņā ar 3.a punktu sniegto informāciju Komisija nodrošina, ka visas summas, kas valsts pārvaldes iestādēm vai dalībvalstīm ir jāizmaksā saskaņā ar 2. punktu, tiek faktiski izmaksātas galasaņēmējiem vai saņēmējiem.




  Vajadzības gadījumā: |
| | (a) | atsaucoties uz Savienības budžeta līdzekļiem, ko pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu, Komisija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Pamatojoties uz galasaņēmēju vai saņēmēju saskaņā ar 3.a punktu sniegto informāciju Komisija nodrošina, ka visas summas, kas valsts pārvaldes iestādēm vai dalībvalstīm ir jāizmaksā saskaņā ar 2. punktu, tiek faktiski izmaksātas galasaņēmējiem vai saņēmējiem.

Vajadzības gadījumā:

(a)

(a)

atsaucoties uz Savienības budžeta līdzekļiem, ko pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu, Komisija:

atsaucoties uz Savienības budžeta līdzekļiem, ko pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktu, Komisija:

| | i) | atgūst maksājumu, kas veikts jebkurai Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) līdz vii) daļā minētajai struktūrai par summu, kas līdzvērtīga galasaņēmējiem vai saņēmējiem neizmaksātajai summai, ja tiek pārkāpts šā panta 2. punkts; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

atgūst maksājumu, kas veikts jebkurai Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) līdz vii) daļā minētajai struktūrai par summu, kas līdzvērtīga galasaņēmējiem vai saņēmējiem neizmaksātajai summai, ja tiek pārkāpts šā panta 2. punkts;

atgūst maksājumu, kas veikts jebkurai Finanšu regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) līdz vii) daļā minētajai struktūrai par summu, kas līdzvērtīga galasaņēmējiem vai saņēmējiem neizmaksātajai summai, ja tiek pārkāpts šā panta 2. punkts;

| | ii) | ieskaita Padomes Regulas XXX (DFS regula) 12. pantā minētajā Savienības rezervē summu, kas līdzvērtīga iepriekšējā punktā minētajai summai. Šādu summu uzskata par rezervi, kas atstāta pieejama, Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un to izmanto saskaņā ar Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 2. punktu, cik vien iespējams, šā panta 2. punktā minēto galasaņēmēju vai saņēmēju interesēs; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

ieskaita Padomes Regulas XXX (DFS regula) 12. pantā minētajā Savienības rezervē summu, kas līdzvērtīga iepriekšējā punktā minētajai summai. Šādu summu uzskata par rezervi, kas atstāta pieejama, Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un to izmanto saskaņā ar Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 2. punktu, cik vien iespējams, šā panta 2. punktā minēto galasaņēmēju vai saņēmēju interesēs;

ieskaita Padomes Regulas XXX (DFS regula) 12. pantā minētajā Savienības rezervē summu, kas līdzvērtīga iepriekšējā punktā minētajai summai. Šādu summu uzskata par rezervi, kas atstāta pieejama, Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un to izmanto saskaņā ar Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 2. punktu, cik vien iespējams, šā panta 2. punktā minēto galasaņēmēju vai saņēmēju interesēs;

| (b) | atsaucoties uz Savienības budžeta līdzekļiem, ko pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta b) apakšpunktu: |
| --- | --- |

(b)

(b)

atsaucoties uz Savienības budžeta līdzekļiem, ko pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta b) apakšpunktu:

atsaucoties uz Savienības budžeta līdzekļiem, ko pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta b) apakšpunktu:

| | i) | šā panta 2. punktā minēto valsts pārvaldes iestāžu vai dalībvalstu pienākumu uzskata par dalībvalstu pienākumu Regulas XXX (KNR regulas) [63. panta] nozīmē. Jebkuru šāda pienākuma pārkāpumu izskata saskaņā ar Regulas XXX (KNR regulas) 98. pantu; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

šā panta 2. punktā minēto valsts pārvaldes iestāžu vai dalībvalstu pienākumu uzskata par dalībvalstu pienākumu Regulas XXX (KNR regulas) [63. panta] nozīmē. Jebkuru šāda pienākuma pārkāpumu izskata saskaņā ar Regulas XXX (KNR regulas) 98. pantu;

šā panta 2. punktā minēto valsts pārvaldes iestāžu vai dalībvalstu pienākumu uzskata par dalībvalstu pienākumu Regulas XXX (KNR regulas) [63. panta] nozīmē. Jebkuru šāda pienākuma pārkāpumu izskata saskaņā ar Regulas XXX (KNR regulas) 98. pantu;

| | ii) | summu, kas radusies sakarā ar to, ka, piemērojot Regulas XXX (KNR regulas) [98. pantu], no fondiem tiek piešķirts atbalsts programmai, Komisija pārvieto uz Savienības rezervi, kas minēta Padomes Regulas XXX (DFS regula) 12. pantā. Šādu summu uzskata par rezervi, kas atstāta pieejama, Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un to izmanto saskaņā ar Padomes Regulas XXC (DFS regulas) 12. panta 2. punktu, cik vien iespējams, šā panta 2. punktā minēto galasaņēmēju vai saņēmēju interesēs; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

summu, kas radusies sakarā ar to, ka, piemērojot Regulas XXX (KNR regulas) [98. pantu], no fondiem tiek piešķirts atbalsts programmai, Komisija pārvieto uz Savienības rezervi, kas minēta Padomes Regulas XXX (DFS regula) 12. pantā. Šādu summu uzskata par rezervi, kas atstāta pieejama, Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un to izmanto saskaņā ar Padomes Regulas XXC (DFS regulas) 12. panta 2. punktu, cik vien iespējams, šā panta 2. punktā minēto galasaņēmēju vai saņēmēju interesēs;

summu, kas radusies sakarā ar to, ka, piemērojot Regulas XXX (KNR regulas) [98. pantu], no fondiem tiek piešķirts atbalsts programmai, Komisija pārvieto uz Savienības rezervi, kas minēta Padomes Regulas XXX (DFS regula) 12. pantā. Šādu summu uzskata par rezervi, kas atstāta pieejama, Padomes Regulas XXX (DFS regulas) 12. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, un to izmanto saskaņā ar Padomes Regulas XXC (DFS regulas) 12. panta 2. punktu, cik vien iespējams, šā panta 2. punktā minēto galasaņēmēju vai saņēmēju interesēs;

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja Komisija konstatē, ka ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka 3. panta nosacījumi ir izpildīti, tā minētajai dalībvalstij nosūta rakstisku paziņojumu, kurā norāda pamatojumu, uz ko tā ir balstījusi savu konstatējumu. | 1.   Ja Komisija
  , ņemot vērā visus grupas atzinumus,
  konstatē, ka ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka 3. panta nosacījumi ir izpildīti, tā minētajai dalībvalstij nosūta rakstisku paziņojumu, kurā norāda pamatojumu, uz ko tā ir balstījusi savu konstatējumu.
  Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem šādiem paziņojumiem un to saturu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja Komisija konstatē, ka ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka 3. panta nosacījumi ir izpildīti, tā minētajai dalībvalstij nosūta rakstisku paziņojumu, kurā norāda pamatojumu, uz ko tā ir balstījusi savu konstatējumu.

1.   Ja Komisija
  , ņemot vērā visus grupas atzinumus,
  konstatē, ka ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka 3. panta nosacījumi ir izpildīti, tā minētajai dalībvalstij nosūta rakstisku paziņojumu, kurā norāda pamatojumu, uz ko tā ir balstījusi savu konstatējumu.
  Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem šādiem paziņojumiem un to saturu.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  var ņemt
  vērā visu attiecīgo informāciju, tostarp Eiropas Savienības Tiesas lēmumus, Revīzijas palātas ziņojumus un attiecīgo starptautisko organizāciju secinājumus un ieteikumus. | 2.   Komisija
  , izvērtējot, vai ir izpildīti 3. panta nosacījumi, ņem
  vērā visu attiecīgo informāciju, tostarp
  grupas atzinumus,
  Eiropas Savienības Tiesas lēmumus,
  Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
  Revīzijas palātas ziņojumus un attiecīgo starptautisko organizāciju
  un tīklu
  secinājumus un ieteikumus.
  Komisija ņem vērā arī kritērijus, ko izmanto sarunās par pievienošanos Savienībai, it īpaši acquis sadaļas par tiesu sistēmu un pamattiesībām, tiesiskumu, brīvību un drošību, finanšu kontroli un nodokļiem, kā arī ņem vērā pamatnostādnes, ko izmanto saistībā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu dalībvalsts panākto progresu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija
  var ņemt
  vērā visu attiecīgo informāciju, tostarp Eiropas Savienības Tiesas lēmumus, Revīzijas palātas ziņojumus un attiecīgo starptautisko organizāciju secinājumus un ieteikumus.

2.   Komisija
  , izvērtējot, vai ir izpildīti 3. panta nosacījumi, ņem
  vērā visu attiecīgo informāciju, tostarp
  grupas atzinumus,
  Eiropas Savienības Tiesas lēmumus,
  Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
  Revīzijas palātas ziņojumus un attiecīgo starptautisko organizāciju
  un tīklu
  secinājumus un ieteikumus.
  Komisija ņem vērā arī kritērijus, ko izmanto sarunās par pievienošanos Savienībai, it īpaši acquis sadaļas par tiesu sistēmu un pamattiesībām, tiesiskumu, brīvību un drošību, finanšu kontroli un nodokļiem, kā arī ņem vērā pamatnostādnes, ko izmanto saistībā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu dalībvalsts panākto progresu.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Attiecīgā dalībvalsts sniedz
  visu
  vajadzīgo informāciju un var sniegt apsvērumus Komisijas noteiktā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par 1
  mēnesi
  no konstatējuma paziņošanas dienas. Savos apsvērumos dalībvalsts var ierosināt novēršanas pasākumu pieņemšanu. | 4.   Attiecīgā dalībvalsts sniedz vajadzīgo informāciju un var sniegt apsvērumus Komisijas noteiktā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par 1 
  mēnesi, taču nepārsniedz 3 mēnešus
  no konstatējuma paziņošanas dienas. Savos apsvērumos dalībvalsts var ierosināt novēršanas pasākumu pieņemšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Attiecīgā dalībvalsts sniedz
  visu
  vajadzīgo informāciju un var sniegt apsvērumus Komisijas noteiktā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par 1
  mēnesi
  no konstatējuma paziņošanas dienas. Savos apsvērumos dalībvalsts var ierosināt novēršanas pasākumu pieņemšanu.

4.   Attiecīgā dalībvalsts sniedz vajadzīgo informāciju un var sniegt apsvērumus Komisijas noteiktā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par 1 
  mēnesi, taču nepārsniedz 3 mēnešus
  no konstatējuma paziņošanas dienas. Savos apsvērumos dalībvalsts var ierosināt novēršanas pasākumu pieņemšanu.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5. punkts

5. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija ņem vērā saņemto informāciju un attiecīgās dalībvalsts apsvērumus, kā arī ierosināto novēršanas pasākumu piemērotību, pieņemot lēmumu par to, vai
  iesniegt priekšlikumu lēmumam
  par
  atbilstīgiem pasākumiem
  . | 5.   Komisija ņem vērā saņemto informāciju un attiecīgās dalībvalsts apsvērumus, kā arī ierosināto novēršanas pasākumu piemērotību, pieņemot lēmumu par to, vai
  pieņemt lēmumu par jebkuru 4. pantā minēto pasākumu. Komisija lēmumu par saņemtās informācijas turpmāko pārbaudi pieņem orientējoši viena mēneša laikā un jebkurā gadījumā saprātīgā termiņā no dienas, kad attiecīgā informācija saņemta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija ņem vērā saņemto informāciju un attiecīgās dalībvalsts apsvērumus, kā arī ierosināto novēršanas pasākumu piemērotību, pieņemot lēmumu par to, vai
  iesniegt priekšlikumu lēmumam
  par
  atbilstīgiem pasākumiem
  .

5.   Komisija ņem vērā saņemto informāciju un attiecīgās dalībvalsts apsvērumus, kā arī ierosināto novēršanas pasākumu piemērotību, pieņemot lēmumu par to, vai
  pieņemt lēmumu par jebkuru 4. pantā minēto pasākumu. Komisija lēmumu par saņemtās informācijas turpmāko pārbaudi pieņem orientējoši viena mēneša laikā un jebkurā gadījumā saprātīgā termiņā no dienas, kad attiecīgā informācija saņemta.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 5.a punkts (jauns)

5. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija, izvērtējot piemērojamo pasākumu samērīgumu, pienācīgi ņem vērā 2. punktā minēto informāciju un ieteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Komisija, izvērtējot piemērojamo pasākumu samērīgumu, pienācīgi ņem vērā 2. punktā minēto informāciju un ieteikumus.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā
  Padomei iesniedz priekšlikumu īstenošanas aktam
  par
  attiecīgiem
  pasākumiem. | 6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā
  ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu
  par
  4. pantā minētajiem
  pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā
  Padomei iesniedz priekšlikumu īstenošanas aktam
  par
  attiecīgiem
  pasākumiem.

6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā
  ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu
  par
  4. pantā minētajiem
  pasākumiem.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6.a punkts (jauns)

5. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Komisija, pieņemot lēmumu, vienlaikus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pārvietot uz budžeta rezervi summu, kas atbilst pieņemto pasākumu vērtībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Komisija, pieņemot lēmumu, vienlaikus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pārvietot uz budžeta rezervi summu, kas atbilst pieņemto pasākumu vērtībai.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6.b punkts (jauns)

5. pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Atkāpjoties no Finanšu regulas 31. panta 4. un 6. punkta, Eiropas Parlaments un Padome izskata priekšlikumu par pārvietojumu četru nedēļu laikā pēc tam, kad to saņēmušas abas iestādes. Priekšlikumu par pārvietojumu uzskata par apstiprinātu, izņemot, ja četru nedēļu laikā Eiropas Parlaments ar balsu vairākumu vai Padome ar kvalificētu balsu vairākumu to groza vai noraida. Ja Eiropas Parlaments vai Padome groza priekšlikumu par pārvietojumu, piemēro Finanšu regulas 31. panta 8. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Atkāpjoties no Finanšu regulas 31. panta 4. un 6. punkta, Eiropas Parlaments un Padome izskata priekšlikumu par pārvietojumu četru nedēļu laikā pēc tam, kad to saņēmušas abas iestādes. Priekšlikumu par pārvietojumu uzskata par apstiprinātu, izņemot, ja četru nedēļu laikā Eiropas Parlaments ar balsu vairākumu vai Padome ar kvalificētu balsu vairākumu to groza vai noraida. Ja Eiropas Parlaments vai Padome groza priekšlikumu par pārvietojumu, piemēro Finanšu regulas 31. panta 8. punktu.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 6.c punkts (jauns)

5. pants – 6.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.c
     
  Šā panta 6. punktā minētais lēmums stājas spēkā, ja nedz Eiropas Parlaments, nedz arī Padome šā panta 6.b punktā minētajā termiņā nenoraida priekšlikumu par pārvietojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.c
     
  Šā panta 6. punktā minētais lēmums stājas spēkā, ja nedz Eiropas Parlaments, nedz arī Padome šā panta 6.b punktā minētajā termiņā nenoraida priekšlikumu par pārvietojumu.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 7. punkts

5. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.
     
  Uzskata, ka Padome šo lēmumu ir pieņēmusi, ja vien Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nenolemj noraidīt Komisijas priekšlikumu viena mēneša laikā kopš dienas, kad Komisija to pieņēmusi. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.
     
  Uzskata, ka Padome šo lēmumu ir pieņēmusi, ja vien Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nenolemj noraidīt Komisijas priekšlikumu viena mēneša laikā kopš dienas, kad Komisija to pieņēmusi.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 8. punkts

5. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.
     
  Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var grozīt Komisijas priekšlikumu un pieņemt grozīto tekstu kā Padomes lēmumu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.
     
  Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var grozīt Komisijas priekšlikumu un pieņemt grozīto tekstu kā Padomes lēmumu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecīgā dalībvalsts var jebkurā laikā var iesniegt Komisijai pierādījumus par to, ka vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu ir novērsts vai vairs nepastāv. | 1.   Attiecīgā dalībvalsts var jebkurā laikā var iesniegt Komisijai
  oficiālu paziņojumu, kas ietver
  pierādījumus par to, ka vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu ir novērsts vai vairs nepastāv. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Attiecīgā dalībvalsts var jebkurā laikā var iesniegt Komisijai pierādījumus par to, ka vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu ir novērsts vai vairs nepastāv.

1.   Attiecīgā dalībvalsts var jebkurā laikā var iesniegt Komisijai
  oficiālu paziņojumu, kas ietver
  pierādījumus par to, ka vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu ir novērsts vai vairs nepastāv.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija
  izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti
  atbilstošie
  pasākumi, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu
  lēmumam pilnīgi
  vai daļēji atcelt
  minētos pasākumus
  . Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6. un
  7
  . punktā. | 2.   
  Pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma vai savas iniciatīvas Komisija, ņemot vērā visus grupas atzinumus,
  izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī
  orientējoši viena mēneša laikā un jebkurā gadījumā saprātīgā termiņā no dienas, kad saņemts oficiālais paziņojums
  . Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti
  4. pantā minētie
  pasākumi, Komisija
  nekavējoties pieņem lēmumu pilnīgi vai daļēji atcelt minētos pasākumus. Komisija, pieņemot lēmumu, vienlaikus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pilnībā vai daļēji atcelt 5. panta 6.a punktā minēto budžeta rezervi.
  Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6.
  , 6.b
  un
  6
  .
  c
   punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Komisija
  izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti
  atbilstošie
  pasākumi, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu
  lēmumam pilnīgi
  vai daļēji atcelt
  minētos pasākumus
  . Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6. un
  7
  . punktā.

2.   
  Pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma vai savas iniciatīvas Komisija, ņemot vērā visus grupas atzinumus,
  izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī
  orientējoši viena mēneša laikā un jebkurā gadījumā saprātīgā termiņā no dienas, kad saņemts oficiālais paziņojums
  . Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti
  4. pantā minētie
  pasākumi, Komisija
  nekavējoties pieņem lēmumu pilnīgi vai daļēji atcelt minētos pasākumus. Komisija, pieņemot lēmumu, vienlaikus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pilnībā vai daļēji atcelt 5. panta 6.a punktā minēto budžeta rezervi.
  Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6.
  , 6.b
  un
  6
  .
  c
   punktā.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (DFS regula) 7. pantu. N gada atliktās saistības nevar iekļaut budžetā pēc n+2 gada. | 3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (DFS regula) 7. pantu. N gada atliktās saistības nevar iekļaut budžetā pēc n+2 gada.
  Sākot ar n+3 gadu summu, kas atbilst atliktajām saistībām, iekļauj Savienības saistību rezervē, kas noteikta Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (DFS regula) 12. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (DFS regula) 7. pantu. N gada atliktās saistības nevar iekļaut budžetā pēc n+2 gada.

3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (DFS regula) 7. pantu. N gada atliktās saistības nevar iekļaut budžetā pēc n+2 gada.
  Sākot ar n+3 gadu summu, kas atbilst atliktajām saistībām, iekļauj Savienības saistību rezervē, kas noteikta Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. XXXX (DFS regula) 12. pantā.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | svītrots |
| Eiropas Parlamenta informēšana | |
| Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu par jebkādiem pasākumiem, ko ierosina vai pieņem saskaņā ar 4. un 5. pantu. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

svītrots

svītrots

Eiropas Parlamenta informēšana

Eiropas Parlamenta informēšana

Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu par jebkādiem pasākumiem, ko ierosina vai pieņem saskaņā ar 4. un 5. pantu.

Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu par jebkādiem pasākumiem, ko ierosina vai pieņem saskaņā ar 4. un 5. pantu.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7.a pants (jauns)

7.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a pants




  Ziņošana




  Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par pieņemto pasākumu efektivitāti, ja tādi ir, vēlākais piecus gadus pēc tās stāšanās spēkā.




  Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a pants

Ziņošana

Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu, jo īpaši par pieņemto pasākumu efektivitāti, ja tādi ir, vēlākais piecus gadus pēc tās stāšanās spēkā.

Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa

8. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  To piemēro no 2021. gada 1. janvāra. | Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8.a pants (jauns)

8.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a pants




  Iekļaušana Finanšu regulā




  Šīs regulas saturu iekļauj Finanšu regulā tās nākamās pārskatīšanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a pants

Iekļaušana Finanšu regulā

Šīs regulas saturu iekļauj Finanšu regulā tās nākamās pārskatīšanas laikā.

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajām komitejām atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0469/2018).

1

(7)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, 63. punkts.

7

(8)  Tiesas 1981. gada 12. novembra spriedums, Amministrazione delle finanze dello Stato/Srl Meridionale Industria Salumi un citi Ditta Italo Orlandi & Figlio un Ditta Vincenzo Divella/Amministrazione delle finanze dello Stato. Apvienotās lietas 212 līdz 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, 10. punkts.

8

(9)  Tiesas 1989. gada 21. septembra spriedums, Hoechst, apvienotās lietas 46/87 un 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, 19. punkts.

9

(10)  Tiesas 2016. gada 10. novembra spriedums, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36. punkts; Tiesas 2016. gada 10. novembra spriedums, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35. punkts, un Tiesas 2010. gada 22. decembra spriedums, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58. punkts.

10

(11)  Tiesas 2018. gada 27. februāra spriedums, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31., 40.–41. punkts.

11

(12)  Komisijas paziņojums “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai”, COM(2014) 158 final, I pielikums.

12

(7)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, 63. punkts.

7

(8)  Tiesas 1981. gada 12. novembra spriedums, Amministrazione delle finanze dello Stato/Srl Meridionale Industria Salumi un citi Ditta Italo Orlandi & Figlio un Ditta Vincenzo Divella/Amministrazione delle finanze dello Stato. Apvienotās lietas 212 līdz 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, 10. punkts.

8

(9)  Tiesas 1989. gada 21. septembra spriedums, Hoechst, apvienotās lietas 46/87 un 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, 19. punkts.

9

(10)  Tiesas 2016. gada 10. novembra spriedums, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36. punkts; Tiesas 2016. gada 10. novembra spriedums, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35. punkts, un Tiesas 2010. gada 22. decembra spriedums, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58. punkts.

10

(11)  Tiesas 2018. gada 27. februāra spriedums, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31., 40.–41. punkts
  ; Tiesas 2018. gada 25. jūlija spriedums, LM, lietā C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, 63.-67. punkts
  .

11

; Tiesas 2018. gada 25. jūlija spriedums, LM, lietā C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, 63.-67. punkts

(12)  Komisijas paziņojums “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai”, COM(2014)0158, I pielikums.

12

(12a)  
  Venēcijas komisijas 2011. gada 4. aprīļa ziņojums par Pētījumu Nr. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

12a

Venēcijas komisijas 2011. gada 4. aprīļa ziņojums par Pētījumu Nr. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/603 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/603

---

P8_TA(2019)0039

Programmas “Fiscalis” izveide sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā izveido programmu “Fiscalis” (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/50)

[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi]

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

2018/0233(COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,

ar ko sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā izveido programmu “Fiscalis”

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. un 197. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Programmu “Fiscalis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2013 (3), īsteno Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, un tā tāpat kā tās priekšteces dod ievērojamu ieguldījumu nodokļu iestāžu sadarbības veicināšanā un uzlabošanā Savienībā. Iesaistīto valstu nodokļu iestādes ir atzinušas, ka minētās programmas rada pievienoto vērtību, ieskaitot attiecībā uz Savienības dalībvalstu un nodokļu maksātāju finanšu un ekonomikas interešu aizsardzību. Uzdevumus, kas būs aktuāli nākamajā desmitgadē,
  bieži vien
  nav iespējams
  efektīvi
  risināt, ja dalībvalstis nelūkojas tālāk par savu administratīvo teritoriju robežām
  un
  cieši nesadarbojas ar saviem partneriem. |
| --- | --- |

(1)

Programmu “Fiscalis 2020”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2013 (3), īsteno Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, un tā tāpat kā tās priekšteces dod ievērojamu ieguldījumu nodokļu iestāžu sadarbības veicināšanā un uzlabošanā Savienībā. Iesaistīto valstu nodokļu iestādes ir atzinušas, ka minētās programmas rada pievienoto vērtību, ieskaitot attiecībā uz Savienības dalībvalstu un nodokļu maksātāju finanšu un ekonomikas interešu aizsardzību. Uzdevumus, kas būs aktuāli nākamajā desmitgadē,
  bieži vien
  nav iespējams
  efektīvi
  risināt, ja dalībvalstis nelūkojas tālāk par savu administratīvo teritoriju robežām
  un
  cieši nesadarbojas ar saviem partneriem.

| (2) | Ar programmu “Fiscalis 2020” minēto sadarbības pasākumu attīstīšanai dalībvalstīm tiek nodrošināts Savienības satvars, un tas ir rentablāk, nekā katrai dalībvalstij veidot savus individuālos sadarbības satvarus uz divpusējiem vai daudzpusējiem pamatiem
  , vai nu tas būtu starp tām, vai ar trešām valstīm, ar kurām ES cieši sadarbojas nodokļu uzlikšanas jomā
  . Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt minētās programmas turpināšanu, šajā pašā jomā izveidojot jaunu programmu — programmu “Fiscalis” (“Programma”). |
| --- | --- |

(2)

Ar programmu “Fiscalis 2020” minēto sadarbības pasākumu attīstīšanai dalībvalstīm tiek nodrošināts Savienības satvars, un tas ir rentablāk, nekā katrai dalībvalstij veidot savus individuālos sadarbības satvarus uz divpusējiem vai daudzpusējiem pamatiem
  , vai nu tas būtu starp tām, vai ar trešām valstīm, ar kurām ES cieši sadarbojas nodokļu uzlikšanas jomā
  . Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt minētās programmas turpināšanu, šajā pašā jomā izveidojot jaunu programmu — programmu “Fiscalis” (“Programma”).

| (2a) | Programmai būtu jādod iespēja palielināt dalībvalstu kapacitāti apkarot krāpšanu nodokļu jomā, korupciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, tostarp izmantojot tehnisko palīdzību cilvēkresursu apmācībai un administratīvo struktūru attīstībai. Šāda palīdzība būtu jāsniedz pārredzamā veidā. |
| --- | --- |

(2a)

Programmai būtu jādod iespēja palielināt dalībvalstu kapacitāti apkarot krāpšanu nodokļu jomā, korupciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, tostarp izmantojot tehnisko palīdzību cilvēkresursu apmācībai un administratīvo struktūru attīstībai. Šāda palīdzība būtu jāsniedz pārredzamā veidā.

| (3) | Nodrošinot satvaru darbībām, kas atbalsta vienoto tirgu, veicina
  godīgu konkurenci Savienībā
  un aizsargā Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomikas intereses, būtu jāparedz, ka Programma palīdz novērst un apkarot krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas
  , agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu dubultu neuzlikšanu
  ; novērst un mazināt nevajadzīgu administratīvo slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem pārrobežu darījumos;
  atbalstīt taisnīgākas un efektīvākas nodokļu sistēmas;
  panākt vienotā tirgus potenciāla pilnīgu izmantošanu un veicināt
  godīgu konkurenci Savienībā, kā arī
  atbalstīt kopīgu Savienības pieeju starptautiskos forumos. |
| --- | --- |

(3)

Nodrošinot satvaru darbībām, kas atbalsta vienoto tirgu, veicina
  godīgu konkurenci Savienībā
  un aizsargā Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomikas intereses, būtu jāparedz, ka Programma palīdz novērst un apkarot krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas
  , agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu dubultu neuzlikšanu
  ; novērst un mazināt nevajadzīgu administratīvo slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem pārrobežu darījumos;
  atbalstīt taisnīgākas un efektīvākas nodokļu sistēmas;
  panākt vienotā tirgus potenciāla pilnīgu izmantošanu un veicināt
  godīgu konkurenci Savienībā, kā arī
  atbalstīt kopīgu Savienības pieeju starptautiskos forumos.

| (4) | Šajā regulā ir noteikts Programmas finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4). |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā ir noteikts Programmas finansējums, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4).

| (5) | Lai atbalstītu trešo valstu pievienošanās un asociācijas procesu, dalībai Programmā vajadzētu būt pieejamai valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kā arī potenciālajiem kandidātiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Tajā var piedalīties trešās valstis
  , jo īpaši vismazāk attīstītās valstis,
  saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību Savienības programmās paredzēti konkrētajos nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Lai atbalstītu trešo valstu pievienošanās un asociācijas procesu, dalībai Programmā vajadzētu būt pieejamai valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kā arī potenciālajiem kandidātiem un Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Tajā var piedalīties trešās valstis
  , jo īpaši vismazāk attīstītās valstis,
  saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību Savienības programmās paredzēti konkrētajos nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm.

| (5a) | Eiropas Parlaments ir noteicis savas prioritātes. Pašreizējais finanšu līdzekļu trūkums traucē to mērķu īstenošanu, kurus Eiropas Parlaments ir izvirzījis attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada [2017/2052(INI)]. Efektīvāka sadarbība nodokļu jautājumos dotu iespēju efektīvāk mobilizēt nākamās daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai nepieciešamos resursus. |
| --- | --- |

(5a)

Eiropas Parlaments ir noteicis savas prioritātes. Pašreizējais finanšu līdzekļu trūkums traucē to mērķu īstenošanu, kurus Eiropas Parlaments ir izvirzījis attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada [2017/2052(INI)]. Efektīvāka sadarbība nodokļu jautājumos dotu iespēju efektīvāk mobilizēt nākamās daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai nepieciešamos resursus.

| (6) | Programmai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom)
  2018/1046
   (5) (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu un izdevumu, kas rodas ārējiem ekspertiem, atmaksāšanu. |
| --- | --- |

(6)

Programmai piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom)
  2018/1046
   (5) (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu un izdevumu, kas rodas ārējiem ekspertiem, atmaksāšanu.

| (7) | Atzīts, ka programmā “Fiscalis 2020” piemērojamās darbības bijušas adekvātas, un tāpēc tās būtu jāsaglabā. Lai Programmas izpilde būtu vienkāršāka un elastīgāka un tādējādi tās mērķi tiktu labāk izpildīti, darbības būtu jādefinē tikai vispārīgās kategorijās, sniedzot sarakstu ar konkrēto darbību piemēriem.
  Tomēr darbībām vajadzētu būt vērstām uz prioritāru jautājumu risināšanu Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzības jomā.
  Būtu vajadzīgs, ka ar sadarbību un spēju veidošanu Fiscalis programma arī veicina un atbalsta inovācijas ieviešanu un likšanu lietā, lai vēl vairāk uzlabotu spēju ievērot nodokļu uzlikšanas jomas pamatprioritātes. |
| --- | --- |

(7)

Atzīts, ka programmā “Fiscalis 2020” piemērojamās darbības bijušas adekvātas, un tāpēc tās būtu jāsaglabā. Lai Programmas izpilde būtu vienkāršāka un elastīgāka un tādējādi tās mērķi tiktu labāk izpildīti, darbības būtu jādefinē tikai vispārīgās kategorijās, sniedzot sarakstu ar konkrēto darbību piemēriem.
  Tomēr darbībām vajadzētu būt vērstām uz prioritāru jautājumu risināšanu Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomisko interešu aizsardzības jomā.
  Būtu vajadzīgs, ka ar sadarbību un spēju veidošanu Fiscalis programma arī veicina un atbalsta inovācijas ieviešanu un likšanu lietā, lai vēl vairāk uzlabotu spēju ievērot nodokļu uzlikšanas jomas pamatprioritātes.

| (8) | Ievērojami pieaugot nodokļu maksātāju mobilitātei, pārrobežu darījumu skaitam un finanšu instrumentu internacionalizācijai
  un tā rezultātā palielinoties krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas riskam
  , kas krietni pārsniedz Savienības robežas, Savienības vai dalībvalstu interesēs varētu būt Eiropas elektronisko sistēmu pielāgošana vai attiecināšana uz trešām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis, un uz starptautiskām organizācijām. Tā varētu izvairīties no administratīvā sloga un izmaksām, kas saistītas ar divu līdzīgu elektronisko sistēmu izstrādi informācijas apmaiņai attiecīgi Savienībā un starptautiskā mērogā. Tādēļ, ja šāda interese ir pienācīgi pamatota, būtu jānosaka, ka saskaņā ar Programmu Eiropas elektronisko sistēmu pielāgošanu vai paplašināšanu sadarbībai ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām uzskata par attiecināmām izmaksām.
  Ar nosacījumu, ka pilnībā tiek finansēti prioritāri jautājumi, attiecīgā gadījumā Programmas ietvaros varētu tikt atbalstītas arī konkrētas darbības, kurās iesaistītas vismazāk attīstītās valstis, jo īpaši attiecībā uz automātisko informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojami pieaugot nodokļu maksātāju mobilitātei, pārrobežu darījumu skaitam un finanšu instrumentu internacionalizācijai
  un tā rezultātā palielinoties krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas riskam
  , kas krietni pārsniedz Savienības robežas, Savienības vai dalībvalstu interesēs varētu būt Eiropas elektronisko sistēmu pielāgošana vai attiecināšana uz trešām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis, un uz starptautiskām organizācijām. Tā varētu izvairīties no administratīvā sloga un izmaksām, kas saistītas ar divu līdzīgu elektronisko sistēmu izstrādi informācijas apmaiņai attiecīgi Savienībā un starptautiskā mērogā. Tādēļ, ja šāda interese ir pienācīgi pamatota, būtu jānosaka, ka saskaņā ar Programmu Eiropas elektronisko sistēmu pielāgošanu vai paplašināšanu sadarbībai ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām uzskata par attiecināmām izmaksām.
  Ar nosacījumu, ka pilnībā tiek finansēti prioritāri jautājumi, attiecīgā gadījumā Programmas ietvaros varētu tikt atbalstītas arī konkrētas darbības, kurās iesaistītas vismazāk attīstītās valstis, jo īpaši attiecībā uz automātisko informācijas apmaiņu.

| (9) | Ņemot vērā globalizācijas nozīmi
  un krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas apkarošanas nozīmi
  , būtu jānosaka, ka Programma arī turpmāk nodrošina iespēju iesaistīt ārējos ekspertus Finanšu regulas 238. panta nozīmē.
  Ekspertu atlasei vajadzētu būt pārredzamai un būtu jābalstās uz viņu prasmēm, pieredzi un zināšanām, kas ir svarīgas konkrētās darbības veikšanai, kā arī uz viņu spēju sniegt ieguldījumu šajā darbībā. Būtu jānodrošina, ka šie eksperti ir neatkarīgi un ka nepastāv iespējams interešu konflikts ar viņu profesionālo lomu. Būtu jānodrošina visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā globalizācijas nozīmi
  un krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas apkarošanas nozīmi
  , būtu jānosaka, ka Programma arī turpmāk nodrošina iespēju iesaistīt ārējos ekspertus Finanšu regulas 238. panta nozīmē.
  Ekspertu atlasei vajadzētu būt pārredzamai un būtu jābalstās uz viņu prasmēm, pieredzi un zināšanām, kas ir svarīgas konkrētās darbības veikšanai, kā arī uz viņu spēju sniegt ieguldījumu šajā darbībā. Būtu jānodrošina, ka šie eksperti ir neatkarīgi un ka nepastāv iespējams interešu konflikts ar viņu profesionālo lomu. Būtu jānodrošina visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarota pārstāvība.

| (9a) | Ņemot vērā Padomes direktīvu 2014/107/ES
   (6)

  , (ES) 2015/2376
   (7)

  , (ES) 2016/881
   (8)

  , (ES) 2016/2258
   (9)

  un (ES) 2018/822
   (10)

  neseno pieņemšanu un pašlaik notiekošās sarunas par kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), par Programmas mērķi būtu jānosaka nodokļu iestāžu darbinieku apmācība, lai nodrošinātu minēto direktīvu efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

(9a)

Ņemot vērā Padomes direktīvu 2014/107/ES
   (6)

  , (ES) 2015/2376
   (7)

  , (ES) 2016/881
   (8)

  , (ES) 2016/2258
   (9)

  un (ES) 2018/822
   (10)

  neseno pieņemšanu un pašlaik notiekošās sarunas par kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), par Programmas mērķi būtu jānosaka nodokļu iestāžu darbinieku apmācība, lai nodrošinātu minēto direktīvu efektīvu īstenošanu.

| (10) | Atbilstīgi Komisijas apņēmībai, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” (11), saskaņot un vienkāršot finansēšanas programmas, resursi būtu jāizmanto kopā ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, ja paredzētās darbības saskaņā Programmu atbilst mērķiem, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas instrumentiem, tomēr nepieļaujot divkāršu finansēšanu. Būtu jānodrošina, ka Programmas darbībās Savienības resursi nodokļu politikas un nodokļu iestāžu atbalstam tiek izmantoti atbilstīgi. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstīgi Komisijas apņēmībai, kas pausta tās 2010. gada 19. oktobra paziņojumā “ES budžeta pārskatīšana” (11), saskaņot un vienkāršot finansēšanas programmas, resursi būtu jāizmanto kopā ar citiem Savienības finansēšanas instrumentiem, ja paredzētās darbības saskaņā Programmu atbilst mērķiem, kas ir kopīgi dažādiem finansēšanas instrumentiem, tomēr nepieļaujot divkāršu finansēšanu. Būtu jānodrošina, ka Programmas darbībās Savienības resursi nodokļu politikas un nodokļu iestāžu atbalstam tiek izmantoti atbilstīgi.

| (10a) | Izmaksu lietderības labad ar Fiscalis programmas palīdzību būtu jāizpēta iespējamā sinerģija ar citiem Savienības pasākumiem saistītās jomās, piemēram ar Muitas programmu, ES krāpšanas apkarošanas programmu, Vienotā tirgus programmu un Reformu atbalsta programmu. |
| --- | --- |

(10a)

Izmaksu lietderības labad ar Fiscalis programmas palīdzību būtu jāizpēta iespējamā sinerģija ar citiem Savienības pasākumiem saistītās jomās, piemēram ar Muitas programmu, ES krāpšanas apkarošanas programmu, Vienotā tirgus programmu un Reformu atbalsta programmu.

| (10b) | Individuālas valstu iniciatīvas krāpšanas apkarošanas jomā varētu novirzīt krāpšanu uz citām, bieži vien kaimiņu, dalībvalstīm un radīt nesamērīgu administratīvo slogu uzņēmumiem, kuri ievēro attiecīgos noteikumus, kā arī juridiskās noteiktības trūkumu starptautiskas tirdzniecības gadījumā. Tādēļ ir izšķiroši svarīgi, lai Komisija saskaņotu valstu pasākumus krāpšanas apkarošanas jomā, Savienības līmenī koordinējot valstu labāko praksi. |
| --- | --- |

(10b)

Individuālas valstu iniciatīvas krāpšanas apkarošanas jomā varētu novirzīt krāpšanu uz citām, bieži vien kaimiņu, dalībvalstīm un radīt nesamērīgu administratīvo slogu uzņēmumiem, kuri ievēro attiecīgos noteikumus, kā arī juridiskās noteiktības trūkumu starptautiskas tirdzniecības gadījumā. Tādēļ ir izšķiroši svarīgi, lai Komisija saskaņotu valstu pasākumus krāpšanas apkarošanas jomā, Savienības līmenī koordinējot valstu labāko praksi.

| (11) | Ir paredzēts, ka
  ievērojama
  Programmas budžeta daļa tiks atvēlēta informācijas tehnoloģijas (IT) spēju veidošanas darbībām. Tādēļ būtu jāizstrādā īpaši noteikumi attiecīgi par Eiropas elektronisko sistēmu kopīgajiem un valsts komponentiem. Turklāt būtu skaidri jādefinē darbību piemērošanas joma un Komisijas un dalībvalstu pienākumi.
  Būtu jānodrošina gluda sadarbspēja starp Eiropas elektronisko sistēmu kopējiem un valsts līmeņa komponentiem, kā arī sinerģija ar citām attiecīgo Savienības programmu elektroniskajām sistēmām. |
| --- | --- |

(11)

Ir paredzēts, ka
  ievērojama
  Programmas budžeta daļa tiks atvēlēta informācijas tehnoloģijas (IT) spēju veidošanas darbībām. Tādēļ būtu jāizstrādā īpaši noteikumi attiecīgi par Eiropas elektronisko sistēmu kopīgajiem un valsts komponentiem. Turklāt būtu skaidri jādefinē darbību piemērošanas joma un Komisijas un dalībvalstu pienākumi.
  Būtu jānodrošina gluda sadarbspēja starp Eiropas elektronisko sistēmu kopējiem un valsts līmeņa komponentiem, kā arī sinerģija ar citām attiecīgo Savienības programmu elektroniskajām sistēmām.

| (12) | Lai Savienībā nodokļu jomā izveidotu saskaņotu un sadarbspējīgu elektronisko sistēmu, patlaban nav prasības izstrādāt daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā (“MASP-T”). Lai nodrošinātu IT spēju veidošanas darbību saskaņotību un koordināciju, Programmā būtu jāparedz šāda MASP-T izveide. |
| --- | --- |

(12)

Lai Savienībā nodokļu jomā izveidotu saskaņotu un sadarbspējīgu elektronisko sistēmu, patlaban nav prasības izstrādāt daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā (“MASP-T”). Lai nodrošinātu IT spēju veidošanas darbību saskaņotību un koordināciju, Programmā būtu jāparedz šāda MASP-T izveide.

| (13) | Šī regula būtu jāīsteno, izmantojot darba programmas. Ievērojot, ka ir izvirzīti vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķi un lai izmantotu laika gaitā gūto pieredzi, jāparedz, ka darba programmas var ilgt vairākus gadus. Pāreja no gada uz daudzgadu darba programmām mazinās administratīvo slogu kā Komisijai, tā dalībvalstīm
  , taču tai nekādā gadījumā nevajadzētu izraisīt informācijas vai pārredzamības zudumu nodokļu maksātājiem
  .
  Daudzgadu darba programmām būtu jāatspoguļo visa attiecīgā informācija, kas iegūta saistībā ar šajā regulā minētajiem gada ziņojumiem vai kartēšanu. Šie gada ziņojumi būtu jādara publiski pieejami, lai informētu nodokļu maksātājus par labāko praksi, gūtajām atziņām, sarežģītiem risināmiem jautājumiem un atlikušajiem šķēršļiem, kas identificēti Programmas ietvaros. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula būtu jāīsteno, izmantojot darba programmas. Ievērojot, ka ir izvirzīti vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķi un lai izmantotu laika gaitā gūto pieredzi, jāparedz, ka darba programmas var ilgt vairākus gadus. Pāreja no gada uz daudzgadu darba programmām mazinās administratīvo slogu kā Komisijai, tā dalībvalstīm
  , taču tai nekādā gadījumā nevajadzētu izraisīt informācijas vai pārredzamības zudumu nodokļu maksātājiem
  .
  Daudzgadu darba programmām būtu jāatspoguļo visa attiecīgā informācija, kas iegūta saistībā ar šajā regulā minētajiem gada ziņojumiem vai kartēšanu. Šie gada ziņojumi būtu jādara publiski pieejami, lai informētu nodokļu maksātājus par labāko praksi, gūtajām atziņām, sarežģītiem risināmiem jautājumiem un atlikušajiem šķēršļiem, kas identificēti Programmas ietvaros.

| (14) | Lai
  papildinātu šo regulu
  ,
  saskaņā ar Līguma par
  Eiropas
  Savienības darbību (LESD) 290. pantu
  būtu
  jādeleģē
  pilnvaras Komisijai
  pieņemt aktus attiecībā uz darba programmu pieņemšanu
  . |
| --- | --- |

(14)

Lai
  papildinātu šo regulu
  ,
  saskaņā ar Līguma par
  Eiropas
  Savienības darbību (LESD) 290. pantu
  būtu
  jādeleģē
  pilnvaras Komisijai
  pieņemt aktus attiecībā uz darba programmu pieņemšanu
  .

| (15) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 22. un 23. punktu
  Programmu
  ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm
  , tādējādi ņemot vērā arī REFIT
  . Attiecīgā gadījumā
  minētajām prasībām būtu jāietver izmērāmi rādītāji
  kā
  pamats
  tam, lai izvērtētu šīs Regulas īstenošanas ietekmi uz vietas.
  Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto ieguldījumu, būtu jāsagatavo konsolidēts gada ziņojums par minētās uzraudzības rezultātiem. Tajā būtu jāietver kartējums, kas atspoguļo atlikušos šķēršļus dalībvalstīs 3. pantā minēto Programmas mērķu un 7. panta 2.a punktā minēto prioritāro jautājumu risināšanā, kā arī ieteikumi attiecībā uz labāko praksi.


  Turklāt Komisijai būtu jāsagatavo Programmas starpposma un galīgais izvērtējums.


  Gan gada, gan izvērtēšanas ziņojumi būtu jādara publiski pieejami tam paredzētā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 22. un 23. punktu
  Programmu
  ir nepieciešams izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas ievākta, izpildot noteiktas uzraudzības prasības, vienlaikus neradot pārmērīgu regulējumu un administratīvo slogu, jo īpaši dalībvalstīm
  , tādējādi ņemot vērā arī REFIT
  . Attiecīgā gadījumā
  minētajām prasībām būtu jāietver izmērāmi rādītāji
  kā
  pamats
  tam, lai izvērtētu šīs Regulas īstenošanas ietekmi uz vietas.
  Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto ieguldījumu, būtu jāsagatavo konsolidēts gada ziņojums par minētās uzraudzības rezultātiem. Tajā būtu jāietver kartējums, kas atspoguļo atlikušos šķēršļus dalībvalstīs 3. pantā minēto Programmas mērķu un 7. panta 2.a punktā minēto prioritāro jautājumu risināšanā, kā arī ieteikumi attiecībā uz labāko praksi.


  Turklāt Komisijai būtu jāsagatavo Programmas starpposma un galīgais izvērtējums.


  Gan gada, gan izvērtēšanas ziņojumi būtu jādara publiski pieejami tam paredzētā tīmekļa vietnē.

| (15a) | Lai apspriestu problemātiskus jautājumus un ierosinātu potenciālus uzlabojumus saistībā ar Programmas tematiem, tostarp informācijas apmaiņu starp nodokļu iestādēm, Komisijai divas reizes gadā būtu jārīko seminārs, kurā piedalītos divi pārstāvji no saņēmējām dalībvalstīm. Semināra dalībnieki būtu attiecīgi viens pārstāvis no nodokļu iestāžu lēmumu pieņemšanas struktūras, viens pārstāvis no nodokļu iestāžu darbinieku arodbiedrības un viens pārstāvis no Eiropas Parlamenta un Padomes. |
| --- | --- |

(15a)

Lai apspriestu problemātiskus jautājumus un ierosinātu potenciālus uzlabojumus saistībā ar Programmas tematiem, tostarp informācijas apmaiņu starp nodokļu iestādēm, Komisijai divas reizes gadā būtu jārīko seminārs, kurā piedalītos divi pārstāvji no saņēmējām dalībvalstīm. Semināra dalībnieki būtu attiecīgi viens pārstāvis no nodokļu iestāžu lēmumu pieņemšanas struktūras, viens pārstāvis no nodokļu iestāžu darbinieku arodbiedrības un viens pārstāvis no Eiropas Parlamenta un Padomes.

| (16) | Lai pienācīgi reaģētu uz izmaiņām nodokļu politikas prioritātēs, būtu jāparedz, ka saskaņā ar
  LESD
  290. pantu Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt aktus, lai grozītu tādu rādītāju sarakstu, ar kuriem mēra konkrētu Programmas mērķu sasniegšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(16)

Lai pienācīgi reaģētu uz izmaiņām nodokļu politikas prioritātēs, būtu jāparedz, ka saskaņā ar
  LESD
  290. pantu Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt aktus, lai grozītu tādu rādītāju sarakstu, ar kuriem mēra konkrētu Programmas mērķu sasniegšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (17) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (14), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un Regulu (ES) 2017/1939 (16) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, ieskaitot pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Saskaņā jo īpaši ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (13), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (14), Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (15) un Regulu (ES) 2017/1939 (16) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, ieskaitot pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Saskaņā jo īpaši ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (17). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (18) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, kurus pieņem Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz
  LESD
  322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka budžeta izstrādes un īstenošanas procedūru, izmantojot dotācijas, publisko iepirkumu, godalgas, netiešu īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku pienākumu pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārīgu trūkumu gadījumā attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam. |
| --- | --- |

(18)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, kurus pieņem Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz
  LESD
  322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka budžeta izstrādes un īstenošanas procedūru, izmantojot dotācijas, publisko iepirkumu, godalgas, netiešu īstenošanu, kā arī paredz finanšu dalībnieku pienākumu pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, attiecas arī uz Savienības budžeta aizsardzību vispārīgu trūkumu gadījumā attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs, jo tiesiskuma ievērošana ir būtisks priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai un efektīvam ES finansējumam.

| (19) | Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Te būtu jāņem vērā vienreizējo maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punktu.
  Ceļa izdevumu segšanai vajadzētu būt prioritātei, lai nodrošinātu valstu ekspertu dalību kopīgās darbībās. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Te būtu jāņem vērā vienreizējo maksājumu, vienoto likmju un vienības izmaksu, kā arī finansējuma, kas nav saistīts ar izmaksām, izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 125. panta 1. punktu.
  Ceļa izdevumu segšanai vajadzētu būt prioritātei, lai nodrošinātu valstu ekspertu dalību kopīgās darbībās.

| (20) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (21) | Ar šo regulu aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2013, kas tādējādi būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(21)

Ar šo regulu aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2013, kas tādējādi būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu sadarbībai nodokļu uzlikšanas jomā izveido programmu “Fiscalis” (“Programma”).

2.   Ar to nosaka Programmas mērķus, budžetu 2021.–2027. gadam, Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma piešķiršanas noteikumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| (1) | “nodokļu uzlikšana” ir jautājumi, ieskaitot izstrādi, administrēšanu, izpildi un atbilstību, kas attiecas uz šādiem nodokļiem un maksājumiem:






  (a) | Padomes Direktīvā 2006/112/EK (18) noteiktais pievienotās vērtības nodoklis, |
| --- | --- | --- |

(1)

“nodokļu uzlikšana” ir jautājumi, ieskaitot izstrādi, administrēšanu, izpildi un atbilstību, kas attiecas uz šādiem nodokļiem un maksājumiem:

(a)

Padomes Direktīvā 2006/112/EK (18) noteiktais pievienotās vērtības nodoklis,

| (b) | Padomes Direktīvā 92/83/EEK (19) noteiktais akcīzes nodoklis alkoholam, |
| --- | --- |

(b)

Padomes Direktīvā 92/83/EEK (19) noteiktais akcīzes nodoklis alkoholam,

| (c) | Padomes Direktīvā 2011/64/ES (20) noteiktais akcīzes nodoklis tabakas izstrādājumiem, |
| --- | --- |

(c)

Padomes Direktīvā 2011/64/ES (20) noteiktais akcīzes nodoklis tabakas izstrādājumiem,

| (d) | Padomes Direktīvā 2003/96/EK (21) noteiktie nodokļi energoproduktiem un elektroenerģijai, |
| --- | --- |

(d)

Padomes Direktīvā 2003/96/EK (21) noteiktie nodokļi energoproduktiem un elektroenerģijai,

| (e) | citi Padomes Direktīvas 2010/24/ES (22) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie nodokļi un nodevas
  , tostarp uzņēmumu ienākuma nodoklis
  , tiktāl, ciktāl tie attiecas uz vienoto tirgu un dalībvalstu administratīvo sadarbību; |
| --- | --- |

(e)

citi Padomes Direktīvas 2010/24/ES (22) 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie nodokļi un nodevas
  , tostarp uzņēmumu ienākuma nodoklis
  , tiktāl, ciktāl tie attiecas uz vienoto tirgu un dalībvalstu administratīvo sadarbību;

| (2) | “nodokļu iestādes” ir valsts iestādes un citas struktūras, kas ir atbildīgas par nodokļu uzlikšanu un pasākumiem, kas saistīti ar nodokļiem; |
| --- | --- |

(2)

“nodokļu iestādes” ir valsts iestādes un citas struktūras, kas ir atbildīgas par nodokļu uzlikšanu un pasākumiem, kas saistīti ar nodokļiem;

| (3) | “Eiropas elektroniskās sistēmas” ir elektroniskas sistēmas, kas vajadzīgas nodokļu uzlikšanai un nodokļu iestāžu uzdevumu pildīšanai; |
| --- | --- |

(3)

“Eiropas elektroniskās sistēmas” ir elektroniskas sistēmas, kas vajadzīgas nodokļu uzlikšanai un nodokļu iestāžu uzdevumu pildīšanai;

| (4) | “trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts; |
| --- | --- |

(4)

“trešā valsts” ir valsts, kas nav Savienības dalībvalsts;

| (4a) | “vismazāk attīstītā valsts” ir zemu ieņēmumu trešā valsts, kas saskaras ar nopietniem strukturāliem šķēršļiem Apvienoto Nāciju Organizācijas definētai ilgtspējīgai attīstībai
  . |
| --- | --- |

(4a)

“vismazāk attīstītā valsts” ir zemu ieņēmumu trešā valsts, kas saskaras ar nopietniem strukturāliem šķēršļiem Apvienoto Nāciju Organizācijas definētai ilgtspējīgai attīstībai
  .

3. pants

Programmas mērķi

1.   Programmas vispārīgie mērķi ir atbalstīt nodokļu iestādes un nodokļu uzlikšanu, lai uzlabotu vienotā tirgus darbību, veicināt
  godīgu konkurenci Savienībā,
  aizsargāt Savienības un tās dalībvalstu finanšu un ekonomiskās intereses
  , tostarp no krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas, un uzlabot nodokļu iekasēšanu
  .

2.   Programmas konkrētie mērķi ir atbalstīt nodokļu politiku
  un tās pareizu īstenošanu
  ,
  veicināt
  sadarbību nodokļu jomā
  , nodokļu informācijas apmaiņu
  un administratīvo spēju veidošanu, tostarp cilvēku kompetenci
  un
  Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju
  , kā arī visās dalībvalstīs vienoti piemērojamu ziņošanas, revīzijas un programmatūras rīku pakāpenisku modernizēšanu
  .
  Programmai arī būtu jāpalīdz nodokļu iestādēm atvieglot un uzlabot Savienības nodokļu direktīvu īstenošanu un šajā sakarā apmācīt savus darbiniekus.

4. pants

Budžets

1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir
  300 miljoni
  EUR
  2018. gada cenās jeb 339 miljoni EUR
  faktiskajās cenās.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu
  cita starpā
  var izmantot sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas, izvērtēšanas un citām darbībām, kas saistītas ar Programmas pārvaldību un tās mērķu īstenošanas izvērtēšanu. No šīs summas turklāt var segt izdevumus pētījumiem
  un citiem attiecīgiem rakstiskiem materiāliem
  , ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas darbībām tiktāl, ciktāl šīs darbības ir saistītas ar Programmas mērķiem, kā arī izdevumus, kas saistīti ar informācijas tehnoloģiju tīkliem, kas galvenokārt paredzēti informācijas apstrādei un informācijas apmaiņai, tostarp korporatīvus informācijas tehnoloģijas rīkus un citu tehnisko un administratīvo palīdzību, kura vajadzīga saistībā ar Programmas pārvaldību.

5. pants

Programmas asociētās trešās valstis

Programmā var piedalīties šādas trešās valstis:

| (a) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālie kandidāti — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm; |
| --- | --- |

(a)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālie kandidāti — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm;

| (b) | valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm, ar noteikumu, ka šīs valstis ir sasniegušas pietiekamu līmeni attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu tuvināšanā Savienības līmenim; |
| --- | --- |

(b)

valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, — saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem, kas reglamentē šo valstu līdzdalību Savienības programmās, un saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kas ietverti nolīgumos starp Savienību un šīm valstīm, ar noteikumu, ka šīs valstis ir sasniegušas pietiekamu līmeni attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu tuvināšanā Savienības līmenim;

| (c) | citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību Savienības programmās paredzēti konkrētajos nolīgumos:






  — | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp Savienības programmās līdzdalīgu trešo valstu iemaksām un gūto labumu; |
| --- | --- | --- |

(c)

citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecībā uz to dalību Savienības programmās paredzēti konkrētajos nolīgumos:

—

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp Savienības programmās līdzdalīgu trešo valstu iemaksām un gūto labumu;

| — | izklāsta nosacījumus dalībai programmās, ieskaitot finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

—

izklāsta nosacījumus dalībai programmās, ieskaitot finanšu iemaksu aprēķināšanu atsevišķām programmām un to administratīvās izmaksas. Šīs iemaksas veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

| — | trešām valstīm nepiešķir lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz Programmu; |
| --- | --- |

—

trešām valstīm nepiešķir lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz Programmu;

| — | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses. |
| --- | --- |

—

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

Ar nosacījumu, ka pilnībā tiek finansēti prioritāri jautājumi, vismazāk attīstītās valstis tiek mudinātas piedalīties Programmā saskaņā ar politikas saskaņotības attīstībai (PCD) principiem un nosacījumiem, kas noteikti starp šādām valstīm un Savienību noslēgtajos īpašajos nolīgumos, kuri ietver noteikumus par šādu valstu dalību Programmā. Neatkarīgi no 1. punkta c) apakšpunkta, vismazāk attīstīto valstu dalība Programmā ir bezmaksas, un īpaša uzmanība tajā tiek veltīta starptautiskā līmenī noteiktu mērķu sasniegšanai nodokļu jomā, piemēram, automātiskai nodokļu informācijas apmaiņai. Īpašais nolīgums garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt savas finanšu intereses.

6. pants

ES finansējuma apgūšana un veidi

1.   Programmu īsteno ar tiešās pārvaldības palīdzību saskaņā ar Finanšu regulu.

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no Finanšu regulā noteiktajiem veidiem, jo īpaši dotāciju, godalgu, publiskā iepirkuma un ceļa un uzturēšanās izdevumu atmaksāšanas, kas rodas ārējiem ekspertiem, veidā.

II NODAĻA

II NODAĻA

Attiecināmība

Attiecināmība

7. pants

Attiecināmās darbības

1.   Uz finansējumu var pretendēt tikai tās darbības, ar kurām īsteno 3. pantā minētos mērķus.

2.   Šā panta 1. punktā minētās darbības ir:

| (a) | sanāksmes un tamlīdzīgi ad hoc pasākumi; |
| --- | --- |

(a)

sanāksmes un tamlīdzīgi ad hoc pasākumi;

| (b) | strukturēta sadarbība projektu veidā
  , tostarp pārbaudes uz vietas un kopīgas revīzijas
  ; |
| --- | --- |

(b)

strukturēta sadarbība projektu veidā
  , tostarp pārbaudes uz vietas un kopīgas revīzijas
  ;

| (c) | IT spēju veidošanas darbības, jo īpaši Eiropas elektronisko sistēmu izstrāde un ekspluatācija
  , vai darbības ar mērķi izveidot kopējus reģistrus
  ; |
| --- | --- |

(c)

IT spēju veidošanas darbības, jo īpaši Eiropas elektronisko sistēmu izstrāde un ekspluatācija
  , vai darbības ar mērķi izveidot kopējus reģistrus
  ;

| (d) | cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības; |
| --- | --- |

(d)

cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības;

| (e) | atbalsts un citas darbības, tostarp:






  (1) | pētījumi
  un citi attiecīgi rakstiski materiāli
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

atbalsts un citas darbības, tostarp:

(1)

pētījumi
  un citi attiecīgi rakstiski materiāli
  ;

| (2) | inovācijas aktivitātes, jo īpaši koncepcijas pierādīšana, izmēģinājuma projekti un prototipu izstrāde; |
| --- | --- |

(2)

inovācijas aktivitātes, jo īpaši koncepcijas pierādīšana, izmēģinājuma projekti un prototipu izstrāde;

| (3) | kopīgi izstrādātas komunikācijas darbības; |
| --- | --- |

(3)

kopīgi izstrādātas komunikācijas darbības;

| (4) | jebkādas citas
  attiecīgas
  darbības, kas paredzētas 13. pantā minētajās darba programmās un kas vajadzīgas 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanai vai atbalstam. |
| --- | --- |

(4)

jebkādas citas
  attiecīgas
  darbības, kas paredzētas 13. pantā minētajās darba programmās un kas vajadzīgas 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanai vai atbalstam.

Šā punkta a), b) un d) apakšpunktā minēto
  attiecīgo
  darbību iespējamie veidi ir izklāstīti neizsmeļošā sarakstā 1. pielikumā.

2.a
     
  Panta 1. punktā minētās darbības aptver šādu prioritāru jautājumu sarakstu:

| (a) | nepilnību novēršana grozītās Padomes Direktīvas 2011/16/ES
   (23)

  efektīvā īstenošanā; |
| --- | --- |

(a)

nepilnību novēršana grozītās Padomes Direktīvas 2011/16/ES
   (23)

  efektīvā īstenošanā;

| (b) | efektīva informācijas apmaiņa, tostarp grupu pieprasījumi, un izmantojamu formātu izstrāde, ņemot vērā starptautiska līmeņa iniciatīvas; |
| --- | --- |

(b)

efektīva informācijas apmaiņa, tostarp grupu pieprasījumi, un izmantojamu formātu izstrāde, ņemot vērā starptautiska līmeņa iniciatīvas;

| (c) | pārrobežu sadarbību kavējošu šķēršļu likvidēšana; |
| --- | --- |

(c)

pārrobežu sadarbību kavējošu šķēršļu likvidēšana;

| (d) | to šķēršļu likvidēšana, kuri kavē piekļuvi informācijai par faktiskajām īpašumtiesībām, kas paredzēta grozītajā Padomes Direktīvā 2011/16/ES; |
| --- | --- |

(d)

to šķēršļu likvidēšana, kuri kavē piekļuvi informācijai par faktiskajām īpašumtiesībām, kas paredzēta grozītajā Padomes Direktīvā 2011/16/ES;

| (e) | cīņa pret pārrobežu krāpšanu PVN jomā; |
| --- | --- |

(e)

cīņa pret pārrobežu krāpšanu PVN jomā;

| (f) | labākās prakses apmaiņa nodokļu, tostarp nodokļu, kas nav samaksāti saskaņā ar ES Uzkrājumu nodokļa direktīvu, piedziņas jomā; |
| --- | --- |

(f)

labākās prakses apmaiņa nodokļu, tostarp nodokļu, kas nav samaksāti saskaņā ar ES Uzkrājumu nodokļa direktīvu, piedziņas jomā;

| (g) | vienādotu valsts līmeņa IT rīku ieviešana, lai izveidotu kopīgas saskarnes, kas ļautu savienot valstu IT sistēmas. |
| --- | --- |

(g)

vienādotu valsts līmeņa IT rīku ieviešana, lai izveidotu kopīgas saskarnes, kas ļautu savienot valstu IT sistēmas.

3.   Darbības, kuras aptver tādu Eiropas elektronisko sistēmu kopīgo komponentu pielāgošanas vai paplašināšanas izstrādi un ekspluatāciju, kas paredzēti sadarbībai ar trešām valstīm, kuras nav Programmas asociētās valstis, vai ar starptautiskām organizācijām, var pretendēt uz finansējumu, ja tās ir Savienības interesēs. Komisija ievieš vajadzīgos administratīvos noteikumus, kas var paredzēt finansiālu ieguldījumu no trešām personām, uz kurām attiecas minētās darbības.

4.   Ja 2. punkta c) apakšpunktā minētā IT spēju palielināšanas darbība attiecas uz Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, uz finansējumu saskaņā ar Programmu var pretendēt tikai tās izmaksas, kuras saistītas ar pienākumiem, kas Komisijai uzticēti saskaņā ar 11. panta 2. punktu. Dalībvalstis sedz izmaksas, kas saistītas ar pienākumiem, kuri tām uzticēti saskaņā ar 11. panta 3. punktu.

8. pants

Ārējo ekspertu līdzdalība

1.   Kā eksperti Programmas ietvaros organizētās darbībās var piedalīties valdības iestāžu pārstāvji, tostarp no tām trešām valstīm, kas nav Programmas asociētās valstis saskaņā ar 5. pantu,
  un attiecīgā gadījumā
  starptautisku un citu attiecīgu organizāciju pārstāvji, uzņēmēju pārstāvji, uzņēmējus pārstāvošu organizāciju pārstāvji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, ja šāda dalība sekmē darbības 3. pantā minēto mērķu izpildi.
  Komisija cita starpā izvērtē šo ārējo ekspertu objektivitāti, nodrošina to, ka nepastāv interešu konflikts ar viņu profesionālajiem pienākumiem, un pieņem lēmumu par viņu līdzdalību, kas balstās uz ad hoc principu, proti, atkarībā no vajadzībām.

2.   Izmaksas, kas radušās 1. punktā minētajiem ārējiem ekspertiem, Programmā ir attiecināmas atlīdzināšanas nolūkiem saskaņā ar Finanšu regulas 238. panta noteikumiem.

3.   Ārējos ekspertus izraugās Komisija
  , ievērojot pārredzamu un līdzsvarotu procedūru
  , pamatojoties uz viņu prasmēm, pieredzi un zināšanām, kas ir svarīgas konkrētās darbības veikšanai,
  un viņu spēju sniegt ieguldījumu šajā darbībā
  .
  Komisija nodrošina visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību. Tā precizē, vai ārējie eksperti piedalās savā vai citas organizācijas vai ekonomikas dalībnieka vārdā. Ārējo ekspertu saraksts ir publiski pieejams Komisijas tīmekļa vietnē.

III NODAĻA

III NODAĻA

DOTĀCIJAS

DOTĀCIJAS

9. pants

Piešķiršana, papildināmība un kombinēta finansēšana

1.   Programmā dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

2.   Darbība, kurai Programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. Attiecīgajam finansējumam, kas no katras Savienības programmas piešķirts darbībai, piemēro konkrētās programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros noteikti atbalsta nosacījumi.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 198. panta f) punktu, ja attiecināmie subjekti ir dalībvalstu un šīs regulas 5. pantā minēto Programmas asociēto trešo valstu nodokļu iestādes, dotācijas piešķir bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, ar noteikumu, ka ir izpildīti minētajā pantā izklāstītie nosacījumi.

10. pants

Līdzfinansējuma likme

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 190. panta, Programma var finansēt līdz 100 % no darbības attiecināmajām izmaksām.

2.   Piemērojamo līdzfinansējuma likmi, ja darbībām ir vajadzīga dotāciju piešķiršana, nosaka 13. pantā minētajās daudzgadu darba programmās.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI IT SPĒJU VEIDOŠANAS DARBĪBĀM

ĪPAŠI NOTEIKUMI IT SPĒJU VEIDOŠANAS DARBĪBĀM

11. pants

Pienākumi

1.   Komisija un dalībvalstis kopā nodrošina tādu Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju, ieskaitot projektēšanu, specifikācijas, atbilstības testēšanu, ieviešanu, uzturēšanu, pilnveidi, drošību, kvalitātes nodrošināšanu un kvalitātes kontroli, kas uzskaitītas 12. pantā minētajā daudzgadu stratēģiskajā plānā nodokļu uzlikšanas jomā.

2.   Komisija jo īpaši nodrošina:

| (a) | kopīgo komponentu, kas noteikti saskaņā ar 12. pantā minēto daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā, izstrādi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

(a)

kopīgo komponentu, kas noteikti saskaņā ar 12. pantā minēto daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā, izstrādi un ekspluatāciju;

| (b) | Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas vispārīgo koordināciju, kas vērsta uz to darbību, savienojamību un pastāvīgu uzlabošanu un to saskaņotu īstenošanu; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas vispārīgo koordināciju, kas vērsta uz to darbību, savienojamību un pastāvīgu uzlabošanu un to saskaņotu īstenošanu;

| (c) | Eiropas elektronisko sistēmu koordināciju Eiropas līmenī, lai tās popularizētu un īstenotu valstu līmenī; |
| --- | --- |

(c)

Eiropas elektronisko sistēmu koordināciju Eiropas līmenī, lai tās popularizētu un īstenotu valstu līmenī;

| (d) | Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas koordināciju attiecībā uz to mijiedarbi ar trešām personām, izņemot darbības, kas paredzētas valstu prasību izpildei; |
| --- | --- |

(d)

Eiropas elektronisko sistēmu izstrādes un ekspluatācijas koordināciju attiecībā uz to mijiedarbi ar trešām personām, izņemot darbības, kas paredzētas valstu prasību izpildei;

| (e) | Eiropas elektronisko sistēmu koordināciju ar citām attiecīgām darbībām, kas saistītas ar e-pārvaldību Savienības līmenī; |
| --- | --- |

(e)

Eiropas elektronisko sistēmu koordināciju ar citām attiecīgām darbībām, kas saistītas ar e-pārvaldību Savienības līmenī;

| (ea) | valsts līmenī piemēroto krāpšanas apkarošanas pasākumu koordināciju, kas izpaužas kā valstu labākās prakses identificēšana un informēšana par to Savienības līmenī
  . |
| --- | --- |

(ea)

valsts līmenī piemēroto krāpšanas apkarošanas pasākumu koordināciju, kas izpaužas kā valstu labākās prakses identificēšana un informēšana par to Savienības līmenī
  .

3.   Dalībvalstis jo īpaši nodrošina:

| (a) | valsts komponentu, kas noteikti saskaņā ar 12. pantā minēto daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā, izstrādi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

(a)

valsts komponentu, kas noteikti saskaņā ar 12. pantā minēto daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā, izstrādi un ekspluatāciju;

| (b) | Eiropas elektronisko sistēmu valsts komponentu izstrādes un darbības koordināciju valsts līmenī; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas elektronisko sistēmu valsts komponentu izstrādes un darbības koordināciju valsts līmenī;

| (c) | Eiropas elektronisko sistēmu koordināciju ar citām attiecīgām darbībām, kas saistītas ar e-pārvaldību valsts līmenī; |
| --- | --- |

(c)

Eiropas elektronisko sistēmu koordināciju ar citām attiecīgām darbībām, kas saistītas ar e-pārvaldību valsts līmenī;

| (d) | regulāru informācijas iesniegšanu Komisijai par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas, lai to attiecīgās iestādes vai uzņēmēji varētu pilnībā izmantot Eiropas elektroniskās sistēmas; |
| --- | --- |

(d)

regulāru informācijas iesniegšanu Komisijai par pasākumiem, ko dalībvalstis ir veikušas, lai to attiecīgās iestādes vai uzņēmēji varētu pilnībā izmantot Eiropas elektroniskās sistēmas;

| (e) | Eiropas elektronisko sistēmu īstenošanu valsts līmenī. |
| --- | --- |

(e)

Eiropas elektronisko sistēmu īstenošanu valsts līmenī.

12. pants

Daudzgadu stratēģiskais plāns nodokļu uzlikšanas jomā (MASP-T)

1.   Komisija izstrādā un atjaunina daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā, kurā uzskaitīti visi uzdevumi, kas attiecas uz Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju un ar ko katra sistēma vai tās daļa tiek klasificēta kā:

| (a) | kopīgs komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes, drošības un racionalizācijas nolūkā atzinusi par kopīgu; |
| --- | --- |

(a)

kopīgs komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts Savienības līmenī un ir pieejams visām dalībvalstīm vai ko Komisija efektivitātes, drošības un racionalizācijas nolūkā atzinusi par kopīgu;

| (b) | valsts komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi; |
| --- | --- |

(b)

valsts komponents: Eiropas elektronisko sistēmu komponents, kas izstrādāts valsts līmenī un ir pieejams tajā dalībvalstī, kura šādu komponentu izveidoja vai veicināja tā kopīgu izveidi;

| (c) | vai abu veidu kombinācija. |
| --- | --- |

(c)

vai abu veidu kombinācija.

2.   Daudzgadu stratēģiskais plāns nodokļu uzlikšanas jomā aptver arī inovācijas un izmēģinājuma darbības, kā arī atbalsta metožu kopumus un rīkus, kas saistīti ar Eiropas elektroniskajām sistēmām.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par katra uzdevuma pabeigšanu, kurš tām uzticēts atbilstīgi 1. punktā minētajam daudzgadu stratēģiskajam plānam nodokļu uzlikšanas jomā. Tās regulāri ziņo Komisijai arī par
  to
  savu uzdevumu izpildes gaitu,
  kuri ir saistīti ar visu Programmu
  .

4.   Katru gadu vēlākais 31. martā dalībvalstis iesniedz Komisijai gada progresa ziņojumu par 1. punktā minēto daudzgadu stratēģisko plānu nodokļu uzlikšanas jomā par laikposmu no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Minētos gada ziņojumus sagatavo iepriekš noteiktā formātā.
  Gada progresa ziņojumos dalībvalstis sniedz informāciju par šķēršļiem 3. pantā minēto Programmas mērķu īstenošanai un 7. panta 2.a punktā minēto prioritāro jautājumu risināšanai un sniedz ierosinājumus attiecībā uz labāko praksi.

5.   Ne vēlāk kā katra gada 31. oktobrī Komisija, pamatojoties uz 4. punktā minētajiem gada ziņojumiem, sagatavo konsolidētu ziņojumu, kurā izvērtē dalībvalstu un Komisijas paveikto 1. punktā minētā plāna īstenošanā
  , kā arī progresu, kas sasniegts 3. pantā minēto Programmas mērķu īstenošanā un 7. panta 2.a punktā minēto prioritāru jautājumu risināšanā
  .
  Lai izvērtētu sasniegto progresu, Komisija konsolidētajā gada ziņojumā iekļauj kartējumu, kas atspoguļo dalībvalstīs atlikušos šķēršļus 3. pantā minēto Programmas mērķu īstenošanai un 7. panta 2.a punktā minēto prioritāro jautājumu risināšanai, un sniedz ieteikumus attiecībā uz labāko praksi. Komisijas konsolidēto gada ziņojumu
  dara publiski pieejamu
  tam paredzētā Komisijas tīmekļa vietnē un izmanto par pamatu turpmāko 13. pantā minēto daudzgadu darba programmu, kā arī 15. pantā minēto izvērtēšanas ziņojumu sagatavošanā.

V NODAĻA

V NODAĻA

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

PLĀNOŠANA, UZRAUDZĪBA, IZVĒRTĒŠANA UN KONTROLE

13. pants

Darba programma

1.   Programmu īsteno ar daudzgadu darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 108. pantā.

2.   Daudzgadu darba programmas pieņem Komisija ar
  deleģētajiem
  aktiem. Minētos
  deleģētos
  aktus pieņem saskaņā ar
  17. pantā
  minēto procedūru.

14. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Regulas 2. pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par Programmas virzību ceļā uz 3. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu.

2.   Lai efektīvi izvērtētu Programmas virzību ceļā uz tās mērķu sasniegšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai, grozot 2. pielikumu, vajadzības gadījumā pārskatītu vai papildinātu rādītājus un šo regulu papildinātu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka Programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti lietderīgi, efektīvi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem izvirza samērīgas ziņošanas prasības.

15. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.
  Komisija šos izvērtējumus dara publiski pieejamus tam paredzētā tīmekļa vietnē.

2.   Programmas starpposma novērtējumu veic, tiklīdz par Programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā pēc
  trim
  gadiem no Programmas īstenošanas sākuma.

3.   Programmas īstenošanas beigās, bet ne vēlāk kā pēc
  viena gada
  no 1. pantā norādītā perioda beigām, Komisija veic Programmas galīgo izvērtēšanu.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

16. pants

Revīzijas un izmeklēšana

Ja trešā valsts Programmā piedalās, pamatojoties ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai ar citu juridisku instrumentu, trešā valsts piešķir tiesības un piekļuvi, kas atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai ir vajadzīgas, lai tie visaptveroši īstenotu savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un apskates uz vietas, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

VI NODAĻA

VI NODAĻA

PILNVARU DELEĢĒŠANA UN KOMITEJU PROCEDŪRA

PILNVARU DELEĢĒŠANA UN KOMITEJU PROCEDŪRA

17. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  13. panta 2. punktā un
  14. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2028. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  13. panta 2. punktā un
  14. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar
  13. panta 2. punktu un
  14. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts darīts zināms Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav cēluši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par nodomu necelt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

18. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kuras nosaukums ir “Fiscalis programmas komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, ieskaitot plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir atbilstīga, lietderīga un samērīga.

2.   Saistībā ar Programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu ▌paziņošanu, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā minētajiem mērķiem.

20. pants

Atcelšana

Regulu (ES) Nr. 1286/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra.

21. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu līdz to noslēgumam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2013, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgumam.

2.   No Programmas finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Programmu un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar iepriekšējo programmu, Regulu (ES) Nr. 1286/2013.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kuras līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, 4. panta 2. punktā paredzēto izmaksu segšanai budžetā vajadzības gadījumā var iekļaut apropriācijas arī pēc 2027. gada.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

1.
   
  PIELIKUMS

Regulas 7. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un d) punktā minēto iespējamo darbību veidu nepilnīgs saraksts

Regulas 7. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un d) punktā minētās darbības var būt šādas:

| a) | sanāksmes un tamlīdzīgi ad hoc pasākumi:






  — | semināri un darbsemināri, parasti piedalās visas valstis, un tajos par konkrētu jautājumu tiek sniegtas prezentācijas, dalībnieki iesaistās padziļinātās diskusijās un pasākumos; |
| --- | --- | --- |

a)

sanāksmes un tamlīdzīgi ad hoc pasākumi:

—

semināri un darbsemināri, parasti piedalās visas valstis, un tajos par konkrētu jautājumu tiek sniegtas prezentācijas, dalībnieki iesaistās padziļinātās diskusijās un pasākumos;

| — | darba vizītes, ko organizē, lai ļautu ierēdņiem iegūt vai uzlabot savu kompetenci vai zināšanas nodokļu politikas jautājumos; |
| --- | --- |

—

darba vizītes, ko organizē, lai ļautu ierēdņiem iegūt vai uzlabot savu kompetenci vai zināšanas nodokļu politikas jautājumos;

| — | atrašanās administratīvajos birojos un līdzdalība administratīvajās procedūrās; |
| --- | --- |

—

atrašanās administratīvajos birojos un līdzdalība administratīvajās procedūrās;

| b) | strukturēta sadarbība:






  — | projektu grupas, ko galvenokārt veido ierobežots skaits valstu; tās darbojas ierobežotu laiku, lai sasniegtu kādu iepriekš noteiktu mērķi ar skaidri noteiktu rezultātu, ieskaitot koordinēšanu vai salīdzinošu vērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

strukturēta sadarbība:

—

projektu grupas, ko galvenokārt veido ierobežots skaits valstu; tās darbojas ierobežotu laiku, lai sasniegtu kādu iepriekš noteiktu mērķi ar skaidri noteiktu rezultātu, ieskaitot koordinēšanu vai salīdzinošu vērtēšanu;

| — | ekspertu komandas, proti, strukturētas sadarbības formas, kas izveidotas kā pagaidu vai pastāvīgas komandas, kurās apvieno speciālas zināšanas uzdevumu veikšanai konkrētās jomās vai operatīvu darbību veikšanai, iespējams, saņemot tiešsaistes sadarbības, administratīvās palīdzības un infrastruktūras un aprīkojuma sistēmu atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

ekspertu komandas, proti, strukturētas sadarbības formas, kas izveidotas kā pagaidu vai pastāvīgas komandas, kurās apvieno speciālas zināšanas uzdevumu veikšanai konkrētās jomās vai operatīvu darbību veikšanai, iespējams, saņemot tiešsaistes sadarbības, administratīvās palīdzības un infrastruktūras un aprīkojuma sistēmu atbalsta pakalpojumus;

| — | daudzpusēja vai vienlaicīga kontrole, kurā notiek nodokļu situācijas saskaņotas pārbaudes, ko attiecībā uz vienu vai vairākiem savā starpā saistītiem nodokļa maksātājiem, kuriem uzliek nodokli, veic divas vai vairākas valstis ar kopīgām vai papildinošām interesēm, no kurām vismaz divas ir dalībvalstis; |
| --- | --- |

—

daudzpusēja vai vienlaicīga kontrole, kurā notiek nodokļu situācijas saskaņotas pārbaudes, ko attiecībā uz vienu vai vairākiem savā starpā saistītiem nodokļa maksātājiem, kuriem uzliek nodokli, veic divas vai vairākas valstis ar kopīgām vai papildinošām interesēm, no kurām vismaz divas ir dalībvalstis;

| — | kopīga revīzija, kurā notiek nodokļu situācijas kopīgas pārbaudes, ko attiecībā uz vienu vai vairākiem savā starpā saistītiem nodokļa maksātājiem, kuriem uzliek nodokli, veic vienota revīzijas komanda no divām vai vairākām valstīm ar kopīgām vai papildinošām interesēm, no kurām vismaz divas ir dalībvalstis; |
| --- | --- |

—

kopīga revīzija, kurā notiek nodokļu situācijas kopīgas pārbaudes, ko attiecībā uz vienu vai vairākiem savā starpā saistītiem nodokļa maksātājiem, kuriem uzliek nodokli, veic vienota revīzijas komanda no divām vai vairākām valstīm ar kopīgām vai papildinošām interesēm, no kurām vismaz divas ir dalībvalstis;

| — | Citi administratīvās sadarbības veidi, kas noteikti Direktīvā 2011/16/ES, Regulā (ES) Nr. 904/2010, Regulā (ES) Nr. 389/2012 vai Direktīvā 2010/24/ES; |
| --- | --- |

—

Citi administratīvās sadarbības veidi, kas noteikti Direktīvā 2011/16/ES, Regulā (ES) Nr. 904/2010, Regulā (ES) Nr. 389/2012 vai Direktīvā 2010/24/ES;

| d) | cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības:






  — | vispārēja apmācība vai e-mācīšanās izstrāde, kas papildina nepieciešamās profesionālās prasmes un zināšanas attiecībā uz nodokļiem; |
| --- | --- | --- |

d)

cilvēku kompetences un spēju veidošanas darbības:

—

vispārēja apmācība vai e-mācīšanās izstrāde, kas papildina nepieciešamās profesionālās prasmes un zināšanas attiecībā uz nodokļiem;

| — | tehniskais atbalsts, kura mērķis ir, ieviešot labu praksi un ar to apmainoties, pilnveidot administratīvās procedūras, pastiprināt administratīvās spējas un uzlabot nodokļu administrāciju darbu un operācijas. |
| --- | --- |

—

tehniskais atbalsts, kura mērķis ir, ieviešot labu praksi un ar to apmainoties, pilnveidot administratīvās procedūras, pastiprināt administratīvās spējas un uzlabot nodokļu administrāciju darbu un operācijas.

2.
   
  PIELIKUMS

Rādītāji

Konkrētais mērķis: atbalstīt nodokļu politiku, sadarbību nodokļu jomā un administratīvo spēju veidošanu, ieskaitot cilvēku prasmes, kā arī Eiropas elektronisko sistēmu izstrādi un ekspluatāciju.

1.
     
  Spēju veidošana (administratīvo, cilvēkresursu un IT)

| 1. | Savienības tiesību aktu un politikas piemērošanas un īstenošanas rādītājs (šajā jomā rīkoto darbību saskaņā ar Programmu skaits un pēc minētajām darbībām izdotie ieteikumi) |
| --- | --- |

1.

Savienības tiesību aktu un politikas piemērošanas un īstenošanas rādītājs (šajā jomā rīkoto darbību saskaņā ar Programmu skaits un pēc minētajām darbībām izdotie ieteikumi)

| 2. | mācīšanās rādītājs (izmantotie mācību moduļi; apmācīto ierēdņu skaits; atzīme, ar kādu dalībnieki novērtējuši kvalitāti) |
| --- | --- |

2.

mācīšanās rādītājs (izmantotie mācību moduļi; apmācīto ierēdņu skaits; atzīme, ar kādu dalībnieki novērtējuši kvalitāti)

| 3. | Eiropas elektronisko sistēmu pieejamība (laika daļa procentos) |
| --- | --- |

3.

Eiropas elektronisko sistēmu pieejamība (laika daļa procentos)

| 4. | Kopējā sakaru tīkla pieejamība (laika daļa procentos) |
| --- | --- |

4.

Kopējā sakaru tīkla pieejamība (laika daļa procentos)

| 5. | Vienkāršotas IT procedūras valsts pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem (reģistrēto uzņēmēju skaits, pieteikumu skaits un konsultāciju skaits, kas sniegtas Programmas finansētajās dažādajās elektroniskajās sistēmās) |
| --- | --- |

5.

Vienkāršotas IT procedūras valsts pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem (reģistrēto uzņēmēju skaits, pieteikumu skaits un konsultāciju skaits, kas sniegtas Programmas finansētajās dažādajās elektroniskajās sistēmās)

2.
     
  Dalīšanās ar zināšanām un tīklošanās

| 6. | Sadarbības noslogotības indekss (notikušās tīklošanās pakāpe, klātienes sanāksmju skaits, sadarbības grupu skaits tiešsaistē) |
| --- | --- |

6.

Sadarbības noslogotības indekss (notikušās tīklošanās pakāpe, klātienes sanāksmju skaits, sadarbības grupu skaits tiešsaistē)

| 7. | Labas prakses un vadlīniju indekss (darbību skaits, kas šajā jomā organizētas saskaņā ar Programmu; nodokļu administrāciju procents, kas izmantojušas ar Programmas atbalstu izstrādāto darba praksi/vadlīnijas) |
| --- | --- |

7.

Labas prakses un vadlīniju indekss (darbību skaits, kas šajā jomā organizētas saskaņā ar Programmu; nodokļu administrāciju procents, kas izmantojušas ar Programmas atbalstu izstrādāto darba praksi/vadlīnijas)

2.a

     

  Papildu rādītāji

| 1. | Ieņēmumi, kas iekasēti kopīgu revīziju laikā, apkarojot krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu |
| --- | --- |

1.

Ieņēmumi, kas iekasēti kopīgu revīziju laikā, apkarojot krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu

| 2. | To administratīvās un tiesu iestāžu sadarbības pieprasījumu skaits, kuri izdarīti, saņemti un uz kuriem atbildēts, — par katru dalībvalsti atsevišķi |
| --- | --- |

2.

To administratīvās un tiesu iestāžu sadarbības pieprasījumu skaits, kuri izdarīti, saņemti un uz kuriem atbildēts, — par katru dalībvalsti atsevišķi

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0421/2018).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  ; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*1

treknā slīprakstā

(2)  OV C [...], [...] [...] lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1286/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Fiscalis 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (OV L 347, 20.12.2013., 25. lpp.).

3

Fiscalis

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

4

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES,

) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES,

) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(6)  
  Padomes Direktīva 2014/107/ES (2014. gada 9. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.).

6

Padomes Direktīva 2014/107/ES (2014. gada 9. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.).

(7)  
  Padomes Direktīva (ES) 2015/2376 (2015. gada 8. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 332, 18.12.2015., 1. lpp.).

7

Padomes Direktīva (ES) 2015/2376 (2015. gada 8. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 332, 18.12.2015., 1. lpp.).

(8)  
  Padomes Direktīva (ES) 2016/881 (2016. gada 25. maijs), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 146, 3.6.2016., 8. lpp.).

8

Padomes Direktīva (ES) 2016/881 (2016. gada 25. maijs), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 146, 3.6.2016., 8. lpp.).

(9)  
  Padomes Direktīva (ES) 2016/2258 (2016. gada 6. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (OV L 342, 16.12.2016., 1. lpp.).

9

Padomes Direktīva (ES) 2016/2258 (2016. gada 6. decembris), ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz nodokļu iestāžu piekļuvi informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (OV L 342, 16.12.2016., 1. lpp.).

(10)  
  Padomes Direktīva (ES) 2018/822 (2018. gada 25. maijs), ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp.).

10

Padomes Direktīva (ES) 2018/822 (2018. gada 25. maijs), ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp.).

(11)  COM(2010)0700.

11

(12)  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

13

Euratom

OLAF

Euratom

(14)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

14

Euratom

(15)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Direktīva 92/83/EEK (1992. gada 19. oktobris) par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (OV L 316, 31.10.1992., 21. lpp.).

19

(20)  Padomes Direktīva 2011/64/ES (2011. gada 21. jūnijs) par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm (OV L 176, 5.7.2011., 24. lpp.).

20

(21)  Padomes Direktīva 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.).

21

(22)  Padomes Direktīva 2010/24/ES (2010. gada 16. marts) par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar noteiktiem maksājumiem, nodokļiem un citiem pasākumiem (OV L 84, 31.3.2010., 1. lpp.).

22

(23)  
  Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

23

Padomes Direktīva 2011/16/ES (2011. gada 15. februāris) par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/618 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/618

---

P8_TA(2019)0040

Programmas “Tiesības un vērtības” izveide ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/51)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums | Priekšlikums |
| EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, |
| ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” | ar ko izveido programmu
  “Pilsoņi, vienlīdzība,
  tiesības un vērtības” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšlikums

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības”

ar ko izveido programmu
  “Pilsoņi, vienlīdzība,
  tiesības un vērtības”

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības.
  No šīm tiesībām un vērtībām cilvēka cieņa, kā atzīts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ir visu cilvēka pamattiesību galvenais pamats.
  Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības.
  No šīm tiesībām un vērtībām cilvēka cieņa, kā atzīts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, ir visu cilvēka pamattiesību galvenais pamats.
  Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” Turklāt 3. pantā ir noteikts, ka “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību” un cita starpā “tā respektē savu kultūru un valodu daudzveidību un nodrošina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību un sekmēšanu”. Šīs vērtības ir vēlreiz apstiprinātas un formulētas tiesībās, brīvībās un principos, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Eiropas Parlaments 2018. gada 30. maija rezolūcijā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem uzsvēra to horizontālo principu nozīmi, uz kuriem būtu jābalsta daudzgadu finanšu shēma (DFS) un visi saistītie Savienības politikas virzieni, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) integrēšanu visās nākamās DFS Savienības politikas jomās un iniciatīvās, uzsvēra, ka diskriminācijas izskaušana ir īpaši būtiska, lai izpildītu Savienības saistības attiecībā uz iekļaujošu Eiropu, un pauda nožēlu par dzimumu līdztiesības nodrošināšanas un dzimumu līdztiesības saistību trūkumu Savienības politikā, kā izklāstīts DFS priekšlikumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Eiropas Parlaments 2018. gada 30. maija rezolūcijā par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un pašu resursiem uzsvēra to horizontālo principu nozīmi, uz kuriem būtu jābalsta daudzgadu finanšu shēma (DFS) un visi saistītie Savienības politikas virzieni, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) integrēšanu visās nākamās DFS Savienības politikas jomās un iniciatīvās, uzsvēra, ka diskriminācijas izskaušana ir īpaši būtiska, lai izpildītu Savienības saistības attiecībā uz iekļaujošu Eiropu, un pauda nožēlu par dzimumu līdztiesības nodrošināšanas un dzimumu līdztiesības saistību trūkumu Savienības politikā, kā izklāstīts DFS priekšlikumos.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | 2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo DFS: “Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada” Eiropas Parlaments pauda atbalstu programmām tādās jomās kā kultūra, izglītība, plašsaziņas līdzekļi, jaunatne, sports, demokrātija, pilsoniskums un pilsoniskā sabiedrība, kas ir skaidri apliecinājušas savu Eiropas pievienoto vērtību un bauda ilgstošu popularitāti saņēmēju vidū, uzsvēra, ka spēcīgāku un vērienīgāku Eiropu var panākt tikai tad, ja šim mērķim paredz lielākus finanšu līdzekļus, un ieteica izveidot iekšēju, Komisijas pārvaldītu Eiropas demokrātijas fondu, lai pastiprinātu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un nevalstiskajām organizācijām (NVO), kas darbojas demokrātijas un cilvēktiesību jomā;. Būtu jāsniedz turpmāks atbalsts pašreizējiem politikas virzieniem, jāpalielina resursi Savienības pamatprogrammām un papildu pienākumiem jāparedz atbilstoši papildu finanšu līdzekļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

2018. gada 14. marta rezolūcijā par nākamo DFS: “Parlamenta nostājas sagatavošana attiecībā uz DFS laikposmam pēc 2020. gada” Eiropas Parlaments pauda atbalstu programmām tādās jomās kā kultūra, izglītība, plašsaziņas līdzekļi, jaunatne, sports, demokrātija, pilsoniskums un pilsoniskā sabiedrība, kas ir skaidri apliecinājušas savu Eiropas pievienoto vērtību un bauda ilgstošu popularitāti saņēmēju vidū, uzsvēra, ka spēcīgāku un vērienīgāku Eiropu var panākt tikai tad, ja šim mērķim paredz lielākus finanšu līdzekļus, un ieteica izveidot iekšēju, Komisijas pārvaldītu Eiropas demokrātijas fondu, lai pastiprinātu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un nevalstiskajām organizācijām (NVO), kas darbojas demokrātijas un cilvēktiesību jomā;. Būtu jāsniedz turpmāks atbalsts pašreizējiem politikas virzieniem, jāpalielina resursi Savienības pamatprogrammām un papildu pienākumiem jāparedz atbilstoši papildu finanšu līdzekļi.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Šīs tiesības un vērtības ir jāveicina
  , jāīsteno
  un
  jādala
  starp iedzīvotājiem un tautām arī turpmāk, un tām jābūt ES projekta centrā. Tādēļ ES budžetā ir jāizveido jauns Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds, kas ietver programmu “Tiesības un vērtības”, kā arī programmu “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrības saskaras ar ekstrēmismu, radikalizēšanos un šķelšanos, svarīgāk nekā jebkad agrāk ir veicināt, stiprināt un aizstāvēt tiesiskumu, tiesības un tādas ES vērtības kā cilvēktiesības, cilvēka cieņas ievērošanu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz ES politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi. Kā daļa no jaunā fonda programma “Tiesiskums” turpinās atbalstīt Savienības tiesiskuma un pārrobežu sadarbības jomas turpmāko attīstību. Programmā “Tiesības un vērtības” tiks apvienota 2014.–2020. gada programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (8), un programma “Eiropa pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (9)(turpmāk
  “iepriekšējās programmas”
  ). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Šīs tiesības un vērtības ir jāveicina
  , jāīsteno
  un
  jādala
  starp iedzīvotājiem un tautām arī turpmāk, un tām jābūt ES projekta centrā. Tādēļ ES budžetā ir jāizveido jauns Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds, kas ietver programmu “Tiesības un vērtības”, kā arī programmu “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrības saskaras ar ekstrēmismu, radikalizēšanos un šķelšanos, svarīgāk nekā jebkad agrāk ir veicināt, stiprināt un aizstāvēt tiesiskumu, tiesības un tādas ES vērtības kā cilvēktiesības, cilvēka cieņas ievērošanu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz ES politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi. Kā daļa no jaunā fonda programma “Tiesiskums” turpinās atbalstīt Savienības tiesiskuma un pārrobežu sadarbības jomas turpmāko attīstību. Programmā “Tiesības un vērtības” tiks apvienota 2014.–2020. gada programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (8), un programma “Eiropa pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (9)(turpmāk
  “iepriekšējās programmas”
  ).

| (2) | Šīs tiesības un vērtības ir
  aktīvi jākopj, jāaizsargā un
  jāveicina
  Savienībai
  un
  ikvienai no dalībvalstīm visos to politikas virzienos konsekventā veidā un jāīsteno un jākopīgo
  starp iedzīvotājiem un tautām arī turpmāk, un tām jābūt ES projekta centrā
  , jo šo tiesību un vērtību aizsardzības mazināšanās kādā no dalībvalstīm var nelabvēlīgi ietekmēt visu Savienību kopumā
  . Tādēļ ES budžetā ir jāizveido jauns Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds, kas ietver programmu “Tiesības un vērtības”, kā arī programmu “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrības saskaras ar ekstrēmismu, radikalizēšanos un šķelšanos
  un pastāvīgi sarūkošas iespējas neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai
  , svarīgāk nekā jebkad agrāk ir veicināt, stiprināt un aizstāvēt tiesiskumu, tiesības un tādas ES vērtības kā cilvēktiesības, cilvēka cieņas ievērošanu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību
  , nediskrimināciju
  un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz ES politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi. Kā daļa no jaunā fonda programma “Tiesiskums” turpinās atbalstīt Savienības tiesiskuma un pārrobežu sadarbības jomas turpmāko attīstību. Programmā “
  Pilsoņi, vienlīdzība,
  tiesības un vērtības”
  (“Programma”)
  tiks apvienota 2014.–2020. gada programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (8), un programma “Eiropa pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (9) (turpmāk “iepriekšējās programmas”)
  , un tā tiks pielāgota, lai varētu risināt jaunos Eiropas vērtību problēmjautājumus
  . |
| --- | --- |

(2)

Šīs tiesības un vērtības ir
  aktīvi jākopj, jāaizsargā un
  jāveicina
  Savienībai
  un
  ikvienai no dalībvalstīm visos to politikas virzienos konsekventā veidā un jāīsteno un jākopīgo
  starp iedzīvotājiem un tautām arī turpmāk, un tām jābūt ES projekta centrā
  , jo šo tiesību un vērtību aizsardzības mazināšanās kādā no dalībvalstīm var nelabvēlīgi ietekmēt visu Savienību kopumā
  . Tādēļ ES budžetā ir jāizveido jauns Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds, kas ietver programmu “Tiesības un vērtības”, kā arī programmu “Tiesiskums”. Laikā, kad Eiropas sabiedrības saskaras ar ekstrēmismu, radikalizēšanos un šķelšanos
  un pastāvīgi sarūkošas iespējas neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai
  , svarīgāk nekā jebkad agrāk ir veicināt, stiprināt un aizstāvēt tiesiskumu, tiesības un tādas ES vērtības kā cilvēktiesības, cilvēka cieņas ievērošanu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību
  , nediskrimināciju
  un tiesiskumu. Tam būs dziļa un tieša ietekme uz ES politisko, sociālo, kultūras un ekonomisko dzīvi. Kā daļa no jaunā fonda programma “Tiesiskums” turpinās atbalstīt Savienības tiesiskuma un pārrobežu sadarbības jomas turpmāko attīstību. Programmā “
  Pilsoņi, vienlīdzība,
  tiesības un vērtības”
  (“Programma”)
  tiks apvienota 2014.–2020. gada programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 (8), un programma “Eiropa pilsoņiem”, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (9) (turpmāk “iepriekšējās programmas”)
  , un tā tiks pielāgota, lai varētu risināt jaunos Eiropas vērtību problēmjautājumus
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds un tā pamatā esošās divas finansēšanas programmas galvenokārt ir vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Galīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt uz tiesībām balstītu, vienlīdzīgu, iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību
  . Tas ietver
  dinamisku pilsonisko sabiedrību, cilvēku
  demokrātiskās
  ,
  pilsoniskās
  un
  sociālās līdzdalības veicināšanu
  un Eiropas sabiedrības
  bagātīgās daudzveidības stiprināšanu
  , pamatojoties uz mūsu
  kopīgo
  vēsturi un
  atmiņu
  . Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir
  arī noteikts
  ,
  ka
  iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod iedzīvotājiem un pārstāvošajām apvienībām iespēju darīt zināmu un publiski apmainīties ar savu viedokli visās Savienības darbības jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds un tā pamatā esošās divas finansēšanas programmas galvenokārt ir vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības, tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Galīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt uz tiesībām balstītu, vienlīdzīgu, iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību
  . Tas ietver
  dinamisku pilsonisko sabiedrību, cilvēku
  demokrātiskās
  ,
  pilsoniskās
  un
  sociālās līdzdalības veicināšanu
  un Eiropas sabiedrības
  bagātīgās daudzveidības stiprināšanu
  , pamatojoties uz mūsu
  kopīgo
  vēsturi un
  atmiņu
  . Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir
  arī noteikts
  ,
  ka
  iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod iedzīvotājiem un pārstāvošajām apvienībām iespēju darīt zināmu un publiski apmainīties ar savu viedokli visās Savienības darbības jomās.

| (3) | Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds un tā pamatā esošās divas finansēšanas programmas galvenokārt ir vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības,
  vienlīdzība,
  tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Galīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt uz tiesībām balstītu, vienlīdzīgu,
  atvērtu,
  iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību
  , finansējot darbības, kas sekmē
  dinamisku
  , labi attīstītu, noturīgu un pilntiesīgu
  pilsonisko sabiedrību,
  tostarp nodrošinot atbalstu mūsu kopējo vērtību veicināšanai un aizsardzībai, un kas veicina
  cilvēku
  demokrātisko
  ,
  pilsonisko
  un
  sociālo līdzdalību un veicina mieru,
  un
  kopj
  Eiropas sabiedrības
  bagātīgo daudzveidību
  , pamatojoties uz mūsu
  kopējām vērtībām,
  vēsturi
  , atmiņu
  un
  mantojumu
  . Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir
  prasīts
  ,
  lai
  iestādes
  uzturētu atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un
  ar atbilstīgiem līdzekļiem dod iedzīvotājiem un pārstāvošajām apvienībām iespēju darīt zināmu un publiski apmainīties ar savu viedokli visās Savienības darbības jomās. |
| --- | --- |

(3)

Tiesiskuma, tiesību un vērtību fonds un tā pamatā esošās divas finansēšanas programmas galvenokārt ir vērstas uz cilvēkiem un struktūrām, kas sekmē to, ka mūsu kopīgās vērtības,
  vienlīdzība,
  tiesības un bagātīgā daudzveidība pastāv un darbojas. Galīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt uz tiesībām balstītu, vienlīdzīgu,
  atvērtu,
  iekļaujošu un demokrātisku sabiedrību
  , finansējot darbības, kas sekmē
  dinamisku
  , labi attīstītu, noturīgu un pilntiesīgu
  pilsonisko sabiedrību,
  tostarp nodrošinot atbalstu mūsu kopējo vērtību veicināšanai un aizsardzībai, un kas veicina
  cilvēku
  demokrātisko
  ,
  pilsonisko
  un
  sociālo līdzdalību un veicina mieru,
  un
  kopj
  Eiropas sabiedrības
  bagātīgo daudzveidību
  , pamatojoties uz mūsu
  kopējām vērtībām,
  vēsturi
  , atmiņu
  un
  mantojumu
  . Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir
  prasīts
  ,
  lai
  iestādes
  uzturētu atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar pilsonisko sabiedrību un
  ar atbilstīgiem līdzekļiem dod iedzīvotājiem un pārstāvošajām apvienībām iespēju darīt zināmu un publiski apmainīties ar savu viedokli visās Savienības darbības jomās.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3 a) | Komisijas uzdevums būtu nodrošināt pastāvīgu, atklātu un pārredzamu dialogu ar programmas atbalsta saņēmējiem un citām ieinteresētajām personām, izveidojot Pilsoniskā dialoga grupu. Pilsoniskā dialoga grupai būtu jādod ieguldījums pieredzes un labas prakses apmaiņā un diskusijās par politikas attīstību tajās jomās un mērķos, uz ko attiecas programma un ar to saistītās jomas. Pilsoniskā dialoga grupā būtu jāiekļauj organizācijas, kas izvēlētas, lai saskaņā ar Programmu saņemtu darbības vai rīcības dotāciju, un citas organizācijas un ieinteresētās personas, kas ir izrādījušas interesi par šo programmu vai darbību šajā politikas jomā, bet kuras nav obligāti jāatbalsta ar Programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3 a)

Komisijas uzdevums būtu nodrošināt pastāvīgu, atklātu un pārredzamu dialogu ar programmas atbalsta saņēmējiem un citām ieinteresētajām personām, izveidojot Pilsoniskā dialoga grupu. Pilsoniskā dialoga grupai būtu jādod ieguldījums pieredzes un labas prakses apmaiņā un diskusijās par politikas attīstību tajās jomās un mērķos, uz ko attiecas programma un ar to saistītās jomas. Pilsoniskā dialoga grupā būtu jāiekļauj organizācijas, kas izvēlētas, lai saskaņā ar Programmu saņemtu darbības vai rīcības dotāciju, un citas organizācijas un ieinteresētās personas, kas ir izrādījušas interesi par šo programmu vai darbību šajā politikas jomā, bet kuras nav obligāti jāatbalsta ar Programmu.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ar programmas
  “Tiesības un vērtības” (“programma”)
  starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi. Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un
  jāizmanto
  pielāgotas pieejas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ar programmas
  “Tiesības un vērtības” (“programma”)
  starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi. Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un
  jāizmanto
  pielāgotas pieejas.

| (4) | Ar programmas starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas
  Līgumos ietverto
  vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi
  un pilnveidojot to turpmāk
  . Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un
  līdzdalības iespējas, izmantojot īpaši
  pielāgotas
  un mērķtiecīgas
  pieejas
  , tostarp visu veidu vienlīdzības un arī dzimumu līdztiesības veicināšanu
  . |
| --- | --- |

(4)

Ar programmas starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas
  Līgumos ietverto
  vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi
  un pilnveidojot to turpmāk
  . Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un
  līdzdalības iespējas, izmantojot īpaši
  pielāgotas
  un mērķtiecīgas
  pieejas
  , tostarp visu veidu vienlīdzības un arī dzimumu līdztiesības veicināšanu
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Tiesiskuma un demokrātijas pilnīga ievērošana un veicināšana ir būtiska, lai palielinātu pilsoņu uzticēšanos Savienībai. Tiesiskuma ievērošana Savienībā ir priekšnosacījums pamattiesību aizsardzībai, kā arī līgumos paredzēto tiesību un pienākumu ievērošanas nodrošināšanai. Veidam, kādā tiesiskums tiek īstenots valsts līmenī, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu uzticēšanos dalībvalstu starpā un to juridiskajām sistēmām. Tādēļ ar šo programmu būtu jāveicina un jāaizsargā pamattiesības, demokrātija un tiesiskas valsts princips vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Tiesiskuma un demokrātijas pilnīga ievērošana un veicināšana ir būtiska, lai palielinātu pilsoņu uzticēšanos Savienībai. Tiesiskuma ievērošana Savienībā ir priekšnosacījums pamattiesību aizsardzībai, kā arī līgumos paredzēto tiesību un pienākumu ievērošanas nodrošināšanai. Veidam, kādā tiesiskums tiek īstenots valsts līmenī, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu uzticēšanos dalībvalstu starpā un to juridiskajām sistēmām. Tādēļ ar šo programmu būtu jāveicina un jāaizsargā pamattiesības, demokrātija un tiesiskas valsts princips vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Kā viena no Savienības vērtībām LES 2. pantā ir noteikts tiesiskums, kurā ir ietverti likumības principi, kas nozīmē tiesību aktu ieviešanas pārredzamu, pārskatatbildīgu, demokrātisku un plurālistisku procesu; tiesisko noteiktību; izpildvaras patvaļas aizliegumu; neatkarīgu tiesu nodrošinātu efektīvu tiesību, tostarp pamattiesību, aizsardzību tiesā; varas dalīšanu un vienlīdzību likuma priekšā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Kā viena no Savienības vērtībām LES 2. pantā ir noteikts tiesiskums, kurā ir ietverti likumības principi, kas nozīmē tiesību aktu ieviešanas pārredzamu, pārskatatbildīgu, demokrātisku un plurālistisku procesu; tiesisko noteiktību; izpildvaras patvaļas aizliegumu; neatkarīgu tiesu nodrošinātu efektīvu tiesību, tostarp pamattiesību, aizsardzību tiesā; varas dalīšanu un vienlīdzību likuma priekšā.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību,
  dialogu
  un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību,
  dialogu
  un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ.

| (5) | Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem,
  veicinātu demokrātisko līdzdalību un dotu iedzīvotājiem iespēju izmantot savas tiesības, kas saistītas ar Eiropas pilsonību,
  ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni
  , kuru mērķis ir līdzsvarota ģeogrāfiskā izplatība
  . Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī
  programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā
  aktīvu
  iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē
  , kā arī Savienības politiskās darba kārtības veidošanā
  . Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni,
  starpkultūru dialogu, kultūru un valodu
  daudzveidību,
  samierināšanos, sociālo iekļaušanu
  un cieņu pret citiem, stiprina piederības
  sajūtu Savienībai
  un
  kopēju uz
  Eiropas identitātes apziņu
  balstītu pilsonību
  , kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ. |
| --- | --- |

(5)

Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem,
  veicinātu demokrātisko līdzdalību un dotu iedzīvotājiem iespēju izmantot savas tiesības, kas saistītas ar Eiropas pilsonību,
  ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni
  , kuru mērķis ir līdzsvarota ģeogrāfiskā izplatība
  . Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī
  programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā
  aktīvu
  iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē
  , kā arī Savienības politiskās darba kārtības veidošanā
  . Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni,
  starpkultūru dialogu, kultūru un valodu
  daudzveidību,
  samierināšanos, sociālo iekļaušanu
  un cieņu pret citiem, stiprina piederības
  sajūtu Savienībai
  un
  kopēju uz
  Eiropas identitātes apziņu
  balstītu pilsonību
  , kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Pieaugošais plurālisms un globālas migrācijas tendences palielina starpkultūru un starpreliģiju dialoga svarīgumu mūsu sabiedrībā. Ar programmu būtu jānodrošina pilnvērtīgs atbalsts starpkultūru un starpreliģiju dialogam kā sociālās saskaņas sastāvdaļai Eiropā un būtiskam elementam sociālās iekļaušanas un kohēzijas veicināšanā. Lai gan starpreliģiju dialogs varētu palīdzēt uzsvērt reliģijas pozitīvo ietekmi uz sociālo kohēziju, reliģiskais analfabētisms draud radīt apstākļus reliģisku uzskatu ļaunprātīgai izmantošanai iedzīvotāju vidū. Tādēļ ar programmu būtu jāatbalsta projekti un iniciatīvas, kas attīsta reliģisko izpratni un veicina starpreliģiju dialogu un savstarpēju sapratni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Pieaugošais plurālisms un globālas migrācijas tendences palielina starpkultūru un starpreliģiju dialoga svarīgumu mūsu sabiedrībā. Ar programmu būtu jānodrošina pilnvērtīgs atbalsts starpkultūru un starpreliģiju dialogam kā sociālās saskaņas sastāvdaļai Eiropā un būtiskam elementam sociālās iekļaušanas un kohēzijas veicināšanā. Lai gan starpreliģiju dialogs varētu palīdzēt uzsvērt reliģijas pozitīvo ietekmi uz sociālo kohēziju, reliģiskais analfabētisms draud radīt apstākļus reliģisku uzskatu ļaunprātīgai izmantošanai iedzīvotāju vidū. Tādēļ ar programmu būtu jāatbalsta projekti un iniciatīvas, kas attīsta reliģisko izpratni un veicina starpreliģiju dialogu un savstarpēju sapratni.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Atceres
  pasākumi un kritiskas pārdomas par Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei
  , mērķim un kopīgām vērtībām
  . Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī saikne starp
  atceres
  pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Atceres
  pasākumi un kritiskas pārdomas par Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei
  , mērķim un kopīgām vērtībām
  . Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī saikne starp
  atceres
  pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu.

| (6) | Vēsturiskās atmiņas veicināšanas
  pasākumi un kritiskas pārdomas par Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji
  , jo īpaši jaunieši,
  apzinātos
  savu
  kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko,
  sociālo,
  kultūras un starpkultūru aspektu
  , tolerances un dialoga
  nozīme,
  lai veicinātu kopīgu pamatu, balstoties uz kopējām vērtībām, solidaritāti, daudzveidību un mieru,
  kā arī saikne starp
  vēsturiskās atmiņas veicināšanas
  pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu. |
| --- | --- |

(6)

Vēsturiskās atmiņas veicināšanas
  pasākumi un kritiskas pārdomas par Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji
  , jo īpaši jaunieši,
  apzinātos
  savu
  kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko,
  sociālo,
  kultūras un starpkultūru aspektu
  , tolerances un dialoga
  nozīme,
  lai veicinātu kopīgu pamatu, balstoties uz kopējām vērtībām, solidaritāti, daudzveidību un mieru,
  kā arī saikne starp
  vēsturiskās atmiņas veicināšanas
  pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās
  savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība
  ir jāatbalsta
  , lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās
  savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība
  ir jāatbalsta
  , lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| (7) | Savienības iedzīvotāji nepietiekami apzinās
  savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības,
  piemēram, tiesības balsot Eiropas un vietējās vēlēšanās vai saņemt konsulāro aizsardzību no citu dalībvalstu vēstniecībām. Būtu vairāk jāinformē iedzīvotāji par šīm tiesībām, un
  viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība
  ir jāatbalsta visos līmeņos
  , lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(7)

Savienības iedzīvotāji nepietiekami apzinās
  savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības,
  piemēram, tiesības balsot Eiropas un vietējās vēlēšanās vai saņemt konsulāro aizsardzību no citu dalībvalstu vēstniecībām. Būtu vairāk jāinformē iedzīvotāji par šīm tiesībām, un
  viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība
  ir jāatbalsta visos līmeņos
  , lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Eiropas Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa rezolūcijā par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu un Padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos par atmiņām par totalitāro režīmu pastrādātajiem noziegumiem Eiropā ir uzsvērts, ka ir svarīgi saglabāt atmiņas par pagātni kā līdzekli, lai veidotu kopīgu nākotni, un uzsvērta Savienības nozīme, atvieglojot un sekmējot kolektīvās atmiņas par minētajiem noziegumiem, kā arī daloties tajās, lai sniegtu jaunu impulsu plurālistiskai un demokrātiskai kopīgai Eiropas identitātei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Eiropas Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa rezolūcijā par Eiropas sirdsapziņu un totalitārismu un Padomes 2011. gada 9. un 10. jūnija secinājumos par atmiņām par totalitāro režīmu pastrādātajiem noziegumiem Eiropā ir uzsvērts, ka ir svarīgi saglabāt atmiņas par pagātni kā līdzekli, lai veidotu kopīgu nākotni, un uzsvērta Savienības nozīme, atvieglojot un sekmējot kolektīvās atmiņas par minētajiem noziegumiem, kā arī daloties tajās, lai sniegtu jaunu impulsu plurālistiskai un demokrātiskai kopīgai Eiropas identitātei.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Sieviešu un vīriešu
  līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no mērķiem. Diskriminācija un nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm pārkāpj viņu pamattiesības un kavē viņu pilnīgu politisko, sociālo un ekonomisko līdzdalību sabiedrībā. Turklāt strukturālo un kultūras šķēršļu pastāvēšana kavē patiesas dzimumu līdztiesības sasniegšanu. Tāpēc dzimumu līdztiesības veicināšana visās Savienības darbībās ir Savienības pamatdarbība un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, un tā būtu jāatbalsta ar šo programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Sieviešu un vīriešu
  līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no mērķiem. Diskriminācija un nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm pārkāpj viņu pamattiesības un kavē viņu pilnīgu politisko, sociālo un ekonomisko līdzdalību sabiedrībā. Turklāt strukturālo un kultūras šķēršļu pastāvēšana kavē patiesas dzimumu līdztiesības sasniegšanu. Tāpēc dzimumu līdztiesības veicināšana visās Savienības darbībās ir Savienības pamatdarbība un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, un tā būtu jāatbalsta ar šo programmu.

| (8) | Dzimumu
  līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no mērķiem.
  Atbilstoši šīs regulas 8. pantam Savienības uzdevums visās tās darbībās ir novērst nevienlīdzību un sekmēt līdztiesību starp vīriešiem un sievietēm. Tomēr vispārējais progress dzimumu līdztiesības jomā ir ļoti lēns. Sk. 2017. gada dzimumu līdztiesības indeksu, ko publicējis Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts. Bieži vien nemanāma un slēpta krusteniskā
  diskriminācija un nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm
  un meitenēm, kā arī dažādu veidu diskriminācija pret sievietēm
  pārkāpj viņu pamattiesības un kavē viņu pilnīgu politisko, sociālo un ekonomisko līdzdalību sabiedrībā. Turklāt
  politisko,
  strukturālo un kultūras šķēršļu pastāvēšana kavē patiesas dzimumu līdztiesības sasniegšanu. Tāpēc dzimumu līdztiesības veicināšana visās Savienības darbībās
  , atbalstot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas un nediskriminācijas mērķus un aktīvi apkarojot stereotipus un novēršot arī slēpto diskrimināciju,
  ir Savienības pamatdarbība un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, un tā būtu jāatbalsta ar šo programmu. |
| --- | --- |

(8)

Dzimumu
  līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no mērķiem.
  Atbilstoši šīs regulas 8. pantam Savienības uzdevums visās tās darbībās ir novērst nevienlīdzību un sekmēt līdztiesību starp vīriešiem un sievietēm. Tomēr vispārējais progress dzimumu līdztiesības jomā ir ļoti lēns. Sk. 2017. gada dzimumu līdztiesības indeksu, ko publicējis Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts. Bieži vien nemanāma un slēpta krusteniskā
  diskriminācija un nevienlīdzīga attieksme pret sievietēm
  un meitenēm, kā arī dažādu veidu diskriminācija pret sievietēm
  pārkāpj viņu pamattiesības un kavē viņu pilnīgu politisko, sociālo un ekonomisko līdzdalību sabiedrībā. Turklāt
  politisko,
  strukturālo un kultūras šķēršļu pastāvēšana kavē patiesas dzimumu līdztiesības sasniegšanu. Tāpēc dzimumu līdztiesības veicināšana visās Savienības darbībās
  , atbalstot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas un nediskriminācijas mērķus un aktīvi apkarojot stereotipus un novēršot arī slēpto diskrimināciju,
  ir Savienības pamatdarbība un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, un tā būtu jāatbalsta ar šo programmu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret bērniem un
  jauniešiem
  ir nopietns pamattiesību pārkāpums. Visā Savienībā joprojām pastāv vardarbība visos sociālajos un ekonomiskajos slāņos, un tai ir nopietnas sekas uz cietušo fizisko un psiholoģisko veselību un uz sabiedrību kopumā.
  Bērni
  ,
  jaunieši
  un
  sievietes
  ir
  īpaši neaizsargāti
  pret
  vardarbību
  ,
  jo īpaši vardarbību tuvās attiecībās
  . Būtu jārīkojas, lai veicinātu bērnu tiesības un pastiprinātu viņu aizsardzību pret kaitējumu un vardarbību, kas rada draudus viņu fiziskajai un garīgajai veselībai un kas ir pārkāpums pret viņu tiesībām uz attīstību, aizsardzību un cieņu. Visu veidu vardarbības apkarošana, tās novēršanas veicināšana un cietušo aizsardzība un atbalstīšana ir Savienības prioritātes, kas palīdz īstenot personu pamattiesības un veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību. Šīs prioritātes būtu jāatbalsta ar programmas starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret bērniem un
  jauniešiem
  ir nopietns pamattiesību pārkāpums. Visā Savienībā joprojām pastāv vardarbība visos sociālajos un ekonomiskajos slāņos, un tai ir nopietnas sekas uz cietušo fizisko un psiholoģisko veselību un uz sabiedrību kopumā.
  Bērni
  ,
  jaunieši
  un
  sievietes
  ir
  īpaši neaizsargāti
  pret
  vardarbību
  ,
  jo īpaši vardarbību tuvās attiecībās
  . Būtu jārīkojas, lai veicinātu bērnu tiesības un pastiprinātu viņu aizsardzību pret kaitējumu un vardarbību, kas rada draudus viņu fiziskajai un garīgajai veselībai un kas ir pārkāpums pret viņu tiesībām uz attīstību, aizsardzību un cieņu. Visu veidu vardarbības apkarošana, tās novēršanas veicināšana un cietušo aizsardzība un atbalstīšana ir Savienības prioritātes, kas palīdz īstenot personu pamattiesības un veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību. Šīs prioritātes būtu jāatbalsta ar programmas starpniecību.

| (9) | Ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret bērniem
  , jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, bēgļiem
  un
  migrantiem un pret dažādu minoritāšu grupu pārstāvjiem, piemēram, etnisko minoritāšu grupu pārstāvjiem un LGBTQI personām,
  ir nopietns pamattiesību pārkāpums. Visā Savienībā joprojām pastāv vardarbība visos sociālajos un ekonomiskajos slāņos, un tai ir nopietnas sekas uz cietušo fizisko un psiholoģisko veselību un uz sabiedrību kopumā.
  Lai apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību, ir nepieciešama daudzdimensionāla pieeja, kas aptver juridiskos, izglītības un veselības aspektus, tostarp seksuālās un reproduktīvās tiesības, ekonomiskos un citus sociālos aspektus, piemēram, atbalstu sieviešu tiesību organizācijām
  ,
  sniedzot konsultācijas
  un
  palīdzību, kā arī īstenojot projektus, kuru mērķis
  ir
  panākt dzimumu līdztiesības ziņā vienlīdzīgāku sabiedrību. Ir aktīvi jācīnās
  pret
  kaitīgiem stereotipiem un normām no agrīna vecuma
  ,
  kā arī pret visu veidu naidīgiem izteikumiem un vardarbību tiešsaistē
  . Būtu jārīkojas, lai veicinātu bērnu tiesības un pastiprinātu viņu aizsardzību pret kaitējumu un vardarbību, kas rada draudus viņu fiziskajai un garīgajai veselībai un kas ir pārkāpums pret viņu tiesībām uz attīstību, aizsardzību un cieņu.
  Eiropas Padomes Konvencijā par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) “vardarbība pret sievietēm” ir definēta kā “visi dzimumvardarbības akti, kas izraisa vai var izraisīt fiziskas, seksuālas, psiholoģiskas vai ekonomiskas traumas vai ciešanas sievietēm, tostarp draudēšana ar šādām darbībām, piespiešanu vai patvaļīgu brīvības atņemšanu, neatkarīgi no tā, vai tās notiek publiskās vai privātās dzīves ietvaros”.
  Visu veidu vardarbības apkarošana, tās novēršanas veicināšana un cietušo aizsardzība un atbalstīšana ir Savienības prioritātes, kas palīdz īstenot personu pamattiesības un veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību. Šīs prioritātes būtu jāatbalsta ar programmas starpniecību.
  Profilakse un upuru tiesību atbalsts būtu jāizstrādā sadarbībā ar mērķa grupu, nodrošinot, ka tiek apmierinātas vairākās jomās neaizsargātu personu konkrētās vajadzības. |
| --- | --- |

(9)

Ar dzimumu saistīta vardarbība un vardarbība pret bērniem
  , jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, bēgļiem
  un
  migrantiem un pret dažādu minoritāšu grupu pārstāvjiem, piemēram, etnisko minoritāšu grupu pārstāvjiem un LGBTQI personām,
  ir nopietns pamattiesību pārkāpums. Visā Savienībā joprojām pastāv vardarbība visos sociālajos un ekonomiskajos slāņos, un tai ir nopietnas sekas uz cietušo fizisko un psiholoģisko veselību un uz sabiedrību kopumā.
  Lai apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību, ir nepieciešama daudzdimensionāla pieeja, kas aptver juridiskos, izglītības un veselības aspektus, tostarp seksuālās un reproduktīvās tiesības, ekonomiskos un citus sociālos aspektus, piemēram, atbalstu sieviešu tiesību organizācijām
  ,
  sniedzot konsultācijas
  un
  palīdzību, kā arī īstenojot projektus, kuru mērķis
  ir
  panākt dzimumu līdztiesības ziņā vienlīdzīgāku sabiedrību. Ir aktīvi jācīnās
  pret
  kaitīgiem stereotipiem un normām no agrīna vecuma
  ,
  kā arī pret visu veidu naidīgiem izteikumiem un vardarbību tiešsaistē
  . Būtu jārīkojas, lai veicinātu bērnu tiesības un pastiprinātu viņu aizsardzību pret kaitējumu un vardarbību, kas rada draudus viņu fiziskajai un garīgajai veselībai un kas ir pārkāpums pret viņu tiesībām uz attīstību, aizsardzību un cieņu.
  Eiropas Padomes Konvencijā par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) “vardarbība pret sievietēm” ir definēta kā “visi dzimumvardarbības akti, kas izraisa vai var izraisīt fiziskas, seksuālas, psiholoģiskas vai ekonomiskas traumas vai ciešanas sievietēm, tostarp draudēšana ar šādām darbībām, piespiešanu vai patvaļīgu brīvības atņemšanu, neatkarīgi no tā, vai tās notiek publiskās vai privātās dzīves ietvaros”.
  Visu veidu vardarbības apkarošana, tās novēršanas veicināšana un cietušo aizsardzība un atbalstīšana ir Savienības prioritātes, kas palīdz īstenot personu pamattiesības un veicina sieviešu un vīriešu līdztiesību. Šīs prioritātes būtu jāatbalsta ar programmas starpniecību.
  Profilakse un upuru tiesību atbalsts būtu jāizstrādā sadarbībā ar mērķa grupu, nodrošinot, ka tiek apmierinātas vairākās jomās neaizsargātu personu konkrētās vajadzības.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Nedokumentētas sievietes ir īpaši neaizsargātas pret vardarbību un seksuālu izmantošanu, un viņām nav pieejams atbalsts. Ir ļoti svarīgi īstenot pieeju, kuras centrā ir cietušie, un piedāvāt piemērotus atbalsta pakalpojumus visām sievietēm visā Savienībā neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa. Nepieciešamība patvēruma procedūrās ņemt vērā dzimumu aspektu ir ļoti svarīga starpnozaru darbam un var veicināt dzimumu līdztiesības palielināšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Nedokumentētas sievietes ir īpaši neaizsargātas pret vardarbību un seksuālu izmantošanu, un viņām nav pieejams atbalsts. Ir ļoti svarīgi īstenot pieeju, kuras centrā ir cietušie, un piedāvāt piemērotus atbalsta pakalpojumus visām sievietēm visā Savienībā neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa. Nepieciešamība patvēruma procedūrās ņemt vērā dzimumu aspektu ir ļoti svarīga starpnozaru darbam un var veicināt dzimumu līdztiesības palielināšanos.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību un aizsargātu cietušos, ir vajadzīga stingra politiskā griba un saskaņota rīcība, kuras pamatā ir iepriekšējo Daphne programmu, programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programmas “Tiesiskums” metodes un rezultāti. Jo īpaši kopš Daphne programmas uzsākšanas 1997. gadā tās finansējums vardarbības upuru atbalstam un vardarbības pret sievietēm, bērniem un jauniešiem apkarošanai ir guvis patiesus panākumus gan tā popularitātes starp ieinteresētajām personām (valsts iestādēm, akadēmiskām iestādēm un nevalstiskām organizācijām) ziņā, gan arī finansēto projektu efektivitātes ziņā. Ar šo programmu ir finansēti projekti nolūkā uzlabot izpratni, sniegt atbalstu cietušajiem, kā arī atbalstīt tādu nevalstisko organizāciju (NVO) darbības, kuras darbojas uz vietas. Tā ir vērsusies pret visiem vardarbības veidiem, piemēram, vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, cilvēku tirdzniecību, kā arī jauniem vardarbības veidiem, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē. Tāpēc ir svarīgi turpināt visas šīs darbības un
  jānodrošina
  , ka šie rezultāti un gūtā pieredze tiek pienācīgi ņemti vērā, īstenojot programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību un aizsargātu cietušos, ir vajadzīga stingra politiskā griba un saskaņota rīcība, kuras pamatā ir iepriekšējo Daphne programmu, programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programmas “Tiesiskums” metodes un rezultāti. Jo īpaši kopš Daphne programmas uzsākšanas 1997. gadā tās finansējums vardarbības upuru atbalstam un vardarbības pret sievietēm, bērniem un jauniešiem apkarošanai ir guvis patiesus panākumus gan tā popularitātes starp ieinteresētajām personām (valsts iestādēm, akadēmiskām iestādēm un nevalstiskām organizācijām) ziņā, gan arī finansēto projektu efektivitātes ziņā. Ar šo programmu ir finansēti projekti nolūkā uzlabot izpratni, sniegt atbalstu cietušajiem, kā arī atbalstīt tādu nevalstisko organizāciju (NVO) darbības, kuras darbojas uz vietas. Tā ir vērsusies pret visiem vardarbības veidiem, piemēram, vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, cilvēku tirdzniecību, kā arī jauniem vardarbības veidiem, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē. Tāpēc ir svarīgi turpināt visas šīs darbības un
  jānodrošina
  , ka šie rezultāti un gūtā pieredze tiek pienācīgi ņemti vērā, īstenojot programmu.

| (10) | Lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību un aizsargātu cietušos, ir vajadzīga stingra politiskā griba un saskaņota rīcība, kuras pamatā ir iepriekšējo Daphne programmu, programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programmas “Tiesiskums” metodes un rezultāti. Jo īpaši kopš Daphne programmas uzsākšanas 1997. gadā tās finansējums vardarbības upuru atbalstam un vardarbības pret sievietēm, bērniem un jauniešiem apkarošanai ir guvis patiesus panākumus gan tā popularitātes starp ieinteresētajām personām (valsts iestādēm, akadēmiskām iestādēm un nevalstiskām organizācijām) ziņā, gan arī finansēto projektu efektivitātes ziņā. Ar šo programmu ir finansēti projekti nolūkā uzlabot izpratni, sniegt atbalstu cietušajiem, kā arī atbalstīt tādu nevalstisko organizāciju (NVO) darbības, kuras darbojas uz vietas. Tā ir vērsusies pret visiem vardarbības veidiem, piemēram, vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, cilvēku tirdzniecību,
  vajāšanu un tradicionālu kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu,
  kā arī jauniem vardarbības veidiem, piemēram, iebiedēšanu
  un terorizēšanu
  tiešsaistē. Tāpēc ir svarīgi turpināt visas šīs darbības
  , paredzot neatkarīgu budžeta piešķīrumu Daphne,
  un
  nodrošināt
  , ka šie rezultāti un gūtā pieredze tiek pienācīgi ņemti vērā, īstenojot programmu. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību un aizsargātu cietušos, ir vajadzīga stingra politiskā griba un saskaņota rīcība, kuras pamatā ir iepriekšējo Daphne programmu, programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un programmas “Tiesiskums” metodes un rezultāti. Jo īpaši kopš Daphne programmas uzsākšanas 1997. gadā tās finansējums vardarbības upuru atbalstam un vardarbības pret sievietēm, bērniem un jauniešiem apkarošanai ir guvis patiesus panākumus gan tā popularitātes starp ieinteresētajām personām (valsts iestādēm, akadēmiskām iestādēm un nevalstiskām organizācijām) ziņā, gan arī finansēto projektu efektivitātes ziņā. Ar šo programmu ir finansēti projekti nolūkā uzlabot izpratni, sniegt atbalstu cietušajiem, kā arī atbalstīt tādu nevalstisko organizāciju (NVO) darbības, kuras darbojas uz vietas. Tā ir vērsusies pret visiem vardarbības veidiem, piemēram, vardarbību ģimenē, seksuālu vardarbību, cilvēku tirdzniecību,
  vajāšanu un tradicionālu kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu,
  kā arī jauniem vardarbības veidiem, piemēram, iebiedēšanu
  un terorizēšanu
  tiešsaistē. Tāpēc ir svarīgi turpināt visas šīs darbības
  , paredzot neatkarīgu budžeta piešķīrumu Daphne,
  un
  nodrošināt
  , ka šie rezultāti un gūtā pieredze tiek pienācīgi ņemti vērā, īstenojot programmu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Nediskriminācija ir Savienības pamatprincips. Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminācijas princips ir iekļauts arī Hartas 21. pantā. Diskriminācijas dažādo formu īpašās iezīmes būtu jāņem vērā, un līdztekus būtu jāizstrādā attiecīgas darbības, lai novērstu un cīnītos pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ. Programmai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, naidu pret musulmaņiem un citus neiecietības veidus. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta arī tam, lai novērstu un apkarotu visus vardarbības, naida, segregācijas un stigmatizācijas veidus, kā arī lai apkarotu iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu izturēšanos. Programma būtu jāīsteno savstarpēji papildinošā veidā ar citām Savienības darbībām, kam ir tie paši mērķi, jo īpaši tām, kas minētas Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumā “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (10) un Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (11). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Nediskriminācija ir Savienības pamatprincips. Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminācijas princips ir iekļauts arī Hartas 21. pantā. Diskriminācijas dažādo formu īpašās iezīmes būtu jāņem vērā, un līdztekus būtu jāizstrādā attiecīgas darbības, lai novērstu un cīnītos pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ. Programmai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, naidu pret musulmaņiem un citus neiecietības veidus. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta arī tam, lai novērstu un apkarotu visus vardarbības, naida, segregācijas un stigmatizācijas veidus, kā arī lai apkarotu iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu izturēšanos. Programma būtu jāīsteno savstarpēji papildinošā veidā ar citām Savienības darbībām, kam ir tie paši mērķi, jo īpaši tām, kas minētas Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumā “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (10) un Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (11).

| (11) | Nediskriminācija ir Savienības pamatprincips. Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminācijas princips ir iekļauts arī Hartas 21. pantā. Diskriminācijas
  , tostarp tiešas, netiešas un strukturālas diskriminācijas,
  dažādo formu īpašās iezīmes būtu jāņem vērā, un līdztekus būtu jāizstrādā attiecīgas darbības, lai novērstu un cīnītos pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ. Programmai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju,
  afrofobiju,
  antisemītismu
  , naidu pret čigāniem
  , naidu pret musulmaņiem
  , homofobiju
  un citus neiecietības veidus
  gan tiešsaistē, gan bezsaistē pret cilvēkiem, kas pieder pie minoritātēm, ņemot vērā daudzos diskriminācijas līmeņus, ar ko saskaras sievietes
  . Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta arī tam, lai novērstu un apkarotu visus vardarbības, naida, segregācijas un stigmatizācijas veidus, kā arī lai apkarotu iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu izturēšanos. Programma būtu jāīsteno savstarpēji papildinošā veidā ar citām Savienības darbībām, kam ir tie paši mērķi, jo īpaši tām, kas minētas Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumā “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (10) un Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (11). |
| --- | --- |

(11)

Nediskriminācija ir Savienības pamatprincips. Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantā paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminācijas princips ir iekļauts arī Hartas 21. pantā. Diskriminācijas
  , tostarp tiešas, netiešas un strukturālas diskriminācijas,
  dažādo formu īpašās iezīmes būtu jāņem vērā, un līdztekus būtu jāizstrādā attiecīgas darbības, lai novērstu un cīnītos pret diskrimināciju viena vai vairāku iemeslu dēļ. Programmai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju,
  afrofobiju,
  antisemītismu
  , naidu pret čigāniem
  , naidu pret musulmaņiem
  , homofobiju
  un citus neiecietības veidus
  gan tiešsaistē, gan bezsaistē pret cilvēkiem, kas pieder pie minoritātēm, ņemot vērā daudzos diskriminācijas līmeņus, ar ko saskaras sievietes
  . Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta arī tam, lai novērstu un apkarotu visus vardarbības, naida, segregācijas un stigmatizācijas veidus, kā arī lai apkarotu iebiedēšanu, aizskaršanu un neiecietīgu izturēšanos. Programma būtu jāīsteno savstarpēji papildinošā veidā ar citām Savienības darbībām, kam ir tie paši mērķi, jo īpaši tām, kas minētas Komisijas 2011. gada 5. aprīļa paziņojumā “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (10) un Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (11).

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Attieksmes un vides šķēršļi, kā arī pieejamības trūkums kavē personu ar invaliditāti pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem. Cilvēki ar invaliditāti cita starpā saskaras ar šķēršļiem, kas kavē viņu piekļuvi darba tirgum, iespējas saņemt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, piekļūt kultūras iniciatīvām un plašsaziņas līdzekļiem vai izmantot viņu politiskās tiesības. Kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) līgumslēdzēja puse Savienība un visas tās dalībvalstis ir apņēmušās veicināt, aizsargāt un nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir visas cilvēktiesības un pamatbrīvības. UNCRPD noteikumi ir kļuvuši par Savienības tiesību sistēmas neatņemamu daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Attieksmes un vides šķēršļi, kā arī pieejamības trūkums kavē personu ar invaliditāti pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem. Cilvēki ar invaliditāti cita starpā saskaras ar šķēršļiem, kas kavē viņu piekļuvi darba tirgum, iespējas saņemt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, piekļūt kultūras iniciatīvām un plašsaziņas līdzekļiem vai izmantot viņu politiskās tiesības. Kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) līgumslēdzēja puse Savienība un visas tās dalībvalstis ir apņēmušās veicināt, aizsargāt un nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir visas cilvēktiesības un pamatbrīvības. UNCRPD noteikumi ir kļuvuši par Savienības tiesību sistēmas neatņemamu daļu.

| (12) | Attieksmes un vides šķēršļi, kā arī pieejamības trūkums kavē personu ar invaliditāti pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem. Cilvēki ar invaliditāti
  , tostarp cilvēki ar ilgtermiņa fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai sajūtu traucējumiem,
  cita starpā saskaras ar šķēršļiem, kas kavē viņu piekļuvi darba tirgum, iespējas saņemt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, piekļūt kultūras iniciatīvām un plašsaziņas līdzekļiem vai izmantot viņu politiskās tiesības. Kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) līgumslēdzēja puse Savienība un visas tās dalībvalstis ir apņēmušās veicināt, aizsargāt un nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir visas cilvēktiesības un pamatbrīvības. UNCRPD noteikumi
  , kuru īstenošana ir obligāta,
  ir kļuvuši par Savienības tiesību sistēmas neatņemamu daļu.
  Šajā sakarībā ar programmu būtu jāvērš īpaša uzmanība un jāfinansē izpratnes veicināšanas pasākumi attiecībā uz problēmām, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti, pilnvērtīgi piedaloties sabiedrībā un izmantojot savas tiesības kā vienlīdzīgi pilsoņi. |
| --- | --- |

(12)

Attieksmes un vides šķēršļi, kā arī pieejamības trūkums kavē personu ar invaliditāti pilnīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem. Cilvēki ar invaliditāti
  , tostarp cilvēki ar ilgtermiņa fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai sajūtu traucējumiem,
  cita starpā saskaras ar šķēršļiem, kas kavē viņu piekļuvi darba tirgum, iespējas saņemt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību, izvairīties no nabadzības un sociālās atstumtības, piekļūt kultūras iniciatīvām un plašsaziņas līdzekļiem vai izmantot viņu politiskās tiesības. Kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) līgumslēdzēja puse Savienība un visas tās dalībvalstis ir apņēmušās veicināt, aizsargāt un nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir visas cilvēktiesības un pamatbrīvības. UNCRPD noteikumi
  , kuru īstenošana ir obligāta,
  ir kļuvuši par Savienības tiesību sistēmas neatņemamu daļu.
  Šajā sakarībā ar programmu būtu jāvērš īpaša uzmanība un jāfinansē izpratnes veicināšanas pasākumi attiecībā uz problēmām, ar kurām saskaras personas ar invaliditāti, pilnvērtīgi piedaloties sabiedrībā un izmantojot savas tiesības kā vienlīdzīgi pilsoņi.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves, dzīvokļa un saziņas neaizskaramību (tiesības uz privātumu) ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 7. pantā. Personas datu aizsardzība ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā. Atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem kontrolē neatkarīgas uzraudzības iestādes. Savienības tiesiskais regulējums, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (13), paredz noteikumus, kas nodrošina tiesību uz personas datu aizsardzību efektīvu aizsardzību. Šie tiesību akti valstu datu aizsardzības uzraudzības iestādēm uztic uzdevumu veicināt sabiedrības informētību un izpratni par riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām saistībā ar personas datu apstrādi. Ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu aizsardzību tehnoloģiju straujas attīstības laikā, Savienībai vajadzētu būt iespējai īstenot izpratni veicinošas darbības, veikt pētījumus un citas nozīmīgas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves, dzīvokļa un saziņas neaizskaramību (tiesības uz privātumu) ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 7. pantā. Personas datu aizsardzība ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā. Atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem kontrolē neatkarīgas uzraudzības iestādes. Savienības tiesiskais regulējums, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (13), paredz noteikumus, kas nodrošina tiesību uz personas datu aizsardzību efektīvu aizsardzību. Šie tiesību akti valstu datu aizsardzības uzraudzības iestādēm uztic uzdevumu veicināt sabiedrības informētību un izpratni par riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām saistībā ar personas datu apstrādi. Ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu aizsardzību tehnoloģiju straujas attīstības laikā, Savienībai vajadzētu būt iespējai īstenot izpratni veicinošas darbības, veikt pētījumus un citas nozīmīgas darbības.

| (13) | Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves, dzīvokļa un saziņas neaizskaramību (tiesības uz privātumu) ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 7. pantā. Personas datu aizsardzība ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā. Atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem kontrolē neatkarīgas uzraudzības iestādes. Savienības tiesiskais regulējums, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (13), paredz noteikumus, kas nodrošina tiesību uz personas datu aizsardzību efektīvu aizsardzību. Šie tiesību akti valstu datu aizsardzības uzraudzības iestādēm uztic uzdevumu veicināt sabiedrības informētību un izpratni par riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām saistībā ar personas datu apstrādi. Ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu aizsardzību tehnoloģiju straujas attīstības laikā, Savienībai vajadzētu būt iespējai īstenot izpratni veicinošas darbības,
  atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, aizstāvot datu aizsardzību saskaņā ar Savienības standartiem, un
  veikt pētījumus un citas nozīmīgas darbības. |
| --- | --- |

(13)

Tiesības uz privātās un ģimenes dzīves, dzīvokļa un saziņas neaizskaramību (tiesības uz privātumu) ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 7. pantā. Personas datu aizsardzība ir pamattiesības, kas nostiprinātas Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā. Atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem kontrolē neatkarīgas uzraudzības iestādes. Savienības tiesiskais regulējums, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (13), paredz noteikumus, kas nodrošina tiesību uz personas datu aizsardzību efektīvu aizsardzību. Šie tiesību akti valstu datu aizsardzības uzraudzības iestādēm uztic uzdevumu veicināt sabiedrības informētību un izpratni par riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām saistībā ar personas datu apstrādi. Ņemot vērā to, cik svarīgas ir tiesības uz personas datu aizsardzību tehnoloģiju straujas attīstības laikā, Savienībai vajadzētu būt iespējai īstenot izpratni veicinošas darbības,
  atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, aizstāvot datu aizsardzību saskaņā ar Savienības standartiem, un
  veikt pētījumus un citas nozīmīgas darbības.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Vārda un informācijas brīvība ir nostiprināta Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Brīva piekļuve informācijai, plašsaziņas līdzekļu pamatnosacījumu novērtēšana un atbildīga un droša informācijas un komunikācijas tīklu izmantošana ir tieši saistīta ar brīvu sabiedrības viedokļa veidošanos un ir būtiska, lai nodrošinātu funkcionālu demokrātiju. Sabiedrības interesēs ir apgūt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes prasmes, kas nepieciešamas kritiskās domāšanas un izpratnes veidošanai, kā arī spējai analizēt sarežģītas situācijas, atzīt viedokļu un faktu atšķirības un pretoties jebkāda veida naida kurināšanai. Šajā nolūkā Savienībai būtu jāveicina plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošana visu iedzīvotāju labā neatkarīgi no viņu vecuma, izmantojot apmācību, izpratnes veidošanu, pētījumus un citas attiecīgas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Vārda un informācijas brīvība ir nostiprināta Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Brīva piekļuve informācijai, plašsaziņas līdzekļu pamatnosacījumu novērtēšana un atbildīga un droša informācijas un komunikācijas tīklu izmantošana ir tieši saistīta ar brīvu sabiedrības viedokļa veidošanos un ir būtiska, lai nodrošinātu funkcionālu demokrātiju. Sabiedrības interesēs ir apgūt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes prasmes, kas nepieciešamas kritiskās domāšanas un izpratnes veidošanai, kā arī spējai analizēt sarežģītas situācijas, atzīt viedokļu un faktu atšķirības un pretoties jebkāda veida naida kurināšanai. Šajā nolūkā Savienībai būtu jāveicina plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes uzlabošana visu iedzīvotāju labā neatkarīgi no viņu vecuma, izmantojot apmācību, izpratnes veidošanu, pētījumus un citas attiecīgas darbības.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | LESD 24. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome pieņem noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta nozīmē. Tas tika darīts, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [(ES) Nr. 211/2011l] (14). Ar programmu būtu jāatbalsta tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesību uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

LESD 24. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome pieņem noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta nozīmē. Tas tika darīts, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [(ES) Nr. 211/2011l] (14). Ar programmu būtu jāatbalsta tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesību uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu.

| (14) | Eiropas pilsoņu iniciatīva ir pirmais valstis vienojošais līdzdalības demokrātijas instruments, kas veido tiešu saikni starp Eiropas pilsoņiem un Savienības iestādēm.
  LESD 24. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome pieņem noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta nozīmē. Tas tika darīts, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [(ES) Nr. 211/2011l] (14). Ar programmu būtu jāatbalsta tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesību uzsākt
  , atbalstīt
  un
  mudināt citus
  atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas pilsoņu iniciatīva ir pirmais valstis vienojošais līdzdalības demokrātijas instruments, kas veido tiešu saikni starp Eiropas pilsoņiem un Savienības iestādēm.
  LESD 24. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome pieņem noteikumus par procedūrām un nosacījumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai Līguma par Eiropas Savienību 11. panta nozīmē. Tas tika darīts, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [(ES) Nr. 211/2011l] (14). Ar programmu būtu jāatbalsta tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesību uzsākt
  , atbalstīt
  un
  mudināt citus
  atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana.

| (15) | Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana
  un arī jāveicina dzimumu līdztiesības principa izmantošana budžeta plānošanā un dzimumu ietekmes novērtējumā vajadzības gadījumā visā Savienības budžeta procesā
  .
  Lai nodrošinātu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai, ir jāievēro dzimumu līdztiesības princips budžeta plānošanā visās attiecīgajās budžeta pozīcijās, jāpiešķir pietiekami resursi un jānodrošina pārredzamība attiecībā uz budžeta pozīcijām, kas paredzētas dzimumu līdztiesības veicināšanai un cīņai pret diskrimināciju dzimuma dēļ. Atsevišķi projekti un programma kā tādi būtu jāpārskata finansēšanas perioda beigās, lai noteiktu, cik lielā mērā tie ir izmantoti iepriekš minēto principu īstenošanai. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana
  un arī jāveicina dzimumu līdztiesības principa izmantošana budžeta plānošanā un dzimumu ietekmes novērtējumā vajadzības gadījumā visā Savienības budžeta procesā
  .
  Lai nodrošinātu integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai, ir jāievēro dzimumu līdztiesības princips budžeta plānošanā visās attiecīgajās budžeta pozīcijās, jāpiešķir pietiekami resursi un jānodrošina pārredzamība attiecībā uz budžeta pozīcijām, kas paredzētas dzimumu līdztiesības veicināšanai un cīņai pret diskrimināciju dzimuma dēļ. Atsevišķi projekti un programma kā tādi būtu jāpārskata finansēšanas perioda beigās, lai noteiktu, cik lielā mērā tie ir izmantoti iepriekš minēto principu īstenošanai.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi un lai cīnītos pret diskrimināciju rases un etniskās izcelsmes, kā arī dzimuma dēļ, dalībvalstis ir izveidojušas neatkarīgas struktūras, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi un kuras parasti dēvē par “līdztiesības struktūrām”. Tomēr daudzas dalībvalstis ir pārsniegušas šīs prasības un nodrošinājušas, ka līdztiesības struktūras var vērsties arī pret diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram, vecuma, dzimumorientācijas, reliģijas un pārliecības, invaliditātes vai citu iemeslu dēļ. Līdztiesības struktūrām ir būtiska nozīme līdztiesības veicināšanā un vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā, jo īpaši sniedzot neatkarīgu palīdzību diskriminācijas upuriem, veicot neatkarīgus apsekojumus saistībā ar diskrimināciju, publicējot neatkarīgus ziņojumus un sniedzot ieteikumus par jebkuru jautājumu saistībā ar diskrimināciju to valstī. Ir būtiski, lai līdztiesības struktūru darbs šajā ziņā tiktu koordinēts Savienības līmenī. EQUINET tika izveidots 2007. gadā. Tās locekļi ir valsts iestādes, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi, kā noteikts Padomes Direktīvās 2000/43/EK (15) un 2004/113/EK (16), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/54/EK (17) un 2010/41/ES (18). EQUINET atrodas izņēmuma situācijā, jo tā ir vienīgā struktūra, kas nodrošina darbību koordināciju starp līdztiesības iestādēm. Šī EQUINET koordinēšanas darbība ir būtiska, lai pareizi īstenotu Savienības tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā dalībvalstīs, un būtu jāatbalsta ar šīs programmas starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi un lai cīnītos pret diskrimināciju rases un etniskās izcelsmes, kā arī dzimuma dēļ, dalībvalstis ir izveidojušas neatkarīgas struktūras, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi un kuras parasti dēvē par “līdztiesības struktūrām”. Tomēr daudzas dalībvalstis ir pārsniegušas šīs prasības un nodrošinājušas, ka līdztiesības struktūras var vērsties arī pret diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram, vecuma, dzimumorientācijas, reliģijas un pārliecības, invaliditātes vai citu iemeslu dēļ. Līdztiesības struktūrām ir būtiska nozīme līdztiesības veicināšanā un vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā, jo īpaši sniedzot neatkarīgu palīdzību diskriminācijas upuriem, veicot neatkarīgus apsekojumus saistībā ar diskrimināciju, publicējot neatkarīgus ziņojumus un sniedzot ieteikumus par jebkuru jautājumu saistībā ar diskrimināciju to valstī. Ir būtiski, lai līdztiesības struktūru darbs šajā ziņā tiktu koordinēts Savienības līmenī. EQUINET tika izveidots 2007. gadā. Tās locekļi ir valsts iestādes, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi, kā noteikts Padomes Direktīvās 2000/43/EK (15) un 2004/113/EK (16), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/54/EK (17) un 2010/41/ES (18). EQUINET atrodas izņēmuma situācijā, jo tā ir vienīgā struktūra, kas nodrošina darbību koordināciju starp līdztiesības iestādēm. Šī EQUINET koordinēšanas darbība ir būtiska, lai pareizi īstenotu Savienības tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā dalībvalstīs, un būtu jāatbalsta ar šīs programmas starpniecību.

| (17) | Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi un lai cīnītos pret diskrimināciju rases un etniskās izcelsmes, kā arī dzimuma dēļ, dalībvalstis ir izveidojušas neatkarīgas struktūras, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi un kuras parasti dēvē par “līdztiesības struktūrām”. Tomēr daudzas dalībvalstis ir pārsniegušas šīs prasības un nodrošinājušas, ka līdztiesības struktūras var vērsties arī pret diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram,
  valodas,
  vecuma, dzimumorientācijas, reliģijas un pārliecības, invaliditātes vai citu iemeslu dēļ. Līdztiesības struktūrām ir būtiska nozīme līdztiesības veicināšanā un vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā, jo īpaši sniedzot neatkarīgu palīdzību diskriminācijas upuriem, veicot neatkarīgus apsekojumus saistībā ar diskrimināciju, publicējot neatkarīgus ziņojumus un sniedzot ieteikumus par jebkuru jautājumu saistībā ar diskrimināciju to valstī. Ir būtiski, lai
  visu attiecīgo
  līdztiesības struktūru darbs šajā ziņā tiktu koordinēts Savienības līmenī. EQUINET tika izveidots 2007. gadā. Tās locekļi ir valsts iestādes, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi, kā noteikts Padomes Direktīvās 2000/43/EK (15) un 2004/113/EK (16), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/54/EK (17) un 2010/41/ES (18).
  Komisija 2018. gada 22. jūnijā pieņēma ieteikumu par līdztiesības iestāžu standartiem, kas aptver līdztiesības iestāžu pilnvaras, neatkarību, efektivitāti, kā arī koordināciju un sadarbību.

  EQUINET atrodas izņēmuma situācijā, jo tā ir vienīgā struktūra, kas nodrošina darbību koordināciju starp līdztiesības iestādēm. Šī EQUINET koordinēšanas darbība ir būtiska, lai pareizi īstenotu Savienības tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā dalībvalstīs, un būtu jāatbalsta ar šīs programmas starpniecību. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vienlīdzīgu attieksmi un lai cīnītos pret diskrimināciju rases un etniskās izcelsmes, kā arī dzimuma dēļ, dalībvalstis ir izveidojušas neatkarīgas struktūras, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi un kuras parasti dēvē par “līdztiesības struktūrām”. Tomēr daudzas dalībvalstis ir pārsniegušas šīs prasības un nodrošinājušas, ka līdztiesības struktūras var vērsties arī pret diskrimināciju citu iemeslu dēļ, piemēram,
  valodas,
  vecuma, dzimumorientācijas, reliģijas un pārliecības, invaliditātes vai citu iemeslu dēļ. Līdztiesības struktūrām ir būtiska nozīme līdztiesības veicināšanā un vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā, jo īpaši sniedzot neatkarīgu palīdzību diskriminācijas upuriem, veicot neatkarīgus apsekojumus saistībā ar diskrimināciju, publicējot neatkarīgus ziņojumus un sniedzot ieteikumus par jebkuru jautājumu saistībā ar diskrimināciju to valstī. Ir būtiski, lai
  visu attiecīgo
  līdztiesības struktūru darbs šajā ziņā tiktu koordinēts Savienības līmenī. EQUINET tika izveidots 2007. gadā. Tās locekļi ir valsts iestādes, kuru mērķis ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi, kā noteikts Padomes Direktīvās 2000/43/EK (15) un 2004/113/EK (16), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2006/54/EK (17) un 2010/41/ES (18).
  Komisija 2018. gada 22. jūnijā pieņēma ieteikumu par līdztiesības iestāžu standartiem, kas aptver līdztiesības iestāžu pilnvaras, neatkarību, efektivitāti, kā arī koordināciju un sadarbību.

  EQUINET atrodas izņēmuma situācijā, jo tā ir vienīgā struktūra, kas nodrošina darbību koordināciju starp līdztiesības iestādēm. Šī EQUINET koordinēšanas darbība ir būtiska, lai pareizi īstenotu Savienības tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā dalībvalstīs, un būtu jāatbalsta ar šīs programmas starpniecību.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Lai palielinātu pieejamību un nodrošinātu neitrālas pamatnostādnes un praktisku informāciju attiecībā uz visiem Programmas aspektiem, dalībvalstīs būtu jāizveido kontaktpunkti ar nolūku sniegt palīdzību gan atbalsta saņēmējiem, gan pieteikuma iesniedzējiem. Programmas kontaktpunktiem būtu jāspēj veikt savas funkcijas neatkarīgi un bez tiešas subordinācijas vai iejaukšanās lēmumu pieņemšanā no valsts iestāžu puses. Programmas kontaktpunktus var vadīt dalībvalstis vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vai arī to konsorcijs. Programmas kontaktpunkti nav atbildīgi par projektu atlasi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Lai palielinātu pieejamību un nodrošinātu neitrālas pamatnostādnes un praktisku informāciju attiecībā uz visiem Programmas aspektiem, dalībvalstīs būtu jāizveido kontaktpunkti ar nolūku sniegt palīdzību gan atbalsta saņēmējiem, gan pieteikuma iesniedzējiem. Programmas kontaktpunktiem būtu jāspēj veikt savas funkcijas neatkarīgi un bez tiešas subordinācijas vai iejaukšanās lēmumu pieņemšanā no valsts iestāžu puses. Programmas kontaktpunktus var vadīt dalībvalstis vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vai arī to konsorcijs. Programmas kontaktpunkti nav atbildīgi par projektu atlasi;

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada
  18
  . aprīļa rezolūcijā, pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar
  cilvēktiesību
  veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām
  un
  pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada
  18
  . aprīļa rezolūcijā, pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar
  cilvēktiesību
  veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī.

| (18) | Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un cilvēktiesību aizstāvjiem
  ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada
  19
  . aprīļa rezolūcijā,
  finansējuma palielinājums un
  pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt
  , tostarp nodrošinot pienācīgu pamatfinansējumu un vienkāršotas izmaksu iespējas, finanšu noteikumus un procedūras,
  tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar
  tādu Savienības vērtību kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības
  veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām
  vietējā, reģionālā,
  valsts
  un starptautiskā
  līmenī. |
| --- | --- |

(18)

Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un cilvēktiesību aizstāvjiem
  ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada
  19
  . aprīļa rezolūcijā,
  finansējuma palielinājums un
  pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt
  , tostarp nodrošinot pienācīgu pamatfinansējumu un vienkāršotas izmaksu iespējas, finanšu noteikumus un procedūras,
  tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar
  tādu Savienības vērtību kā demokrātija, tiesiskums un pamattiesības
  veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām
  vietējā, reģionālā,
  valsts
  un starptautiskā
  līmenī.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, jo īpaši Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, un būtu jāņem vērā citu valstu un starptautisku dalībnieku darbs jomās, uz kurām attiecas programma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, jo īpaši Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, un būtu jāņem vērā citu valstu un starptautisku dalībnieku darbs jomās, uz kurām attiecas programma.

| (19) | Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, jo īpaši Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, un būtu jāņem vērā citu valstu un starptautisku dalībnieku darbs jomās, uz kurām attiecas programma.
  Komisijai būtu aktīvi jāmudina šīs programmas dalībnieki izmantot šo Savienības struktūru, biroju un aģentūru sagatavotos ziņojumus un resursus, piemēram, dzimumu līdztiesības principa iekļaušanu budžeta plānošanā un dzimumu līdztiesības novērtēšanas rīkus, ko izstrādājis Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts. |
| --- | --- |

(19)

Komisijai būtu jānodrošina vispārēja saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar darbu, ko veic Savienības struktūras, dienesti un aģentūras, jo īpaši Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, un būtu jāņem vērā citu valstu un starptautisku dalībnieku darbs jomās, uz kurām attiecas programma.
  Komisijai būtu aktīvi jāmudina šīs programmas dalībnieki izmantot šo Savienības struktūru, biroju un aģentūru sagatavotos ziņojumus un resursus, piemēram, dzimumu līdztiesības principa iekļaušanu budžeta plānošanā un dzimumu līdztiesības novērtēšanas rīkus, ko izstrādājis Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19 a) | Visaptverošam Savienības mehānismam demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā būtu jānodrošina regulāra un vienlīdzīga visu dalībvalstu pārbaude, sniedzot informāciju, kas nepieciešama tādu pasākumu uzsākšanai, kuru saistīti ar Savienības vērtību vispārējām nepilnībām dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19 a)

Visaptverošam Savienības mehānismam demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību jomā būtu jānodrošina regulāra un vienlīdzīga visu dalībvalstu pārbaude, sniedzot informāciju, kas nepieciešama tādu pasākumu uzsākšanai, kuru saistīti ar Savienības vērtību vispārējām nepilnībām dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ievērojot konkrētus nosacījumus, programmai vajadzētu būt atvērtai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, un EBTA dalībvalstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis, un citām Eiropas valstīm. Programmā būtu jāiekļauj arī valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ievērojot konkrētus nosacījumus, programmai vajadzētu būt atvērtai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, un EBTA dalībvalstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis, un citām Eiropas valstīm. Programmā būtu jāiekļauj arī valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas.

| (20) | Ievērojot konkrētus nosacījumus,
  attiecībā uz tādu konkrētu mērķu īstenošanu kā dzimumu līdztiesības un tiesību veicināšana, pilsoņu līdzdalības veicināšana un dalības Savienības demokrātiskajā dzīvē veicināšana vietējā, reģionālajā, valsts un starptautiskā līmenī, kā arī vardarbības apkarošana,
  programmai vajadzētu būt atvērtai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, un EBTA dalībvalstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis, un citām Eiropas valstīm. Programmā būtu jāiekļauj arī valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot konkrētus nosacījumus,
  attiecībā uz tādu konkrētu mērķu īstenošanu kā dzimumu līdztiesības un tiesību veicināšana, pilsoņu līdzdalības veicināšana un dalības Savienības demokrātiskajā dzīvē veicināšana vietējā, reģionālajā, valsts un starptautiskā līmenī, kā arī vardarbības apkarošana,
  programmai vajadzētu būt atvērtai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, un EBTA dalībvalstīm, kuras nav EEZ dalībvalstis, un citām Eiropas valstīm. Programmā būtu jāiekļauj arī valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību,
  to papildināmību ar dalībvalstu darbībām
  , un
  jāpanāk saskaņotība
  ,
  papildināmība
  un
  sinerģija
  ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes
  citai
  ar
  citu, jo īpaši
  Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu
  (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”)
  ,
  kā arī
  ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus +”
  , lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām
  ,
  jo īpaši tādās jomās
  kā
  nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību,
  to papildināmību ar dalībvalstu darbībām
  , un
  jāpanāk saskaņotība
  ,
  papildināmība
  un
  sinerģija
  ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes
  citai
  ar
  citu, jo īpaši
  Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu
  (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”)
  ,
  kā arī
  ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus +”
  , lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām
  ,
  jo īpaši tādās jomās
  kā
  nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība
  .

| (21) | Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību,
  tostarp vietējā, valsts un starptautiskā līmenī
  ,
  vēršot to uz LES 2. pantā iekļauto vērtību veicināšanu
  un
  aizsardzību. Komisijai būtu jātiecas pēc saskaņotības
  ,
  sinerģijas
  un
  papildināmības
  ar
  dalībvalstu darbībām un citām
  finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes ar Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu,
  tostarp
  ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus +”, kā
  arī attiecīgajām Savienības politikas jomām
  . |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību,
  tostarp vietējā, valsts un starptautiskā līmenī
  ,
  vēršot to uz LES 2. pantā iekļauto vērtību veicināšanu
  un
  aizsardzību. Komisijai būtu jātiecas pēc saskaņotības
  ,
  sinerģijas
  un
  papildināmības
  ar
  dalībvalstu darbībām un citām
  finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes ar Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu,
  tostarp
  ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus +”, kā
  arī attiecīgajām Savienības politikas jomām
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Saskaņā ar LESD 9. pantu būtu jāveicina augsta līmeņa nodarbinātība, jānodrošina atbilstīga sociālā aizsardzība un jāapkaro sociālā atstumtība. Tāpēc ar šajā programmā paredzētajām darbībām būtu jāsekmē sinerģija starp cīņu pret nabadzību, sociālo atstumtību un izstumšanu no darba tirgus un to, kā tiek veicināta līdztiesība un cīņa pret visiem diskriminācijas veidiem. Tāpēc Tiesību un vērtību programma ir jāīsteno tā, lai nodrošinātu maksimālu sinerģiju un papildināmību starp dažādām tās nostājām un Eiropas Sociālo fondu Plus. Turklāt būtu jānodrošina sinerģija gan ar Erasmus, gan Eiropas Sociālo fondu Plus, lai nodrošinātu, ka šie fondi kopīgi sniedz ieguldījumu augstas kvalitātes izglītības nodrošināšanā un garantē visiem vienlīdzīgas iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Saskaņā ar LESD 9. pantu būtu jāveicina augsta līmeņa nodarbinātība, jānodrošina atbilstīga sociālā aizsardzība un jāapkaro sociālā atstumtība. Tāpēc ar šajā programmā paredzētajām darbībām būtu jāsekmē sinerģija starp cīņu pret nabadzību, sociālo atstumtību un izstumšanu no darba tirgus un to, kā tiek veicināta līdztiesība un cīņa pret visiem diskriminācijas veidiem. Tāpēc Tiesību un vērtību programma ir jāīsteno tā, lai nodrošinātu maksimālu sinerģiju un papildināmību starp dažādām tās nostājām un Eiropas Sociālo fondu Plus. Turklāt būtu jānodrošina sinerģija gan ar Erasmus, gan Eiropas Sociālo fondu Plus, lai nodrošinātu, ka šie fondi kopīgi sniedz ieguldījumu augstas kvalitātes izglītības nodrošināšanā un garantē visiem vienlīdzīgas iespējas.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22 a) | Ir svarīgi nodrošināt šīs programmas pareizu finanšu pārvaldību un īstenošanu iespējami efektīvākā un lietotājam draudzīgākā veidā, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22 a)

Ir svarīgi nodrošināt šīs programmas pareizu finanšu pārvaldību un īstenošanu iespējami efektīvākā un lietotājam draudzīgākā veidā, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

22.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22 b) | Šīs programmas mērķu sasniegšanas pamatprincipiem vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22 b)

Šīs programmas mērķu sasniegšanas pamatprincipiem vajadzētu būt īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām.

| (23) | Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām
  , un tajā izvirzīta prasība nodrošināt pilnīgu pārredzamību līdzekļu izlietojumā, pareizu finanšu pārvaldību un līdzekļu taupīgu izmantošanu
  .
  Konkrētāk, šīs programmas īstenošanas ietvaros jāizmanto un jāuzlabo noteikumi attiecībā uz iespēju finansēt vietējās, reģionālās, valsts un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp vietējās tautas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, izmantojot daudzgadu darbības dotācijas, otrā līmeņa dotācijas (finansiāls atbalsts trešām pusēm), noteikumus, kuri nodrošina ātras un elastīgas dotāciju piešķiršanas procedūras, piemēram, divpakāpju pieteikšanās procedūru, ērti lietojamas lietotnes un ziņošanas procedūras. |
| --- | --- |

(23)

Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešu izpildi, finanšu instrumentiem un budžeta garantijām
  , un tajā izvirzīta prasība nodrošināt pilnīgu pārredzamību līdzekļu izlietojumā, pareizu finanšu pārvaldību un līdzekļu taupīgu izmantošanu
  .
  Konkrētāk, šīs programmas īstenošanas ietvaros jāizmanto un jāuzlabo noteikumi attiecībā uz iespēju finansēt vietējās, reģionālās, valsts un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp vietējās tautas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, izmantojot daudzgadu darbības dotācijas, otrā līmeņa dotācijas (finansiāls atbalsts trešām pusēm), noteikumus, kuri nodrošina ātras un elastīgas dotāciju piešķiršanas procedūras, piemēram, divpakāpju pieteikšanās procedūru, ērti lietojamas lietotnes un ziņošanas procedūras.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes
  un
  vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (21), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (22) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (23) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes
  un
  vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (21), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (22) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (23) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (24) | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu
  , attiecīgo ieinteresēto personu un izvēlēto saņēmēju lielumu un spējas
  un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes, vienības izmaksu
  un otrā līmeņa dotāciju
  izmantošana, kā arī
  līdzfinansējuma kritēriji, kuros ņem vērā brīvprātīgo darbu, un
  finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā
  . Līdzfinansējuma prasības būtu jāpieņem natūrā, un no tām var atteikties, ja papildu finansējums ir ierobežots
  . Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (21), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (22) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (23) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(24)

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu
  , attiecīgo ieinteresēto personu un izvēlēto saņēmēju lielumu un spējas
  un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes, vienības izmaksu
  un otrā līmeņa dotāciju
  izmantošana, kā arī
  līdzfinansējuma kritēriji, kuros ņem vērā brīvprātīgo darbu, un
  finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā
  . Līdzfinansējuma prasības būtu jāpieņem natūrā, un no tām var atteikties, ja papildu finansējums ir ierobežots
  . Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 (21), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (22) un Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (23) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu un krāpšanas gadījumu novēršanu, konstatēšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus. Konkrētāk, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) var izmeklēt un ierosināt kriminālvajāšanu par krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, EPPO un Eiropas Revīzijas palātai nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (25) | Attiecībā uz tādu konkrētu mērķu īstenošanu kā dzimumu līdztiesības, tiesību, pilsoņu līdzdalības un dalības Savienības demokrātiskajā dzīvē veicināšana vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, kā arī vardarbības apkarošana
  trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz tādu konkrētu mērķu īstenošanu kā dzimumu līdztiesības, tiesību, pilsoņu līdzdalības un dalības Savienības demokrātiskajā dzīvē veicināšana vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, kā arī vardarbības apkarošana
  trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties sadarbības ietvaros, kura izveidota saskaņā ar EEZ līgumu, kas paredz programmu īstenošanu, pieņemot lēmumu saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskajiem aktiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, lai atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu pilnīgi īstenot savu attiecīgo kompetenci.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26 a) | Priekšlikums Eiropas Savienības regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju tiesiskuma trūkumu gadījumā dalībvalstīs ir sagatavots ar mērķi, lai Savienība varētu labāk aizsargāt savu budžetu gadījumos, kad tiesiskuma nepilnības traucē vai var apdraudēt pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu intereses. Tai būtu jāpapildina programma “Tiesības un vērtības”, kuras loma ir atšķirīga, proti, finansēt politiku, kas atbilst pamattiesībām un Eiropas vērtībām un kuru pamatā ir iedzīvotāju dzīve un līdzdalība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26 a)

Priekšlikums Eiropas Savienības regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju tiesiskuma trūkumu gadījumā dalībvalstīs ir sagatavots ar mērķi, lai Savienība varētu labāk aizsargāt savu budžetu gadījumos, kad tiesiskuma nepilnības traucē vai var apdraudēt pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu intereses. Tai būtu jāpapildina programma “Tiesības un vērtības”, kuras loma ir atšķirīga, proti, finansēt politiku, kas atbilst pamattiesībām un Eiropas vērtībām un kuru pamatā ir iedzīvotāju dzīve un līdzdalība.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu (25)] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu (25)] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (27) | Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu (25)] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Īstenojot programmu, ir jāņem vērā ierobežojumi, kas izriet no AZT attāluma, un ir jāuzrauga un regulāri jānovērtē to efektīva dalība tajā. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar [Padomes Lēmuma 2013/755/ES 94. pantu (25)] fiziskās personas un subjekti no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.
  Īstenojot programmu, ir jāņem vērā ierobežojumi, kas izriet no AZT attāluma, un ir jāuzrauga un regulāri jānovērtē to efektīva dalība tajā.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā.

| (28) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai
  , 2021.–2027. gada DFS periodā, un ikgadējo mērķi 30 % — pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā
  . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai
  , 2021.–2027. gada DFS periodā, un ikgadējo mērķi 30 % — pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 2027. gadā
  . Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas.

| (29) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm.
  Šajā kontekstā par pieteikumu iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem, kuriem varētu nebūt pietiekamu resursu un darbinieku, lai izpildītu uzraudzības un ziņošanas prasības, varētu uzskatīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vietējās publiskās iestādes, sociālos partnerus utt.
  Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm.
  Šajā kontekstā par pieteikumu iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem, kuriem varētu nebūt pietiekamu resursu un darbinieku, lai izpildītu uzraudzības un ziņošanas prasības, varētu uzskatīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vietējās publiskās iestādes, sociālos partnerus utt.
  Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai
  nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 14. un 16. pantā un II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai
  nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 14. un 16. pantā un II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (30) | Lai
  papildinātu šo regulu programmas īstenošanas nolūkā un nodrošinātu virzības uz tās mērķu sasniegšanu efektīvu novērtēšanu
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  attiecībā uz darba programmām saskaņā ar 13. pantu un
  attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 14. un 16. pantā un II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(30)

Lai
  papildinātu šo regulu programmas īstenošanas nolūkā un nodrošinātu virzības uz tās mērķu sasniegšanu efektīvu novērtēšanu
  , būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  attiecībā uz darba programmām saskaņā ar 13. pantu un
  attiecībā uz rādītājiem, kā norādīts 14. un 16. pantā un II pielikumā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011

   (26)

  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011

   (26)

  ,

svītrots

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības un vērtības” (“programma”). | Ar šo regulu izveido programmu “
  Pilsoņi, vienlīdzība,
  tiesības un vērtības” (“programma”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības un vērtības” (“programma”).

Ar šo regulu izveido programmu “
  Pilsoņi, vienlīdzība,
  tiesības un vērtības” (“programma”).

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas
  noteikumi
  . | Regulā ir izklāstīti programmas mērķi
  un darbības joma
  , budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas
  nosacījumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas
  noteikumi
  .

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi
  un darbības joma
  , budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas
  nosacījumi
  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas
  ES
  līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības. | 1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas Līgumos, tostarp
  demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības, kas paredzētas LES 2. pantā, jo īpaši
  atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un attīstot to spējas vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, sevišķi vietējo aktīvistu līmenī, un veicinot pilsonisko un demokrātisko līdzdalību
  , lai saglabātu
  un turpinātu attīstīt
  atvērtas,
  tiesībās balstītas,
  demokrātiskas
  , vienlīdzīgas
  un iekļaujošas sabiedrības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas
  ES
  līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības.

1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas Līgumos, tostarp
  demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības, kas paredzētas LES 2. pantā, jo īpaši
  atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  un attīstot to spējas vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, sevišķi vietējo aktīvistu līmenī, un veicinot pilsonisko un demokrātisko līdzdalību
  , lai saglabātu
  un turpinātu attīstīt
  atvērtas,
  tiesībās balstītas,
  demokrātiskas
  , vienlīdzīgas
  un iekļaujošas sabiedrības.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – –a apakšpunkts (jauns)

2. pants – 2. punkts – –a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | veicināt un aizsargāt demokrātiju un tiesiskumu vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī (Savienības vērtību sadaļa), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

veicināt un aizsargāt demokrātiju un tiesiskumu vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī (Savienības vērtību sadaļa),

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicināt līdztiesību
  un
  tiesības
  (Līdztiesības
  un tiesību sadaļa), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veicināt līdztiesību
  un
  tiesības
  (Līdztiesības
  un tiesību sadaļa),

un

(Līdztiesības

| (a) | veicināt līdztiesību
  , tostarp dzimumu līdztiesību,
  tiesības
  , nediskriminēšanu
  un
  sekmēt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu (Vienlīdzības,
  tiesību
  un dzimumu līdztiesības
  sadaļa), |
| --- | --- |

(a)

veicināt līdztiesību
  , tostarp dzimumu līdztiesību,
  tiesības
  , nediskriminēšanu
  un
  sekmēt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu (Vienlīdzības,
  tiesību
  un dzimumu līdztiesības
  sadaļa),

, tostarp dzimumu līdztiesību,

, nediskriminēšanu

sekmēt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu (Vienlīdzības,

un dzimumu līdztiesības

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

2. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | veicināt pilsoņu
  iesaistīšanos
  un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (
  Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības
  sadaļa), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

veicināt pilsoņu
  iesaistīšanos
  un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (
  Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības
  sadaļa),

iesaistīšanos

Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības

| (b) | veicināt pilsoņu
  un jo īpaši jauniešu izpratni par Savienības nozīmību, īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt piemiņā vēsturiskos notikumus, kas ir noveduši pie tās dibināšanas,
  un
  sekmēt demokrātiju, vārda brīvību, plurālismu, pilsonisko iesaisti, pilsoņu apspriešanos un aktīvu
  līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (
  Aktīva pilsoniskuma
  sadaļa), |
| --- | --- |

(b)

veicināt pilsoņu
  un jo īpaši jauniešu izpratni par Savienības nozīmību, īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt piemiņā vēsturiskos notikumus, kas ir noveduši pie tās dibināšanas,
  un
  sekmēt demokrātiju, vārda brīvību, plurālismu, pilsonisko iesaisti, pilsoņu apspriešanos un aktīvu
  līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (
  Aktīva pilsoniskuma
  sadaļa),

un jo īpaši jauniešu izpratni par Savienības nozīmību, īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt piemiņā vēsturiskos notikumus, kas ir noveduši pie tās dibināšanas,

sekmēt demokrātiju, vārda brīvību, plurālismu, pilsonisko iesaisti, pilsoņu apspriešanos un aktīvu

Aktīva pilsoniskuma

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

2. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | apkarot vardarbību (Daphne sadaļa). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

apkarot vardarbību (Daphne sadaļa).

| (c) | apkarot vardarbību
  , tostarp dzimumbalstītu vardarbību
  (Daphne sadaļa). |
| --- | --- |

(c)

apkarot vardarbību
  , tostarp dzimumbalstītu vardarbību
  (Daphne sadaļa).

, tostarp dzimumbalstītu vardarbību

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2.a pants (jauns)

2.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a pants |
| | Savienības vērtību sadaļa |
| | 2. panta 1. punktā noteiktā mērķa un 2. panta 2. punkta -a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz: |
| | (a) | sargāt un veicināt demokrātiju un tiesiskumu, tostarp atbalstot pilsoniskā sabiedrības darbības, kas veicina tiesu varas neatkarību un neatkarīgu tiesu nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību, tostarp pamattiesību aizsardzību; sniegt atbalstu neatkarīgiem cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas uzrauga tiesiskuma ievērošanu, trauksmes cēlēju aizsardzībai un iniciatīvām, kas veicina kopīgo pārredzamības, labas pārvaldības un korupcijas apkarošanas kultūru, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a pants

2.a pants

Savienības vērtību sadaļa

Savienības vērtību sadaļa

2. panta 1. punktā noteiktā mērķa un 2. panta 2. punkta -a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz:

2. panta 1. punktā noteiktā mērķa un 2. panta 2. punkta -a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz:

(a)

(a)

sargāt un veicināt demokrātiju un tiesiskumu, tostarp atbalstot pilsoniskā sabiedrības darbības, kas veicina tiesu varas neatkarību un neatkarīgu tiesu nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību, tostarp pamattiesību aizsardzību; sniegt atbalstu neatkarīgiem cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas uzrauga tiesiskuma ievērošanu, trauksmes cēlēju aizsardzībai un iniciatīvām, kas veicina kopīgo pārredzamības, labas pārvaldības un korupcijas apkarošanas kultūru,

sargāt un veicināt demokrātiju un tiesiskumu, tostarp atbalstot pilsoniskā sabiedrības darbības, kas veicina tiesu varas neatkarību un neatkarīgu tiesu nodrošinātu efektīvu tiesisko aizsardzību, tostarp pamattiesību aizsardzību; sniegt atbalstu neatkarīgiem cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas uzrauga tiesiskuma ievērošanu, trauksmes cēlēju aizsardzībai un iniciatīvām, kas veicina kopīgo pārredzamības, labas pārvaldības un korupcijas apkarošanas kultūru,

| (b) | veicināt demokrātiskas Savienības attīstību, kā arī aizsargāt Līgumos paredzētās tiesības un vērtības un palielināt izpratni par tām, sniedzot finansiālu atbalstu neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas veicina un sekmē šīs tiesības un vērtības vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, tādējādi izveidojot vidi, kurā iespējams demokrātisks dialogs, un nostiprinot vārda brīvību, miermīlīgu pulcēšanos vai biedrošanos, mediju brīvību un mediju plurālismu, kā arī akadēmisko brīvību. |
| --- | --- |

(b)

(b)

veicināt demokrātiskas Savienības attīstību, kā arī aizsargāt Līgumos paredzētās tiesības un vērtības un palielināt izpratni par tām, sniedzot finansiālu atbalstu neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas veicina un sekmē šīs tiesības un vērtības vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, tādējādi izveidojot vidi, kurā iespējams demokrātisks dialogs, un nostiprinot vārda brīvību, miermīlīgu pulcēšanos vai biedrošanos, mediju brīvību un mediju plurālismu, kā arī akadēmisko brīvību.

veicināt demokrātiskas Savienības attīstību, kā arī aizsargāt Līgumos paredzētās tiesības un vērtības un palielināt izpratni par tām, sniedzot finansiālu atbalstu neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas veicina un sekmē šīs tiesības un vērtības vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmenī, tādējādi izveidojot vidi, kurā iespējams demokrātisks dialogs, un nostiprinot vārda brīvību, miermīlīgu pulcēšanos vai biedrošanos, mediju brīvību un mediju plurālismu, kā arī akadēmisko brīvību.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – virsraksts

3. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdztiesības
  un
  tiesību
  sadaļa | Vienlīdzības, tiesību
  un
  dzimumu līdztiesības
  sadaļa |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdztiesības
  un
  tiesību
  sadaļa

Līdztiesības

tiesību

Vienlīdzības, tiesību
  un
  dzimumu līdztiesības
  sadaļa

Vienlīdzības, tiesību

dzimumu līdztiesības

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz | 2. panta 1. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un
  2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz

2. panta 1. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un
  2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz

2. panta 1. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | novērst un apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai
  dzimumorientācijas
  dēļ un atbalstīt tādu visaptverošu politiku, kuras mērķis ir veicināt
  dzimumu
  līdztiesību, diskriminācijas novēršanu un to iekļaušanu, kā arī politiku cīņai pret rasismu un visiem neiecietības veidiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

novērst un apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai
  dzimumorientācijas
  dēļ un atbalstīt tādu visaptverošu politiku, kuras mērķis ir veicināt
  dzimumu
  līdztiesību, diskriminācijas novēršanu un to iekļaušanu, kā arī politiku cīņai pret rasismu un visiem neiecietības veidiem;

dzimumorientācijas

dzimumu

| (a) | veicināt vienlīdzību un
  novērst un apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma, rases
  , sociālās
  vai etniskās izcelsmes,
  ādas krāsas, ģenētisko īpatnību, valodas,
  reliģijas vai pārliecības,
  politisko vai citu uzskatu, piederības pie nacionālas minoritātes, īpašuma, izcelsmes,
  invaliditātes, vecuma
  , seksuālās orientācijas
  vai
  citu iemeslu
  dēļ un atbalstīt tādu visaptverošu politiku, kuras mērķis ir veicināt līdztiesību, diskriminācijas novēršanu un to iekļaušanu, kā arī politiku cīņai pret rasismu un visiem neiecietības veidiem
  gan tiešsaistē, gan bezsaistē
  ; |
| --- | --- |

(a)

veicināt vienlīdzību un
  novērst un apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma, rases
  , sociālās
  vai etniskās izcelsmes,
  ādas krāsas, ģenētisko īpatnību, valodas,
  reliģijas vai pārliecības,
  politisko vai citu uzskatu, piederības pie nacionālas minoritātes, īpašuma, izcelsmes,
  invaliditātes, vecuma
  , seksuālās orientācijas
  vai
  citu iemeslu
  dēļ un atbalstīt tādu visaptverošu politiku, kuras mērķis ir veicināt līdztiesību, diskriminācijas novēršanu un to iekļaušanu, kā arī politiku cīņai pret rasismu un visiem neiecietības veidiem
  gan tiešsaistē, gan bezsaistē
  ;

veicināt vienlīdzību un

, sociālās

ādas krāsas, ģenētisko īpatnību, valodas,

politisko vai citu uzskatu, piederības pie nacionālas minoritātes, īpašuma, izcelsmes,

, seksuālās orientācijas

citu iemeslu

gan tiešsaistē, gan bezsaistē

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

3. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (a a) | atbalstīt visaptverošu politiku un programmas nolūkā veicināt sieviešu tiesības, dzimumu līdztiesību, sieviešu iespēcinātību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a a)

(a a)

atbalstīt visaptverošu politiku un programmas nolūkā veicināt sieviešu tiesības, dzimumu līdztiesību, sieviešu iespēcinātību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu;

atbalstīt visaptverošu politiku un programmas nolūkā veicināt sieviešu tiesības, dzimumu līdztiesību, sieviešu iespēcinātību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu;

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – virsraksts

4. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības
  sadaļa | Aktīva pilsoniskuma
  sadaļa |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības
  sadaļa

Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības

Aktīva pilsoniskuma
  sadaļa

Aktīva pilsoniskuma

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. panta 2. punkta
  b
  ) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz | 2. panta 2. punkta
  a
  ) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz
  šādus mērķus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2. panta 2. punkta
  b
  ) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz

b

2. panta 2. punkta
  a
  ) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz
  šādus mērķus:

a

šādus mērķus:

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | paplašināt iedzīvotāju
  izpratni par Savienību, tās
  vēsturi
  ,
  kultūras mantojumu
  un
  dažādību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

paplašināt iedzīvotāju
  izpratni par Savienību, tās
  vēsturi
  ,
  kultūras mantojumu
  un
  dažādību
  ;

paplašināt iedzīvotāju

vēsturi

kultūras mantojumu

dažādību

| (a) | atbalstīt pilsoņu ierosinātos projektus — īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem —, kuri mudina cilvēkus ne tikai pieminēt notikumus pirms Savienības izveides, kas veido tās vēsturiskās atmiņas kodolu, bet arī uzzināt vairāk par savu kopīgo vēsturi, kultūru un vērtībām un gūt izpratni par sava kopīgā kultūras mantojuma bagātību, kā arī par kultūru un valodu daudzveidību, kas veido pamatu kopīgai nākotnei; veicināt pilsoņu
  izpratni par Savienību, tās
  izcelsmi
  ,
  pastāvēšanas jēgu
  un
  sasniegumiem un palielināt izpratni par pašreizējām un nākotnes problēmām, kā arī par savstarpējās sapratnes un tolerances nozīmi, kas ir Eiropas projekta pašā pamatā
  ; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt pilsoņu ierosinātos projektus — īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem —, kuri mudina cilvēkus ne tikai pieminēt notikumus pirms Savienības izveides, kas veido tās vēsturiskās atmiņas kodolu, bet arī uzzināt vairāk par savu kopīgo vēsturi, kultūru un vērtībām un gūt izpratni par sava kopīgā kultūras mantojuma bagātību, kā arī par kultūru un valodu daudzveidību, kas veido pamatu kopīgai nākotnei; veicināt pilsoņu
  izpratni par Savienību, tās
  izcelsmi
  ,
  pastāvēšanas jēgu
  un
  sasniegumiem un palielināt izpratni par pašreizējām un nākotnes problēmām, kā arī par savstarpējās sapratnes un tolerances nozīmi, kas ir Eiropas projekta pašā pamatā
  ;

atbalstīt pilsoņu ierosinātos projektus — īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem —, kuri mudina cilvēkus ne tikai pieminēt notikumus pirms Savienības izveides, kas veido tās vēsturiskās atmiņas kodolu, bet arī uzzināt vairāk par savu kopīgo vēsturi, kultūru un vērtībām un gūt izpratni par sava kopīgā kultūras mantojuma bagātību, kā arī par kultūru un valodu daudzveidību, kas veido pamatu kopīgai nākotnei; veicināt pilsoņu

izcelsmi

pastāvēšanas jēgu

sasniegumiem un palielināt izpratni par pašreizējām un nākotnes problēmām, kā arī par savstarpējās sapratnes un tolerances nozīmi, kas ir Eiropas projekta pašā pamatā

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | veicināt un atbalstīt labas prakses apmaiņu attiecībā uz formālu un ikdienēju izglītību Eiropas pilsoniskumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

veicināt un atbalstīt labas prakses apmaiņu attiecībā uz formālu un ikdienēju izglītību Eiropas pilsoniskumam;

veicināt un atbalstīt labas prakses apmaiņu attiecībā uz formālu un ikdienēju izglītību Eiropas pilsoniskumam;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | veicināt
  komunikāciju
  un sadarbību starp dažādu valstu
  iedzīvotājiem; veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību
  ,
  ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās Savienības rīcības jomās
  un
  publiski apmainīties ar tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

veicināt
  komunikāciju
  un sadarbību starp dažādu valstu
  iedzīvotājiem; veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību
  ,
  ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās Savienības rīcības jomās
  un
  publiski apmainīties ar tiem.

komunikāciju

iedzīvotājiem; veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību

ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās Savienības rīcības jomās

publiski apmainīties ar tiem.

| (b) | veicināt
  sabiedrisko dialogu, izmantojot pilsētu sadraudzību, iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, sanāksmes
  un sadarbību starp dažādu valstu
  pašvaldībām, vietējām kopienām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ,
  lai nodrošinātu tām tiešu praktisko pieredzi ar kultūras daudzveidības un mantojuma bagātību Savienībā
  un
  palielinātu iedzīvotāju iesaistīšanos sabiedrībā; |
| --- | --- |

(b)

veicināt
  sabiedrisko dialogu, izmantojot pilsētu sadraudzību, iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, sanāksmes
  un sadarbību starp dažādu valstu
  pašvaldībām, vietējām kopienām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  ,
  lai nodrošinātu tām tiešu praktisko pieredzi ar kultūras daudzveidības un mantojuma bagātību Savienībā
  un
  palielinātu iedzīvotāju iesaistīšanos sabiedrībā;

sabiedrisko dialogu, izmantojot pilsētu sadraudzību, iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, sanāksmes

pašvaldībām, vietējām kopienām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām

lai nodrošinātu tām tiešu praktisko pieredzi ar kultūras daudzveidības un mantojuma bagātību Savienībā

palielinātu iedzīvotāju iesaistīšanos sabiedrībā;

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | veicināt un stiprināt pilsonisko līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē vietējā, valsts un transnacionālā līmenī; sniegt iedzīvotājiem un apvienībām iespēju veicināt starpkultūru dialogu un rīkot atklātas debates par visām Savienības darbības jomām, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības politiskās darba kārtības veidošanā; atbalstīt organizētas kopīgas iniciatīvas gan pilsoņu apvienību, gan tiesību subjektu tīklu veidā, lai efektīvāk īstenotu iepriekšējos punktos izklāstītos mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

veicināt un stiprināt pilsonisko līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē vietējā, valsts un transnacionālā līmenī; sniegt iedzīvotājiem un apvienībām iespēju veicināt starpkultūru dialogu un rīkot atklātas debates par visām Savienības darbības jomām, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības politiskās darba kārtības veidošanā; atbalstīt organizētas kopīgas iniciatīvas gan pilsoņu apvienību, gan tiesību subjektu tīklu veidā, lai efektīvāk īstenotu iepriekšējos punktos izklāstītos mērķus;

veicināt un stiprināt pilsonisko līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē vietējā, valsts un transnacionālā līmenī; sniegt iedzīvotājiem un apvienībām iespēju veicināt starpkultūru dialogu un rīkot atklātas debates par visām Savienības darbības jomām, tādējādi dodot ieguldījumu Savienības politiskās darba kārtības veidošanā; atbalstīt organizētas kopīgas iniciatīvas gan pilsoņu apvienību, gan tiesību subjektu tīklu veidā, lai efektīvāk īstenotu iepriekšējos punktos izklāstītos mērķus;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz | Regulas 2. panta 1. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un
  2. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz

Regulas 2. panta 1. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un
  2. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteiktā konkrētā mērķa ietvaros programma paredz

Regulas 2. panta 1. punktā noteiktā vispārīgā mērķa un

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | novērst un apkarot visu veidu dzimumbalstīto vardarbību pret sievietēm un palīdzēt pilnībā visos līmeņos īstenot Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvenciju); un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

novērst un apkarot visu veidu dzimumbalstīto vardarbību pret sievietēm un palīdzēt pilnībā visos līmeņos īstenot Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvenciju); un

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret bērniem, jauniešiem
  un sievietēm
  , kā arī vardarbību pret citām riska grupām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret bērniem, jauniešiem
  un sievietēm
  , kā arī vardarbību pret citām riska grupām;

un sievietēm

| (a) | novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret bērniem, jauniešiem, kā arī vardarbību pret citām riska grupām
  , piemēram, LGBTQI personām, personām ar invaliditāti, minoritātēm, veciem cilvēkiem, migrantiem un bēgļiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

novērst un apkarot visu veidu vardarbību pret bērniem, jauniešiem, kā arī vardarbību pret citām riska grupām
  , piemēram, LGBTQI personām, personām ar invaliditāti, minoritātēm, veciem cilvēkiem, migrantiem un bēgļiem
  ;

, piemēram, LGBTQI personām, personām ar invaliditāti, minoritātēm, veciem cilvēkiem, migrantiem un bēgļiem

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstīt un aizsargāt šādas vardarbības upurus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbalstīt un aizsargāt šādas vardarbības upurus.

| (b) | atbalstīt un aizsargāt šādas vardarbības upurus
  , tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības, kas visiem vardarbības upuriem sekmē un nodrošina piekļuvi tiesu sistēmai, cietušo atbalsta pakalpojumiem un drošai iespējai ziņot policijai, un visā Savienībā atbalstot un nodrošināt tāda paša līmeņa aizsardzību dzimumbalstītas vardarbības upuriem
  . |
| --- | --- |

(b)

atbalstīt un aizsargāt šādas vardarbības upurus
  , tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības, kas visiem vardarbības upuriem sekmē un nodrošina piekļuvi tiesu sistēmai, cietušo atbalsta pakalpojumiem un drošai iespējai ziņot policijai, un visā Savienībā atbalstot un nodrošināt tāda paša līmeņa aizsardzību dzimumbalstītas vardarbības upuriem
  .

, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības, kas visiem vardarbības upuriem sekmē un nodrošina piekļuvi tiesu sistēmai, cietušo atbalsta pakalpojumiem un drošai iespējai ziņot policijai, un visā Savienībā atbalstot un nodrošināt tāda paša līmeņa aizsardzību dzimumbalstītas vardarbības upuriem

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam
  pašreizējās cenās
  ir [
  641 705 000
  ] EUR. | 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  1 627 000 000
  ] EUR
  2018. gada cenās [1 834 000 000 EUR faktiskajās cenās]
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam
  pašreizējās cenās
  ir [
  641 705 000
  ] EUR.

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam ir [
  1 627 000 000
  ] EUR
  2018. gada cenās [1 834 000 000 EUR faktiskajās cenās]
  .

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 2. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | [754 062 000 EUR 2018. gada cenās] [850 000 000 EUR faktiskajās cenās] (t. i., 46,34  % no kopējā finansējuma) 2. panta 2. punkta -a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

[754 062 000 EUR 2018. gada cenās] [850 000 000 EUR faktiskajās cenās] (t. i., 46,34  % no kopējā finansējuma) 2. panta 2. punkta -a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem;

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | [
  408 705 000 ]
   EUR
  2
  . 
  panta 2
  . 
  punkta a) apakšpunktā un
  2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

[
  408 705 000 ]
   EUR
  2
  . 
  panta 2
  . 
  punkta a) apakšpunktā un
  2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem;

408 705 000 ]

2

panta 2

punkta a) apakšpunktā un

| (a) | [
  429 372 000
  EUR
  2018
  . 
  gada cenās] [484 000 000 EUR] (t
  . 
  i., 26,39  % no kopējā finansējuma)
  2. panta 2. punkta
  a) un
  c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

(a)

[
  429 372 000
  EUR
  2018
  . 
  gada cenās] [484 000 000 EUR] (t
  . 
  i., 26,39  % no kopējā finansējuma)
  2. panta 2. punkta
  a) un
  c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem;

429 372 000

2018

gada cenās] [484 000 000 EUR] (t

i., 26,39  % no kopējā finansējuma)

a) un

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | [
  233 000 000 ] EUR
  2. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  minētajam konkrētajam mērķim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

[
  233 000 000 ] EUR
  2. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  minētajam konkrētajam mērķim.

233 000 000 ] EUR

minētajam konkrētajam mērķim.

| (b) | [
  443 566 000 EUR 2018. gada cenās] [500 000 000 EUR] (t. i., 27,26  % no kopējā finansējuma)
  2. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  minētajiem konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(b)

[
  443 566 000 EUR 2018. gada cenās] [500 000 000 EUR] (t. i., 27,26  % no kopējā finansējuma)
  2. panta 2. punkta b) apakšpunktā
  minētajiem konkrētajiem mērķiem.

443 566 000 EUR 2018. gada cenās] [500 000 000 EUR] (t. i., 27,26  % no kopējā finansējuma)

minētajiem konkrētajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

6. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Vismaz 50 % no šā punkta pirmās daļas -a) un a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem Komisija piešķir pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību atbalstam, no kuriem vismaz 65 % piešķir vietējām un reģionālajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| | Komisija no I pielikuma -a) punktā noteiktā finansējuma piešķirtās procentuālās attiecības neatkāpjas vairāk kā par pieciem procentpunktiem. Ja ir vajadzība pārsniegt minēto robežu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu I pielikuma -a) punktu, programmas līdzekļu piešķirtās procentuālās attiecības mainot apmērā no pieciem līdz desmit procentpunktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vismaz 50 % no šā punkta pirmās daļas -a) un a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem Komisija piešķir pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību atbalstam, no kuriem vismaz 65 % piešķir vietējām un reģionālajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

Vismaz 50 % no šā punkta pirmās daļas -a) un a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem Komisija piešķir pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību atbalstam, no kuriem vismaz 65 % piešķir vietējām un reģionālajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

Komisija no I pielikuma -a) punktā noteiktā finansējuma piešķirtās procentuālās attiecības neatkāpjas vairāk kā par pieciem procentpunktiem. Ja ir vajadzība pārsniegt minēto robežu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu I pielikuma -a) punktu, programmas līdzekļu piešķirtās procentuālās attiecības mainot apmērā no pieciem līdz desmit procentpunktiem.

Komisija no I pielikuma -a) punktā noteiktā finansējuma piešķirtās procentuālās attiecības neatkāpjas vairāk kā par pieciem procentpunktiem. Ja ir vajadzība pārsniegt minēto robežu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu I pielikuma -a) punktu, programmas līdzekļu piešķirtās procentuālās attiecības mainot apmērā no pieciem līdz desmit procentpunktiem.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija šos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a
  ) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar 62. panta 1. punkta c
  ) apakšpunktu. Ja iespējams, šos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. | 5.   Pēc dalībvalstu
  vai Komisijas
  pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija šos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Ja iespējams, šos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija šos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a
  ) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar 62. panta 1. punkta c
  ) apakšpunktu. Ja iespējams, šos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

5.   Pēc dalībvalstu
  vai Komisijas
  pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz programmu. Komisija šos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Ja iespējams, šos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants |
| | Vērtību atbalsta mehānisms |
| | 1.
     
  Izņēmuma gadījumos, kad kādā dalībvalstī smagi un strauji pasliktinās atbilstība LES 2. pantā paredzētajām Savienības vērtībām un ir risks, ka šīs vērtības netiek pietiekami aizsargātas un veicinātas, Komisija var nākt klajā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus paātrinātas procedūras veidā pilsoniskās sabiedrības organizāciju dotācijas pieteikumiem, lai sekmētu, atbalstītu un uzlabotu demokrātisko dialogu attiecīgajā dalībvalstī un risinātu problēmu ar nepietiekamo atbilstību LES 2. pantā paredzētajām vērtībām. |
| | 2.
     
  Komisija šā panta 1. punktā minētajam vērtību atbalsta mehānismam atvēl līdz 5 % no 6. panta 2. punkta -a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem. Katra finanšu gada beigās visus neizmantotos šā mehānisma līdzekļus Komisija piešķirt citu tādu darbību atbalstam, kuras atbilst programmas mērķiem. |
| | 3.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai iedarbinātu šā panta 1. punktā minēto vērtību atbalsta mehānismu. Mehānisma iedarbināšanas pamatā ir visaptveroša, regulāra un uz pierādījumiem balstīta demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību situācijas uzraudzība un novērtēšana visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a pants

6.a pants

Vērtību atbalsta mehānisms

Vērtību atbalsta mehānisms

1.
     
  Izņēmuma gadījumos, kad kādā dalībvalstī smagi un strauji pasliktinās atbilstība LES 2. pantā paredzētajām Savienības vērtībām un ir risks, ka šīs vērtības netiek pietiekami aizsargātas un veicinātas, Komisija var nākt klajā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus paātrinātas procedūras veidā pilsoniskās sabiedrības organizāciju dotācijas pieteikumiem, lai sekmētu, atbalstītu un uzlabotu demokrātisko dialogu attiecīgajā dalībvalstī un risinātu problēmu ar nepietiekamo atbilstību LES 2. pantā paredzētajām vērtībām.

2.
     
  Komisija šā panta 1. punktā minētajam vērtību atbalsta mehānismam atvēl līdz 5 % no 6. panta 2. punkta -a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem. Katra finanšu gada beigās visus neizmantotos šā mehānisma līdzekļus Komisija piešķirt citu tādu darbību atbalstam, kuras atbilst programmas mērķiem.

3.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai iedarbinātu šā panta 1. punktā minēto vērtību atbalsta mehānismu. Mehānisma iedarbināšanas pamatā ir visaptveroša, regulāra un uz pierādījumiem balstīta demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību situācijas uzraudzība un novērtēšana visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas
  61.
   panta 1. punkta c) apakšpunktā. | 1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas
  62.
   panta 1. punkta c) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas
  61.
   panta 1. punkta c) apakšpunktā.

1.   Programmu īsteno atbilstoši tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu vai atbilstoši netiešas pārvaldības principam kopā ar struktūrām, kas minētas Finanšu regulas
  62.
   panta 1. punkta c) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā. | 2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā
  , galvenokārt ar pasākumu dotācijām, kā arī gada un daudzgadu darbības dotācijām
  .
  Finansējumu īsteno tā, ka tiek nodrošināta pareiza finanšu pārvaldība, apdomīgs publisko līdzekļu izlietojums, mazāks administratīvais slogs programmas īstenotājam un atbalsta saņēmējiem, kā arī programmas līdzekļu pieejamība potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. Var izmantot fiksētas summas, vienības izmaksas, vienotas likmes un kaskādveida dotācijas (finanšu atbalsts trešām pusēm). Līdzfinansējumu pieņem natūrā, un to var atteikt ierobežota papildu finansējuma gadījumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā.

2.   Programma var sniegt finansējumu jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā
  , galvenokārt ar pasākumu dotācijām, kā arī gada un daudzgadu darbības dotācijām
  .
  Finansējumu īsteno tā, ka tiek nodrošināta pareiza finanšu pārvaldība, apdomīgs publisko līdzekļu izlietojums, mazāks administratīvais slogs programmas īstenotājam un atbalsta saņēmējiem, kā arī programmas līdzekļu pieejamība potenciālajiem atbalsta saņēmējiem. Var izmantot fiksētas summas, vienības izmaksas, vienotas likmes un kaskādveida dotācijas (finanšu atbalsts trešām pusēm). Līdzfinansējumu pieņem natūrā, un to var atteikt ierobežota papildu finansējuma gadījumos.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darbības, kas veicina 2. pantā noteikta konkrēta mērķa sasniegšanu, var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Finansējumu var piešķirt jo īpaši
  I pielikumā
  uzskaitītajām darbībām. | 1. | Darbības, kas veicina 2. pantā noteikta
  vispārīga vai
  konkrēta mērķa sasniegšanu, var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Finansējumu var piešķirt jo īpaši
  9.a pantā
  uzskaitītajām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darbības, kas veicina 2. pantā noteikta konkrēta mērķa sasniegšanu, var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Finansējumu var piešķirt jo īpaši
  I pielikumā
  uzskaitītajām darbībām.

I pielikumā

1.

1.

Darbības, kas veicina 2. pantā noteikta
  vispārīga vai
  konkrēta mērķa sasniegšanu, var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu. Finansējumu var piešķirt jo īpaši
  9.a pantā
  uzskaitītajām darbībām.

vispārīga vai

9.a pantā

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts (jauns)

9. pants – 2. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2. | Atbilstoši LES 11. panta 2. punktam Komisija izveido pilsoniskā dialoga grupu, kuras mērķis ir nodrošināt regulāru, atvērtu un pārredzamu dialogu ar programmas saņēmējiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, lai apmainītos ar pieredzi un labu praksi un apspriestu politikas tendences, kas attiecas uz programmas aptvertajām jomām un mērķiem un saistītām jomām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

2.

Atbilstoši LES 11. panta 2. punktam Komisija izveido pilsoniskā dialoga grupu, kuras mērķis ir nodrošināt regulāru, atvērtu un pārredzamu dialogu ar programmas saņēmējiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, lai apmainītos ar pieredzi un labu praksi un apspriestu politikas tendences, kas attiecas uz programmas aptvertajām jomām un mērķiem un saistītām jomām.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Darbības, kurām var piešķirt finansējumu |
| | Programmas vispārīgos un konkrētos mērķus, kas izklāstīti 2. pantā, īsteno, jo īpaši, bet ne tikai atbalstot šādas darbības: |
| | (a) | izpratnes veicināšana, sabiedrības izglītošana, informācijas popularizēšana un izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par rīcībpolitiku, principiem un tiesībām, kas attiecas uz programmas aptvertajām jomām un mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

9.a pants

Darbības, kurām var piešķirt finansējumu

Darbības, kurām var piešķirt finansējumu

Programmas vispārīgos un konkrētos mērķus, kas izklāstīti 2. pantā, īsteno, jo īpaši, bet ne tikai atbalstot šādas darbības:

Programmas vispārīgos un konkrētos mērķus, kas izklāstīti 2. pantā, īsteno, jo īpaši, bet ne tikai atbalstot šādas darbības:

(a)

(a)

izpratnes veicināšana, sabiedrības izglītošana, informācijas popularizēšana un izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par rīcībpolitiku, principiem un tiesībām, kas attiecas uz programmas aptvertajām jomām un mērķiem;

izpratnes veicināšana, sabiedrības izglītošana, informācijas popularizēšana un izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par rīcībpolitiku, principiem un tiesībām, kas attiecas uz programmas aptvertajām jomām un mērķiem;

| (b) | savstarpēja mācīšanās ar labas prakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju sapratni, kā arī pilsonisko un demokrātisko iesaisti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

savstarpēja mācīšanās ar labas prakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju sapratni, kā arī pilsonisko un demokrātisko iesaisti;

savstarpēja mācīšanās ar labas prakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju sapratni, kā arī pilsonisko un demokrātisko iesaisti;

| (c) | analītiskas uzraudzības, ziņošanas un aizstāvības pasākumi nolūkā uzlabot izpratni par situāciju dalībvalstīs un ES līmenī jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī nolūkā uzlabot Savienības tiesību aktu, politikas un Savienības kopējo vērtību pareizu transponēšanu un īstenošanu dalībvalstīs; šādi pasākumi ir, piemēram, datu un statistikas vākšana; kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde; pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi; izvērtējumi; ietekmes novērtējums; norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana; |
| --- | --- |

(c)

(c)

analītiskas uzraudzības, ziņošanas un aizstāvības pasākumi nolūkā uzlabot izpratni par situāciju dalībvalstīs un ES līmenī jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī nolūkā uzlabot Savienības tiesību aktu, politikas un Savienības kopējo vērtību pareizu transponēšanu un īstenošanu dalībvalstīs; šādi pasākumi ir, piemēram, datu un statistikas vākšana; kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde; pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi; izvērtējumi; ietekmes novērtējums; norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana;

analītiskas uzraudzības, ziņošanas un aizstāvības pasākumi nolūkā uzlabot izpratni par situāciju dalībvalstīs un ES līmenī jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī nolūkā uzlabot Savienības tiesību aktu, politikas un Savienības kopējo vērtību pareizu transponēšanu un īstenošanu dalībvalstīs; šādi pasākumi ir, piemēram, datu un statistikas vākšana; kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde; pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi; izvērtējumi; ietekmes novērtējums; norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana;

| (d) | attiecīgo ieinteresēto personu apmācīšana nolūkā uzlabot zināšanas par rīcībpolitiku un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma, un stiprināt attiecīgo ieinteresēto personu neatkarību un spēju iestāties par rīcībpolitiku un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma, tostarp izmantojot stratēģisku tiesāšanos; |
| --- | --- |

(d)

(d)

attiecīgo ieinteresēto personu apmācīšana nolūkā uzlabot zināšanas par rīcībpolitiku un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma, un stiprināt attiecīgo ieinteresēto personu neatkarību un spēju iestāties par rīcībpolitiku un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma, tostarp izmantojot stratēģisku tiesāšanos;

attiecīgo ieinteresēto personu apmācīšana nolūkā uzlabot zināšanas par rīcībpolitiku un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma, un stiprināt attiecīgo ieinteresēto personu neatkarību un spēju iestāties par rīcībpolitiku un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma, tostarp izmantojot stratēģisku tiesāšanos;

| (e) | sabiedrības informētības un izpratnes uzlabošana attiecībā uz riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām, kas saistīti ar personas datu aizsardzību, privātumu un digitālo drošību; |
| --- | --- |

(e)

(e)

sabiedrības informētības un izpratnes uzlabošana attiecībā uz riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām, kas saistīti ar personas datu aizsardzību, privātumu un digitālo drošību;

sabiedrības informētības un izpratnes uzlabošana attiecībā uz riskiem, noteikumiem, aizsardzības pasākumiem un tiesībām, kas saistīti ar personas datu aizsardzību, privātumu un digitālo drošību;

| (f) | iedzīvotāju informētības uzlabošana attiecībā uz Eiropas pamatvērtībām un saistībām tiesiskuma, līdztiesības un demokrātijas ziņā, kā arī attiecībā uz viņu tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Savienības pilsonības, piemēram, tiesībām ceļot, strādāt, studēt, dzīvot citā dalībvalstī, — šī uzlabošana veicama, īstenojot informatīvas kampaņas un veicinot savstarpējo izpratni, starpkultūru dialogu un cieņu pret daudzveidību Savienībā; |
| --- | --- |

(f)

(f)

iedzīvotāju informētības uzlabošana attiecībā uz Eiropas pamatvērtībām un saistībām tiesiskuma, līdztiesības un demokrātijas ziņā, kā arī attiecībā uz viņu tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Savienības pilsonības, piemēram, tiesībām ceļot, strādāt, studēt, dzīvot citā dalībvalstī, — šī uzlabošana veicama, īstenojot informatīvas kampaņas un veicinot savstarpējo izpratni, starpkultūru dialogu un cieņu pret daudzveidību Savienībā;

iedzīvotāju informētības uzlabošana attiecībā uz Eiropas pamatvērtībām un saistībām tiesiskuma, līdztiesības un demokrātijas ziņā, kā arī attiecībā uz viņu tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Savienības pilsonības, piemēram, tiesībām ceļot, strādāt, studēt, dzīvot citā dalībvalstī, — šī uzlabošana veicama, īstenojot informatīvas kampaņas un veicinot savstarpējo izpratni, starpkultūru dialogu un cieņu pret daudzveidību Savienībā;

| (g) | iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, izpratnes uzlabošana par Eiropas kultūru, kultūras mantojumu, identitāti, vēsturi un piemiņu, kā arī viņu piederības izjūtas Savienībai stiprināšana, jo īpaši ar iniciatīvām, kas ir paredzētas, lai rosinātu pārdomas par totalitāro režīmu cēloņiem Eiropas jaunāko laiku vēsturē un pieminētu to noziegumu upurus, nodarītās netaisnības un darbības, kas attiecas uz citiem pagrieziena brīžiem Eiropas jaunākajā vēsturē; |
| --- | --- |

(g)

(g)

iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, izpratnes uzlabošana par Eiropas kultūru, kultūras mantojumu, identitāti, vēsturi un piemiņu, kā arī viņu piederības izjūtas Savienībai stiprināšana, jo īpaši ar iniciatīvām, kas ir paredzētas, lai rosinātu pārdomas par totalitāro režīmu cēloņiem Eiropas jaunāko laiku vēsturē un pieminētu to noziegumu upurus, nodarītās netaisnības un darbības, kas attiecas uz citiem pagrieziena brīžiem Eiropas jaunākajā vēsturē;

iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, izpratnes uzlabošana par Eiropas kultūru, kultūras mantojumu, identitāti, vēsturi un piemiņu, kā arī viņu piederības izjūtas Savienībai stiprināšana, jo īpaši ar iniciatīvām, kas ir paredzētas, lai rosinātu pārdomas par totalitāro režīmu cēloņiem Eiropas jaunāko laiku vēsturē un pieminētu to noziegumu upurus, nodarītās netaisnības un darbības, kas attiecas uz citiem pagrieziena brīžiem Eiropas jaunākajā vēsturē;

| (h) | dažādu valstspiederību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos un neliela mēroga projektos un pilsoniskās sabiedrības projektos, tādējādi radot apstākļus spēcīgākai augšupējai pieejai; |
| --- | --- |

(h)

(h)

dažādu valstspiederību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos un neliela mēroga projektos un pilsoniskās sabiedrības projektos, tādējādi radot apstākļus spēcīgākai augšupējai pieejai;

dažādu valstspiederību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos un neliela mēroga projektos un pilsoniskās sabiedrības projektos, tādējādi radot apstākļus spēcīgākai augšupējai pieejai;

| (i) | aktīvas un iekļaujošas līdzdalības demokrātiskākas Savienības izveidē veicināšana un atvieglošana, īpašu uzmanību pievēršot marginalizētām sabiedrības grupām, kā arī informētības palielināšana un pamattiesību, tiesību un vērtību veicināšana un aizsargāšana, atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas visos līmeņos aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī darbības, ar kurām uzlabo Eiropas tīklu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju piedalīties Savienības tiesību aktu, rīcībpolitikas mērķu, vērtību un stratēģiju izstrādē, informēšanā par tiem un to īstenošanā; |
| --- | --- |

(i)

(i)

aktīvas un iekļaujošas līdzdalības demokrātiskākas Savienības izveidē veicināšana un atvieglošana, īpašu uzmanību pievēršot marginalizētām sabiedrības grupām, kā arī informētības palielināšana un pamattiesību, tiesību un vērtību veicināšana un aizsargāšana, atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas visos līmeņos aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī darbības, ar kurām uzlabo Eiropas tīklu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju piedalīties Savienības tiesību aktu, rīcībpolitikas mērķu, vērtību un stratēģiju izstrādē, informēšanā par tiem un to īstenošanā;

aktīvas un iekļaujošas līdzdalības demokrātiskākas Savienības izveidē veicināšana un atvieglošana, īpašu uzmanību pievēršot marginalizētām sabiedrības grupām, kā arī informētības palielināšana un pamattiesību, tiesību un vērtību veicināšana un aizsargāšana, atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas visos līmeņos aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī darbības, ar kurām uzlabo Eiropas tīklu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju piedalīties Savienības tiesību aktu, rīcībpolitikas mērķu, vērtību un stratēģiju izstrādē, informēšanā par tiem un to īstenošanā;

| (j) | tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņus, kas izmanto tiesības sākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas; |
| --- | --- |

(j)

(j)

tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņus, kas izmanto tiesības sākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas;

tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņus, kas izmanto tiesības sākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas;

| (k) | zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana, tās rezultātu pārnesamības palielināšana un iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības informētības veicināšana, tostarp izveidojot un atbalstot neatkarīgus programmas kontaktpunktus; |
| --- | --- |

(k)

(k)

zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana, tās rezultātu pārnesamības palielināšana un iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības informētības veicināšana, tostarp izveidojot un atbalstot neatkarīgus programmas kontaktpunktus;

zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana, tās rezultātu pārnesamības palielināšana un iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības informētības veicināšana, tostarp izveidojot un atbalstot neatkarīgus programmas kontaktpunktus;

| (l) | tādu cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju un neatkarības uzlabošana, kas uzrauga stāvokli tiesiskuma jomā un atbalsta vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmeņa pasākumus; |
| --- | --- |

(l)

(l)

tādu cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju un neatkarības uzlabošana, kas uzrauga stāvokli tiesiskuma jomā un atbalsta vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmeņa pasākumus;

tādu cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju un neatkarības uzlabošana, kas uzrauga stāvokli tiesiskuma jomā un atbalsta vietējā, reģionālā, valsts un transnacionālā līmeņa pasākumus;

| (m) | trauksmes cēlēju aizsardzības atbalstīšana, tostarp atbalsta nodrošināšana iniciatīvām un pasākumiem, kas paredzēti drošu ziņošanas kanālu izveidei organizācijās un publiskajās iestādēs vai citās attiecīgās iestādēs, kā arī pasākumiem, kuri aizsargā trauksmes cēlējus pret atlaišanu no darba, pazemināšanu amatā vai citām represijām, tostarp informējot un apmācot attiecīgās publiskās iestādes un ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

(m)

(m)

trauksmes cēlēju aizsardzības atbalstīšana, tostarp atbalsta nodrošināšana iniciatīvām un pasākumiem, kas paredzēti drošu ziņošanas kanālu izveidei organizācijās un publiskajās iestādēs vai citās attiecīgās iestādēs, kā arī pasākumiem, kuri aizsargā trauksmes cēlējus pret atlaišanu no darba, pazemināšanu amatā vai citām represijām, tostarp informējot un apmācot attiecīgās publiskās iestādes un ieinteresētās personas;

trauksmes cēlēju aizsardzības atbalstīšana, tostarp atbalsta nodrošināšana iniciatīvām un pasākumiem, kas paredzēti drošu ziņošanas kanālu izveidei organizācijās un publiskajās iestādēs vai citās attiecīgās iestādēs, kā arī pasākumiem, kuri aizsargā trauksmes cēlējus pret atlaišanu no darba, pazemināšanu amatā vai citām represijām, tostarp informējot un apmācot attiecīgās publiskās iestādes un ieinteresētās personas;

| (n) | atbalsts iniciatīvām un pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt un aizsargāt mediju brīvību un plurālismu un veidot spējas risināt jaunus izaicinājumus, kas saistīti, piemēram, ar jaunajiem medijiem un cīņu pret naida runu, kā arī mērķtiecīgu dezinformāciju, izmantojot informētības palielināšanu, apmācību, pētījumus un uzraudzības darbības; |
| --- | --- |

(n)

(n)

atbalsts iniciatīvām un pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt un aizsargāt mediju brīvību un plurālismu un veidot spējas risināt jaunus izaicinājumus, kas saistīti, piemēram, ar jaunajiem medijiem un cīņu pret naida runu, kā arī mērķtiecīgu dezinformāciju, izmantojot informētības palielināšanu, apmācību, pētījumus un uzraudzības darbības;

atbalsts iniciatīvām un pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt un aizsargāt mediju brīvību un plurālismu un veidot spējas risināt jaunus izaicinājumus, kas saistīti, piemēram, ar jaunajiem medijiem un cīņu pret naida runu, kā arī mērķtiecīgu dezinformāciju, izmantojot informētības palielināšanu, apmācību, pētījumus un uzraudzības darbības;

| (o) | atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi veicina un uzrauga publisko iestāžu un pārvaldes struktūru godprātību, pārredzamību un pārskatatbildību un cīnās pret korupciju; |
| --- | --- |

(o)

(o)

atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi veicina un uzrauga publisko iestāžu un pārvaldes struktūru godprātību, pārredzamību un pārskatatbildību un cīnās pret korupciju;

atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras aktīvi veicina un uzrauga publisko iestāžu un pārvaldes struktūru godprātību, pārredzamību un pārskatatbildību un cīnās pret korupciju;

| (p) | atbalsts organizācijām, kuras palīdz vardarbības upuriem un apdraudētām personām, izmitina un aizsargā tās, tostarp sieviešu patversmēm. |
| --- | --- |

(p)

(p)

atbalsts organizācijām, kuras palīdz vardarbības upuriem un apdraudētām personām, izmitina un aizsargā tās, tostarp sieviešu patversmēm.

atbalsts organizācijām, kuras palīdz vardarbības upuriem un apdraudētām personām, izmitina un aizsargā tās, tostarp sieviešu patversmēm.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu. | 1.   Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu
  , un tās ietver pasākumu dotācijas, daudzgadu darbības dotācijas un kaskādveida dotācijas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

1.   Dotācijas saskaņā ar programmu piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu
  , un tās ietver pasākumu dotācijas, daudzgadu darbības dotācijas un kaskādveida dotācijas
  .

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vērtēšanas komiteja var būt veidota no ārējiem ekspertiem. | 2.   Vērtēšanas komiteja var būt veidota no ārējiem ekspertiem.
  Vērtēšanas komitejas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Vērtēšanas komiteja var būt veidota no ārējiem ekspertiem.

2.   Vērtēšanas komiteja var būt veidota no ārējiem ekspertiem.
  Vērtēšanas komitejas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. [Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un dažādu Savienības programmu atbalstu var aprēķināt proporcionāli]. | 1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām
  un ka ir novērsta dubulta finansējuma iegūšana no fondiem, skaidri norādot finansējuma avotus katrai izdevumu kategorijai saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
  . [Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un dažādu Savienības programmu atbalstu var aprēķināt proporcionāli]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām. [Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un dažādu Savienības programmu atbalstu var aprēķināt proporcionāli].

1.   Darbība, kurai šajā programmā piešķirts finansējums, var saņemt finansējumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības fondiem, ar noteikumu, ka finansējums neattiecas uz tām pašām izmaksām
  un ka ir novērsta dubulta finansējuma iegūšana no fondiem, skaidri norādot finansējuma avotus katrai izdevumu kategorijai saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
  . [Kumulatīvais finansējums nedrīkst pārsniegt darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un dažādu Savienības programmu atbalstu var aprēķināt proporcionāli].

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 1. ievilkums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas
  ar to
  ir saistīta; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas
  ar to
  ir saistīta;

ar to

| — | dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ir saistīta
  ar kādu dalībvalsti
  ; |
| --- | --- |

—

dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija, kas ir saistīta
  ar kādu dalībvalsti
  ;

ar kādu dalībvalsti

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 2. ievilkums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ar programmu asociētā trešā valsts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ar programmu asociētā trešā valsts;

| — | attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem —
  ar programmu asociētā trešā valsts
  saskaņā ar šīs regulas 7. pantu
  ; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem —
  ar programmu asociētā trešā valsts
  saskaņā ar šīs regulas 7. pantu
  ;

attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem —

saskaņā ar šīs regulas 7. pantu

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

12. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija;

| (b) | bezpeļņas
  tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija; |
| --- | --- |

(b)

bezpeļņas
  tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija;

bezpeļņas

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Darbības dotāciju bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus var piešķirt līdztiesības iestāžu Eiropas tīklam (EQUINET), lai segtu izdevumus, kas saistīti ar tā pastāvīgo darba programmu. | 3.   Darbības dotāciju bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus
  saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  var piešķirt līdztiesības iestāžu Eiropas tīklam (EQUINET), lai segtu izdevumus, kas saistīti ar tā pastāvīgo darba programmu
  , ar nosacījumu, ka ir pabeigts darba programmas dzimumu ietekmējuma novērtējums
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Darbības dotāciju bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus var piešķirt līdztiesības iestāžu Eiropas tīklam (EQUINET), lai segtu izdevumus, kas saistīti ar tā pastāvīgo darba programmu.

3.   Darbības dotāciju bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus
  saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu
  var piešķirt līdztiesības iestāžu Eiropas tīklam (EQUINET), lai segtu izdevumus, kas saistīti ar tā pastāvīgo darba programmu
  , ar nosacījumu, ka ir pabeigts darba programmas dzimumu ietekmējuma novērtējums
  .

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – virsraksts

13. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Darba programma | Darba programma
  un daudzgadu prioritātes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Darba programma

Darba programma
  un daudzgadu prioritātes

un daudzgadu prioritātes

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmu
  īsteno ar
  darba
  programmām
  , kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. | 1.   Programmu
  pilda, īstenojot
  darba
  programmas
  , kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmu
  īsteno ar
  darba
  programmām
  , kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.

1.   Programmu
  pilda, īstenojot
  darba
  programmas
  , kas minētas Finanšu regulas 110. pantā.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.a punkts (jauns)

13. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija, lemjot par savām prioritātēm programmas ietvaros, piemēro partnerības principu un nodrošina ieinteresēto personu visaptverošu iesaisti šīs programmas un tās darba programmu plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā saskaņā ar 15.a pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija, lemjot par savām prioritātēm programmas ietvaros, piemēro partnerības principu un nodrošina ieinteresēto personu visaptverošu iesaisti šīs programmas un tās darba programmu plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā saskaņā ar 15.a pantu.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Darba programmu
  Komisija
  pieņem ar īstenošanas aktu
  .
  Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 19. pantā minēto konsultēšanās procedūru. | 2.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot atbilstīgu darba programmu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Darba programmu
  Komisija
  pieņem ar īstenošanas aktu
  .
  Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 19. pantā minēto konsultēšanās procedūru.

2.   Komisija
  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot atbilstīgu darba programmu
  .

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu. | 1.   
  Rādītājus
  , ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu
  , attiecīgā gadījumā apkopo sadalījumā pa dzimumiem
  .
  Rādītāju saraksts ir noteikts II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Regulas II pielikumā ir noteikti rādītāji, ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu.

1.   
  Rādītājus
  , ar kuriem ziņo par programmas virzību ceļā uz 2. pantā izklāstīto konkrēto mērķu sasniegšanu
  , attiecīgā gadījumā apkopo sadalījumā pa dzimumiem
  .
  Rādītāju saraksts ir noteikts II pielikumā.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības. | 3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas
  un pēc iespējas mazāk apgrūtinošas
  ziņošanas prasības.
  Lai sekmētu ziņošanas prasību izpildi, Komisija nodrošina ērti lietojamus formātus un sniedz norādījumus un atbalsta programmas, kas īpaši paredzētas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kurām ne vienmēr ir zināšanas un pietiekami resursi un personāls, lai izpildītu ziņošanas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

3.   Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek savākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šim nolūkam Savienības līdzekļu saņēmējiem un dalībvalstīm uzliek samērīgas
  un pēc iespējas mazāk apgrūtinošas
  ziņošanas prasības.
  Lai sekmētu ziņošanas prasību izpildi, Komisija nodrošina ērti lietojamus formātus un sniedz norādījumus un atbalsta programmas, kas īpaši paredzētas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kurām ne vienmēr ir zināšanas un pietiekami resursi un personāls, lai izpildītu ziņošanas prasības.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. | 1.   Izvērtēšanu veic
  dzimumsensitīvi, sniedzot pa dzimumiem sadalītus skaitļus, katrā sadaļā iekļaujot īpašu nodaļu par katru jomu un ņemot vērā iesaistīto cilvēku skaitu, viņu sniegtās atsauksmes un ģeogrāfisko pārklājumu, un izvērtēšanu veic
  savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

1.   Izvērtēšanu veic
  dzimumsensitīvi, sniedzot pa dzimumiem sadalītus skaitļus, katrā sadaļā iekļaujot īpašu nodaļu par katru jomu un ņemot vērā iesaistīto cilvēku skaitu, viņu sniegtās atsauksmes un ģeogrāfisko pārklājumu, un izvērtēšanu veic
  savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējumā ņem vērā iepriekšējo programmu (“Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem”) ilgtermiņa ietekmes izvērtējumu rezultātus. | 2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējumā ņem vērā iepriekšējo programmu (“Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem”) ilgtermiņa ietekmes izvērtējumu rezultātus.
  Starpposma novērtējumā iekļauj dzimumu ietekmējuma novērtējumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tiek sasniegti programmas mērķi attiecībā uz dzimumu līdztiesību, nodrošinātu, ka neviens programmas komponents nerada neparedzētu negatīvu ietekmi uz dzimumu līdztiesību, un apzinātu ieteikumus, kā varētu izstrādāt turpmākos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un lēmumus par darbības dotācijām nolūkā aktīvi veicināt dzimumu līdztiesības ņemšanu vērā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējumā ņem vērā iepriekšējo programmu (“Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem”) ilgtermiņa ietekmes izvērtējumu rezultātus.

2.   Programmas starpposma izvērtējumu veic, tiklīdz par programmas īstenošanu ir pieejama pietiekama informācija, bet ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas īstenošanas sākuma. Starpposma izvērtējumā ņem vērā iepriekšējo programmu (“Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” un “Eiropa pilsoņiem”) ilgtermiņa ietekmes izvērtējumu rezultātus.
  Starpposma novērtējumā iekļauj dzimumu ietekmējuma novērtējumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tiek sasniegti programmas mērķi attiecībā uz dzimumu līdztiesību, nodrošinātu, ka neviens programmas komponents nerada neparedzētu negatīvu ietekmi uz dzimumu līdztiesību, un apzinātu ieteikumus, kā varētu izstrādāt turpmākos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un lēmumus par darbības dotācijām nolūkā aktīvi veicināt dzimumu līdztiesības ņemšanu vērā.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem. | 4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.
  Komisija vērtējumu dara publiski pieejamu un viegli piekļūstamu, publicējot to savā tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai paziņo šīs izvērtēšanas rezultātus kopā ar saviem apsvērumiem.
  Komisija vērtējumu dara publiski pieejamu un viegli piekļūstamu, publicējot to savā tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim. | 2.   Pilnvaras pieņemt
  13. un
  14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

2.   Pilnvaras pieņemt
  13. un
  14. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  13. un
  14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  13. un
  14. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts

16. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. | 4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Ekspertu grupas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru. Komisija, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, nodrošina, ka visi dokumenti, tostarp aktu projekti, Eiropas Parlamentam un Padomei tiek nosūtīti savlaicīgi un tajā pašā laikā, kad tie tiek nosūtīti dalībvalstu ekspertiem. Ja Eiropas Parlaments un Padome to uzskata par nepieciešamu, katrs no tiem var nosūtīt savus ekspertus uz Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana un uz kurām tiek aicināti dalībvalstu eksperti. Šajā nolūkā Eiropas Parlaments un Padome saņem nākamo mēnešu plānojumu un uzaicinājumus uz visām ekspertu sanāksmēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
  Ekspertu grupas sastāvā nodrošina dzimumu līdzsvaru. Komisija, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, nodrošina, ka visi dokumenti, tostarp aktu projekti, Eiropas Parlamentam un Padomei tiek nosūtīti savlaicīgi un tajā pašā laikā, kad tie tiek nosūtīti dalībvalstu ekspertiem. Ja Eiropas Parlaments un Padome to uzskata par nepieciešamu, katrs no tiem var nosūtīt savus ekspertus uz Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana un uz kurām tiek aicināti dalībvalstu eksperti. Šajā nolūkā Eiropas Parlaments un Padome saņem nākamo mēnešu plānojumu un uzaicinājumus uz visām ekspertu sanāksmēm.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 5. punkts

16. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. | 5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Pamatojoties uz 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, pilsoņi un citas ieinteresētās personas četru nedēļu laikā var paust viedokli par deleģētā akta projektu. Šo projektu apspriež ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, pamatojoties uz NVO un vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi saistībā ar programmas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Pamatojoties uz 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, pilsoņi un citas ieinteresētās personas četru nedēļu laikā var paust viedokli par deleģētā akta projektu. Šo projektu apspriež ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, pamatojoties uz NVO un vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi saistībā ar programmas īstenošanu.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts

16. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar 14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar
  13. un
  14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar 14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar
  13. un
  14. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un
  sabiedrībai
  , mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga. | 1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem
  , sabiedrībai
  un
  attiecīgos gadījumos arī šādi finansētu darbību atbalsta saņēmējiem un to dalībniekiem
  , mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  un kas ir piekļūstama arī cilvēkiem ar invaliditāti, tādējādi parādot Savienības pievienoto vērtību un palīdzot Komisijai datu vākšanas centienos, lai uzlabotu budžeta pārredzamību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un
  sabiedrībai
  , mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst Savienības finansējuma izcelsmi un nodrošina tā redzamību (jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā), sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem
  , sabiedrībai
  un
  attiecīgos gadījumos arī šādi finansētu darbību atbalsta saņēmējiem un to dalībniekiem
  , mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga
  un kas ir piekļūstama arī cilvēkiem ar invaliditāti, tādējādi parādot Savienības pievienoto vērtību un palīdzot Komisijai datu vākšanas centienos, lai uzlabotu budžeta pārredzamību
  .

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.
  Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem. | 2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.
  Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem.

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18.a pants (jauns)

18.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 18.a pants




  Programmas kontaktpunkti




  Katrā dalībvalstī ir neatkarīgs programmas kontaktpunkts ar kvalificētu personālu, kura uzdevums jo īpaši ir sniegt programmas ieinteresētajām personām un atbalsta saņēmējiem neitrālas norādes, praktisku informāciju un palīdzību attiecībā uz visiem programmas aspektiem, tostarp pieteikšanās procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

18.a pants

Programmas kontaktpunkti

Katrā dalībvalstī ir neatkarīgs programmas kontaktpunkts ar kvalificētu personālu, kura uzdevums jo īpaši ir sniegt programmas ieinteresētajām personām un atbalsta saņēmējiem neitrālas norādes, praktisku informāciju un palīdzību attiecībā uz visiem programmas aspektiem, tostarp pieteikšanās procedūru.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants

19. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 19. pants | svītrots |
| Committee procedure | |
| 1.
     
  Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē. | |
| 2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. | |
| 3.
     
  Komiteja var rīkot sanāksmes īpašos sastāvos, lai nodarbotos ar atsevišķām programmas sadaļām. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

19. pants

19. pants

svītrots

svītrots

Committee procedure

Committee procedure

1.
     
  Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.
     
  Komiteja var rīkot sanāksmes īpašos sastāvos, lai nodarbotos ar atsevišķām programmas sadaļām.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

–I pielikums (jauns)

–I pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | –I pielikums |
| | 6. panta 1. punktā minētos pieejamos programmas līdzekļus piešķir šādi: |
| | (a) | no 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās summas:








  — | vismaz 15 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 3. panta aa) punktā paredzēto konkrēto mērķi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

–I pielikums

–I pielikums

6. panta 1. punktā minētos pieejamos programmas līdzekļus piešķir šādi:

6. panta 1. punktā minētos pieejamos programmas līdzekļus piešķir šādi:

(a)

(a)

no 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās summas:

no 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās summas:

—

vismaz 15 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 3. panta aa) punktā paredzēto konkrēto mērķi;

vismaz 15 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 3. panta aa) punktā paredzēto konkrēto mērķi;

| — | vismaz 40 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 5. panta -a) punktā paredzēto konkrēto mērķi; un |
| --- | --- |

—

vismaz 40 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 5. panta -a) punktā paredzēto konkrēto mērķi; un

vismaz 40 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 5. panta -a) punktā paredzēto konkrēto mērķi; un

| — | vismaz 45 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 3. panta a) un b) punktā un 5. panta a) un b) punktā paredzētos konkrētos mērķus; |
| --- | --- |

—

vismaz 45 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 3. panta a) un b) punktā un 5. panta a) un b) punktā paredzētos konkrētos mērķus;

vismaz 45 % piešķir darbībām, ar ko īsteno 3. panta a) un b) punktā un 5. panta a) un b) punktā paredzētos konkrētos mērķus;

| (b) | no 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās summas:








  — | 15 % piešķir piemiņas darbībām; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

no 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās summas:

no 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās summas:

—

15 % piešķir piemiņas darbībām;

15 % piešķir piemiņas darbībām;

| — | 65 % piešķir demokrātiskajai līdzdalībai; |
| --- | --- |

—

65 % piešķir demokrātiskajai līdzdalībai;

65 % piešķir demokrātiskajai līdzdalībai;

| — | 10 % piešķir popularizēšanas darbībām; un |
| --- | --- |

—

10 % piešķir popularizēšanas darbībām; un

10 % piešķir popularizēšanas darbībām; un

| — | 10 % piešķir administrācijas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

10 % piešķir administrācijas vajadzībām.

10 % piešķir administrācijas vajadzībām.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| I pielikums | svītrots |
| Programmas darbības | |
| Programmas, kas minēta 2. panta 2. punktā, konkrētie mērķi tiks sasniegti, atbalstot jo īpaši šādas darbības: | |
| (a) | izpratnes veicināšana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par politikas virzieniem un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

I pielikums

I pielikums

svītrots

svītrots

Programmas darbības

Programmas darbības

Programmas, kas minēta 2. panta 2. punktā, konkrētie mērķi tiks sasniegti, atbalstot jo īpaši šādas darbības:

Programmas, kas minēta 2. panta 2. punktā, konkrētie mērķi tiks sasniegti, atbalstot jo īpaši šādas darbības:

(a)

(a)

izpratnes veicināšana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par politikas virzieniem un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma;

izpratnes veicināšana, informācijas izplatīšana nolūkā uzlabot zināšanas par politikas virzieniem un tiesībām jomās, uz kurām attiecas programma;

| (b) | savstarpēja mācīšanās, izmantojot labas prakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām, nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju sapratni, kā arī pilsonisko un demokrātisko iesaisti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

savstarpēja mācīšanās, izmantojot labas prakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām, nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju sapratni, kā arī pilsonisko un demokrātisko iesaisti;

savstarpēja mācīšanās, izmantojot labas prakses apmaiņu starp ieinteresētajām personām, nolūkā uzlabot zināšanas un savstarpēju sapratni, kā arī pilsonisko un demokrātisko iesaisti;

| (c) | analītiskas un uzraudzības darbības

   (1)

  nolūkā uzlabot izpratni par situāciju dalībvalstu un ES līmenī jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī nolūkā uzlabot ES tiesību aktu un politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

analītiskas un uzraudzības darbības

   (1)

  nolūkā uzlabot izpratni par situāciju dalībvalstu un ES līmenī jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī nolūkā uzlabot ES tiesību aktu un politikas īstenošanu.

analītiskas un uzraudzības darbības

1

nolūkā uzlabot izpratni par situāciju dalībvalstu un ES līmenī jomās, uz kurām attiecas programma, kā arī nolūkā uzlabot ES tiesību aktu un politikas īstenošanu.

| (d) | attiecīgo ieinteresēto personu apmācīšana nolūkā uzlabot zināšanas par politikas virzieniem un tiesībām attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

(d)

(d)

attiecīgo ieinteresēto personu apmācīšana nolūkā uzlabot zināšanas par politikas virzieniem un tiesībām attiecīgajās jomās;

attiecīgo ieinteresēto personu apmācīšana nolūkā uzlabot zināšanas par politikas virzieniem un tiesībām attiecīgajās jomās;

| (e) | informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīku izstrāde un uzturēšana; |
| --- | --- |

(e)

(e)

informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīku izstrāde un uzturēšana;

informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) rīku izstrāde un uzturēšana;

| (f) | iedzīvotāju izpratnes uzlabošana par Eiropas kultūru, vēsturi un atceri, kā arī viņu piederības izjūtas Savienībai stiprināšana; |
| --- | --- |

(f)

(f)

iedzīvotāju izpratnes uzlabošana par Eiropas kultūru, vēsturi un atceri, kā arī viņu piederības izjūtas Savienībai stiprināšana;

iedzīvotāju izpratnes uzlabošana par Eiropas kultūru, vēsturi un atceri, kā arī viņu piederības izjūtas Savienībai stiprināšana;

| (g) | dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos; |
| --- | --- |

(g)

(g)

dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos;

dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos;

| (h) | aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

(h)

(h)

aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| (i) | tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesības uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

(i)

(i)

tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesības uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu;

tehniskā un organizatoriskā atbalsta finansēšana, lai īstenotu Regulu [(ES) Nr. 211/2011], tādējādi atbalstot pilsoņu tiesības uzsākt un atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanu;

| (j) | Eiropas tīklu jaudas attīstīšana nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus, politikas mērķus un stratēģijas, kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma; |
| --- | --- |

(j)

(j)

Eiropas tīklu jaudas attīstīšana nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus, politikas mērķus un stratēģijas, kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma;

Eiropas tīklu jaudas attīstīšana nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus, politikas mērķus un stratēģijas, kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma;

| (k) | zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana un tās rezultātu pārnesamības palielināšana, aptverot arvien lielāku iedzīvotāju skaitu, tostarp izveidojot un atbalstot programmas nodaļas un valsts kontaktpunktu tīklu. |
| --- | --- |

(k)

(k)

zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana un tās rezultātu pārnesamības palielināšana, aptverot arvien lielāku iedzīvotāju skaitu, tostarp izveidojot un atbalstot programmas nodaļas un valsts kontaktpunktu tīklu.

zināšanu par programmu vairošana un izplatīšana un tās rezultātu pārnesamības palielināšana, aptverot arvien lielāku iedzīvotāju skaitu, tostarp izveidojot un atbalstot programmas nodaļas un valsts kontaktpunktu tīklu.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – ievaddaļa

II pielikums – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu. | Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz
  rezultātu
  rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas.
  Ja iespējams, rādītājus sadala pēc vecuma, dzimuma un jebkādiem citiem iegūstamiem datiem, piemēram, pēc etniskās piederības, invaliditātes un dzimtiskās identitātes.
  Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu.

Programmu pārraudzīs, pamatojoties uz
  rezultātu
  rādītāju kopumu, kas paredzēti, lai noteiktu pakāpi, kādā Programmas vispārējie un konkrētie mērķi ir sasniegti, un lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu un izmaksas.
  Ja iespējams, rādītājus sadala pēc vecuma, dzimuma un jebkādiem citiem iegūstamiem datiem, piemēram, pēc etniskās piederības, invaliditātes un dzimtiskās identitātes.
  Šim nolūkam tiks vākti dati attiecībā uz šādu pamatrādītāju kopumu.

rezultātu

Ja iespējams, rādītājus sadala pēc vecuma, dzimuma un jebkādiem citiem iegūstamiem datiem, piemēram, pēc etniskās piederības, invaliditātes un dzimtiskās identitātes.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – tabula

II pielikums – 1. punkts – tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Cilvēku skaits, kas bija iesaistīti | Cilvēku skaits
  (dalījumā pēc dzimuma un vecuma)
  , kas bija iesaistīti: |
| (i) | apmācību pasākumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Cilvēku skaits, kas bija iesaistīti

Cilvēku skaits
  (dalījumā pēc dzimuma un vecuma)
  , kas bija iesaistīti:

(dalījumā pēc dzimuma un vecuma)

(i)

apmācību pasākumos;

| (i) | apmācību pasākumos; |
| --- | --- |

(i)

apmācību pasākumos;

| (ii) | savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi; |
| --- | --- |

(ii)

savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi;

| (ii) | savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi; |
| --- | --- |

(ii)

savstarpējās mācībās un apmaiņā ar labu praksi;

| (iii) | izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās. |
| --- | --- |

(iii)

izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās.

| (iii) | izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās. |
| --- | --- |

(iii)

izpratnes veidošanas, informēšanas un informācijas izplatīšanas darbībās.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – 1.a rinda (jauna)

II pielikums – 1. punkts – 1.a rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija katru gadu publicē arī šādus iznākuma rādītājus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija katru gadu publicē arī šādus iznākuma rādītājus:

Komisija katru gadu publicē arī šādus iznākuma rādītājus:

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – 1.b rinda (jauna)

II pielikums – 1. punkts – 1.b rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pieteikumu skaits un finansēto darbību skaits pēc 9. panta 1. punktā minētā saraksta un pēc katras sadaļas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pieteikumu skaits un finansēto darbību skaits pēc 9. panta 1. punktā minētā saraksta un pēc katras sadaļas

Pieteikumu skaits un finansēto darbību skaits pēc 9. panta 1. punktā minētā saraksta un pēc katras sadaļas

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – 1.c rinda (jauna)

II pielikums – 1. punkts – 1.c rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pieteikuma iesniedzēju prasītais finansējums, kas ir piešķirts, pēc 9. panta 1. punktā minētā saraksta un pēc katras sadaļas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pieteikuma iesniedzēju prasītais finansējums, kas ir piešķirts, pēc 9. panta 1. punktā minētā saraksta un pēc katras sadaļas

Pieteikuma iesniedzēju prasītais finansējums, kas ir piešķirts, pēc 9. panta 1. punktā minētā saraksta un pēc katras sadaļas

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – tabula – 6. rinda

II pielikums – tabula – 6. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Starptautisko tīklu un iniciatīvu skaits, kas vērstas uz Eiropas atmiņu un
  mantojumu
  un izveidotas programmas intervences rezultātā | Starptautisko tīklu un iniciatīvu skaits, kas vērstas uz Eiropas
  vēsturisko
  atmiņu
  , mantojumu
  un
  pilsonisko dialogu
  un izveidotas programmas intervences rezultātā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Starptautisko tīklu un iniciatīvu skaits, kas vērstas uz Eiropas atmiņu un
  mantojumu
  un izveidotas programmas intervences rezultātā

mantojumu

Starptautisko tīklu un iniciatīvu skaits, kas vērstas uz Eiropas
  vēsturisko
  atmiņu
  , mantojumu
  un
  pilsonisko dialogu
  un izveidotas programmas intervences rezultātā

vēsturisko

, mantojumu

pilsonisko dialogu

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – tabula – 6.a rinda (jauns)

II pielikums – tabula – 6.a rinda (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Projektu ģeogrāfiskais sadalījums |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Projektu ģeogrāfiskais sadalījums

Projektu ģeogrāfiskais sadalījums

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0468/2018).

1

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (ES) Nr. 390/2014 (2014. gada 14. aprīlis), ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (OV L 115, 17.4.2014., 3. lpp.).

9

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1381/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (ES) Nr. 390/2014 (2014. gada 14. aprīlis), ar ko izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (OV L 115, 17.4.2014., 3. lpp.).

9

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.

11

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.

11

(12)  OV L 119, 4.5.2016., 1.-88. lpp.

12

(13)  OV L 119, 4.5.2016., 89.-131. lpp.

13

(12)  OV L 119, 4.5.2016., 1.-88. lpp.

12

(13)  OV L 119, 4.5.2016., 89.-131. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 211/2011 (2011. gada 16. februāris) par pilsoņu iniciatīvu (OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.).

14

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 211/2011 (2011. gada 16. februāris) par pilsoņu iniciatīvu (OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.).

15

(16)  Padomes Direktīva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (2010. gada 7. jūlijs) par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.).

18

(15)  Padomes Direktīva 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.).

15

(16)  Padomes Direktīva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (2010. gada 7. jūlijs) par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK œ(OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.).

18

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

21

(22)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

24

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

21

(22)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

24

(25)  Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmums 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

25

(25)  Padomes 2013. gada 25. novembra Lēmums 2013/755/ES par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

25

(26)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

26

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(1)  
  Šīs darbības ir, piemēram, datu un statistikas vākšana, kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde, pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi, ietekmes novērtējumi, ceļvežu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana,

1

Šīs darbības ir, piemēram, datu un statistikas vākšana, kopēju metodoloģiju un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde, pētījumi, izpēte, analīze un apsekojumi, izvērtējumi, ietekmes novērtējumi, ceļvežu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana,

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/671 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/671

---

P8_TA(2019)0041

Eiropas Kodoldrošuma instruments, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Kodoldrošuma instrumentu, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0462),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0315/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0448/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Tādējādi saistībām kodoldrošības, ieroču neizplatīšanas un kodoldrošuma jomā, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķiem un vispārējām Savienības interesēm vajadzētu būt ļoti svarīgām, plānojot darbības saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Tādējādi saistībām kodoldrošības, ieroču neizplatīšanas un kodoldrošuma jomā, kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķiem un vispārējām Savienības interesēm vajadzētu būt ļoti svarīgām, plānojot darbības saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Šīs programmas, kuras nosaukums ir “Eiropas Kodoldrošuma instruments, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu”, mērķim vajadzētu būt veicināt efektīvu un rezultatīvu kodoldrošumu, pretradiācijas aizsardzību un efektīvu un rezultatīvu kodolgarantiju piemērošanu trešās valstīs, balstoties uz Savienībā
  veiktajās darbībās gūto pieredzi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Šīs programmas, kuras nosaukums ir “Eiropas Kodoldrošuma instruments, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu”, mērķim vajadzētu būt veicināt efektīvu un rezultatīvu kodoldrošumu, pretradiācijas aizsardzību un efektīvu un rezultatīvu kodolgarantiju piemērošanu trešās valstīs, balstoties uz Savienībā
  veiktajās darbībās gūto pieredzi
  .

| (3) | Šīs programmas, kuras nosaukums ir “Eiropas Kodoldrošuma instruments, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu”
  (turpmāk tekstā “instruments”)
  , mērķim vajadzētu būt veicināt efektīvu un rezultatīvu kodoldrošumu, pretradiācijas aizsardzību un efektīvu un rezultatīvu kodolgarantiju piemērošanu trešās valstīs, balstoties uz Savienībā
  spēkā esošo tiesisko regulējumu un paraugprakses apmaiņu
  . |
| --- | --- |

(3)

Šīs programmas, kuras nosaukums ir “Eiropas Kodoldrošuma instruments, kas papildina Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, pamatojoties uz Euratom līgumu”
  (turpmāk tekstā “instruments”)
  , mērķim vajadzētu būt veicināt efektīvu un rezultatīvu kodoldrošumu, pretradiācijas aizsardzību un efektīvu un rezultatīvu kodolgarantiju piemērošanu trešās valstīs, balstoties uz Savienībā
  spēkā esošo tiesisko regulējumu un paraugprakses apmaiņu
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Instrumentam nekādā veidā nevajadzētu veicināt kodolenerģijas izmantošanu trešās valstīs un Savienībā, bet vajadzētu jo īpaši būt vērstam uz kodoldrošuma standartu uzlabošanu visā pasaulē, vienlaikus veicinot augsta līmeņa pretradiācijas aizsardzību un efektīvu un lietderīgu kodolgarantiju piemērošanu kodolmateriāliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Instrumentam nekādā veidā nevajadzētu veicināt kodolenerģijas izmantošanu trešās valstīs un Savienībā, bet vajadzētu jo īpaši būt vērstam uz kodoldrošuma standartu uzlabošanu visā pasaulē, vienlaikus veicinot augsta līmeņa pretradiācijas aizsardzību un efektīvu un lietderīgu kodolgarantiju piemērošanu kodolmateriāliem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | Kodolavārijas Černobiļas atomelektrostacijā 1986. gadā un Fukušimas Daiči atomelektrostacijā 2011. gadā ir skaidri parādījušas, ka kodolavārijām ir postošas globālas sekas gan attiecībā uz iedzīvotājiem, gan vidi. Tas skaidri liecina par vajadzību paredzēt visaugstākos kodoldrošuma standartus un kodolgarantijas un īstenot pastāvīgus centienus šo standartu un kodolgarantiju uzlabošanai visā pasaulē, kā arī par vajadzību Kopienai iesaistīties šo mērķu atbalstīšanā trešās valstīs. Minētajiem standartiem un kodolgarantijām būtu jāatspoguļo jaunākā prakse, jo īpaši pārvaldības un regulatīvās neatkarības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3b)

Kodolavārijas Černobiļas atomelektrostacijā 1986. gadā un Fukušimas Daiči atomelektrostacijā 2011. gadā ir skaidri parādījušas, ka kodolavārijām ir postošas globālas sekas gan attiecībā uz iedzīvotājiem, gan vidi. Tas skaidri liecina par vajadzību paredzēt visaugstākos kodoldrošuma standartus un kodolgarantijas un īstenot pastāvīgus centienus šo standartu un kodolgarantiju uzlabošanai visā pasaulē, kā arī par vajadzību Kopienai iesaistīties šo mērķu atbalstīšanā trešās valstīs. Minētajiem standartiem un kodolgarantijām būtu jāatspoguļo jaunākā prakse, jo īpaši pārvaldības un regulatīvās neatkarības jomā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Šī regula ir daļa no regulējuma, kas paredzēts sadarbības plānošanai, un tai būtu jāpapildina saskaņā ar [KASSSI regulu] finansētie kodolenerģijas sadarbības pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Šī regula ir daļa no regulējuma, kas paredzēts sadarbības plānošanai, un tai būtu jāpapildina saskaņā ar [KASSSI regulu] finansētie kodolenerģijas sadarbības pasākumi.

| (4) | Šī regula ir daļa no regulējuma, kas paredzēts sadarbības plānošanai, un tai būtu jāpapildina saskaņā ar [KASSSI regulu] finansētie kodolenerģijas sadarbības pasākumi
  , uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. un 212. pants un 322. panta 1. punkts
  . |
| --- | --- |

(4)

Šī regula ir daļa no regulējuma, kas paredzēts sadarbības plānošanai, un tai būtu jāpapildina saskaņā ar [KASSSI regulu] finansētie kodolenerģijas sadarbības pasākumi
  , uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. un 212. pants un 322. panta 1. punkts
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Kopiena ir Konvencijas par kodoldrošību (1994) un Kopējās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijas (1997) puse. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Kopiena ir Konvencijas par kodoldrošību (1994) un Kopējās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijas (1997) puse.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Pārredzamība un sabiedrības informētība saistībā ar kodoldrošumu, kodolgarantijām, ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas darbībām, kas paredzētas, piemēram, Orhūsas konvencijā (1998), ir svarīgs elements, lai novērstu radioaktīvo materiālu negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un vidi, un tādēļ būtu jānodrošina šā instrumenta īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Pārredzamība un sabiedrības informētība saistībā ar kodoldrošumu, kodolgarantijām, ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas darbībām, kas paredzētas, piemēram, Orhūsas konvencijā (1998), ir svarīgs elements, lai novērstu radioaktīvo materiālu negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un vidi, un tādēļ būtu jānodrošina šā instrumenta īstenošanā.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Kopienai saskaņā ar Euratom līguma 10. nodaļu būtu jāturpina cieši sadarboties ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) attiecībā uz kodoldrošumu un kodolgarantijām, lai sekmētu II sadaļas 3. un 7. nodaļas mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Kopienai saskaņā ar Euratom līguma 10. nodaļu būtu jāturpina cieši sadarboties ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) attiecībā uz kodoldrošumu un kodolgarantijām, lai sekmētu II sadaļas 3. un 7. nodaļas mērķu sasniegšanu.

| (6) | Kopienai saskaņā ar Euratom līguma 10. nodaļu būtu jāturpina cieši sadarboties ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) attiecībā uz kodoldrošumu un kodolgarantijām, lai sekmētu II sadaļas 3. un 7. nodaļas mērķu sasniegšanu.
  Tai jāturpina sadarbība ar citām augstu novērtētām starptautiskām organizācijām šajā jomā, piemēram, ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju / Kodolenerģijas aģentūru, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Ziemeļu dimensijas vides partnerību, kuru mērķi kodoldrošuma jomā ir līdzīgi Kopienas mērķiem. Saskaņotība, papildināmība un sadarbība starp šo instrumentu un minētajām organizācijām un to programmām var palielināt kodoldrošuma pasākumu tvērumu, efektivitāti un lietderību visā pasaulē. Būtu jāizvairās no nevajadzīgas dublēšanās un pārklāšanās. |
| --- | --- |

(6)

Kopienai saskaņā ar Euratom līguma 10. nodaļu būtu jāturpina cieši sadarboties ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) attiecībā uz kodoldrošumu un kodolgarantijām, lai sekmētu II sadaļas 3. un 7. nodaļas mērķu sasniegšanu.
  Tai jāturpina sadarbība ar citām augstu novērtētām starptautiskām organizācijām šajā jomā, piemēram, ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju / Kodolenerģijas aģentūru, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku un Ziemeļu dimensijas vides partnerību, kuru mērķi kodoldrošuma jomā ir līdzīgi Kopienas mērķiem. Saskaņotība, papildināmība un sadarbība starp šo instrumentu un minētajām organizācijām un to programmām var palielināt kodoldrošuma pasākumu tvērumu, efektivitāti un lietderību visā pasaulē. Būtu jāizvairās no nevajadzīgas dublēšanās un pārklāšanās.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Lai pastāvīgi uzlabotu kodoldrošumu un Savienības regulējumu šajā jomā, Padome pieņēma Padomes Direktīvas 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom un 2013/59/Euratom. Šīs direktīvas, kā arī augstie kodoldrošuma un ekspluatācijas pārtraukšanas darbību standarti Kopienā kalpo kā pamatnostādnes darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo instrumentu, un motivē trešās valstis, kuras sadarbojas, ieviest noteikumus un standartus, kas nodrošina tādu pašu kodoldrošuma līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Lai pastāvīgi uzlabotu kodoldrošumu un Savienības regulējumu šajā jomā, Padome pieņēma Padomes Direktīvas 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom un 2013/59/Euratom. Šīs direktīvas, kā arī augstie kodoldrošuma un ekspluatācijas pārtraukšanas darbību standarti Kopienā kalpo kā pamatnostādnes darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo instrumentu, un motivē trešās valstis, kuras sadarbojas, ieviest noteikumus un standartus, kas nodrošina tādu pašu kodoldrošuma līmeni.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Instrumentam būtu arī jāveicina starptautiskā sadarbība, kuras pamatā ir konvencijas par kodoldrošumu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Partnervalstis būtu jāmudina kļūt par minēto konvenciju pusēm, jo tas ļautu veikt minēto valstu sistēmu periodisku salīdzinošo izvērtēšanu, piedaloties SAEA. Salīdzinošās izvērtēšanas sniedz ārēju skatījumu uz pašreizējo situāciju un problēmām kodoldrošuma jomā trešās valstīs, ko var izmantot, plānojot augsta līmeņa Savienības atbalstu. Instrumenta īstenošanā var palīdzēt augstu novērtētu starptautisko kodolenerģijas aģentūru vērtējums, tām veicot salīdzinošo izvērtēšanu un par rezultātiem ziņojot potenciālajiem instrumenta labuma guvējiem. Šādu salīdzinošo izvērtēšanu konstatējumi un ieteikumi, ko dara pieejamus valstu iestādēm, var arī palīdzēt par prioritāti izvirzīt konkrētus atbalsta pasākumus attiecīgajām trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Instrumentam būtu arī jāveicina starptautiskā sadarbība, kuras pamatā ir konvencijas par kodoldrošumu un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Partnervalstis būtu jāmudina kļūt par minēto konvenciju pusēm, jo tas ļautu veikt minēto valstu sistēmu periodisku salīdzinošo izvērtēšanu, piedaloties SAEA. Salīdzinošās izvērtēšanas sniedz ārēju skatījumu uz pašreizējo situāciju un problēmām kodoldrošuma jomā trešās valstīs, ko var izmantot, plānojot augsta līmeņa Savienības atbalstu. Instrumenta īstenošanā var palīdzēt augstu novērtētu starptautisko kodolenerģijas aģentūru vērtējums, tām veicot salīdzinošo izvērtēšanu un par rezultātiem ziņojot potenciālajiem instrumenta labuma guvējiem. Šādu salīdzinošo izvērtēšanu konstatējumi un ieteikumi, ko dara pieejamus valstu iestādēm, var arī palīdzēt par prioritāti izvirzīt konkrētus atbalsta pasākumus attiecīgajām trešām valstīm.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6c) | Kodoldrošuma un kodoldrošības jēdzieni ir nesaraujami saistīti, jo nepilnības kodoldrošuma jomā, piemēram, drošas ekspluatācijas procesos, var novest pie kodoldrošības riskiem, savukārt kodoldrošības riski, jo īpaši jaunie riski, piemēram, kiberdrošības jomā, var radīt jaunas problēmas attiecībā uz kodoldrošumu. Tādējādi Savienības kodoldrošības darbībām trešās valstīs, kā noteikts Regulas ... [2018/0243(COD (KASSSI)] II pielikumā, un darbībām, ko finansē ar šo instrumentu, vajadzētu būt saskaņotām un savstarpēji papildinošām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6c)

Kodoldrošuma un kodoldrošības jēdzieni ir nesaraujami saistīti, jo nepilnības kodoldrošuma jomā, piemēram, drošas ekspluatācijas procesos, var novest pie kodoldrošības riskiem, savukārt kodoldrošības riski, jo īpaši jaunie riski, piemēram, kiberdrošības jomā, var radīt jaunas problēmas attiecībā uz kodoldrošumu. Tādējādi Savienības kodoldrošības darbībām trešās valstīs, kā noteikts Regulas ... [2018/0243(COD (KASSSI)] II pielikumā, un darbībām, ko finansē ar šo instrumentu, vajadzētu būt saskaņotām un savstarpēji papildinošām.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Šajā instrumentā būtu jāparedz darbības minēto mērķu atbalstam, un tam būtu jāturpina darbības, kuras iepriekš guva atbalstu no Regulas (Euratom) Nr. 237/2014 (24) saistībā ar kodoldrošumu un kodolgarantijām trešās valstīs, jo īpaši valstīs, kas grasās pievienoties ES, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Šajā instrumentā būtu jāparedz darbības minēto mērķu atbalstam, un tam būtu jāturpina darbības, kuras iepriekš guva atbalstu no Regulas (Euratom) Nr. 237/2014 (24) saistībā ar kodoldrošumu un kodolgarantijām trešās valstīs, jo īpaši valstīs, kas grasās pievienoties ES, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs.

| (7) | Šajā instrumentā būtu jāparedz darbības minēto mērķu atbalstam, un tam būtu jāturpina darbības, kuras iepriekš guva atbalstu no Regulas (Euratom) Nr. 237/2014 (24) saistībā ar kodoldrošumu
  , radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu, bijušo ar kodolenerģijas izmantošanu saistīto objektu drošu ekspluatācijas pārtraukšanu un sanāciju
  un kodolgarantijām trešās valstīs, jo īpaši valstīs, kas grasās pievienoties ES, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs
  , kā arī kaimiņvalstīs ... [2018/0243(COD), KASSSI regulas] izpratnē. Lai īstenotu visaugstākos kodoldrošuma standartus un konstatētu trūkumus pašreizējos drošības pasākumos, ar instrumentu varētu palīdzēt kodolnozares regulatīvajām iestādēm veikt pašreizējo iekārtu un patlaban būvniecības stadijā esošu kodolektrostaciju visaptverošu riska un drošības novērtējumu (“noturības testi”), pamatojoties uz Kopienas acquis par kodoldrošumu un radioaktīvajiem atkritumiem, ieteikumu īstenošanu un attiecīgo pasākumu uzraudzību. Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par tām darbībām kodoldrošuma jomā, kas tiek veiktas trešās valstīs, un par to īstenošanā paveikto. |
| --- | --- |

(7)

Šajā instrumentā būtu jāparedz darbības minēto mērķu atbalstam, un tam būtu jāturpina darbības, kuras iepriekš guva atbalstu no Regulas (Euratom) Nr. 237/2014 (24) saistībā ar kodoldrošumu
  , radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu, bijušo ar kodolenerģijas izmantošanu saistīto objektu drošu ekspluatācijas pārtraukšanu un sanāciju
  un kodolgarantijām trešās valstīs, jo īpaši valstīs, kas grasās pievienoties ES, kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs
  , kā arī kaimiņvalstīs ... [2018/0243(COD), KASSSI regulas] izpratnē. Lai īstenotu visaugstākos kodoldrošuma standartus un konstatētu trūkumus pašreizējos drošības pasākumos, ar instrumentu varētu palīdzēt kodolnozares regulatīvajām iestādēm veikt pašreizējo iekārtu un patlaban būvniecības stadijā esošu kodolektrostaciju visaptverošu riska un drošības novērtējumu (“noturības testi”), pamatojoties uz Kopienas acquis par kodoldrošumu un radioaktīvajiem atkritumiem, ieteikumu īstenošanu un attiecīgo pasākumu uzraudzību. Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par tām darbībām kodoldrošuma jomā, kas tiek veiktas trešās valstīs, un par to īstenošanā paveikto.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Saskaņā ar LESD 3. pantu Savienības mērķis ir uzlabot iedzīvotāju labklājību. Šis instruments dod Savienībai iespēju ilgtspējīgi uzlabot cilvēku vispārējo sociāli ekonomisko un veselības stāvokli gan Savienības teritorijā, gan ārpus tās robežām. Ar šo instrumentu finansētie projekti būtu arī jāsaskaņo ar Savienības iekšējo un ārējo politiku, piemēram, sekmējot tādu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu kā “Laba veselība un labklājība” un “Tīrs ūdens un sanitārija”. Pašam instrumentam būtu jāatbilst labas pārvaldības principiem un tādējādi jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķa “Miers, taisnīgums un spēcīgas iestādes” sasniegšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Saskaņā ar LESD 3. pantu Savienības mērķis ir uzlabot iedzīvotāju labklājību. Šis instruments dod Savienībai iespēju ilgtspējīgi uzlabot cilvēku vispārējo sociāli ekonomisko un veselības stāvokli gan Savienības teritorijā, gan ārpus tās robežām. Ar šo instrumentu finansētie projekti būtu arī jāsaskaņo ar Savienības iekšējo un ārējo politiku, piemēram, sekmējot tādu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu kā “Laba veselība un labklājība” un “Tīrs ūdens un sanitārija”. Pašam instrumentam būtu jāatbilst labas pārvaldības principiem un tādējādi jāveicina ilgtspējīgas attīstības mērķa “Miers, taisnīgums un spēcīgas iestādes” sasniegšana.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Ar šo instrumentu būtu jācenšas palīdzēt valstīm, kuras saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, izpildīt saistības, kas izriet no asociācijas, partnerības un sadarbības nolīgumiem ar Savienību un Kodolieroču neizplatīšanas līguma, un apņemties ievērot attiecīgās starptautiskās konvencijas, ievērot kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus, kā arī apņemties īstenot attiecīgos ieteikumus un pasākumus, ievērojot augstākos pārredzamības un atklātības standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Ar šo instrumentu būtu jācenšas palīdzēt valstīm, kuras saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, izpildīt saistības, kas izriet no asociācijas, partnerības un sadarbības nolīgumiem ar Savienību un Kodolieroču neizplatīšanas līguma, un apņemties ievērot attiecīgās starptautiskās konvencijas, ievērot kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus, kā arī apņemties īstenot attiecīgos ieteikumus un pasākumus, ievērojot augstākos pārredzamības un atklātības standartus.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7c) | Šim instrumentam, izmantojot tā finansētos projektus, būtu pilnībā jāatbalsta kodoldrošuma un kodolgarantiju pasākumi, kā arī jāuzlabo iedzīvotāju veselības stāvoklis trešās valstīs, jo īpaši attiecībā uz tiem iedzīvotājiem, kas dzīvo netālu no kodolenerģijas iekārtām un/vai urāna ieguves vietām, tostarp pasākumi attiecībā uz bijušo urāna raktuvju teritoriju drošu sanāciju trešās valstīs, jo īpaši Vidusāzijā un Āfrikā, jo pašlaik aptuveni 18 % no pasaules urāna piegādēm nodrošina Dienvidāfrika, Nigēra un Namībija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7c)

Šim instrumentam, izmantojot tā finansētos projektus, būtu pilnībā jāatbalsta kodoldrošuma un kodolgarantiju pasākumi, kā arī jāuzlabo iedzīvotāju veselības stāvoklis trešās valstīs, jo īpaši attiecībā uz tiem iedzīvotājiem, kas dzīvo netālu no kodolenerģijas iekārtām un/vai urāna ieguves vietām, tostarp pasākumi attiecībā uz bijušo urāna raktuvju teritoriju drošu sanāciju trešās valstīs, jo īpaši Vidusāzijā un Āfrikā, jo pašlaik aptuveni 18 % no pasaules urāna piegādēm nodrošina Dienvidāfrika, Nigēra un Namībija.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

7.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7d) | Šim instrumentam vajadzētu būt vērstam uz to, lai valstis, kas saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, turpinātu sekmēt demokrātijas principus, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī ievērot saistības, kas izriet no Espo un Orhūsas konvencijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7d)

Šim instrumentam vajadzētu būt vērstam uz to, lai valstis, kas saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, turpinātu sekmēt demokrātijas principus, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, kā arī ievērot saistības, kas izriet no Espo un Orhūsas konvencijām.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šo regulu vajadzētu īstenot, balstoties uz apspriešanos – attiecīgā gadījumā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm – un dialogu ar partnervalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šo regulu vajadzētu īstenot, balstoties uz apspriešanos – attiecīgā gadījumā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm – un dialogu ar partnervalstīm.

| (8) | Šo regulu vajadzētu īstenot, balstoties uz apspriešanos – attiecīgā gadījumā ar
  Savienības un
  dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  , piemēram, Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupu,
   – un dialogu ar partnervalstīm.
  Šāda apspriešanās jo īpaši būtu jāveic daudzgadu indikatīvo programmu izstrādes gaitā un pirms to pieņemšanas. Ja šāda dialoga rezultātā netiek novērstas Savienības bažas par kodoldrošumu, šajā regulā paredzētais ārējais finansējums nebūtu jāpiešķir. |
| --- | --- |

(8)

Šo regulu vajadzētu īstenot, balstoties uz apspriešanos – attiecīgā gadījumā ar
  Savienības un
  dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  , piemēram, Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupu,
   – un dialogu ar partnervalstīm.
  Šāda apspriešanās jo īpaši būtu jāveic daudzgadu indikatīvo programmu izstrādes gaitā un pirms to pieņemšanas. Ja šāda dialoga rezultātā netiek novērstas Savienības bažas par kodoldrošumu, šajā regulā paredzētais ārējais finansējums nebūtu jāpiešķir.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Jāveicina individuāla un diferencēta pieeja valstīm, kas saņem atbalstu no šī instrumenta. Instrumenta izmantošanai vajadzētu balstīties uz atbalstu saņemošo valstu īpašo vajadzību novērtējumu, kā arī novērtējumu par paredzamo kopējo šā instrumenta sniegto devumu, jo īpaši attiecībā uz strukturālajām izmaiņām attiecīgajās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Jāveicina individuāla un diferencēta pieeja valstīm, kas saņem atbalstu no šī instrumenta. Instrumenta izmantošanai vajadzētu balstīties uz atbalstu saņemošo valstu īpašo vajadzību novērtējumu, kā arī novērtējumu par paredzamo kopējo šā instrumenta sniegto devumu, jo īpaši attiecībā uz strukturālajām izmaiņām attiecīgajās valstīs.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, tehniskās palīdzības organizācijām, kodolinženierijas uzņēmumiem un kodolenerģijas iekārtām vajadzētu būt nepieciešamajai zinātībai un speciālajām zināšanām par visaugstāko kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartu īstenošanu dažādās dalībvalstu regulatīvajās sistēmās, un tas var būt noderīgs atbalsta avots partnervalstīm, kuras sāk šādu pasākumus veikšanu savās valsts regulatīvajās un rūpniecības sistēmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Dalībvalstu regulatīvajām iestādēm, tehniskās palīdzības organizācijām, kodolinženierijas uzņēmumiem un kodolenerģijas iekārtām vajadzētu būt nepieciešamajai zinātībai un speciālajām zināšanām par visaugstāko kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartu īstenošanu dažādās dalībvalstu regulatīvajās sistēmās, un tas var būt noderīgs atbalsta avots partnervalstīm, kuras sāk šādu pasākumus veikšanu savās valsts regulatīvajās un rūpniecības sistēmās.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Kad vien tas ir iespējams un lietderīgi,
  Kopienas ārējās darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jānovērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem, katrai konkrētajai valstij paredzētiem izmērāmiem rādītājiem, kuri pielāgoti instrumenta īpatnībām un mērķiem un kuru pamatā, vēlams, ir partnervalsts rezultātu sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Kad vien tas ir iespējams un lietderīgi,
  Kopienas ārējās darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jānovērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem, katrai konkrētajai valstij paredzētiem izmērāmiem rādītājiem, kuri pielāgoti instrumenta īpatnībām un mērķiem un kuru pamatā, vēlams, ir partnervalsts rezultātu sistēma.

| (9) | Kopienas ārējās darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jānovērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem, katrai konkrētajai valstij paredzētiem izmērāmiem rādītājiem, kuri pielāgoti instrumenta īpatnībām un mērķiem un kuru pamatā, vēlams, ir partnervalsts rezultātu sistēma.
  Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt orientētiem uz sniegumu un rezultātiem, lai būtu iespējams prasīt saņēmēju valstu lielāku atbildību un pārskatbildību pret Savienību un dalībvalstīm saistībā ar sasniegtajiem rezultātiem drošības uzlabošanas pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas ārējās darbības rezultāti būtu jāuzrauga un jānovērtē, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem, pārredzamiem, katrai konkrētajai valstij paredzētiem izmērāmiem rādītājiem, kuri pielāgoti instrumenta īpatnībām un mērķiem un kuru pamatā, vēlams, ir partnervalsts rezultātu sistēma.
  Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt orientētiem uz sniegumu un rezultātiem, lai būtu iespējams prasīt saņēmēju valstu lielāku atbildību un pārskatbildību pret Savienību un dalībvalstīm saistībā ar sasniegtajiem rezultātiem drošības uzlabošanas pasākumu īstenošanā.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Savienībai un Kopienai būtu jācenšas pēc iespējas efektīvāk izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību un papildināmību, kā arī veidojot sinerģijas ar citām Savienības politikas jomām un programmām. Lai apvienotie intervences pasākumi būtu pēc iespējas ietekmīgāki un ar tiem varētu
  sasniegtu
  kopēju mērķi, šai regulai vajadzētu pieļaut finansējuma apvienošanu ar citām Savienības programmām, ciktāl ieguldījums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Savienībai un Kopienai būtu jācenšas pēc iespējas efektīvāk izmantot pieejamos resursus, lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību un papildināmību, kā arī veidojot sinerģijas ar citām Savienības politikas jomām un programmām. Lai apvienotie intervences pasākumi būtu pēc iespējas ietekmīgāki un ar tiem varētu
  sasniegtu
  kopēju mērķi, šai regulai vajadzētu pieļaut finansējuma apvienošanu ar citām Savienības programmām, ciktāl ieguldījums nesedz vienas un tās pašas izmaksas.

| (10) | Savienībai un Kopienai būtu jācenšas pēc iespējas
  optimālāk un
  efektīvāk izmantot pieejamos resursus
  un jātiecas uzlabot izdevumu izmantošanu un kvalitāti
  , lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību un papildināmību, kā arī veidojot sinerģijas ar citām Savienības politikas jomām un programmām
  , piemēram, Euratom pētniecības un mācību programmām
  . Lai apvienotie intervences pasākumi būtu pēc iespējas ietekmīgāki un ar tiem varētu
  sasniegt
  kopēju mērķi, šai regulai vajadzētu pieļaut finansējuma apvienošanu ar citām Savienības programmām, ciktāl ieguldījums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. |
| --- | --- |

(10)

Savienībai un Kopienai būtu jācenšas pēc iespējas
  optimālāk un
  efektīvāk izmantot pieejamos resursus
  un jātiecas uzlabot izdevumu izmantošanu un kvalitāti
  , lai optimizētu savas ārējās darbības ietekmi. Tas būtu jāpanāk, nodrošinot Savienības ārējās finansēšanas instrumentu saskaņotību un papildināmību, kā arī veidojot sinerģijas ar citām Savienības politikas jomām un programmām
  , piemēram, Euratom pētniecības un mācību programmām
  . Lai apvienotie intervences pasākumi būtu pēc iespējas ietekmīgāki un ar tiem varētu
  sasniegt
  kopēju mērķi, šai regulai vajadzētu pieļaut finansējuma apvienošanu ar citām Savienības programmām, ciktāl ieguldījums nesedz vienas un tās pašas izmaksas.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Šīs regulas finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā saistībā vajadzētu apsvērt iespēju izmantot fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā tas minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Šīs regulas finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Šajā saistībā vajadzētu apsvērt iespēju izmantot fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā tas minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (14) | Šīs regulas finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku
  , vienlaikus ņemot vērā arī to pieejamību potenciālajiem partneriem un spēju nodrošināt juridisko noteiktību
  . Šajā saistībā vajadzētu apsvērt iespēju izmantot fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā tas minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku
  , vienlaikus ņemot vērā arī to pieejamību potenciālajiem partneriem un spēju nodrošināt juridisko noteiktību
  . Šajā saistībā vajadzētu apsvērt iespēju izmantot fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā tas minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Lai efektīvi un savlaicīgi veicinātu visaugstāko kodoldrošuma standartu īstenošanu trešās valstīs, lēmumu pieņemšanas un sarunu vešanas procesiem Komisijā un ar trešām valstīm jābūt efektīviem un ātriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Lai efektīvi un savlaicīgi veicinātu visaugstāko kodoldrošuma standartu īstenošanu trešās valstīs, lēmumu pieņemšanas un sarunu vešanas procesiem Komisijā un ar trešām valstīm jābūt efektīviem un ātriem.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas mērķis ir papildināt tos kodolenerģijas sadarbības pasākumus, ko finansē saskaņā ar [KASSSI regulu], lai jo īpaši atbalstītu augsta līmeņa kodoldrošību, pretradiācijas aizsardzību un piemērotu efektīvas un iedarbīgas kodolgarantijas trešās valstīs, pamatojoties uz Kopienā
  veiktām darbībām un saskaņā ar šīs regulas noteikumiem
  . | 1.   Šīs regulas mērķis ir papildināt tos kodolenerģijas sadarbības pasākumus, ko finansē saskaņā ar [KASSSI regulu], lai jo īpaši atbalstītu augsta līmeņa kodoldrošību, pretradiācijas aizsardzību un piemērotu efektīvas un iedarbīgas kodolgarantijas trešās valstīs, pamatojoties uz Kopienā
  pastāvošo tiesisko regulējumu un paraugpraksi un ievērojot šīs regulas noteikumus, kā arī palīdzot nodrošināt kodolmateriālu izmantošanu pilnībā civiliem mērķiem un līdz ar to iedzīvotāju un vides aizsardzību. Īstenojot minēto mērķi, ar šo regulu cenšas arī atbalstīt pārredzamības īstenošanu trešo valstu iestāžu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz kodolmateriāliem. |
| | Saskaņā ar šo regulu īstenotās Savienības sadarbības kodoldrošuma un kodolgarantiju jomā nolūks nav veicināt kodolenerģijas izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šīs regulas mērķis ir papildināt tos kodolenerģijas sadarbības pasākumus, ko finansē saskaņā ar [KASSSI regulu], lai jo īpaši atbalstītu augsta līmeņa kodoldrošību, pretradiācijas aizsardzību un piemērotu efektīvas un iedarbīgas kodolgarantijas trešās valstīs, pamatojoties uz Kopienā
  veiktām darbībām un saskaņā ar šīs regulas noteikumiem
  .

1.   Šīs regulas mērķis ir papildināt tos kodolenerģijas sadarbības pasākumus, ko finansē saskaņā ar [KASSSI regulu], lai jo īpaši atbalstītu augsta līmeņa kodoldrošību, pretradiācijas aizsardzību un piemērotu efektīvas un iedarbīgas kodolgarantijas trešās valstīs, pamatojoties uz Kopienā
  pastāvošo tiesisko regulējumu un paraugpraksi un ievērojot šīs regulas noteikumus, kā arī palīdzot nodrošināt kodolmateriālu izmantošanu pilnībā civiliem mērķiem un līdz ar to iedzīvotāju un vides aizsardzību. Īstenojot minēto mērķi, ar šo regulu cenšas arī atbalstīt pārredzamības īstenošanu trešo valstu iestāžu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz kodolmateriāliem.

Saskaņā ar šo regulu īstenotās Savienības sadarbības kodoldrošuma un kodolgarantiju jomā nolūks nav veicināt kodolenerģijas izmantošanu.

Saskaņā ar šo regulu īstenotās Savienības sadarbības kodoldrošuma un kodolgarantiju jomā nolūks nav veicināt kodolenerģijas izmantošanu.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicināt efektīva kodoldrošuma kultūru un īstenot visaugstākos kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus,
  kā arī nepārtraukti uzlabot kodoldrošumu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

veicināt efektīva kodoldrošuma kultūru un īstenot visaugstākos kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus,
  kā arī nepārtraukti uzlabot kodoldrošumu
  ;

kā arī nepārtraukti uzlabot kodoldrošumu

| (a) | veicināt efektīva kodoldrošuma kultūru un
  pārvaldību, pastāvīgu kodoldrošuma uzlabošanu un
  īstenot visaugstākos kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus,
  ko Kopienā un starptautiskā mērogā piemēro attiecīgajām darbībām kodolenerģijas jomā
  ; |
| --- | --- |

(a)

veicināt efektīva kodoldrošuma kultūru un
  pārvaldību, pastāvīgu kodoldrošuma uzlabošanu un
  īstenot visaugstākos kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus,
  ko Kopienā un starptautiskā mērogā piemēro attiecīgajām darbībām kodolenerģijas jomā
  ;

pārvaldību, pastāvīgu kodoldrošuma uzlabošanu un

ko Kopienā un starptautiskā mērogā piemēro attiecīgajām darbībām kodolenerģijas jomā

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

2. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt atbildīgu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, kodoliekārtu un
  bijušo
  kodolobjektu dezekspluatāciju un atveseļošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošināt atbildīgu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, kodoliekārtu un
  bijušo
  kodolobjektu dezekspluatāciju un atveseļošanu;

bijušo

| (b) | nodrošināt atbildīgu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu
  , tostarp izlietotās degvielas,
  apsaimniekošanu
  , sākot no šo atkritumu rašanās līdz galīgajai likvidēšanai (t. i., priekšapstrādi, apstrādi, pārstrādi, uzglabāšanu un likvidēšanu),
  un
  bijušo
  kodoliekārtu un kodolobjektu
  , kā arī ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu un jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu drošu un efektīvu
  dezekspluatāciju un atveseļošanu; |
| --- | --- |

(b)

nodrošināt atbildīgu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu
  , tostarp izlietotās degvielas,
  apsaimniekošanu
  , sākot no šo atkritumu rašanās līdz galīgajai likvidēšanai (t. i., priekšapstrādi, apstrādi, pārstrādi, uzglabāšanu un likvidēšanu),
  un
  bijušo
  kodoliekārtu un kodolobjektu
  , kā arī ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu un jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu drošu un efektīvu
  dezekspluatāciju un atveseļošanu;

, tostarp izlietotās degvielas,

, sākot no šo atkritumu rašanās līdz galīgajai likvidēšanai (t. i., priekšapstrādi, apstrādi, pārstrādi, uzglabāšanu un likvidēšanu),

bijušo

, kā arī ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu un jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu drošu un efektīvu

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

2. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | izveidot efektīvas
  un
  lietderīgas
  kodolgarantiju sistēmas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

izveidot efektīvas
  un
  lietderīgas
  kodolgarantiju sistēmas
  .

un

kodolgarantiju sistēmas

| (c) | izveidot efektīvas, lietderīgas
  un pārredzamas kodolmateriālu drošības garantijas
  . |
| --- | --- |

(c)

izveidot efektīvas, lietderīgas
  un pārredzamas kodolmateriālu drošības garantijas
  .

un pārredzamas kodolmateriālu drošības garantijas

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

2. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | veicināt vispārējo pārredzamību un atkātību trešo valstu iestāžu darbībā, kā arī sabiedrības informētību un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos saistībā ar kodoliekārtu drošumu un efektīvu radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas praksi saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un instrumentiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

veicināt vispārējo pārredzamību un atkātību trešo valstu iestāžu darbībā, kā arī sabiedrības informētību un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos saistībā ar kodoliekārtu drošumu un efektīvu radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas praksi saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un instrumentiem;

veicināt vispārējo pārredzamību un atkātību trešo valstu iestāžu darbībā, kā arī sabiedrības informētību un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos saistībā ar kodoliekārtu drošumu un efektīvu radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas praksi saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un instrumentiem;

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

2. pants – 2. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | izmantot šā instrumenta īstenošanā gūtās zināšanas un veiktās darbības, lai pastiprinātu politisko ietekmi starptautiskajās organizācijās enerģētikas un drošības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

izmantot šā instrumenta īstenošanā gūtās zināšanas un veiktās darbības, lai pastiprinātu politisko ietekmi starptautiskajās organizācijās enerģētikas un drošības jomā.

izmantot šā instrumenta īstenošanā gūtās zināšanas un veiktās darbības, lai pastiprinātu politisko ietekmi starptautiskajās organizācijās enerģētikas un drošības jomā.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Īstenojot šo regulu, nodrošina konsekvenci, sinerģiju un papildināmību ar Regulu (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI, citām Savienības ārējās darbības programmām, citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un programmām, kā arī saskaņotību ar politiku attīstības jomā. | 1.   Īstenojot šo regulu, nodrošina konsekvenci, sinerģiju un papildināmību ar Regulu (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI, citām Savienības ārējās darbības programmām, citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un
  tiesību aktiem, piemēram, Direktīvām 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom un 2013/59/Euratom, Savienības mērķiem, vērtībām un
  programmām
  , piemēram, Eiropas Atomenerģijas kopienas Pētniecības un mācību programmu, kas papildina programmu “Apvārsnis Eiropa”
  , kā arī saskaņotību ar politiku attīstības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Īstenojot šo regulu, nodrošina konsekvenci, sinerģiju un papildināmību ar Regulu (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI, citām Savienības ārējās darbības programmām, citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un programmām, kā arī saskaņotību ar politiku attīstības jomā.

1.   Īstenojot šo regulu, nodrošina konsekvenci, sinerģiju un papildināmību ar Regulu (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI, citām Savienības ārējās darbības programmām, citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un
  tiesību aktiem, piemēram, Direktīvām 2009/71/Euratom, 2011/70/Euratom un 2013/59/Euratom, Savienības mērķiem, vērtībām un
  programmām
  , piemēram, Eiropas Atomenerģijas kopienas Pētniecības un mācību programmu, kas papildina programmu “Apvārsnis Eiropa”
  , kā arī saskaņotību ar politiku attīstības jomā.

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisijai jākoordinē sava sadarbība ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, kurām ir līdzīgi mērķi, jo īpaši ar SAEA un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (OECD) / Kodolenerģijas aģentūru (NEA). Minētā koordinācija ļaus Kopienai un attiecīgajām organizācijām izvairīties no jebkādas pasākumu un finansējuma dublēšanās attiecībā uz trešām valstīm. Komisija sava uzdevuma izpildē iesaista arī dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas dalībniekus, tādējādi izmantojot Eiropas zinātības kvalitāti kodoldrošuma un kodolgarantiju jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisijai jākoordinē sava sadarbība ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, kurām ir līdzīgi mērķi, jo īpaši ar SAEA un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (OECD) / Kodolenerģijas aģentūru (NEA). Minētā koordinācija ļaus Kopienai un attiecīgajām organizācijām izvairīties no jebkādas pasākumu un finansējuma dublēšanās attiecībā uz trešām valstīm. Komisija sava uzdevuma izpildē iesaista arī dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas dalībniekus, tādējādi izmantojot Eiropas zinātības kvalitāti kodoldrošuma un kodolgarantiju jomā.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas īstenošanai piešķirtais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  300
   miljoni EUR
  pašreizējās
  cenās. | Šīs regulas īstenošanai piešķirtais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  266
   miljoni EUR
  pastāvīgajās
  cenās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs regulas īstenošanai piešķirtais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  300
   miljoni EUR
  pašreizējās
  cenās.

300

pašreizējās

Šīs regulas īstenošanai piešķirtais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  266
   miljoni EUR
  pastāvīgajās
  cenās.

266

pastāvīgajās

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa

5. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas īstenošanas vispārējo politikas satvaru veido asociācijas nolīgumi, partnerības un sadarbības nolīgumi, daudzpusēji nolīgumi un citi nolīgumi, kas veido juridiski saistošas attiecības ar partnervalstīm, kā arī Eiropadomes secinājumi un Padomes secinājumi, samitos pieņemtas deklarācijas vai secinājumi pēc augstākā līmeņa sanāksmēm ar partnervalstīm, Komisijas paziņojumi vai Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgi paziņojumi. | Šīs regulas īstenošanas vispārējo politikas satvaru veido
  Kopienas acquis attiecībā uz kodoldrošumu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu,
  asociācijas nolīgumi, partnerības un sadarbības nolīgumi, daudzpusēji nolīgumi un citi nolīgumi, kas veido juridiski saistošas attiecības ar partnervalstīm, kā arī Eiropadomes secinājumi un Padomes secinājumi, samitos pieņemtas deklarācijas vai secinājumi pēc augstākā līmeņa sanāksmēm ar partnervalstīm, Komisijas paziņojumi vai Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgi paziņojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs regulas īstenošanas vispārējo politikas satvaru veido asociācijas nolīgumi, partnerības un sadarbības nolīgumi, daudzpusēji nolīgumi un citi nolīgumi, kas veido juridiski saistošas attiecības ar partnervalstīm, kā arī Eiropadomes secinājumi un Padomes secinājumi, samitos pieņemtas deklarācijas vai secinājumi pēc augstākā līmeņa sanāksmēm ar partnervalstīm, Komisijas paziņojumi vai Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgi paziņojumi.

Šīs regulas īstenošanas vispārējo politikas satvaru veido
  Kopienas acquis attiecībā uz kodoldrošumu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu,
  asociācijas nolīgumi, partnerības un sadarbības nolīgumi, daudzpusēji nolīgumi un citi nolīgumi, kas veido juridiski saistošas attiecības ar partnervalstīm, kā arī Eiropadomes secinājumi un Padomes secinājumi, samitos pieņemtas deklarācijas vai secinājumi pēc augstākā līmeņa sanāksmēm ar partnervalstīm, Komisijas paziņojumi vai Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgi paziņojumi.

Kopienas acquis attiecībā uz kodoldrošumu un drošu izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu,

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Daudzgadu indikatīvo programmu nolūks ir nodrošināt saskaņotu sistēmu sadarbības veidošanai starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm
  vai
  reģioniem atbilstīgi Kopienas vispārējam mērķim un darbības jomai, mērķiem, principiem un politikai, pamatojoties uz 5. pantā minēto politikas satvaru. | 2.   Daudzgadu indikatīvo programmu nolūks ir nodrošināt saskaņotu sistēmu sadarbības veidošanai starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm, reģioniem
  vai starptautiskajām organizācijām
  atbilstīgi Kopienas vispārējam mērķim un darbības jomai, mērķiem, principiem un politikai, pamatojoties uz 5. pantā minēto politikas satvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Daudzgadu indikatīvo programmu nolūks ir nodrošināt saskaņotu sistēmu sadarbības veidošanai starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm
  vai
  reģioniem atbilstīgi Kopienas vispārējam mērķim un darbības jomai, mērķiem, principiem un politikai, pamatojoties uz 5. pantā minēto politikas satvaru.

2.   Daudzgadu indikatīvo programmu nolūks ir nodrošināt saskaņotu sistēmu sadarbības veidošanai starp Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm, reģioniem
  vai starptautiskajām organizācijām
  atbilstīgi Kopienas vispārējam mērķim un darbības jomai, mērķiem, principiem un politikai, pamatojoties uz 5. pantā minēto politikas satvaru.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Daudzgadu indikatīvās programmas ir vispārējais sadarbības pamats, un tajās nosaka Kopienas mērķus šīs regulas aptvertajai sadarbībai, ņemot vērā attiecīgo valstu vajadzības, Kopienas prioritātes, starptautisko situāciju un attiecīgo trešo valstu darbības. Daudzgadu indikatīvajās programmās norāda arī sadarbības pievienoto vērtību un to, kā izvairīties no dublēšanās ar citām programmām un iniciatīvām, jo īpaši tām, ko īsteno starptautiskas organizācijas, kurām ir līdzīgi mērķi, un lielākie līdzekļu devēji. | 3.   Daudzgadu indikatīvās programmas ir vispārējais sadarbības pamats, un tajās nosaka Kopienas mērķus šīs regulas aptvertajai sadarbībai, ņemot vērā attiecīgo valstu vajadzības
  un apstākļus
  , Kopienas prioritātes, starptautisko situāciju un attiecīgo trešo valstu darbības. Daudzgadu indikatīvajās programmās norāda arī sadarbības pievienoto vērtību un to, kā izvairīties no dublēšanās ar citām programmām un iniciatīvām, jo īpaši tām, ko īsteno starptautiskas organizācijas, kurām ir līdzīgi mērķi, un lielākie līdzekļu devēji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Daudzgadu indikatīvās programmas ir vispārējais sadarbības pamats, un tajās nosaka Kopienas mērķus šīs regulas aptvertajai sadarbībai, ņemot vērā attiecīgo valstu vajadzības, Kopienas prioritātes, starptautisko situāciju un attiecīgo trešo valstu darbības. Daudzgadu indikatīvajās programmās norāda arī sadarbības pievienoto vērtību un to, kā izvairīties no dublēšanās ar citām programmām un iniciatīvām, jo īpaši tām, ko īsteno starptautiskas organizācijas, kurām ir līdzīgi mērķi, un lielākie līdzekļu devēji.

3.   Daudzgadu indikatīvās programmas ir vispārējais sadarbības pamats, un tajās nosaka Kopienas mērķus šīs regulas aptvertajai sadarbībai, ņemot vērā attiecīgo valstu vajadzības
  un apstākļus
  , Kopienas prioritātes, starptautisko situāciju un attiecīgo trešo valstu darbības. Daudzgadu indikatīvajās programmās norāda arī sadarbības pievienoto vērtību un to, kā izvairīties no dublēšanās ar citām programmām un iniciatīvām, jo īpaši tām, ko īsteno starptautiskas organizācijas, kurām ir līdzīgi mērķi, un lielākie līdzekļu devēji.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3.a punkts (jauns)

6. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Daudzgadu indikatīvo programmu mērķis ir palīdzēt valstīm, kuras saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, izpildīt saistības, kas izriet no nolīgumiem ar Savienību un Kodolieroču neizplatīšanas līguma, apņemties ievērot attiecīgās starptautiskās konvencijas, ievērot kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus, kā arī apņemties īstenot attiecīgos ieteikumus un pasākumus, ievērojot visaugstākos pārredzamības un atklātuma standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Daudzgadu indikatīvo programmu mērķis ir palīdzēt valstīm, kuras saņem finansiālu atbalstu saskaņā ar šo regulu, izpildīt saistības, kas izriet no nolīgumiem ar Savienību un Kodolieroču neizplatīšanas līguma, apņemties ievērot attiecīgās starptautiskās konvencijas, ievērot kodoldrošuma un pretradiācijas aizsardzības standartus, kā arī apņemties īstenot attiecīgos ieteikumus un pasākumus, ievērojot visaugstākos pārredzamības un atklātuma standartus.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4.a punkts (jauns)

6. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Daudzgadu indikatīvajās programmās jānosaka kvalitatīvas un neatkarīgas uzraudzības sistēma, lai paaugstinātu partnervalstu kodoldrošuma līmeni. Minētajās programmās varētu ietvert noteikumus, ar ko atbalsta kodolnozari regulējošo iestāžu darbu, tām veicot kodolenerģijas iekārtu visaptverošus riska un drošuma novērtējumus (“noturības testus”), pamatojoties uz Kopienas acquis par kodoldrošumu un radioaktīvajiem atkritumiem, kā arī no minētajiem noturības testiem izrietošo ieteikumu īstenošanu un attiecīgo pasākumu piemērošanas uzraudzību, piemēram, pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs, potenciālajās kandidātvalstīs un valstīs, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Daudzgadu indikatīvajās programmās jānosaka kvalitatīvas un neatkarīgas uzraudzības sistēma, lai paaugstinātu partnervalstu kodoldrošuma līmeni. Minētajās programmās varētu ietvert noteikumus, ar ko atbalsta kodolnozari regulējošo iestāžu darbu, tām veicot kodolenerģijas iekārtu visaptverošus riska un drošuma novērtējumus (“noturības testus”), pamatojoties uz Kopienas acquis par kodoldrošumu un radioaktīvajiem atkritumiem, kā arī no minētajiem noturības testiem izrietošo ieteikumu īstenošanu un attiecīgo pasākumu piemērošanas uzraudzību, piemēram, pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs, potenciālajās kandidātvalstīs un valstīs, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Daudzgadu indikatīvās programmas balstās uz dialogu ar partnervalstīm vai reģioniem. | 5.   Daudzgadu indikatīvās programmas balstās uz dialogu ar partnervalstīm vai reģioniem.
  Programmu izstrādes gaitā un pirms to pieņemšanas Komisijai būtu jāapspriežas ar Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupu (ENSREG) un attiecīgā gadījumā ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Daudzgadu indikatīvās programmas balstās uz dialogu ar partnervalstīm vai reģioniem.

5.   Daudzgadu indikatīvās programmas balstās uz dialogu ar partnervalstīm vai reģioniem.
  Programmu izstrādes gaitā un pirms to pieņemšanas Komisijai būtu jāapspriežas ar Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupu (ENSREG) un attiecīgā gadījumā ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 6. punkts

6. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija pieņem daudzgadu indikatīvās programmas saskaņā ar 13. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru. Komisija, ievērojot to pašu procedūru,
  pārskata un
  vajadzības gadījumā atjaunina minētās indikatīvās programmas. | 6.   Komisija pieņem daudzgadu indikatīvās programmas saskaņā ar 13. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru. Komisija
  tās vidusposmā pārskata un
  , ievērojot to pašu procedūru, vajadzības gadījumā
  groza un
  atjaunina minētās indikatīvās programmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija pieņem daudzgadu indikatīvās programmas saskaņā ar 13. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru. Komisija, ievērojot to pašu procedūru,
  pārskata un
  vajadzības gadījumā atjaunina minētās indikatīvās programmas.

6.   Komisija pieņem daudzgadu indikatīvās programmas saskaņā ar 13. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru. Komisija
  tās vidusposmā pārskata un
  , ievērojot to pašu procedūru, vajadzības gadījumā
  groza un
  atjaunina minētās indikatīvās programmas.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

7. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | rīcības plāniem,
  individuāliem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem piešķirtais Savienības finansējums nepārsniedz 10 miljonus EUR; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

rīcības plāniem,
  individuāliem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem piešķirtais Savienības finansējums nepārsniedz 10 miljonus EUR;

rīcības plāniem,

| (a) | individuāliem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem piešķirtais Savienības finansējums nepārsniedz 10 miljonus EUR; |
| --- | --- |

(a)

individuāliem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem piešķirtais Savienības finansējums nepārsniedz 10 miljonus EUR;

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | izdevumus, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju un korporatīvās komunikācijas izstrādi un Savienības politisko prioritāšu redzamības nodrošināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

izdevumus, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju un korporatīvās komunikācijas izstrādi un Savienības politisko prioritāšu redzamības nodrošināšanu.

| (b) | izdevumus, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju un korporatīvās komunikācijas izstrādi un Savienības politisko prioritāšu
  , mērķu un vērtību
  redzamības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(b)

izdevumus, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas darbību nodrošināšanu, tostarp komunikācijas stratēģiju un korporatīvās komunikācijas izstrādi un Savienības politisko prioritāšu
  , mērķu un vērtību
  redzamības nodrošināšanu.

, mērķu un vērtību

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Kritēriji, ko piemēro starptautiskajai sadarbībai kodoldrošuma jomā |
| | 1.
     
  Kopēju izpratni un savstarpēju nolīgumu starp trešo valsti un Kopienu apstiprina, izmantojot oficiālu pieprasījumu Komisijai, kas nozīmē attiecīgās valsts valdības saistību uzņemšanos. |
| | 2.
     
  Trešām valstīm, kuras vēlas sadarboties ar Kopienu, ir jābūt Kodolieroču neizplatīšanas līguma dalībvalstīm un jāparaksta šā līguma papildu protokols vai nolīgums par kodolgarantijām ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, lai nodrošinātu ticamu pārliecību par to, ka deklarētie kodolmateriāli netiek novirzīti no miermīlīgām kodolenerģētikas darbībām un šajā valstī kopumā neatrodas nedeklarēti kodolmateriāli un netiek veiktas nedeklarētas darbības. Tām pilnībā jāpiekrīt drošuma pamatprincipiem, kas noteikti SAEA drošības standartos, un jākļūst par attiecīgo konvenciju, piemēram, Konvencijas par kodoldrošību un Kopējās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijas, līgumslēdzējām pusēm vai arī jābūt veikušām pasākumus, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šīm konvencijām. Aktīvas sadarbības gadījumā šīs saistības izvērtē katru gadu, ņemot vērā valstu ziņojumus un citus dokumentus par attiecīgo konvenciju īstenošanu. Pamatojoties uz šādu izvērtējumu, pieņem lēmumu par sadarbības turpināšanu. Ārkārtas gadījumos izņēmuma kārtā minētos principus var piemērot elastīgi. |
| | 3.
     
  Lai nodrošinātu un uzraudzītu šajā regulā paredzēto sadarbības mērķu īstenošanu, attiecīgā trešā valsts piekrīt veikto darbību izvērtēšanai saskaņā ar 2. punktu. Ar šo izvērtēšanu nodrošina uzraudzību un pārbaudi, vai tiek īstenoti tie mērķi, par kuriem panākta vienošanās, un tas var būt nosacījums Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Kritēriji, ko piemēro starptautiskajai sadarbībai kodoldrošuma jomā

Kritēriji, ko piemēro starptautiskajai sadarbībai kodoldrošuma jomā

1.
     
  Kopēju izpratni un savstarpēju nolīgumu starp trešo valsti un Kopienu apstiprina, izmantojot oficiālu pieprasījumu Komisijai, kas nozīmē attiecīgās valsts valdības saistību uzņemšanos.

2.
     
  Trešām valstīm, kuras vēlas sadarboties ar Kopienu, ir jābūt Kodolieroču neizplatīšanas līguma dalībvalstīm un jāparaksta šā līguma papildu protokols vai nolīgums par kodolgarantijām ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, lai nodrošinātu ticamu pārliecību par to, ka deklarētie kodolmateriāli netiek novirzīti no miermīlīgām kodolenerģētikas darbībām un šajā valstī kopumā neatrodas nedeklarēti kodolmateriāli un netiek veiktas nedeklarētas darbības. Tām pilnībā jāpiekrīt drošuma pamatprincipiem, kas noteikti SAEA drošības standartos, un jākļūst par attiecīgo konvenciju, piemēram, Konvencijas par kodoldrošību un Kopējās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijas, līgumslēdzējām pusēm vai arī jābūt veikušām pasākumus, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šīm konvencijām. Aktīvas sadarbības gadījumā šīs saistības izvērtē katru gadu, ņemot vērā valstu ziņojumus un citus dokumentus par attiecīgo konvenciju īstenošanu. Pamatojoties uz šādu izvērtējumu, pieņem lēmumu par sadarbības turpināšanu. Ārkārtas gadījumos izņēmuma kārtā minētos principus var piemērot elastīgi.

3.
     
  Lai nodrošinātu un uzraudzītu šajā regulā paredzēto sadarbības mērķu īstenošanu, attiecīgā trešā valsts piekrīt veikto darbību izvērtēšanai saskaņā ar 2. punktu. Ar šo izvērtēšanu nodrošina uzraudzību un pārbaudi, vai tiek īstenoti tie mērķi, par kuriem panākta vienošanās, un tas var būt nosacījums Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana notiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI 31. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, 32. un 36. pantu. | 1.   Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana notiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI 31. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, 32. un 36. pantu.
  Īpašos izvērtējumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. XXX/XXX [KASSSI] 32. panta 2. punktā un ir saistīti ar kodoldrošumu, pretradiācijas aizsardzību un kodolgarantijām, pēc apspriešanās ar ENSREG apspriež Eiropas instrumenta starptautiskajai sadarbībai kodoldrošuma jomā komitejā un iesniedz Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana notiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI 31. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, 32. un 36. pantu.

1.   Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana notiek saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXX/XXX KASSSI 31. panta 2., 4., 5. un 6. punktu, 32. un 36. pantu.
  Īpašos izvērtējumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. XXX/XXX [KASSSI] 32. panta 2. punktā un ir saistīti ar kodoldrošumu, pretradiācijas aizsardzību un kodolgarantijām, pēc apspriešanās ar ENSREG apspriež Eiropas instrumenta starptautiskajai sadarbībai kodoldrošuma jomā komitejā un iesniedz Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sagatavoto, ieviesto un/vai pārskatīto tiesību aktu un normatīvo aktu skaits un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sagatavoto, ieviesto un/vai pārskatīto tiesību aktu un normatīvo aktu skaits un

| (a) | sagatavoto, ieviesto un/vai pārskatīto tiesību aktu un normatīvo aktu skaits
  un to sekmīga īstenošana, kā arī ietekme uz kodoldrošuma standartiem un kodolgarantijām attiecīgajās valstīs, tostarp ietekme uz iedzīvotājiem un vidi; |
| --- | --- |

(a)

sagatavoto, ieviesto un/vai pārskatīto tiesību aktu un normatīvo aktu skaits
  un to sekmīga īstenošana, kā arī ietekme uz kodoldrošuma standartiem un kodolgarantijām attiecīgajās valstīs, tostarp ietekme uz iedzīvotājiem un vidi;

un to sekmīga īstenošana, kā arī ietekme uz kodoldrošuma standartiem un kodolgarantijām attiecīgajās valstīs, tostarp ietekme uz iedzīvotājiem un vidi;

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

12. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | visaugstākajiem kodoldrošuma standartiem atbilstošu iekārtu projekta, koncepcijas vai priekšizpētes pētījumu skaits. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

visaugstākajiem kodoldrošuma standartiem atbilstošu iekārtu projekta, koncepcijas vai priekšizpētes pētījumu skaits.

| (b) | visaugstākajiem kodoldrošuma standartiem atbilstošu iekārtu projekta, koncepcijas vai priekšizpētes pētījumu skaits
  un šo pētījumu rezultātu sekmīga ieviešana
  . |
| --- | --- |

(b)

visaugstākajiem kodoldrošuma standartiem atbilstošu iekārtu projekta, koncepcijas vai priekšizpētes pētījumu skaits
  un šo pētījumu rezultātu sekmīga ieviešana
  .

un šo pētījumu rezultātu sekmīga ieviešana

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

12. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | kodoldrošums, pretradiācijas aizsardzība un efektīvi un lietderīgi kodolgarantiju uzlabošanas pasākumi, pamatojoties uz visaugstākajiem kodoldrošuma, pretradiācijas aizsardzības un kodolgarantiju standartiem, tostarp starptautiskas salīdzinošās pārskatīšanas rezultātiem, ko īsteno kodoliekārtās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

kodoldrošums, pretradiācijas aizsardzība un efektīvi un lietderīgi kodolgarantiju uzlabošanas pasākumi, pamatojoties uz visaugstākajiem kodoldrošuma, pretradiācijas aizsardzības un kodolgarantiju standartiem, tostarp starptautiskas salīdzinošās pārskatīšanas rezultātiem, ko īsteno kodoliekārtās;

kodoldrošums, pretradiācijas aizsardzība un efektīvi un lietderīgi kodolgarantiju uzlabošanas pasākumi, pamatojoties uz visaugstākajiem kodoldrošuma, pretradiācijas aizsardzības un kodolgarantiju standartiem, tostarp starptautiskas salīdzinošās pārskatīšanas rezultātiem, ko īsteno kodoliekārtās;

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants




  Pārredzamība




  Komisija un trešās valstis, kas sadarbojas ar Savienību saskaņā ar šo instrumentu, nodrošina, ka nepieciešamā informācija saistībā ar kodoldrošuma pasākumiem, kas šajās trešās valstīs tiek veikti ar instrumenta palīdzību un saistībā ar šo valstu kodoldrošuma standartiem kopumā, tiek sniegta darbiniekiem un plašai sabiedrībai, īpašu uzmanību pievēršot vietējām pašvaldību iestādēm, iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām kodoliekārtas tuvumā. Šis pienākums ietver arī nodrošināšanu, ka kompetentā regulatīvā iestāde un licenciāti sniedz informāciju savās kompetences jomās. Informāciju sabiedrībai dara pieejamu saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem un starptautiskiem instrumentiem ar noteikumu, ka tā neapdraud citas svarīgākas intereses, piemēram, drošību, kā noteikts attiecīgos tiesību aktos vai starptautiskos instrumentos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

Pārredzamība

Komisija un trešās valstis, kas sadarbojas ar Savienību saskaņā ar šo instrumentu, nodrošina, ka nepieciešamā informācija saistībā ar kodoldrošuma pasākumiem, kas šajās trešās valstīs tiek veikti ar instrumenta palīdzību un saistībā ar šo valstu kodoldrošuma standartiem kopumā, tiek sniegta darbiniekiem un plašai sabiedrībai, īpašu uzmanību pievēršot vietējām pašvaldību iestādēm, iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām kodoliekārtas tuvumā. Šis pienākums ietver arī nodrošināšanu, ka kompetentā regulatīvā iestāde un licenciāti sniedz informāciju savās kompetences jomās. Informāciju sabiedrībai dara pieejamu saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem un starptautiskiem instrumentiem ar noteikumu, ka tā neapdraud citas svarīgākas intereses, piemēram, drošību, kā noteikts attiecīgos tiesību aktos vai starptautiskos instrumentos.

---

(24)  Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 237/2014, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (OV L 77, 15.3.2014., 109. lpp.).

24

(24)  Padomes 2013. gada 13. decembra Regula (Euratom) Nr. 237/2014, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (OV L 77, 15.3.2014., 109. lpp.).

24

---

Ceturtdiena, 2019. gada 31. janvāris

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/692 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/692

---

P8_TA(2019)0047

Savienības Muitas kodekss: Campione d'Italia pašvaldības teritorijas un Lugāno ezera Itālijas teritoriālo ūdeņu iekļaušana Savienības muitas teritorijā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0259), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0259),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33., 114. un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33., 114. un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0180/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 12. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0368/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0368/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 367, 10.10.2018., 39. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0123

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/474.)

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/693 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/693

---

P8_TA(2019)0048

Noteikumi par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0817), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0817),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0506/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0506/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. janvāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. janvāra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0018/2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0018/2019),

| A. | tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0414

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 groza attiecībā uz konkrētiem noteikumiem par tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai 2019. un 2020. gadā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/288.)

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/694 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/694

---

P8_TA(2019)0049

Dominikānas Republikas pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Apvienoto Karalisti, Austriju, Horvātiju, Kipru, Luksemburgu, Portugāli un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Dominikānas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0526), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0526),

| — | ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0376/2018),

| — | ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0451/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0451/2018),

| 1. | apstiprina Apvienotās Karalistes, Austrijas, Horvātijas, Kipras, Luksemburgas, Portugāles un Rumānijas pilnvarojumu Eiropas Savienības interesēs akceptēt Dominikānas Republikas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences Pastāvīgajam birojam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/695 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/695

---

P8_TA(2019)0050

Ekvadoras un Ukrainas pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0527), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0527),

| — | ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0375/2018),

| — | ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0452/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0452/2018),

| 1. | pilnvaro Austriju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences Pastāvīgajam birojam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/696 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/696

---

P8_TA(2019)0051

Hondurasas pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Hondurasas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0528), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0528),

| — | ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0377/2018),

| — | ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0457/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0457/2018),

| 1. | apstiprina pilnvarojumu Austrijai un Rumānijai Eiropas Savienības interesēs akceptēt Hondurasas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences Pastāvīgajam birojam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/697 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/697

---

P8_TA(2019)0052

Baltkrievijas un Uzbekistānas pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Austriju, Luksemburgu un Rumāniju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Baltkrievijas un Uzbekistānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

(Apspriešanās)

(2020/C 411/58)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0530), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2018)0530),

| — | ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada Hāgas Konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem 38. panta ceturto daļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0378/2018),

| — | ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas atzinumu (1) par Eiropas Savienības ekskluzīvo ārējo kompetenci attiecībā uz deklarācijas par pievienošanās 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem akceptēšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu un 108. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0458/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0458/2018),

| 1. | pilnvaro Austriju, Luksemburgu un Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Baltkrievijas un Uzbekistānas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences Pastāvīgajam birojam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/698 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/698

---

P8_TA(2019)0053

Aizjūras zemju un teritoriju asociācija ar Eiropas Savienību, tostarp attiecības starp ES, Grenlandi un Dāniju *

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību, ietverot attiecības starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2020/C 411/59)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0461), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0461),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0379/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A8-0480/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A8-0480/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Šajā
  jaunajā lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes
  , piemēram, mērķis
  saglabāt
  ciešas un noturīgas
  saiknes starp Savienību, Grenlandi un Dāniju, Grenlandes
  ģeostratēģiskā stāvokļa atzīšana
  , politikas dialoga starp Grenlandi un Savienību
  nozīmīgums
  ,
  tas
  , ka starp Savienību un Grenlandi ir noslēgts zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums, un
  iespējamā sadarbība
  Arktikas jautājumos.
  Tam vajadzētu būt kā atbildei uz globālām problēmām, nodrošinot iespēju izstrādāt proaktīvu rīcības programmu un rīkoties savstarpējās interesēs, jo
  īpaši
  ņemot
  vērā
  to, ka pieaug
  klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, kā arī uz pētniecību un inovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Šajā
  jaunajā lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes
  , piemēram, mērķis
  saglabāt
  ciešas un noturīgas
  saiknes starp Savienību, Grenlandi un Dāniju, Grenlandes
  ģeostratēģiskā stāvokļa atzīšana
  , politikas dialoga starp Grenlandi un Savienību
  nozīmīgums
  ,
  tas
  , ka starp Savienību un Grenlandi ir noslēgts zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums, un
  iespējamā sadarbība
  Arktikas jautājumos.
  Tam vajadzētu būt kā atbildei uz globālām problēmām, nodrošinot iespēju izstrādāt proaktīvu rīcības programmu un rīkoties savstarpējās interesēs, jo
  īpaši
  ņemot
  vērā
  to, ka pieaug
  klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, kā arī uz pētniecību un inovāciju.

| (6) | Jaunajā lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes.
  Padome 2003. gadā vienojās Savienības un Grenlandes turpmākās attiecības pēc 2006. gada balstīt uz visaptverošu ilgtspējīgas attīstības partnerību, kas ietvertu īpašu zivsaimniecības nolīgumu, par kuru sarunas risināmas saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem un principiem, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem. Turklāt Kopīgajā deklarācijā par attiecībām starp Eiropas Savienību un Grenlandi, ko 2015. gada 19. martā Briselē parakstīja Eiropas Savienība, no vienas puses, un Grenlandes valdība un Dānijas valdība, no otras puses, ir uzsvērtas ciešās vēsturiskās, politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes starp Savienību un Grenlandi un uzsvērta nepieciešamība nostiprināt attiecības un sadarbību, pamatojoties uz abpusējām interesēm
  .
  Tāpēc partnerībai saskaņā ar šo jauno lēmumu vajadzētu būt vērstai uz mērķi
  saglabāt
  ciešās un ilgstošās
  saiknes starp Savienību, Grenlandi un Dāniju
  , un tai būtu jāpalīdz risināt globālas problēmas, izstrādājot dinamisku darba kārtību un rodot abpusējas intereses. Lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes, atzīstot
  Grenlandes
  ģeostratēģisko stāvokli
  , politikas dialoga starp Grenlandi un Savienību
  nozīmīgumu
  ,
  to
  , ka starp Savienību un Grenlandi ir noslēgts zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums, un
  iespējamo sadarbību
  Arktikas jautājumos.
  Tajā būtu
  īpaši
  jāņem
  vērā klimata pārmaiņu
  arvien lielākā
  ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, kā arī uz pētniecību un inovāciju. |
| --- | --- |

(6)

Jaunajā lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes.
  Padome 2003. gadā vienojās Savienības un Grenlandes turpmākās attiecības pēc 2006. gada balstīt uz visaptverošu ilgtspējīgas attīstības partnerību, kas ietvertu īpašu zivsaimniecības nolīgumu, par kuru sarunas risināmas saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem un principiem, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem. Turklāt Kopīgajā deklarācijā par attiecībām starp Eiropas Savienību un Grenlandi, ko 2015. gada 19. martā Briselē parakstīja Eiropas Savienība, no vienas puses, un Grenlandes valdība un Dānijas valdība, no otras puses, ir uzsvērtas ciešās vēsturiskās, politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes starp Savienību un Grenlandi un uzsvērta nepieciešamība nostiprināt attiecības un sadarbību, pamatojoties uz abpusējām interesēm
  .
  Tāpēc partnerībai saskaņā ar šo jauno lēmumu vajadzētu būt vērstai uz mērķi
  saglabāt
  ciešās un ilgstošās
  saiknes starp Savienību, Grenlandi un Dāniju
  , un tai būtu jāpalīdz risināt globālas problēmas, izstrādājot dinamisku darba kārtību un rodot abpusējas intereses. Lēmumā būtu jāuzsver sadarbības ar Grenlandi specifiskās iezīmes, atzīstot
  Grenlandes
  ģeostratēģisko stāvokli
  , politikas dialoga starp Grenlandi un Savienību
  nozīmīgumu
  ,
  to
  , ka starp Savienību un Grenlandi ir noslēgts zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums, un
  iespējamo sadarbību
  Arktikas jautājumos.
  Tajā būtu
  īpaši
  jāņem
  vērā klimata pārmaiņu
  arvien lielākā
  ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, kā arī uz pētniecību un inovāciju.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem
  , kas paredzēti
  klimata mērķu sasniegšanai. Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo programmu sniegs ieguldījumu
  20
   % apmērā no programmas kopējā finansējuma klimata mērķu sasniegšanai. Īstenojot programmu, tiks apzinātas vajadzīgās darbības, un tās pārvērtēs vidusposma novērtēšanas un pārskata kontekstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem
  , kas paredzēti
  klimata mērķu sasniegšanai. Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo programmu sniegs ieguldījumu
  20
   % apmērā no programmas kopējā finansējuma klimata mērķu sasniegšanai. Īstenojot programmu, tiks apzinātas vajadzīgās darbības, un tās pārvērtēs vidusposma novērtēšanas un pārskata kontekstā.

| (16) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem
  veltīt
  klimata mērķu sasniegšanai. Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo programmu sniegs ieguldījumu
  30
   % apmērā no programmas kopējā finansējuma klimata mērķu sasniegšanai. Īstenojot programmu, tiks apzinātas vajadzīgās darbības, un tās pārvērtēs vidusposma novērtēšanas un pārskata kontekstā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs Savienības politikā integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no Savienības budžeta izdevumiem
  veltīt
  klimata mērķu sasniegšanai. Paredzams, ka darbības saskaņā ar šo programmu sniegs ieguldījumu
  30
   % apmērā no programmas kopējā finansējuma klimata mērķu sasniegšanai. Īstenojot programmu, tiks apzinātas vajadzīgās darbības, un tās pārvērtēs vidusposma novērtēšanas un pārskata kontekstā.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Savienība un AZT atzīst to, cik īpaša nozīme ir izglītībai un profesionālajai apmācībai, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Savienība un AZT atzīst to, cik īpaša nozīme ir izglītībai un profesionālajai apmācībai, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību.

| (18) | Savienība un AZT atzīst to, cik īpaša nozīme ir izglītībai un profesionālajai apmācībai, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību
  , īpaši teritorijās, kur vispārējais izglītības līmenis ir samērā zems
  . |
| --- | --- |

(18)

Savienība un AZT atzīst to, cik īpaša nozīme ir izglītībai un profesionālajai apmācībai, lai panāktu AZT ilgtspējīgu attīstību
  , īpaši teritorijās, kur vispārējais izglītības līmenis ir samērā zems
  .

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Asociācijai starp Savienību un AZT būtu jāņem vērā un jāveicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Asociācijai starp Savienību un AZT būtu jāņem vērā un jāveicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšana.

| (19) | Asociācijai starp Savienību un AZT būtu jāņem vērā un jāveicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšana.
  Tai arī būtu jāpievērš īpaša uzmanība AZT pirmiedzīvotāju tiesībām un jānodrošina ieguldījums šo tiesību veicināšanā un ievērošanā. |
| --- | --- |

(19)

Asociācijai starp Savienību un AZT būtu jāņem vērā un jāveicina AZT kultūras daudzveidības un identitātes saglabāšana.
  Tai arī būtu jāpievērš īpaša uzmanība AZT pirmiedzīvotāju tiesībām un jānodrošina ieguldījums šo tiesību veicināšanā un ievērošanā.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstībā, sociālajā attīstībā un vides aizsardzībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstībā, sociālajā attīstībā un vides aizsardzībā.

| (20) | Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstībā, sociālajā attīstībā un vides aizsardzībā
  atbilstoši ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  . |
| --- | --- |

(20)

Tirdzniecībai un ar to saistītai sadarbībai starp ES un AZT būtu jāveicina ilgtspējīga attīstības mērķa sasniegšana ekonomikas attīstībā, sociālajā attīstībā un vides aizsardzībā
  atbilstoši ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  .

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet – ievērojot konkrētus nosacījumus – arī attiecībā uz izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, kam Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu, tāpat ievērojot noteiktus nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai
  novērstu
  tirdzniecības pasākumu apiešanu un
  nodrošinātu
  kumulācijas vienošanās pareizu darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet – ievērojot konkrētus nosacījumus – arī attiecībā uz izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, kam Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu, tāpat ievērojot noteiktus nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai
  novērstu
  tirdzniecības pasākumu apiešanu un
  nodrošinātu
  kumulācijas vienošanās pareizu darbību.

| (21) | Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet – ievērojot konkrētus nosacījumus – arī attiecībā uz izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, kam Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu, tāpat ievērojot noteiktus nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai
  panāktu spēcīgāku tirdzniecības savienību, kas spēj novērst
  tirdzniecības pasākumu apiešanu un
  nodrošināt
  kumulācijas vienošanās pareizu darbību. |
| --- | --- |

(21)

Šajā lēmumā būtu jāparedz elastīgāki izcelsmes noteikumi, tostarp izcelsmes kumulācijas jaunas iespējas. Kumulācija būtu iespējama ne tikai ar AZT un ekonomisko partnerattiecību nolīguma (EPN) valstīm, bet – ievērojot konkrētus nosacījumus – arī attiecībā uz izstrādājumiem, kuru izcelsme ir valstis, kam Savienība piemēro brīvās tirdzniecības nolīgumu, un attiecībā uz izstrādājumiem, ko ieved Eiropas Savienībā bez ievedmuitas nodokļiem un kvotām saskaņā ar Savienības vispārējo preferenču sistēmu, tāpat ievērojot noteiktus nosacījumus. Šie nosacījumi ir nepieciešami, lai
  panāktu spēcīgāku tirdzniecības savienību, kas spēj novērst
  tirdzniecības pasākumu apiešanu un
  nodrošināt
  kumulācijas vienošanās pareizu darbību.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu
  jāpalīdz veidot
  drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga pasaules finanšu stabilitātes uzlabošanai un ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanai. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu administratīvo resursu stiprināšanai, tostarp uzraudzības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu
  jāpalīdz veidot
  drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga pasaules finanšu stabilitātes uzlabošanai un ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanai. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu administratīvo resursu stiprināšanai, tostarp uzraudzības jomā.

| (25) | Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu
  jātiecas apkarot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, lai palīdzētu veidot
  drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga pasaules finanšu stabilitātes uzlabošanai un ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanai. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu administratīvo resursu stiprināšanai, tostarp uzraudzības jomā. |
| --- | --- |

(25)

Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā starp ES un AZT būtu
  jātiecas apkarot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, lai palīdzētu veidot
  drošāku, stabilāku, pārredzamāku finanšu sistēmu, kas ir svarīga pasaules finanšu stabilitātes uzlabošanai un ilgtspējīgas izaugsmes sekmēšanai. Centieniem šajā jomā būtu jākoncentrējas uz konverģenci ar starptautiski saskaņotiem standartiem un AZT tiesību aktu tuvināšanu Savienības acquis finanšu pakalpojumu jomā. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš AZT iestāžu administratīvo resursu stiprināšanai, tostarp uzraudzības jomā.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Šajā lēmumā nepieciešamības gadījumā vajadzētu būt atsaucēm uz [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulu], lai īstenotu sadarbību un tādējādi nodrošinātu instrumentu pārvaldības saskaņotību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Šajā lēmumā nepieciešamības gadījumā vajadzētu būt atsaucēm uz [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulu], lai īstenotu sadarbību un tādējādi nodrošinātu instrumentu pārvaldības saskaņotību.

svītrots

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo lēmumu izveido Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Savienību (“asociācija”), kas ir partnerība, kuras pamatā ir LESD 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē. | 1.   Ar šo lēmumu izveido Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Savienību (“asociācija”), kas ir partnerība, kuras pamatā ir LESD 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību
  , principu
  un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo lēmumu izveido Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Savienību (“asociācija”), kas ir partnerība, kuras pamatā ir LESD 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē.

1.   Ar šo lēmumu izveido Aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Savienību (“asociācija”), kas ir partnerība, kuras pamatā ir LESD 198. pants, lai atbalstītu AZT ilgtspējīgu attīstību, kā arī veicinātu ES vērtību
  , principu
  un standartu izplatīšanu plašākā pasaulē.

Grozījums Nr. 10

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai. | 1.   Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai.
  Tā palīdz sasniegt Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam noteiktos ilgtermiņa attīstības mērķus, kā arī īstenot Parīzes klimata nolīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai.

1.   Asociācija starp Eiropas Savienību un AZT pamatojas uz mērķiem, principiem un vērtībām, kas kopīgas AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, un Savienībai.
  Tā palīdz sasniegt Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam noteiktos ilgtermiņa attīstības mērķus, kā arī īstenot Parīzes klimata nolīgumu.

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai attīstībai un vides aizsardzībai. | 3.   Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai
  un kultūras
  attīstībai un vides aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai attīstībai un vides aizsardzībai.

3.   Īstenojot šo lēmumu, partneri ievēro pārredzamības un subsidiaritātes principus, kā arī vajadzību pēc efektivitātes un vienlīdz pievēršas AZT trīs ilgtspējīgas attīstības pīlāriem: ekonomikas attīstībai, sociālajai
  un kultūras
  attīstībai un vides aizsardzībai.

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 4. punkts

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā lēmuma vispārīgais mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību.
  Asociācija tiecas sasniegt šo galveno mērķi uzlabojot AZT konkurētspēju, stiprinot AZT izturētspēju, samazinot to ekonomisko un ekoloģisko neaizsargātību un veicinot sadarbību starp tām un citiem partneriem. | 4.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktu un 21. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. pantu
  šā lēmuma vispārīgais mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā lēmuma vispārīgais mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību.
  Asociācija tiecas sasniegt šo galveno mērķi uzlabojot AZT konkurētspēju, stiprinot AZT izturētspēju, samazinot to ekonomisko un ekoloģisko neaizsargātību un veicinot sadarbību starp tām un citiem partneriem.

4.   
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktu un 21. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. pantu
  šā lēmuma vispārīgais mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un izveidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | veicināt un atbalstīt sadarbību ar AZT; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

veicināt un atbalstīt sadarbību ar AZT;

veicināt un atbalstīt sadarbību ar AZT;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | sniegt atbalstu
  Grenlandei
  un sadarboties
  tās
  galveno problēmu risināšanā,
  piemēram, lai uzlabotu
  izglītības līmeni
  , un sekmēt Grenlandes administrācijas spējas formulēt un īstenot valsts politikas nostādnes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

sniegt atbalstu
  Grenlandei
  un sadarboties
  tās
  galveno problēmu risināšanā,
  piemēram, lai uzlabotu
  izglītības līmeni
  , un sekmēt Grenlandes administrācijas spējas formulēt un īstenot valsts politikas nostādnes.

Grenlandei

tās

piemēram, lai uzlabotu

, un sekmēt Grenlandes administrācijas spējas formulēt un īstenot valsts politikas nostādnes.

| (b) | sniegt atbalstu
  AZT
  un sadarboties
  to
  galveno problēmu risināšanā,
  tostarp attiecībā uz
  izglītības līmeni
  Grenlandē; |
| --- | --- |

(b)

sniegt atbalstu
  AZT
  un sadarboties
  to
  galveno problēmu risināšanā,
  tostarp attiecībā uz
  izglītības līmeni
  Grenlandē;

AZT

to

tostarp attiecībā uz

Grenlandē;

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

3. pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | stiprināt AZT noturību, mazinot to ekonomikas un vides neaizsargātību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

stiprināt AZT noturību, mazinot to ekonomikas un vides neaizsargātību;

stiprināt AZT noturību, mazinot to ekonomikas un vides neaizsargātību;

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 5. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

3. pants – 5. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | uzlabot AZT konkurētspēju, tostarp sociālos standartus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

uzlabot AZT konkurētspēju, tostarp sociālos standartus;

uzlabot AZT konkurētspēju, tostarp sociālos standartus;

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 5. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

3. pants – 5. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | veicināt AZT sadarbību ar citiem partneriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bc)

(bc)

veicināt AZT sadarbību ar citiem partneriem.

veicināt AZT sadarbību ar citiem partneriem.

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 6. punkts

3. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro
  brīvības,
  demokrātijas,
  cilvēktiesību un pamatbrīvību
  , tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas. | 6.   Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro demokrātijas,
  tiesībās balstītas vispārējas pieejas
  ,
  kas aptver visas cilvēktiesības un pamatbrīvības
  , tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas.
  Tas attiecas arī uz principu par diskriminācijas nepieļaušanu dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un uz dzimumu līdztiesības principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro
  brīvības,
  demokrātijas,
  cilvēktiesību un pamatbrīvību
  , tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas.

6.   Šo mērķu sasniegšanai asociācija ievēro demokrātijas,
  tiesībās balstītas vispārējas pieejas
  ,
  kas aptver visas cilvēktiesības un pamatbrīvības
  , tiesiskuma, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pamatprincipus, kas ir kopīgi visām AZT un dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas.
  Tas attiecas arī uz principu par diskriminācijas nepieļaušanu dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un uz dzimumu līdztiesības principu.

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

4. pants – 1.a daļa (jauna)

4. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Plānošanas un īstenošanas procesā, it īpaši pamatnostādņu pieņemšanā, Komisija pienācīgi ņem vērā AZT ierobežotās administratīvās spējas un ierobežotos cilvēkresursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Plānošanas un īstenošanas procesā, it īpaši pamatnostādņu pieņemšanā, Komisija pienācīgi ņem vērā AZT ierobežotās administratīvās spējas un ierobežotos cilvēkresursus.

Plānošanas un īstenošanas procesā, it īpaši pamatnostādņu pieņemšanā, Komisija pienācīgi ņem vērā AZT ierobežotās administratīvās spējas un ierobežotos cilvēkresursus.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

5. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | AZT ekonomiku dažādošana, tostarp to turpmāka integrēšana pasaules un reģionālajā ekonomikā; īpašajā gadījumā, kas attiecas uz Grenlandi, – nepieciešamība paaugstināt tās darbaspēka prasmes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

AZT ekonomiku dažādošana, tostarp to turpmāka integrēšana pasaules un reģionālajā ekonomikā; īpašajā gadījumā, kas attiecas uz Grenlandi, – nepieciešamība paaugstināt tās darbaspēka prasmes;

| (a) | AZT ekonomiku
  ilgtspējīga
  dažādošana, tostarp to turpmāka integrēšana pasaules un reģionālajā ekonomikā; īpašajā gadījumā, kas attiecas uz Grenlandi, – nepieciešamība paaugstināt tās darbaspēka prasmes; |
| --- | --- |

(a)

AZT ekonomiku
  ilgtspējīga
  dažādošana, tostarp to turpmāka integrēšana pasaules un reģionālajā ekonomikā; īpašajā gadījumā, kas attiecas uz Grenlandi, – nepieciešamība paaugstināt tās darbaspēka prasmes;

ilgtspējīga

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

5. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | kvalitatīva sociālā modeļa sekmēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

kvalitatīva sociālā modeļa sekmēšana;

kvalitatīva sociālā modeļa sekmēšana;

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

5. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

5. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | katastrofu riska mazināšanas veicināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

katastrofu riska mazināšanas veicināšana;

| (e) | katastrofu riska mazināšanas veicināšana
  , ņemot vērā Sendai ietvarprogrammā 2015.–2030. gadam noteiktās prioritātes
  ; |
| --- | --- |

(e)

katastrofu riska mazināšanas veicināšana
  , ņemot vērā Sendai ietvarprogrammā 2015.–2030. gadam noteiktās prioritātes
  ;

, ņemot vērā Sendai ietvarprogrammā 2015.–2030. gadam noteiktās prioritātes

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

5. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ha) | ar Karību jūras reģionu un Kluso okeānu saistīti jautājumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ha)

(ha)

ar Karību jūras reģionu un Kluso okeānu saistīti jautājumi;

ar Karību jūras reģionu un Kluso okeānu saistīti jautājumi;

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus. | 2.   Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus
  , lai veicinātu raitu AZT integrāciju to attiecīgajā ģeogrāfiskajā vidē
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus.

2.   Šajā nolūkā Savienība un AZT var apmainīties ar informāciju un labāko praksi vai izveidot jebkādu citu ciešu sadarbību un koordināciju ar citiem partneriem saistībā ar AZT dalību reģionālajās un starptautiskajās organizācijās, vajadzības gadījumā izmantojot starptautiskus nolīgumus
  , lai veicinātu raitu AZT integrāciju to attiecīgajā ģeogrāfiskajā vidē
  .

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma II un III daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem, tām kaimiņos esošajām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp attiecīgajām Savienības programmām. Savienība
  cenšas
  AZT
  iesaistīt
  arī tad, kad norit dialogs ar to kaimiņvalstīm, neatkarīgi no tā vai tās ir vai nav ĀKK valstis vai teritorijas, un attiecīgajā gadījumā ar tālākajiem reģioniem. | 3.   Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma II un III daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem, tām kaimiņos esošajām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp attiecīgajām Savienības programmām. Savienība
  iesaista
  AZT arī tad, kad norit dialogs ar to kaimiņvalstīm, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav ĀKK valstis vai teritorijas, un attiecīgajā gadījumā ar tālākajiem reģioniem
  , ierosinot tām piešķirt novērotāja statusu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma II un III daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem, tām kaimiņos esošajām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp attiecīgajām Savienības programmām. Savienība
  cenšas
  AZT
  iesaistīt
  arī tad, kad norit dialogs ar to kaimiņvalstīm, neatkarīgi no tā vai tās ir vai nav ĀKK valstis vai teritorijas, un attiecīgajā gadījumā ar tālākajiem reģioniem.

3.   Asociācijas mērķis ir atbalstīt sadarbību starp AZT un citiem partneriem noteiktajās sadarbības jomās, kuras izklāstītas šā lēmuma II un III daļā. Šajā ziņā asociācijas mērķis ir veicināt sadarbību starp AZT un LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem, tām kaimiņos esošajām Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un valstīm, kas nav ĀKK valstis. Lai sasniegtu šo mērķi, Savienība uzlabo koordināciju un sinerģijas starp attiecīgajām Savienības programmām. Savienība
  iesaista
  AZT arī tad, kad norit dialogs ar to kaimiņvalstīm, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav ĀKK valstis vai teritorijas, un attiecīgajā gadījumā ar tālākajiem reģioniem
  , ierosinot tām piešķirt novērotāja statusu
  .

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 4. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

7. pants – 4. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | AZT spēju nostiprināšana, lai ietekmētu reģionālu stratēģiju pieņemšanu, kurās būtu ņemtas vērā to īpašās iezīmes, potenciāls, kā arī eiropeiskā orientācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

AZT spēju nostiprināšana, lai ietekmētu reģionālu stratēģiju pieņemšanu, kurās būtu ņemtas vērā to īpašās iezīmes, potenciāls, kā arī eiropeiskā orientācija;

AZT spēju nostiprināšana, lai ietekmētu reģionālu stratēģiju pieņemšanu, kurās būtu ņemtas vērā to īpašās iezīmes, potenciāls, kā arī eiropeiskā orientācija;

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Īpašs režīms | Īpašs režīms
  izolētām AZT |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Īpašs režīms

Īpašs režīms
  izolētām AZT

izolētām AZT

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants




  Īpašs režīms vismazāk attīstītajām AZT





  1.
     
  Asociācija ņem vērā AZT daudzveidību attīstības līmeņa un strukturālo ierobežojumu ziņā.






  2.
     
  Tiek noteikts īpašs režīms vismazāk attīstītajām AZT.






  3.
     
  Nosakot finansiālā atbalsta apmēru, kā arī atbalsta piešķiršanas nosacījumus, pienācīgi ņem vērā vismazāk attīstīto AZT īpašās iezīmes, lai dotu šīm AZT iespēju pārvarēt atpalicību un pastāvīgos strukturālos ierobežojumus.






  4.
     
  Par vismazāk attīstītām uzskatāmās AZT ir Volisa un Futuna. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

Īpašs režīms vismazāk attīstītajām AZT

1.
     
  Asociācija ņem vērā AZT daudzveidību attīstības līmeņa un strukturālo ierobežojumu ziņā.

2.
     
  Tiek noteikts īpašs režīms vismazāk attīstītajām AZT.

3.
     
  Nosakot finansiālā atbalsta apmēru, kā arī atbalsta piešķiršanas nosacījumus, pienācīgi ņem vērā vismazāk attīstīto AZT īpašās iezīmes, lai dotu šīm AZT iespēju pārvarēt atpalicību un pastāvīgos strukturālos ierobežojumus.

4.
     
  Par vismazāk attīstītām uzskatāmās AZT ir Volisa un Futuna.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Asociācija ir balstīta uz plašu dialogu un apspriedēm par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas,
  un
  Komisiju, un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB). | 1.   Asociācija ir balstīta uz plašu dialogu un apspriedēm par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, Komisiju
  un Eiropas Parlamentu
  , un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Asociācija ir balstīta uz plašu dialogu un apspriedēm par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas,
  un
  Komisiju, un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB).

1.   Asociācija ir balstīta uz plašu dialogu un apspriedēm par savstarpējas intereses jautājumiem starp AZT, dalībvalstīm, ar kurām tās ir saistītas, Komisiju
  un Eiropas Parlamentu
  , un, ja nepieciešams, ar Eiropas Investīciju banku (EIB).

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

12. pants – virsraksts

12. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nevalstisko dalībnieku pienākumi | Pilsoniskās sabiedrības un
  nevalstisko dalībnieku pienākumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nevalstisko dalībnieku pienākumi

Pilsoniskās sabiedrības un
  nevalstisko dalībnieku pienākumi

Pilsoniskās sabiedrības un

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas. | 1.   
  Pilsoniskajai sabiedrībai, privātajam sektoram un
  nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas.

1.   
  Pilsoniskajai sabiedrībai, privātajam sektoram un
  nevalstiskajiem dalībniekiem var būt nozīme informācijas apmaiņā un apspriedēs par sadarbību un jo īpaši, lai sagatavotu un īstenotu sadarbības palīdzību, projektus vai programmas. Tiem var deleģēt finanšu pārvaldības pilnvaras, lai īstenotu šādus projektus vai programmas nolūkā atbalstīt vietējās attīstības iniciatīvas.

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā. | 3.   Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā
  , kā arī ES reģionālo stratēģiju definēšanā un īstenošanā teritorijās, kur atrodas AZT
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā.

3.   Dialogs ļauj AZT pilnībā piedalīties asociācijas īstenošanā
  , kā arī ES reģionālo stratēģiju definēšanā un īstenošanā teritorijās, kur atrodas AZT
  .

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

13. pants – 4. punkts

13. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu asociācijas mērķus. | 4.   Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu
  gan
  asociācijas
  mērķus, gan ilgtspējīgas attīstības
  mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu asociācijas mērķus.

4.   Dialogs, cita starpā, pievēršas konkrētiem abpusējas intereses vai vispārīgas nozīmes politiskiem jautājumiem, lai sasniegtu
  gan
  asociācijas
  mērķus, gan ilgtspējīgas attīstības
  mērķus.

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

13. pants – 5. punkts

13. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dialogs ar Grenlandi jo īpaši rada pamatu plašai sadarbībai un dialogam jomās, kas citstarp attiecas uz enerģētiku, klimata pārmaiņām un vidi, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, jūras transportu, pētniecību un inovāciju, kā arī uz Arktikas dimensiju minētajos jautājumos. | 5.   Dialogs ar Grenlandi jo īpaši rada pamatu plašai sadarbībai un dialogam jomās, kas citstarp attiecas uz
  izglītību,
  enerģētiku, klimata pārmaiņām un vidi
  , dabu
  , dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, jūras transportu, pētniecību un inovāciju, kā arī uz Arktikas dimensiju minētajos jautājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dialogs ar Grenlandi jo īpaši rada pamatu plašai sadarbībai un dialogam jomās, kas citstarp attiecas uz enerģētiku, klimata pārmaiņām un vidi, dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, jūras transportu, pētniecību un inovāciju, kā arī uz Arktikas dimensiju minētajos jautājumos.

5.   Dialogs ar Grenlandi jo īpaši rada pamatu plašai sadarbībai un dialogam jomās, kas citstarp attiecas uz
  izglītību,
  enerģētiku, klimata pārmaiņām un vidi
  , dabu
  , dabas resursiem, tostarp izejvielām un zivju krājumiem, jūras transportu, pētniecību un inovāciju, kā arī uz Arktikas dimensiju minētajos jautājumos.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

13. pants – 5.a punkts (jauns)

13. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dialogs ar Karību jūras reģiona AZT jo īpaši palīdz nostiprināt ES stratēģiju Karību jūras reģionā un sadarboties jautājumos, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņām, resursu ilgtspējīgu pārvaldību, katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, sociālo dimensiju, kā arī ar labas pārvaldības veicināšanu, jo īpaši nodokļu jomā, un organizētās noziedzības apkarošanas veicināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Dialogs ar Karību jūras reģiona AZT jo īpaši palīdz nostiprināt ES stratēģiju Karību jūras reģionā un sadarboties jautājumos, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību, klimata pārmaiņām, resursu ilgtspējīgu pārvaldību, katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, sociālo dimensiju, kā arī ar labas pārvaldības veicināšanu, jo īpaši nodokļu jomā, un organizētās noziedzības apkarošanas veicināšanu.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

13. pants – 5.b punkts (jauns)

13. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Dialogs ar Klusā okeāna AZT jo īpaši palīdz formulēt un īstenot vērienīgu ES stratēģiju Klusā okeāna reģionā, nostiprinot ES klātbūtni, un jo īpaši sadarboties sociālajos jautājumos un jūras un sauszemes resursu ilgtspējīgas pārvaldības, klimata pārmaiņu, enerģētikas, vides un zilās ekonomikas jautājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Dialogs ar Klusā okeāna AZT jo īpaši palīdz formulēt un īstenot vērienīgu ES stratēģiju Klusā okeāna reģionā, nostiprinot ES klātbūtni, un jo īpaši sadarboties sociālajos jautājumos un jūras un sauszemes resursu ilgtspējīgas pārvaldības, klimata pārmaiņu, enerģētikas, vides un zilās ekonomikas jautājumos.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | AZT un ES dialoga forums (“AZT un ES forums”) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus
  un
  Komisiju. Eiropas
  Parlamenta deputāti
  , EIB pārstāvji
  un
  tālāko reģionu pārstāvji
  vajadzības gadījumā ir saistīti ar
  AZT
  un ES forumu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

AZT un ES dialoga forums (“AZT un ES forums”) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus
  un
  Komisiju. Eiropas
  Parlamenta deputāti
  , EIB pārstāvji
  un
  tālāko reģionu pārstāvji
  vajadzības gadījumā ir saistīti ar
  AZT
  un ES forumu
  ;

un

Parlamenta deputāti

un

vajadzības gadījumā ir saistīti ar

un ES forumu

| a) | AZT un ES
  politiskā
  dialoga forums (“AZT un ES forums”) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus, Komisiju
  , Padomes prezidentūru un
  Eiropas
  Parlamentu. Attiecīgā gadījumā AZT un ES forumā tiek iesaistīta AZT asociācija (OCTA)
  , EIB pārstāvji, tālāko reģionu pārstāvji
  un trešo valstu vai
  AZT
  kaimiņteritoriju pārstāvji
  ; |
| --- | --- |

a)

AZT un ES
  politiskā
  dialoga forums (“AZT un ES forums”) sanāk katru gadu, lai pulcinātu AZT iestādes, dalībvalstu pārstāvjus, Komisiju
  , Padomes prezidentūru un
  Eiropas
  Parlamentu. Attiecīgā gadījumā AZT un ES forumā tiek iesaistīta AZT asociācija (OCTA)
  , EIB pārstāvji, tālāko reģionu pārstāvji
  un trešo valstu vai
  AZT
  kaimiņteritoriju pārstāvji
  ;

politiskā

, Padomes prezidentūru un

Parlamentu. Attiecīgā gadījumā AZT un ES forumā tiek iesaistīta AZT asociācija (OCTA)

un trešo valstu vai

kaimiņteritoriju pārstāvji

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

14. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes organizē vismaz
  trīs
  reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes organizē vismaz
  trīs
  reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma;

trīs

| (b) | Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes organizē vismaz
  četras
  reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma; |
| --- | --- |

(b)

Komisija, AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, regulāri organizē trīspusējas apspriedes. Šīs apspriedes organizē vismaz
  četras
  reizes gadā pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc AZT un dalībvalstu, ar kurām tās saistītas, pieprasījuma;

četras

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

II daļa – 1. nodaļa – virsraksts

II daļa – 1. nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| VIDES JAUTĀJUMI, KLIMATA PĀRMAIŅAS, OKEĀNI UN KATASTROFU RISKA MAZINĀŠANA | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

VIDES JAUTĀJUMI, KLIMATA PĀRMAIŅAS, OKEĀNI UN KATASTROFU RISKA MAZINĀŠANA

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

15. pants – 1. daļa – ievaddaļa

15. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu
  un
  katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz: | Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu, katastrofu riska mazināšanas
  un noturības uzlabošanas
  jomā var attiekties uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu
  un
  katastrofu riska mazināšanas jomā var attiekties uz:

un

Asociācijas kontekstā sadarbība vides, klimata pārmaiņu, katastrofu riska mazināšanas
  un noturības uzlabošanas
  jomā var attiekties uz:

un noturības uzlabošanas

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

15. pants – 1. daļa – c punkts

15. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ilgtspējīgu
  resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu
  un ekonomikas izaugsmes nošķiršanu no vides degradācijas
  ;
  kā arī |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ilgtspējīgu
  resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu
  un ekonomikas izaugsmes nošķiršanu no vides degradācijas
  ;
  kā arī

ilgtspējīgu

un ekonomikas izaugsmes nošķiršanu no vides degradācijas

kā arī

| (c) | ilgtspējīgas
  resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu
  virzībā uz mazoglekļa ekonomiku, pamatojoties uz taisnīgas pārejas stratēģijām
  ;
  un |
| --- | --- |

(c)

ilgtspējīgas
  resursu izmantošanas un resursu efektivitātes veicināšanu
  virzībā uz mazoglekļa ekonomiku, pamatojoties uz taisnīgas pārejas stratēģijām
  ;
  un

ilgtspējīgas

virzībā uz mazoglekļa ekonomiku, pamatojoties uz taisnīgas pārejas stratēģijām

un

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

16. pants – 1. daļa – ea punkts (jauns)

16. pants – 1. daļa – ea punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | cīņu pret problēmām, kas saistītas ar zemes degradāciju, it īpaši jūras līmeņa paaugstināšanos un augsnes piesārņojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

cīņu pret problēmām, kas saistītas ar zemes degradāciju, it īpaši jūras līmeņa paaugstināšanos un augsnes piesārņojumu;

cīņu pret problēmām, kas saistītas ar zemes degradāciju, it īpaši jūras līmeņa paaugstināšanos un augsnes piesārņojumu;

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

17. pants – 1. daļa

17. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, tostarp uz mežu nozīmi vides aizsardzībā pret eroziju un pārtuksnešošanos, un uz apmežošanu un kokmateriālu eksporta pārvaldību. | Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, tostarp uz mežu nozīmi vides aizsardzībā pret eroziju un pārtuksnešošanos, un uz apmežošanu un kokmateriālu eksporta pārvaldību
  , un cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, tostarp uz mežu nozīmi vides aizsardzībā pret eroziju un pārtuksnešošanos, un uz apmežošanu un kokmateriālu eksporta pārvaldību.

Asociācijas kontekstā sadarbība ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas jomā var attiekties uz mežu saglabāšanas un ilgtspējīgas apsaimniekošanas veicināšanu, tostarp uz mežu nozīmi vides aizsardzībā pret eroziju un pārtuksnešošanos, un uz apmežošanu un kokmateriālu eksporta pārvaldību
  , un cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi
  .

, un cīņu pret nelikumīgu mežizstrādi

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

18. pants – 1. daļa – b punkts

18. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ekonomikas
  un sociālo darbību, piemēram, zvejniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta un lauksaimniecības saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ekonomikas
  un sociālo darbību, piemēram, zvejniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta un lauksaimniecības saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi.

ekonomikas

| (b) | saimnieciskās darbības
  un sociālo darbību, piemēram, zvejniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta un
  ilgtspējīgas
  lauksaimniecības saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju
  un
  izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi. |
| --- | --- |

(b)

saimnieciskās darbības
  un sociālo darbību, piemēram, zvejniecības un akvakultūras, tūrisma, jūras transporta un
  ilgtspējīgas
  lauksaimniecības saskaņošanu ar jūras un piekrastes zonu potenciālu attiecībā uz atjaunojamo enerģiju
  un
  izejmateriāliem, vienlaikus ņemot vērā klimata pārmaiņu un cilvēka darbību ietekmi.

saimnieciskās darbības

ilgtspējīgas

un

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

23. pants – 1. daļa – c punkts

23. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | attīstīt un stiprināt vides aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

attīstīt un stiprināt vides aizsardzību;

| (c) | attīstīt un stiprināt
  cilvēktiesības, kā arī sociālo un
  vides aizsardzību; |
| --- | --- |

(c)

attīstīt un stiprināt
  cilvēktiesības, kā arī sociālo un
  vides aizsardzību;

cilvēktiesības, kā arī sociālo un

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

24. pants – 1. daļa – b punkts

24. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstu partnervalstu centieniem ievērot savas saistības attiecībā uz klimata
  pārmaiņām
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbalstu partnervalstu centieniem ievērot savas saistības attiecībā uz klimata
  pārmaiņām
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām;

pārmaiņām

| (b) | atbalstu partnervalstu centieniem ievērot savas saistības attiecībā uz klimata
  pārmaiņu apkarošanu
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām
  un ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

atbalstu partnervalstu centieniem ievērot savas saistības attiecībā uz klimata
  pārmaiņu apkarošanu
  saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām
  un ilgtspējīgas attīstības mērķiem
  ;

pārmaiņu apkarošanu

un ilgtspējīgas attīstības mērķiem

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

II daļa – 4. nodaļa – virsraksts

II daļa – 4. nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| JAUNATNE, IZGLĪTĪBA, APMĀCĪBA, VESELĪBA, NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLAIS NODROŠINĀJUMS, PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS UN PĀRTIKAS NODROŠINĀJUMS | JAUNATNE,
  SIEVIETES,
  IZGLĪTĪBA, APMĀCĪBA, VESELĪBA, NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLAIS NODROŠINĀJUMS, PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS UN PĀRTIKAS NODROŠINĀJUMS |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

JAUNATNE, IZGLĪTĪBA, APMĀCĪBA, VESELĪBA, NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLAIS NODROŠINĀJUMS, PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS UN PĀRTIKAS NODROŠINĀJUMS

JAUNATNE,
  SIEVIETES,
  IZGLĪTĪBA, APMĀCĪBA, VESELĪBA, NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLAIS NODROŠINĀJUMS, PĀRTIKAS NEKAITĪGUMS UN PĀRTIKAS NODROŠINĀJUMS

SIEVIETES,

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

32. pants – 2.a punkts (jauns)

32. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Savienība un AZT sadarbojas, lai nodrošinātu, ka jaunieši aktīvi piedalās darba tirgū, un tādējādi novērstu jauniešu bezdarbu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Savienība un AZT sadarbojas, lai nodrošinātu, ka jaunieši aktīvi piedalās darba tirgū, un tādējādi novērstu jauniešu bezdarbu.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

32.a pants (jauns)

32.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 32.a pants




  Dzimumu līdztiesība





  1.
     
  ES tiecas veicināt līdztiesību un vienlīdzību starp AZT vīriešiem un sievietēm, kā arī veicināt sieviešu tiesību nostiprināšanu un sieviešu politisko un ekonomisko izredžu vienlīdzību.






  2.
     
  Asociācija tiecas aizsargāt sieviešu un meiteņu tiesības, īpaši pievēršoties aizsardzībai pret jebkāda veida vardarbību.






  3.
     
  Turklāt asociācija tiecas veicināt sieviešu tiesību nostiprināšanu, it īpaši sieviešu lomu ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un ekonomikas un finanšu vidē.




  Visās iniciatīvās ir jāiekļauj dzimuma aspekts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

32.a pants

Dzimumu līdztiesība

1.
     
  ES tiecas veicināt līdztiesību un vienlīdzību starp AZT vīriešiem un sievietēm, kā arī veicināt sieviešu tiesību nostiprināšanu un sieviešu politisko un ekonomisko izredžu vienlīdzību.

2.
     
  Asociācija tiecas aizsargāt sieviešu un meiteņu tiesības, īpaši pievēršoties aizsardzībai pret jebkāda veida vardarbību.

3.
     
  Turklāt asociācija tiecas veicināt sieviešu tiesību nostiprināšanu, it īpaši sieviešu lomu ilgtspējīgas attīstības veicināšanā un ekonomikas un finanšu vidē.

Visās iniciatīvās ir jāiekļauj dzimuma aspekts.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

33. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

33. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | atbalstu AZT, nosakot un īstenojot izglītības un profesionālās apmācības politiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

atbalstu AZT, nosakot un īstenojot izglītības un profesionālās apmācības politiku.

| (b) | atbalstu AZT,
  tām
  nosakot un īstenojot izglītības un profesionālās apmācības politiku
  ; kā arī |
| --- | --- |

(b)

atbalstu AZT,
  tām
  nosakot un īstenojot izglītības un profesionālās apmācības politiku
  ; kā arī

tām

; kā arī

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

33. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

33. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | atbalstu AZT dalībai programmā “Erasmus+” un to piekļuvei šai programmai, rosinot un palielinot potenciālo programmas atbalsta saņēmēju mobilitāti no AZT un uz tām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

atbalstu AZT dalībai programmā “Erasmus+” un to piekļuvei šai programmai, rosinot un palielinot potenciālo programmas atbalsta saņēmēju mobilitāti no AZT un uz tām.

atbalstu AZT dalībai programmā “Erasmus+” un to piekļuvei šai programmai, rosinot un palielinot potenciālo programmas atbalsta saņēmēju mobilitāti no AZT un uz tām.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

38. pants – virsraksts

38. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Skatuves māksla | Tēlotājmāksla |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Skatuves māksla

Skatuves māksla

Tēlotājmāksla

Tēlotājmāksla

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

38. pants – 1. daļa – ievaddaļa

38. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Asociācijas kontekstā sadarbība
  skatuves mākslas
  jomā var attiekties uz: | Asociācijas kontekstā sadarbība
  tēlotājmākslas
  jomā var attiekties uz: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Asociācijas kontekstā sadarbība
  skatuves mākslas
  jomā var attiekties uz:

skatuves mākslas

Asociācijas kontekstā sadarbība
  tēlotājmākslas
  jomā var attiekties uz:

tēlotājmākslas

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

38. pants – 1. daļa – a punkts

38. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | skatuves mākslinieku
  savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un apmācība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos,
  kultūras
  tīklu izveide un veicināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

skatuves mākslinieku
  savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un apmācība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos,
  kultūras
  tīklu izveide un veicināšana;

skatuves mākslinieku

kultūras

| (a) | tēlotājmākslas pārstāvju
  savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un apmācība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos, tīklu izveide un
  to darbības
  veicināšana
  , sniedzot atbilstošu finansiālo atbalstu
  ; |
| --- | --- |

(a)

tēlotājmākslas pārstāvju
  savstarpējo kontaktu atvieglošanu tādās jomās kā profesionālā apmaiņa un apmācība, tostarp dalība noklausīšanās pasākumos, tīklu izveide un
  to darbības
  veicināšana
  , sniedzot atbilstošu finansiālo atbalstu
  ;

tēlotājmākslas pārstāvju

to darbības

, sniedzot atbilstošu finansiālo atbalstu

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

38. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

38. pants – 1. daļa – aa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | AZT mākslas darbu popularizēšanu Eiropas Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

AZT mākslas darbu popularizēšanu Eiropas Savienībā;

AZT mākslas darbu popularizēšanu Eiropas Savienībā;

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

39. pants – 1. daļa – ievaddaļa

39. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saistībā ar asociāciju materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma un vēstures pieminekļu jomā izvērstās sadarbības mērķis ir dot iespēju veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu, šim nolūkam: | Saistībā ar asociāciju materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma un vēstures pieminekļu jomā izvērstās sadarbības mērķis ir dot iespēju veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu
  un ilgtspējīgi vairot objektu vērtību
  , šim nolūkam: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saistībā ar asociāciju materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma un vēstures pieminekļu jomā izvērstās sadarbības mērķis ir dot iespēju veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu, šim nolūkam:

Saistībā ar asociāciju materiālā un nemateriālā kultūras mantojuma un vēstures pieminekļu jomā izvērstās sadarbības mērķis ir dot iespēju veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu
  un ilgtspējīgi vairot objektu vērtību
  , šim nolūkam:

un ilgtspējīgi vairot objektu vērtību

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

39. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

39. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | uzlabojot zināšanas par AZT materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu, saglabājot to un vairojot tā vērtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

uzlabojot zināšanas par AZT materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu, saglabājot to un vairojot tā vērtību;

uzlabojot zināšanas par AZT materiālo un nemateriālo kultūras mantojumu, saglabājot to un vairojot tā vērtību;

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

II daļa – 6. nodaļa – virsraksts

II daļa – 6. nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU | TIESISKUMA VEICINĀŠANA |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU

CĪŅA PRET ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU

TIESISKUMA VEICINĀŠANA

TIESISKUMA VEICINĀŠANA

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

-40.a pants (jauns)

-40.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -40.a pants




  Tiesiskuma veicināšana





  1.
     
  Asociācija tiecas veicināt tās pamatā esošo demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību un pamatbrīvību principu ievērošanu, īstenojot dialogu un sadarbību starp ES un AZT.






  2.
     
  AZT kā ES priekšposteņiem ir nozīmīga loma ES vērtību un principu izplatīšanā attiecīgajā reģionā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-40.a pants

Tiesiskuma veicināšana

1.
     
  Asociācija tiecas veicināt tās pamatā esošo demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību un pamatbrīvību principu ievērošanu, īstenojot dialogu un sadarbību starp ES un AZT.

2.
     
  AZT kā ES priekšposteņiem ir nozīmīga loma ES vērtību un principu izplatīšanā attiecīgajā reģionā.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

41. pants – virsraksts

41. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju | Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju
  un minēto parādību novēršana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju

Cīņa pret organizēto noziedzību, cilvēku tirdzniecību, seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālo izmantošanu, terorismu un korupciju
  un minēto parādību novēršana

un minēto parādību novēršana

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

41. pants – 1. punkts – ievaddaļa

41. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības jomā var ietvert: | 1.   Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības
  apkarošanas un novēršanas
  jomā var ietvert: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības jomā var ietvert:

1.   Asociācijas kontekstā sadarbība organizētās noziedzības
  apkarošanas un novēršanas
  jomā var ietvert:

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

42.a pants (jauns)

42.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 42.a pants




  Sarunas par tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm




  Ja sarunas par tirdzniecības vai zivsaimniecības nolīgumiem ar trešām valstīm draud radīt nopietnu kaitējumu AZT reģionālajai integrācijai vai jutīgām nozarēm, Komisija veic ietekmes novērtējumu, ņemot vērā minēto nolīgumu kumulatīvo ietekmi uz AZT ekonomiku. Veikto ietekmes novērtējumu rezultātus Komisija pirms attiecīgo starptautisko nolīgumu noslēgšanas nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un AZT valdībām un vietējām pārvaldes iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

42.a pants

Sarunas par tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm

Ja sarunas par tirdzniecības vai zivsaimniecības nolīgumiem ar trešām valstīm draud radīt nopietnu kaitējumu AZT reģionālajai integrācijai vai jutīgām nozarēm, Komisija veic ietekmes novērtējumu, ņemot vērā minēto nolīgumu kumulatīvo ietekmi uz AZT ekonomiku. Veikto ietekmes novērtējumu rezultātus Komisija pirms attiecīgo starptautisko nolīgumu noslēgšanas nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un AZT valdībām un vietējām pārvaldes iestādēm.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

53. pants – 2. punkts

53. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ar tirdzniecību saistītās sadarbības mērķis ir atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galīgajiem mērķiem un Parīzes nolīguma īstenošana. Tas var attiekties arī uz sadarbību citos ar tirdzniecību saistītos daudzpusējos nolīgumos vides jomā, piemēram, Konvencijā par tirdzniecību ar apdraudētajām sugām. | 2.   Ar tirdzniecību saistītās sadarbības mērķis ir atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galīgajiem mērķiem un Parīzes nolīguma
  , kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķu
  īstenošana. Tas var attiekties arī uz sadarbību citos ar tirdzniecību saistītos daudzpusējos nolīgumos vides jomā, piemēram, Konvencijā par tirdzniecību ar apdraudētajām sugām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ar tirdzniecību saistītās sadarbības mērķis ir atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galīgajiem mērķiem un Parīzes nolīguma īstenošana. Tas var attiekties arī uz sadarbību citos ar tirdzniecību saistītos daudzpusējos nolīgumos vides jomā, piemēram, Konvencijā par tirdzniecību ar apdraudētajām sugām.

2.   Ar tirdzniecību saistītās sadarbības mērķis ir atbalsts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) galīgajiem mērķiem un Parīzes nolīguma
  , kā arī ilgtspējīgas attīstības mērķu
  īstenošana. Tas var attiekties arī uz sadarbību citos ar tirdzniecību saistītos daudzpusējos nolīgumos vides jomā, piemēram, Konvencijā par tirdzniecību ar apdraudētajām sugām.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

59. pants – 1. daļa – 4 punkts

59. pants – 1. daļa – 4 punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  atbalsts, ko AZT piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tam ir ievērojama negatīva ietekme uz tirdzniecību vai ieguldījumiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  atbalsts, ko AZT piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tam ir ievērojama negatīva ietekme uz tirdzniecību vai ieguldījumiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

70. pants – 1. daļa

70. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienība un AZT pieliek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski saskaņotus standartus attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, un attiecībā uz izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanu. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir Bāzeles Komitejas “Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”, Starptautiskās apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas “Apdrošināšanas galvenie principi”, Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, ESAO “Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos”, G20 ,,Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā", Finanšu stabilitātes padomes “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti”. | Savienība un AZT pieliek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski saskaņotus standartus attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, un attiecībā uz
  krāpšanas nodokļu jomā, nodokļu apiešanas un
  izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanu. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir Bāzeles Komitejas “Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”, Starptautiskās apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas “Apdrošināšanas galvenie principi”, Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, ESAO “Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos”, G20 ,,Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā", Finanšu stabilitātes padomes “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti”
  un ANO Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar to saistītie protokoli
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Savienība un AZT pieliek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski saskaņotus standartus attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, un attiecībā uz izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanu. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir Bāzeles Komitejas “Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”, Starptautiskās apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas “Apdrošināšanas galvenie principi”, Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, ESAO “Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos”, G20 ,,Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā", Finanšu stabilitātes padomes “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti”.

Savienība un AZT pieliek vislielākās pūles, lai nodrošinātu, ka to teritorijā īsteno un piemēro starptautiski saskaņotus standartus attiecībā uz regulējumu un uzraudzību finanšu pakalpojumu jomā, un attiecībā uz
  krāpšanas nodokļu jomā, nodokļu apiešanas un
  izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanu. Šādi starptautiski saskaņoti standarti cita starpā ir Bāzeles Komitejas “Pamatprincipi attiecībā uz banku efektīvu uzraudzību”, Starptautiskās apdrošināšanas uzraudzības iestāžu asociācijas “Apdrošināšanas galvenie principi”, Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas “Vērtspapīru regulējuma mērķi un principi”, ESAO “Nolīgums par informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos”, G20 ,,Paziņojums par pārredzamību un informācijas apmaiņu nodokļu jomā", Finanšu stabilitātes padomes “Finanšu iestāžu efektīvu noregulējuma režīmu galvenie atribūti”
  un ANO Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar to saistītie protokoli
  .

krāpšanas nodokļu jomā, nodokļu apiešanas un

un ANO Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību un ar to saistītie protokoli

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

72. pants – 1. daļa – a punkts

72. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību, lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību, lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus;

| (a) | adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību
  šā lēmuma ietvaros
  , lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus; |
| --- | --- |

(a)

adekvātus finanšu resursus un pienācīgu tehnisko palīdzību
  šā lēmuma ietvaros
  , lai stiprinātu AZT spējas formulēt un īstenot stratēģiskus satvarus un tiesiskos regulējumus;

šā lēmuma ietvaros

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

72. pants – 1. daļa – b punkts

72. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ilgtermiņa finansējumu, lai veicinātu privātā sektora izaugsmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ilgtermiņa finansējumu, lai veicinātu privātā sektora izaugsmi;

| (b) | ilgtermiņa finansējumu
  šā lēmuma ietvaros
  , lai veicinātu privātā sektora izaugsmi; |
| --- | --- |

(b)

ilgtermiņa finansējumu
  šā lēmuma ietvaros
  , lai veicinātu privātā sektora izaugsmi;

šā lēmuma ietvaros

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

72. pants – 1. daļa – c punkts

72. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | attiecīgā gadījumā
  saskaņā ar šo lēmumu noteiktās darbības var veicināt
  arī
  ar citām Savienības programmām, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.
  Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.
  Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

attiecīgā gadījumā
  saskaņā ar šo lēmumu noteiktās darbības var veicināt
  arī
  ar citām Savienības programmām, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.
  Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.
  Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami.

attiecīgā gadījumā

arī

Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas.

| (c) | saskaņā ar šo lēmumu noteiktās darbības var veicināt ar
  papildu finansējumu no
  citām Savienības programmām, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami. |
| --- | --- |

(c)

saskaņā ar šo lēmumu noteiktās darbības var veicināt ar
  papildu finansējumu no
  citām Savienības programmām, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami.

papildu finansējumu no

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

72. pants – 1.a daļa (jauna)

72. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami.

Šā lēmuma īstenošanas ietvaros var veicināt arī citās Savienības programmās paredzētos pasākumus, ja vien ar maksājumiem netiek segtas vienas un tās pašas izmaksas. Šādos gadījumos darba programmā, kas attiecas uz šīm darbībām, nosaka, kuri noteikumi ir piemērojami.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

73. pants – 1. punkts

73. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas finansējums tās īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  EUR 500 000 000 pašreizējās
  cenās; | 1.   Programmas finansējums tās īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  EUR 669 000 000 faktiskajās
  cenās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Programmas finansējums tās īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  EUR 500 000 000 pašreizējās
  cenās;

1.   Programmas finansējums tās īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir
  EUR 669 000 000 faktiskajās
  cenās;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

74. pants – 1. daļa – a punkts

74. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | “plānojamais atbalsts” ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts, lai finansētu teritoriālas, reģionālas un intrareģionālas stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

“plānojamais atbalsts” ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts, lai finansētu teritoriālas, reģionālas un intrareģionālas stratēģijas un prioritātes, kas noteiktas plānošanas dokumentos;

| (a) | “plānojamais atbalsts” ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts, lai finansētu teritoriālas, reģionālas un intrareģionālas stratēģijas un prioritātes, kas
  attiecīgā gadījumā
  noteiktas plānošanas dokumentos; |
| --- | --- |

(a)

“plānojamais atbalsts” ir neatmaksājams atbalsts, kas AZT piešķirts, lai finansētu teritoriālas, reģionālas un intrareģionālas stratēģijas un prioritātes, kas
  attiecīgā gadījumā
  noteiktas plānošanas dokumentos;

attiecīgā gadījumā

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

74. pants – 1. daļa – g punkts

74. pants – 1. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | “intrareģionāls piešķīrums” ir summa reģionāla piešķīruma ietvaros, kura piešķirta plānojamajam atbalstam, lai finansētu intrareģionālās sadarbības stratēģijas un prioritātes,
  iesaistot vismaz vienu AZT un vienu vai vairākus tālākos reģionus, kas minēti LESD 349
  .
  pantā, un/vai vienu vai vairākas ĀKK valstis un/vai vienu vai vairākas kaimiņvalstis vai teritorijas, kas nav ĀKK valstis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

“intrareģionāls piešķīrums” ir summa reģionāla piešķīruma ietvaros, kura piešķirta plānojamajam atbalstam, lai finansētu intrareģionālās sadarbības stratēģijas un prioritātes,
  iesaistot vismaz vienu AZT un vienu vai vairākus tālākos reģionus, kas minēti LESD 349
  .
  pantā, un/vai vienu vai vairākas ĀKK valstis un/vai vienu vai vairākas kaimiņvalstis vai teritorijas, kas nav ĀKK valstis.

iesaistot vismaz vienu AZT un vienu vai vairākus tālākos reģionus, kas minēti LESD 349

pantā, un/vai vienu vai vairākas ĀKK valstis un/vai vienu vai vairākas kaimiņvalstis vai teritorijas, kas nav ĀKK valstis.

| (g) | “intrareģionāls piešķīrums” ir summa reģionāla piešķīruma ietvaros, kura piešķirta plānojamajam atbalstam, lai finansētu intrareģionālās sadarbības stratēģijas un prioritātes,
  kurās iesaistītas šā lēmuma 82
  . 
  pantā minētās vienības. |
| --- | --- |

(g)

“intrareģionāls piešķīrums” ir summa reģionāla piešķīruma ietvaros, kura piešķirta plānojamajam atbalstam, lai finansētu intrareģionālās sadarbības stratēģijas un prioritātes,
  kurās iesaistītas šā lēmuma 82
  . 
  pantā minētās vienības.

kurās iesaistītas šā lēmuma 82

pantā minētās vienības.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

74.a pants (jauns)

74.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 74.a pants




  Vispārējie principi




  Ja vien šajā lēmumā nav paredzēti īpaši noteikumi, ES finansiālo atbalstu īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (“Finanšu regula”) un saskaņā ar šā lēmuma mērķiem un principiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

74.a pants

Vispārējie principi

Ja vien šajā lēmumā nav paredzēti īpaši noteikumi, ES finansiālo atbalstu īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (“Finanšu regula”) un saskaņā ar šā lēmuma mērķiem un principiem.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

75. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

75. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās ģeogrāfiskās, sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās ģeogrāfiskās, sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu;

| (a) | jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās
  demogrāfiskās,
  ģeogrāfiskās
  , ekonomiskās un finansiālās, vides
  , sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu; |
| --- | --- |

(a)

jāīsteno, pienācīgi ievērojot AZT attiecīgās
  demogrāfiskās,
  ģeogrāfiskās
  , ekonomiskās un finansiālās, vides
  , sociālās un kultūras iezīmes, kā arī to īpašo potenciālu;

demogrāfiskās,

, ekonomiskās un finansiālās, vides

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

75. pants – 4.a punkts (jauns)

75. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  ES finansējumu var sniegt, izmantojot Finanšu regulā paredzētos finansējuma veidus, jo īpaši: |
| | a) | dotācijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  ES finansējumu var sniegt, izmantojot Finanšu regulā paredzētos finansējuma veidus, jo īpaši:

a)

a)

dotācijas;

dotācijas;

| b) | publiskā iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem, |
| --- | --- |

b)

b)

publiskā iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem,

publiskā iepirkuma līgumus par pakalpojumiem, piegādēm vai būvdarbiem,

| c) | budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

c)

c)

budžeta atbalstu;

budžeta atbalstu;

| d) | iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu; |
| --- | --- |

d)

d)

iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu;

iemaksas Komisijas izveidotajos trasta fondos saskaņā ar Finanšu regulas 234. pantu;

| e) | finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

e)

e)

finanšu instrumentus;

finanšu instrumentus;

| f) | budžeta garantijas; |
| --- | --- |

f)

f)

budžeta garantijas;

budžeta garantijas;

| g) | finansējuma apvienošanu; |
| --- | --- |

g)

g)

finansējuma apvienošanu;

finansējuma apvienošanu;

| h) | finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

h)

h)

finansiālu atbalstu;

finansiālu atbalstu;

| i) | atalgotus ārējos ekspertus. |
| --- | --- |

i)

i)

atalgotus ārējos ekspertus.

atalgotus ārējos ekspertus.

Plānojamā atbalsta ietvaros ES finansiālais atbalsts galvenokārt tiek sniegts kā budžeta atbalsts AZT.

Plānojamā atbalsta ietvaros ES finansiālais atbalsts galvenokārt tiek sniegts kā budžeta atbalsts AZT.

ES finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu var sniegt arī, veicot iemaksas starptautiskos, reģionālos vai valstu fondos, piemēram, fondos, ko nolūkā piesaistīt vairāku līdzekļu devēju kopīgu finansējumu izveido vai pārvalda EIB, dalībvalstis, partnervalstis, partnerreģioni vai starptautiskas organizācijas, vai fondos, ko izveido viens vai vairāki līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu projektus.

ES finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu var sniegt arī, veicot iemaksas starptautiskos, reģionālos vai valstu fondos, piemēram, fondos, ko nolūkā piesaistīt vairāku līdzekļu devēju kopīgu finansējumu izveido vai pārvalda EIB, dalībvalstis, partnervalstis, partnerreģioni vai starptautiskas organizācijas, vai fondos, ko izveido viens vai vairāki līdzekļu devēji, lai kopīgi īstenotu projektus.

Komisija īsteno ES finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem tiešā veidā ar savu dienestu, ES delegāciju un izpildaģentūru starpniecību, dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm vai netieši, uzticot budžeta izpildes uzdevumus Finanšu regulā minētajām struktūrām. Attiecīgās struktūras nodrošina atbilstību ES ārpolitikai un var uzticēt budžeta izpildes uzdevumus citām struktūrām, ievērojot tādus pašus nosacījumus, kādi ir piemērojami Komisijai.

Komisija īsteno ES finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem tiešā veidā ar savu dienestu, ES delegāciju un izpildaģentūru starpniecību, dalītā pārvaldībā ar dalībvalstīm vai netieši, uzticot budžeta izpildes uzdevumus Finanšu regulā minētajām struktūrām. Attiecīgās struktūras nodrošina atbilstību ES ārpolitikai un var uzticēt budžeta izpildes uzdevumus citām struktūrām, ievērojot tādus pašus nosacījumus, kādi ir piemērojami Komisijai.

Finansētās darbības var īstenot, izmantojot paralēlu vai kopīgu līdzfinansējumu. Paralēla līdzfinansējuma gadījumā darbību sadala vairākās skaidri nosakāmās daļās, un katru no tām finansē dažādi partneri, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai vienmēr būtu iespējams konstatēt finansējuma mērķi. Kopīga līdzfinansējuma gadījumā darbības kopējās izmaksas sadala starp partneriem, kuri nodrošina līdzfinansējumu, un resursus apkopo tā, ka vairs nav iespējams noteikt rīcības ietvaros veiktas konkrētas darbības finansējuma avotu. Šādā gadījumā Finanšu regulas 38. pantā paredzētajā dotācijas un publiskā iepirkuma nolīgumu ex post publikācijā, ja nepieciešams, ievēro atbildīgās struktūras noteikumus.

Finansētās darbības var īstenot, izmantojot paralēlu vai kopīgu līdzfinansējumu. Paralēla līdzfinansējuma gadījumā darbību sadala vairākās skaidri nosakāmās daļās, un katru no tām finansē dažādi partneri, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai vienmēr būtu iespējams konstatēt finansējuma mērķi. Kopīga līdzfinansējuma gadījumā darbības kopējās izmaksas sadala starp partneriem, kuri nodrošina līdzfinansējumu, un resursus apkopo tā, ka vairs nav iespējams noteikt rīcības ietvaros veiktas konkrētas darbības finansējuma avotu. Šādā gadījumā Finanšu regulas 38. pantā paredzētajā dotācijas un publiskā iepirkuma nolīgumu ex post publikācijā, ja nepieciešams, ievēro atbildīgās struktūras noteikumus.

ES finansējumam netiek uzlikti un iekasēti nodokļi, nodevas vai citas maksas.

ES finansējumam netiek uzlikti un iekasēti nodokļi, nodevas vai citas maksas.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

75.a pants (jauns)

75.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 75.a pants |
| | Līdzekļu pārnešana, ikgadējie maksājumi, saistību apropriācijas, atmaksājamās summas un ieņēmumi, ko rada finanšu instrumenti |
| | 1.
     
  Papildus Finanšu regulas 12. panta 2. punktam automātiski pārnes neizmantotās saistību un maksājumu apropriācijas saskaņā ar šo lēmumu, un tās var izmantot saistībām līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim. Nākamajā finanšu gadā vispirms izmanto pārnesto summu. Saskaņā ar Finanšu regulas 12. panta 6. punktu Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par pārnestajām saistību apropriācijām. |
| | 2.
     
  Papildus Finanšu regulas 15. panta noteikumiem par kārtību, kādā apropriācijas dara pieejamas atkārtoti, saistību apropriācijas, kas atbilst to saistību summai, kuras atceltas kādas saskaņā ar šo lēmumu īstenojamas darbības pilnīgas vai daļējas neizpildes dēļ, atkārtoti dara pieejamas sākotnējā budžeta pozīcijā. Šī lēmuma vajadzībām atsauces uz Finanšu regulas 15. pantu, kas minētas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, saprot arī kā atsauces uz šo punktu. |
| | 3.
     
  Budžeta saistības darbībām, kuru īstenošana norisinās ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem finanšu gadiem atbilstīgi Finanšu regulas 112. panta 2. punktam. |
| | Šīm daudzgadu darbībām nepiemēro Finanšu regulas 114. panta 2. punkta trešo daļu. Komisija automātiski atceļ jebkuru darbības budžeta saistību daļu, kura līdz 31. decembrim piektajā gadā pēc attiecīgās budžeta saistības gada nav izmantota priekšfinansējumam vai starpposma maksājumu veikšanai vai attiecībā uz kuru nav iesniegta neviena apstiprināta izdevumu deklarācija vai maksājumu pieprasījums. |
| | Šā panta 2. punktu piemēro arī ikgadējiem maksājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

75.a pants

75.a pants

Līdzekļu pārnešana, ikgadējie maksājumi, saistību apropriācijas, atmaksājamās summas un ieņēmumi, ko rada finanšu instrumenti

Līdzekļu pārnešana, ikgadējie maksājumi, saistību apropriācijas, atmaksājamās summas un ieņēmumi, ko rada finanšu instrumenti

1.
     
  Papildus Finanšu regulas 12. panta 2. punktam automātiski pārnes neizmantotās saistību un maksājumu apropriācijas saskaņā ar šo lēmumu, un tās var izmantot saistībām līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim. Nākamajā finanšu gadā vispirms izmanto pārnesto summu. Saskaņā ar Finanšu regulas 12. panta 6. punktu Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par pārnestajām saistību apropriācijām.

2.
     
  Papildus Finanšu regulas 15. panta noteikumiem par kārtību, kādā apropriācijas dara pieejamas atkārtoti, saistību apropriācijas, kas atbilst to saistību summai, kuras atceltas kādas saskaņā ar šo lēmumu īstenojamas darbības pilnīgas vai daļējas neizpildes dēļ, atkārtoti dara pieejamas sākotnējā budžeta pozīcijā. Šī lēmuma vajadzībām atsauces uz Finanšu regulas 15. pantu, kas minētas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, saprot arī kā atsauces uz šo punktu.

3.
     
  Budžeta saistības darbībām, kuru īstenošana norisinās ilgāk par vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem finanšu gadiem atbilstīgi Finanšu regulas 112. panta 2. punktam.

Šīm daudzgadu darbībām nepiemēro Finanšu regulas 114. panta 2. punkta trešo daļu. Komisija automātiski atceļ jebkuru darbības budžeta saistību daļu, kura līdz 31. decembrim piektajā gadā pēc attiecīgās budžeta saistības gada nav izmantota priekšfinansējumam vai starpposma maksājumu veikšanai vai attiecībā uz kuru nav iesniegta neviena apstiprināta izdevumu deklarācija vai maksājumu pieprasījums.

Šīm daudzgadu darbībām nepiemēro Finanšu regulas 114. panta 2. punkta trešo daļu. Komisija automātiski atceļ jebkuru darbības budžeta saistību daļu, kura līdz 31. decembrim piektajā gadā pēc attiecīgās budžeta saistības gada nav izmantota priekšfinansējumam vai starpposma maksājumu veikšanai vai attiecībā uz kuru nav iesniegta neviena apstiprināta izdevumu deklarācija vai maksājumu pieprasījums.

Šā panta 2. punktu piemēro arī ikgadējiem maksājumiem.

Šā panta 2. punktu piemēro arī ikgadējiem maksājumiem.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

76. pants – 1. daļa – b punkts

76. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides aspektu integrācijai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides aspektu integrācijai;

| (b) | institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides
  , dzimuma un labas pārvaldības
  aspektu integrācijai; |
| --- | --- |

(b)

institucionālajai attīstībai, spēju veidošanai un vides
  , dzimuma un labas pārvaldības
  aspektu integrācijai;

, dzimuma un labas pārvaldības

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

77. pants – 2. punkts

77. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus statistikas datus par šīm jomām. | 2.   Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus
  un publiski pieejamus
  statistikas datus par šīm jomām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus statistikas datus par šīm jomām.

2.   Savienība atbalsta AZT centienus izstrādāt ticamus
  un publiski pieejamus
  statistikas datus par šīm jomām.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

77. pants – 3. punkts

77. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Savienība var atbalstīt aizjūras zemes un teritorijas to centienos uzlabot savu makroekonomisko rādītāju salīdzināmību. | 3.   Savienība var atbalstīt aizjūras zemes un teritorijas to centienos uzlabot savu makroekonomisko rādītāju salīdzināmību
  , īpaši veicinot analīzes par aizjūras zemju un teritoriju IKP pēc pirktspējas paritātes, ja šādi dati ir pieejami
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Savienība var atbalstīt aizjūras zemes un teritorijas to centienos uzlabot savu makroekonomisko rādītāju salīdzināmību.

3.   Savienība var atbalstīt aizjūras zemes un teritorijas to centienos uzlabot savu makroekonomisko rādītāju salīdzināmību
  , īpaši veicinot analīzes par aizjūras zemju un teritoriju IKP pēc pirktspējas paritātes, ja šādi dati ir pieejami
  .

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

78. pants – 1. punkts

78. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Savienības finansējums var segt izdevumus, kas saistīti ar lēmuma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu, tostarp ar administratīvo atbalstu šādai īstenošanai nepieciešamajām sagatavošanas, turpmākajām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām
  , kā arī izdevumus galvenajā mītnē un Savienības delegācijās saistībā ar programmai nepieciešamo administratīvo atbalstu un saskaņā ar šo lēmumu finansēto darbību pārvaldībai, tostarp informācijas un komunikācijas pasākumiem, kā arī korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām. | 1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Savienības finansējums var segt
  atbalsta
  izdevumus, kas saistīti ar lēmuma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu, tostarp ar administratīvo atbalstu šādai īstenošanai nepieciešamajām sagatavošanas, turpmākajām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Savienības finansējums var segt izdevumus, kas saistīti ar lēmuma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu, tostarp ar administratīvo atbalstu šādai īstenošanai nepieciešamajām sagatavošanas, turpmākajām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām
  , kā arī izdevumus galvenajā mītnē un Savienības delegācijās saistībā ar programmai nepieciešamo administratīvo atbalstu un saskaņā ar šo lēmumu finansēto darbību pārvaldībai, tostarp informācijas un komunikācijas pasākumiem, kā arī korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Savienības finansējums var segt
  atbalsta
  izdevumus, kas saistīti ar lēmuma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu, tostarp ar administratīvo atbalstu šādai īstenošanai nepieciešamajām sagatavošanas, turpmākajām, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

79. pants

79. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 79. pants | svītrots |
| Vispārējie principi | |
| Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Savienības finansiālo atbalstu īsteno saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti šajā lēmumā, Finanšu regulā un [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulā], jo īpaši II sadaļas I nodaļā, izņemot 13. pantu, 14. panta 1. un 4. punktu un 15. pantu, III nodaļā, izņemot 21. panta 1. punktu, 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 3. punktu, un V nodaļā, izņemot 31. panta 1., 4., 6. un 9. punktu un 32. panta 3. punktu. Šā lēmuma 80. pantā noteikto procedūru nepiemēro [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 21. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

79. pants

79. pants

svītrots

svītrots

Vispārējie principi

Vispārējie principi

Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Savienības finansiālo atbalstu īsteno saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti šajā lēmumā, Finanšu regulā un [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulā], jo īpaši II sadaļas I nodaļā, izņemot 13. pantu, 14. panta 1. un 4. punktu un 15. pantu, III nodaļā, izņemot 21. panta 1. punktu, 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 3. punktu, un V nodaļā, izņemot 31. panta 1., 4., 6. un 9. punktu un 32. panta 3. punktu. Šā lēmuma 80. pantā noteikto procedūru nepiemēro [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 21. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos.

Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Savienības finansiālo atbalstu īsteno saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti šajā lēmumā, Finanšu regulā un [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulā], jo īpaši II sadaļas I nodaļā, izņemot 13. pantu, 14. panta 1. un 4. punktu un 15. pantu, III nodaļā, izņemot 21. panta 1. punktu, 2. punkta a) un b) apakšpunktu un 3. punktu, un V nodaļā, izņemot 31. panta 1., 4., 6. un 9. punktu un 32. panta 3. punktu. Šā lēmuma 80. pantā noteikto procedūru nepiemēro [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 21. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

79.a pants (jauns)

79.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 79.a pants |
| | Plānošanas dokumentu pieņemšana |
| | 1.
     
  ES un AZT partnerībā AZT iestādes uzņemas atbildību par nozaru politikas sagatavošanu un pieņemšanu galvenajās sadarbības jomās, kas minētas šā lēmuma II daļā, un nodrošina pienācīgu turpmāku pasākumu īstenošanu. |
| | Pamatojoties uz to, katra AZT sagatavo un iesniedz savas teritorijas ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentu. Minētais plānošanas dokuments nodrošina vispusīgu satvaru ES un attiecīgās AZT sadarbībai, kas ir saskaņota ar vispārējo Savienības mērķi un darbības jomu, uzdevumiem, principiem un politikas virzieniem. |
| | Katrā plānošanas dokumentā nosaka: |
| | — | īsu AZT politiskās, ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides situācijas izklāstu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

79.a pants

79.a pants

Plānošanas dokumentu pieņemšana

Plānošanas dokumentu pieņemšana

1.
     
  ES un AZT partnerībā AZT iestādes uzņemas atbildību par nozaru politikas sagatavošanu un pieņemšanu galvenajās sadarbības jomās, kas minētas šā lēmuma II daļā, un nodrošina pienācīgu turpmāku pasākumu īstenošanu.

Pamatojoties uz to, katra AZT sagatavo un iesniedz savas teritorijas ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentu. Minētais plānošanas dokuments nodrošina vispusīgu satvaru ES un attiecīgās AZT sadarbībai, kas ir saskaņota ar vispārējo Savienības mērķi un darbības jomu, uzdevumiem, principiem un politikas virzieniem.

Pamatojoties uz to, katra AZT sagatavo un iesniedz savas teritorijas ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentu. Minētais plānošanas dokuments nodrošina vispusīgu satvaru ES un attiecīgās AZT sadarbībai, kas ir saskaņota ar vispārējo Savienības mērķi un darbības jomu, uzdevumiem, principiem un politikas virzieniem.

Katrā plānošanas dokumentā nosaka:

Katrā plānošanas dokumentā nosaka:

—

īsu AZT politiskās, ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides situācijas izklāstu;

īsu AZT politiskās, ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides situācijas izklāstu;

| — | īsu AZT ilgtspējīgas attīstības stratēģijas (Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam) aprakstu, kurā precizē AZT prioritātes un veidu, kā tā plāno sekmēt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

īsu AZT ilgtspējīgas attīstības stratēģijas (Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam) aprakstu, kurā precizē AZT prioritātes un veidu, kā tā plāno sekmēt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu;

īsu AZT ilgtspējīgas attīstības stratēģijas (Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam) aprakstu, kurā precizē AZT prioritātes un veidu, kā tā plāno sekmēt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu;

| — | prioritārās jomas, kurām paredzēts piešķirt ES finansējumu; |
| --- | --- |

—

prioritārās jomas, kurām paredzēts piešķirt ES finansējumu;

prioritārās jomas, kurām paredzēts piešķirt ES finansējumu;

| — | konkrētos mērķus; |
| --- | --- |

—

konkrētos mērķus;

konkrētos mērķus;

| — | gaidāmos rezultātus; |
| --- | --- |

—

gaidāmos rezultātus;

gaidāmos rezultātus;

| — | skaidrus un konkrētus snieguma rādītājus; |
| --- | --- |

—

skaidrus un konkrētus snieguma rādītājus;

skaidrus un konkrētus snieguma rādītājus;

| — | indikatīvo finansējumu gan kopumā, gan katrā prioritārajā jomā; |
| --- | --- |

—

indikatīvo finansējumu gan kopumā, gan katrā prioritārajā jomā;

indikatīvo finansējumu gan kopumā, gan katrā prioritārajā jomā;

| — | indikatīvu laika grafiku. |
| --- | --- |

—

indikatīvu laika grafiku.

indikatīvu laika grafiku.

2.
     
  Plānošanas dokumentā izmanto gūto pieredzi un paraugpraksi, un tā pamatā ir konsultācijas un dialogs ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un citiem dalībniekiem, lai nodrošinātu viņu pietiekamu iesaistīšanu un indikatīvā plānošanas dokumenta turpmāku īstenošanu.

3.
     
  Par plānošanas dokumenta projektu notiek viedokļu apmaiņa starp katras AZT iestādēm, saistīto dalībvalsti un Komisiju. AZT iestādes ir atbildīgas par plānošanas dokumenta galīgās redakcijas izstrādi. Komisija AZT adresētās pamatnostādnēs precizē plānošanas kārtību, lai būtu iespējams ātri apstiprināt plānošanas dokumentus.

4.
     
  Pēc plānošanas dokumenta galīgās redakcijas sagatavošanas Komisija to novērtē, lai pārliecinātos, vai tas atbilst šā lēmuma mērķiem un attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem un vai tajā ir ietverti visi elementi, kas vajadzīgi, lai pieņemtu ikgadējo finansējuma lēmumu. AZT iestādes nodrošina visu minētajam novērtējumam vajadzīgo informāciju, it īpaši iespējamās priekšizpētēs gūtos rezultātus.

5.
     
  Plānošanas dokumentu apstiprina saskaņā ar šī lēmuma 88. panta 5. punktā norādīto pārbaudes procedūru.

Šādu procedūru piemēro arī tad, ja tiek veikta būtiska pārskatīšana, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai plānojums.

Šādu procedūru piemēro arī tad, ja tiek veikta būtiska pārskatīšana, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai plānojums.

Pārbaudes procedūru nepiemēro tad, ja indikatīvajā plānošanas dokumentā tiek izdarītas nebūtiskas izmaiņas, piemēram, tehniskas korekcijas, līdzekļu pārdale indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai sākotnējā indikatīvā piešķīruma apmēra palielināšana vai samazināšana par mazāk nekā 20 %, ar noteikumu, ka minētās izmaiņas neskar indikatīvajā plānošanas dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Komisija šādas nebūtiskas izmaiņas paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei viena mēneša laikā no attiecīgā lēmuma pieņemšanas dienas.

Pārbaudes procedūru nepiemēro tad, ja indikatīvajā plānošanas dokumentā tiek izdarītas nebūtiskas izmaiņas, piemēram, tehniskas korekcijas, līdzekļu pārdale indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai sākotnējā indikatīvā piešķīruma apmēra palielināšana vai samazināšana par mazāk nekā 20 %, ar noteikumu, ka minētās izmaiņas neskar indikatīvajā plānošanas dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Komisija šādas nebūtiskas izmaiņas paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei viena mēneša laikā no attiecīgā lēmuma pieņemšanas dienas.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

79.b pants (jauns)

79.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 79.b pants |
| | Rīcības plāni un pasākumi |
| | 1.
     
  Komisija pieņem gada vai daudzgadu rīcības plānus vai pasākumus. Minētie pasākumi var būt atsevišķi pasākumi, īpaši pasākumi, atbalsta pasākumi vai ārkārtas palīdzības pasākumi. Rīcības plāni un pasākumi katrai darbībai nosaka mērķus, kuri jāsasniedz, iecerētos rezultātus un galvenās darbības, īstenošanas metodes, budžetu un jebkādus saistītus atbalsta izdevumus. |
| | 2.
     
  Rīcības plānu pamatā ir plānošanas dokumenti. |
| | 3.
     
  Minētos rīcības plānus un pasākumus pieņem saskaņā ar šī lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šā panta 1. punktā minētā procedūra nav jāpiemēro: |
| | a) | rīcības plāniem, atsevišķiem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 10 000 000  EUR; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

79.b pants

79.b pants

Rīcības plāni un pasākumi

Rīcības plāni un pasākumi

1.
     
  Komisija pieņem gada vai daudzgadu rīcības plānus vai pasākumus. Minētie pasākumi var būt atsevišķi pasākumi, īpaši pasākumi, atbalsta pasākumi vai ārkārtas palīdzības pasākumi. Rīcības plāni un pasākumi katrai darbībai nosaka mērķus, kuri jāsasniedz, iecerētos rezultātus un galvenās darbības, īstenošanas metodes, budžetu un jebkādus saistītus atbalsta izdevumus.

2.
     
  Rīcības plānu pamatā ir plānošanas dokumenti.

3.
     
  Minētos rīcības plānus un pasākumus pieņem saskaņā ar šī lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šā panta 1. punktā minētā procedūra nav jāpiemēro:

a)

a)

rīcības plāniem, atsevišķiem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 10 000 000  EUR;

rīcības plāniem, atsevišķiem pasākumiem un atbalsta pasākumiem, kuriem Savienības finansējums nepārsniedz 10 000 000  EUR;

| b) | tehniskiem grozījumiem ar nosacījumu, ka šādi grozījumi būtiski neietekmē attiecīgā rīcības plāna vai attiecīgā pasākuma mērķus, piemēram:










  i) | īstenošanas metodes maiņai, |
| --- | --- | --- |

b)

b)

tehniskiem grozījumiem ar nosacījumu, ka šādi grozījumi būtiski neietekmē attiecīgā rīcības plāna vai attiecīgā pasākuma mērķus, piemēram:

tehniskiem grozījumiem ar nosacījumu, ka šādi grozījumi būtiski neietekmē attiecīgā rīcības plāna vai attiecīgā pasākuma mērķus, piemēram:

i)

i)

īstenošanas metodes maiņai,

īstenošanas metodes maiņai,

| ii) | līdzekļu pārdalei starp vienā un tajā pašā rīcības plānā paredzētām darbībām, |
| --- | --- |

ii)

ii)

līdzekļu pārdalei starp vienā un tajā pašā rīcības plānā paredzētām darbībām,

līdzekļu pārdalei starp vienā un tajā pašā rīcības plānā paredzētām darbībām,

| iii) | rīcības plānu un pasākumu budžeta palielinājumiem vai samazinājumiem, ja tie nepārsniedz 20 % no sākotnējā budžeta un 10 000 000  EUR; |
| --- | --- |

iii)

iii)

rīcības plānu un pasākumu budžeta palielinājumiem vai samazinājumiem, ja tie nepārsniedz 20 % no sākotnējā budžeta un 10 000 000  EUR;

rīcības plānu un pasākumu budžeta palielinājumiem vai samazinājumiem, ja tie nepārsniedz 20 % no sākotnējā budžeta un 10 000 000  EUR;

Daudzgadu rīcības plānu un pasākumu gadījumā 3. punkta a) apakšpunktā un b) apakšpunkta iii) punktā minētās robežvērtības piemēro ik gadu. Saskaņā ar šo punktu pieņemtos rīcības plānus un pasākumus, izņemot ārkārtas palīdzības pasākumus un tehniskos grozījumus, paziņo Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm nākamajā mēnesī pēc to pieņemšanas.

Daudzgadu rīcības plānu un pasākumu gadījumā 3. punkta a) apakšpunktā un b) apakšpunkta iii) punktā minētās robežvērtības piemēro ik gadu. Saskaņā ar šo punktu pieņemtos rīcības plānus un pasākumus, izņemot ārkārtas palīdzības pasākumus un tehniskos grozījumus, paziņo Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm nākamajā mēnesī pēc to pieņemšanas.

4.
     
  Pirms Komisija pieņem vai pagarina ārkārtas palīdzības pasākumus, kuru izmaksas nepārsniedz 20 000 000  EUR, tā informē Padomi par minēto pasākumu būtību un mērķiem un par plānoto finansējumu. Pirms būtisku izmaiņu veikšanas jau pieņemtajos ārkārtas palīdzības pasākumos Komisija informē Padomi. Plānojot un pēc tam īstenojot šos pasākumus, Komisija ņem vērā attiecīgajā jomā pieņemto Padomes stratēģisko pieeju, tiecoties nodrošināt Savienības ārējās darbības konsekvenci. Komisija laikus un pienācīgi informē Eiropas Parlamentu par ārkārtas palīdzības pasākumu plānošanu un īstenošanu saskaņā ar šo pantu, tostarp par paredzētajām finansējuma summām, un informē Eiropas Parlamentu arī par minētās palīdzības būtiskām izmaiņām vai būtiskiem pagarinājumiem.

5.
     
  Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, piemēram, dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas rezultātā iestājušās krīzes vai demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vai pamatbrīvību tieša apdraudējuma gadījumā, Komisija saskaņā ar 88. panta 5. punktā paredzēto procedūru var pieņemt rīcības plānus un pasākumus vai pastāvošo rīcības plānu un pasākumu grozījumus.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

80. pants

80. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 80. pants | svītrots |
| Daudzgadu indikatīvo programmu, darbības plānu un pasākumu pieņemšana | |
| Komisija saskaņā ar šo lēmumu “vienoto programmdokumentu” veidā pieņem daudzgadu indikatīvās programmas, kā minēts [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 12. pantā, kopā ar attiecīgajiem [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētajiem rīcības plāniem un pasākumiem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minēto procedūru piemēro arī [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 14. panta 3. punktā minētajām pārskatīšanām, ar kurām var ievērojami mainīt daudzgadu indikatīvo programmu saturu. | |
| Attiecībā uz Grenlandi [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētos rīcības plānus un pasākumus var pieņemt atsevišķi no daudzgadu indikatīvajām programmām. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

80. pants

80. pants

svītrots

svītrots

Daudzgadu indikatīvo programmu, darbības plānu un pasākumu pieņemšana

Daudzgadu indikatīvo programmu, darbības plānu un pasākumu pieņemšana

Komisija saskaņā ar šo lēmumu “vienoto programmdokumentu” veidā pieņem daudzgadu indikatīvās programmas, kā minēts [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 12. pantā, kopā ar attiecīgajiem [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētajiem rīcības plāniem un pasākumiem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minēto procedūru piemēro arī [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 14. panta 3. punktā minētajām pārskatīšanām, ar kurām var ievērojami mainīt daudzgadu indikatīvo programmu saturu.

Komisija saskaņā ar šo lēmumu “vienoto programmdokumentu” veidā pieņem daudzgadu indikatīvās programmas, kā minēts [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 12. pantā, kopā ar attiecīgajiem [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētajiem rīcības plāniem un pasākumiem saskaņā ar šā lēmuma 88. panta 5. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minēto procedūru piemēro arī [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 14. panta 3. punktā minētajām pārskatīšanām, ar kurām var ievērojami mainīt daudzgadu indikatīvo programmu saturu.

Attiecībā uz Grenlandi [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētos rīcības plānus un pasākumus var pieņemt atsevišķi no daudzgadu indikatīvajām programmām.

Attiecībā uz Grenlandi [Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta regulas] 19. pantā minētos rīcības plānus un pasākumus var pieņemt atsevišķi no daudzgadu indikatīvajām programmām.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

81. pants – 1. punkts

81. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   AZT valsts iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, kas paredzēts šajā lēmumā. | 1.   
  Visu
  AZT valsts iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, kas paredzēts šajā lēmumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   AZT valsts iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, kas paredzēts šajā lēmumā.

1.   
  Visu
  AZT valsts iestādēm ir tiesības uz finansiālu atbalstu, kas paredzēts šajā lēmumā.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

81. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

81. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | decentralizētas sadarbības dalībniekiem un citiem nevalstiskiem dalībniekiem no AZT un Savienības, lai viņiem dotu iespēju īstenot ekonomikas, kultūras, sociālus un izglītības projektus un programmas AZT decentralizētas sadarbības ietvaros, ko paredz šā lēmuma 12. pants. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

decentralizētas sadarbības dalībniekiem un citiem nevalstiskiem dalībniekiem no AZT un Savienības, lai viņiem dotu iespēju īstenot ekonomikas, kultūras, sociālus un izglītības projektus un programmas AZT decentralizētas sadarbības ietvaros, ko paredz šā lēmuma 12. pants.

| e) | decentralizētas sadarbības dalībniekiem un citiem nevalstiskiem dalībniekiem no AZT un Savienības, lai viņiem dotu iespēju īstenot ekonomikas,
  vides,
  kultūras, sociālus un izglītības projektus un programmas AZT decentralizētas sadarbības ietvaros, ko paredz šā lēmuma 12. pants. |
| --- | --- |

e)

decentralizētas sadarbības dalībniekiem un citiem nevalstiskiem dalībniekiem no AZT un Savienības, lai viņiem dotu iespēju īstenot ekonomikas,
  vides,
  kultūras, sociālus un izglītības projektus un programmas AZT decentralizētas sadarbības ietvaros, ko paredz šā lēmuma 12. pants.

vides,

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

82. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – iii punkts

82. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | vienu vai vairākām reģionālajām organizācijām, kuru locekles ir AZT; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

vienu vai vairākām reģionālajām organizācijām, kuru locekles ir AZT;

| iii) | vienu vai vairākām
  asociācijām vai
  reģionālajām organizācijām, kuru locekles ir AZT; |
| --- | --- |

iii)

vienu vai vairākām
  asociācijām vai
  reģionālajām organizācijām, kuru locekles ir AZT;

asociācijām vai

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

83. pants – 1. punkts

83. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fiziskās personas no AZT, kā noteikts 50. pantā un, attiecīgā gadījumā
  , attiecīgās
  valsts un/vai privātās iestādes un institūcijas
  AZT,
  ir tiesīgas piedalīties Savienības programmās un saņemt no tām finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru AZT ir saistīta. | 1.   Fiziskās personas no AZT, kā noteikts 50. pantā un attiecīgā gadījumā
  AZT
  valsts un/vai privātās iestādes un institūcijas ir tiesīgas piedalīties
  visās
  Savienības programmās
  , tostarp Eiropas Savienības Solidaritātes fondā,
  un saņemt no tām finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru
  attiecīgā
  AZT ir saistīta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Fiziskās personas no AZT, kā noteikts 50. pantā un, attiecīgā gadījumā
  , attiecīgās
  valsts un/vai privātās iestādes un institūcijas
  AZT,
  ir tiesīgas piedalīties Savienības programmās un saņemt no tām finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru AZT ir saistīta.

1.   Fiziskās personas no AZT, kā noteikts 50. pantā un attiecīgā gadījumā
  AZT
  valsts un/vai privātās iestādes un institūcijas ir tiesīgas piedalīties
  visās
  Savienības programmās
  , tostarp Eiropas Savienības Solidaritātes fondā,
  un saņemt no tām finansējumu saskaņā ar programmu noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru
  attiecīgā
  AZT ir saistīta.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

83. pants – 2.a punkts (jauns)

83. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija nodrošina AZT faktisku un efektīvu piekļuvi visām Savienības programmām un instrumentiem, kas paredzēti sadarbībai ar citām valstīm, vajadzības gadījumā paredzot īpašus pasākumus. |
| | Turklāt Komisija nodrošina informācijas pārredzamību un saistībā ar dažādām ES programmām izsludināto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamanāmību, šajā nolūkā izmantojot atjauninātu un AZT paredzētu piekļuves portālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija nodrošina AZT faktisku un efektīvu piekļuvi visām Savienības programmām un instrumentiem, kas paredzēti sadarbībai ar citām valstīm, vajadzības gadījumā paredzot īpašus pasākumus.

Turklāt Komisija nodrošina informācijas pārredzamību un saistībā ar dažādām ES programmām izsludināto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamanāmību, šajā nolūkā izmantojot atjauninātu un AZT paredzētu piekļuves portālu.

Turklāt Komisija nodrošina informācijas pārredzamību un saistībā ar dažādām ES programmām izsludināto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pamanāmību, šajā nolūkā izmantojot atjauninātu un AZT paredzētu piekļuves portālu.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

83. pants – 3. punkts

83. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   AZT katru gadu
  , sākot no 2022. gada, paziņo Komisijai
  par
  šādu
  dalību Savienības programmās. | 3.   
  Pamatojoties uz
  AZT
  sniegto informāciju, Komisija
  katru gadu
  sagatavo ziņojumu
  par
  AZT
  dalību Savienības programmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   AZT katru gadu
  , sākot no 2022. gada, paziņo Komisijai
  par
  šādu
  dalību Savienības programmās.

3.   
  Pamatojoties uz
  AZT
  sniegto informāciju, Komisija
  katru gadu
  sagatavo ziņojumu
  par
  AZT
  dalību Savienības programmās.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

86. pants – 2. daļa

86. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta ar šo lēmumu panāktā virzība uz
  tās
  mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 87. pantu, lai
  grozītu
  I pielikuma
  3. pantu nolūkā
  vajadzības gadījumā
  pārskatīt vai papildināt rādītājus
  un
  papildināt
  šo lēmumu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas satvara izveidi. | Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta ar šo lēmumu panāktā virzība uz
  tā
  mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 87. pantu, lai
  noteiktu
  I pielikuma
  3. pantā paredzētos snieguma rādītājus vai
  vajadzības gadījumā
  tos pārskatītu vai papildinātu,
  un
  papildinātu
  šo lēmumu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas satvara izveidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta ar šo lēmumu panāktā virzība uz
  tās
  mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 87. pantu, lai
  grozītu
  I pielikuma
  3. pantu nolūkā
  vajadzības gadījumā
  pārskatīt vai papildināt rādītājus
  un
  papildināt
  šo lēmumu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas satvara izveidi.

tās

grozītu

3. pantu nolūkā

pārskatīt vai papildināt rādītājus

papildināt

Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta ar šo lēmumu panāktā virzība uz
  tā
  mērķu sasniegšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 87. pantu, lai
  noteiktu
  I pielikuma
  3. pantā paredzētos snieguma rādītājus vai
  vajadzības gadījumā
  tos pārskatītu vai papildinātu,
  un
  papildinātu
  šo lēmumu ar noteikumiem par uzraudzības un novērtēšanas satvara izveidi.

tā

noteiktu

3. pantā paredzētos snieguma rādītājus vai

tos pārskatītu vai papildinātu,

papildinātu

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

87. pants – 2. punkts

87. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt šīs regulas 86. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
  Eiropas Parlaments vai
  Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. | 2.   Pilnvaras pieņemt šīs regulas 86. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
  Padome informē Eiropas Parlamentu par savu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt šīs regulas 86. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
  Eiropas Parlaments vai
  Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

2.   Pilnvaras pieņemt šīs regulas 86. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
  Padome informē Eiropas Parlamentu par savu lēmumu.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

87. pants – 4. punkts

87. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei. | 4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei
  un Eiropas Parlamentam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei
  un Eiropas Parlamentam
  .

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

87. pants – 5. punkts

87. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saskaņā ar 86. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 5.   Saskaņā ar 86. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
  Ja Padome plāno izteikt iebildumus, tā saprātīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to informē Eiropas Parlamentu, norādot, pret kuru deleģēto aktu tā plāno iebilst, un izklāstot iebildumu iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Saskaņā ar 86. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

5.   Saskaņā ar 86. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
  Ja Padome plāno izteikt iebildumus, tā saprātīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to informē Eiropas Parlamentu, norādot, pret kuru deleģēto aktu tā plāno iebilst, un izklāstot iebildumu iemeslus.

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

90. pants – 1. daļa

90. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/
  ES (46). | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošina ES ārējās darbības vispārējo politisko koordināciju, nodrošinot ES ārējās darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šo regulu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/
  ES (46).

Šo regulu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/

46

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošina ES ārējās darbības vispārējo politisko koordināciju, nodrošinot ES ārējās darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti
  .

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošina ES ārējās darbības vispārējo politisko koordināciju, nodrošinot ES ārējās darbības vienotību, konsekvenci un efektivitāti

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

92. pants – 2. daļa

92. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| To piemēro no 2021. gada 1. janvāra. | To piemēro no 2021. gada 1. janvāra
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra
  līdz 2027. gada 31. decembrim
  .

līdz 2027. gada 31. decembrim

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 1 punkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. pants – 1 punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šā lēmuma nolūkiem kopējo Savienības finansiālo palīdzību
  500 000 000  EUR
  apjomā
  pašreizējās
  cenās septiņu gadu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim sadala šādi: | 1.   Šā lēmuma nolūkiem kopējo Savienības finansiālo palīdzību
  669 000 000  EUR
  apjomā
  faktiskajās
  cenās septiņu gadu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim sadala šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šā lēmuma nolūkiem kopējo Savienības finansiālo palīdzību
  500 000 000  EUR
  apjomā
  pašreizējās
  cenās septiņu gadu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim sadala šādi:

1.   Šā lēmuma nolūkiem kopējo Savienības finansiālo palīdzību
  669 000 000  EUR
  apjomā
  faktiskajās
  cenās septiņu gadu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim sadala šādi:

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | 159 000 000  EUR
  dotāciju veidā
  divpusējām atbalsta programmām
  AZT
  , kuras nav Grenlande,
  ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvas, kas minētas plānošanas dokumentā. Šo summu piešķir, pamatojoties uz AZT vajadzībām un sniegumu saskaņā ar šādiem kritērijiem
  . Vajadzības gadījumā plānošanas dokumentā īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kuru mērķis ir pārvaldības un iestāžu spējas stiprināšana saņēmējās AZT, un – vajadzības gadījumā – paredzēto pasākumu varbūtējam grafikam. Piešķirot šo summu, ņem vērā
  iedzīvotāju skaitu, iekšzemes
  kopprodukta
  (IKP)
  līmeni
  , līdzšinējo piešķīrumu līmeni
  un
  ierobežojumus ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ tajās AZT, kas minētas šā lēmuma 9. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

159 000 000  EUR
  dotāciju veidā
  divpusējām atbalsta programmām
  AZT
  , kuras nav Grenlande,
  ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvas, kas minētas plānošanas dokumentā. Šo summu piešķir, pamatojoties uz AZT vajadzībām un sniegumu saskaņā ar šādiem kritērijiem
  . Vajadzības gadījumā plānošanas dokumentā īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kuru mērķis ir pārvaldības un iestāžu spējas stiprināšana saņēmējās AZT, un – vajadzības gadījumā – paredzēto pasākumu varbūtējam grafikam. Piešķirot šo summu, ņem vērā
  iedzīvotāju skaitu, iekšzemes
  kopprodukta
  (IKP)
  līmeni
  , līdzšinējo piešķīrumu līmeni
  un
  ierobežojumus ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ tajās AZT, kas minētas šā lēmuma 9. pantā.

159 000 000  EUR

divpusējām atbalsta programmām

, kuras nav Grenlande,

. Vajadzības gadījumā plānošanas dokumentā īpašu uzmanību pievērš pasākumiem, kuru mērķis ir pārvaldības un iestāžu spējas stiprināšana saņēmējās AZT, un – vajadzības gadījumā – paredzēto pasākumu varbūtējam grafikam. Piešķirot šo summu, ņem vērā

kopprodukta

līmeni

un

| (a) | 81 %
  dotāciju veidā
  divpusējam plānojamajam atbalstam visu
  AZT ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvas, kas minētas plānošanas dokumentā. |
| --- | --- |

(a)

81 %
  dotāciju veidā
  divpusējam plānojamajam atbalstam visu
  AZT ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvas, kas minētas plānošanas dokumentā.

81 %

divpusējam plānojamajam atbalstam visu

Šo summu piešķir, pamatojoties uz AZT vajadzībām un sniegumu saskaņā ar šādiem kritērijiem: iedzīvotāju skaitu, iekšzemes
  kopproduktu
  (IKP)
  pēc pirktspējas līmeņa (PSL), ja šādi dati ir pieejami
  , līdzšinējo piešķīrumu līmeni, ierobežojumus ģeogrāfiskās nošķirtības dēļ tajās AZT, kas minētas šā lēmuma 9. pantā
  , zemo attīstības līmeni tajās AZT, kas minētas šā lēmuma 9.a pantā, teritoriju lielumu un klimata un vides problemātiku.

kopproduktu

pēc pirktspējas līmeņa (PSL), ja šādi dati ir pieejami

, zemo attīstības līmeni tajās AZT, kas minētas šā lēmuma 9.a pantā, teritoriju lielumu un klimata un vides problemātiku.

4 % Arubai;

4 % Arubai;

1,5  % Bonairei;

1,5  % Bonairei;

5 % Kirasao;

5 % Kirasao;

48 % Grenlandei;

48 % Grenlandei;

10,75  % Jaunkaledonijai;

10,75  % Jaunkaledonijai;

10,85  % Francijas Polinēzijai;

10,85  % Francijas Polinēzijai;

1,2  % Sabai;

1,2  % Sabai;

2 % Senbartelmī;

2 % Senbartelmī;

0,8  % Sintēstatiusai;

0,8  % Sintēstatiusai;

7,5  % Senpjērai un Mikelonai;

7,5  % Senpjērai un Mikelonai;

2,5  % Sentmartēnai;

2,5  % Sentmartēnai;

0,4  % Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm;

0,4  % Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemēm;

5,5  % Volisai un Futunas salām.

5,5  % Volisai un Futunas salām.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | EUR 225 000 000 dotācijas veidā divpusējām atbalsta programmām AZT, kuras nav Grenlande, ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvu, kas minēta plānošanas dokumentā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

EUR 225 000 000 dotācijas veidā divpusējām atbalsta programmām AZT, kuras nav Grenlande, ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvu, kas minēta plānošanas dokumentā.

EUR 225 000 000 dotācijas veidā divpusējām atbalsta programmām AZT, kuras nav Grenlande, ilgtermiņa attīstībai, jo īpaši, lai finansētu iniciatīvu, kas minēta plānošanas dokumentā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | 81 000 000  EUR
  piešķir, lai atbalstītu AZT reģionālās programmas, no kurām
  15 000 000  EUR
  varētu
  atbalstīt starpreģionālās
  darbības, un Grenlande ir atbilstīga tikai šādām
  starpreģionālām
  darbībām. Šo sadarbību īstenos saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu, jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 5. pantā minētajām abpusējo interešu jomām un apspriežoties šā lēmuma 14. pantā minētajās ES un AZT partnerības struktūrās. Tas notiek, īstenojot koordināciju ar citām attiecīgajām Savienības finanšu programmām un instrumentiem un jo īpaši LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

81 000 000  EUR
  piešķir, lai atbalstītu AZT reģionālās programmas, no kurām
  15 000 000  EUR
  varētu
  atbalstīt starpreģionālās
  darbības, un Grenlande ir atbilstīga tikai šādām
  starpreģionālām
  darbībām. Šo sadarbību īstenos saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu, jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 5. pantā minētajām abpusējo interešu jomām un apspriežoties šā lēmuma 14. pantā minētajās ES un AZT partnerības struktūrās. Tas notiek, īstenojot koordināciju ar citām attiecīgajām Savienības finanšu programmām un instrumentiem un jo īpaši LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem.

81 000 000  EUR

15 000 000  EUR

atbalstīt starpreģionālās

starpreģionālām

| (c) | 12 %
  piešķir, lai atbalstītu AZT reģionālās programmas, no kurām
  30 000 000  EUR
  varētu
  izmantot, lai palīdzētu finansēt intrareģionālās
  darbības, un Grenlande ir atbilstīga tikai šādām
  intrareģionālām
  darbībām. Šo sadarbību īstenos saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu, jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 5. pantā minētajām abpusējo interešu jomām un apspriežoties šā lēmuma 14. pantā minētajās ES un AZT partnerības struktūrās. Tas notiek, īstenojot koordināciju ar citām attiecīgajām Savienības finanšu programmām un instrumentiem un jo īpaši LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(c)

12 %
  piešķir, lai atbalstītu AZT reģionālās programmas, no kurām
  30 000 000  EUR
  varētu
  izmantot, lai palīdzētu finansēt intrareģionālās
  darbības, un Grenlande ir atbilstīga tikai šādām
  intrareģionālām
  darbībām. Šo sadarbību īstenos saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu, jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 5. pantā minētajām abpusējo interešu jomām un apspriežoties šā lēmuma 14. pantā minētajās ES un AZT partnerības struktūrās. Tas notiek, īstenojot koordināciju ar citām attiecīgajām Savienības finanšu programmām un instrumentiem un jo īpaši LESD 349. pantā minētajiem tālākajiem reģioniem.

12 %

30 000 000  EUR

izmantot, lai palīdzētu finansēt intrareģionālās

intrareģionālām

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | 22 000 000 EUR
  pētījumiem vai tehniskās palīdzības pasākumiem visām AZT, to vidū Grenlandei, saskaņā ar šā lēmuma 78. pantu (49). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

22 000 000 EUR
  pētījumiem vai tehniskās palīdzības pasākumiem visām AZT, to vidū Grenlandei, saskaņā ar šā lēmuma 78. pantu (49).

22 000 000 EUR

49

| (d) | 3,5  %
  pētījumiem vai tehniskās palīdzības pasākumiem visām AZT, to vidū Grenlandei, saskaņā ar šā lēmuma 78. pantu. |
| --- | --- |

(d)

3,5  %
  pētījumiem vai tehniskās palīdzības pasākumiem visām AZT, to vidū Grenlandei, saskaņā ar šā lēmuma 78. pantu.

3,5  %

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. pants – 1. punkts – e apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | 13 000 000  EUR
  visiem nepiešķirtajiem līdzekļiem visām AZT, tostarp, inter alia, Grenlandei, lai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

13 000 000  EUR
  visiem nepiešķirtajiem līdzekļiem visām AZT, tostarp, inter alia, Grenlandei, lai:

13 000 000  EUR

| (e) | 3,5  %
  visiem nepiešķirtajiem līdzekļiem visām AZT, tostarp, inter alia, Grenlandei, lai: |
| --- | --- |

(e)

3,5  %
  visiem nepiešķirtajiem līdzekļiem visām AZT, tostarp, inter alia, Grenlandei, lai:

3,5  %

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 1. pants – 2. punkts

I pielikums – 1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pēc pārskatīšanas Komisija var lemt par
  nepiešķirto
  šajā pantā minēto līdzekļu
  sadalījumu
  . | 2.   Pēc pārskatīšanas
  , kas veikta pirms 2025. gada,
  Komisija
  , apspriedusies ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu,
  var lemt par šajā pantā minēto
  nepiešķirto
  līdzekļu
  piešķiršanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pēc pārskatīšanas Komisija var lemt par
  nepiešķirto
  šajā pantā minēto līdzekļu
  sadalījumu
  .

2.   Pēc pārskatīšanas
  , kas veikta pirms 2025. gada,
  Komisija
  , apspriedusies ar dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu,
  var lemt par šajā pantā minēto
  nepiešķirto
  līdzekļu
  piešķiršanu
  .

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 3. pants – 1. daļa – ievaddaļa

I pielikums – 3. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā lēmuma
  3.5 pantā
  izklāstīto
  mērķus
  sasniegšanu
  mēra šādi
  . | Saskaņoti ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un atbilstoši 86. pantā paredzētajai procedūrai tiek izstrādāts galveno snieguma rādītāju saraksts, ko izmanto, lai novērtētu, kādā mērā ES ir sekmējusi
  šā lēmuma
  3. panta 5. punktā
  izklāstīto
  mērķu
  sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā lēmuma
  3.5 pantā
  izklāstīto
  mērķus
  sasniegšanu
  mēra šādi
  .

3.5 pantā

mērķus

mēra šādi

Saskaņoti ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un atbilstoši 86. pantā paredzētajai procedūrai tiek izstrādāts galveno snieguma rādītāju saraksts, ko izmanto, lai novērtētu, kādā mērā ES ir sekmējusi
  šā lēmuma
  3. panta 5. punktā
  izklāstīto
  mērķu
  sasniegšanu.

Saskaņoti ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un atbilstoši 86. pantā paredzētajai procedūrai tiek izstrādāts galveno snieguma rādītāju saraksts, ko izmanto, lai novērtētu, kādā mērā ES ir sekmējusi

3. panta 5. punktā

mērķu

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 3. pants – 1. daļa – 1. punkts

I pielikums – 3. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Attiecībā uz AZT, izņemot Grenlandi, preču un pakalpojumu eksports, izteikts kā % no IKP, un kopējie vispārējās valdības ieņēmumi, izteikti kā % no IKP. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

1.

Attiecībā uz AZT, izņemot Grenlandi, preču un pakalpojumu eksports, izteikts kā % no IKP, un kopējie vispārējās valdības ieņēmumi, izteikti kā % no IKP.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Lēmuma priekšlikums

Lēmuma priekšlikums

I pielikums – 3. pants – 1. daļa – 2. punkts

I pielikums – 3. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Attiecībā uz Grenlandi preču un pakalpojumu eksports, izteikts kā % no IKP, un zivsaimniecības nozares procentuālā vērtība no kopējā eksporta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

2.

Attiecībā uz Grenlandi preču un pakalpojumu eksports, izteikts kā % no IKP, un zivsaimniecības nozares procentuālā vērtība no kopējā eksporta.

svītrots

svītrots

---

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(46)  
  Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmums 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

46

Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmums 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

(49)  
  No minētās summas 9 725 000 EUR ir rezervēti Komisijai nolūkā segt tehnisko un/vai administratīvo palīdzību un izdevumus, kas rodas, atbalstot ES programmu un/vai darbību īstenošanu, netiešo pētniecību un tiešo pētniecību.

49

No minētās summas 9 725 000 EUR ir rezervēti Komisijai nolūkā segt tehnisko un/vai administratīvo palīdzību un izdevumus, kas rodas, atbalstot ES programmu un/vai darbību īstenošanu, netiešo pētniecību un tiešo pētniecību.

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/737 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/737

---

P8_TA(2019)0055

.eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāka ieviešana un darbība ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par .eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāku ieviešanu un darbību un ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 733/2002 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/60)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0231), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0231),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0170/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0394/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 367, 10.10.2018., 112. lpp.

---

P8_TC1-COD(2018)0110

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par .eu augstākā līmeņa domēna nosaukuma plašāku ieviešanu un darbību un ar ko groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 733/2002 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/517.)

---

| 27.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 411/738 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 411/738

---

P8_TA(2019)0056

Nacionālā kopienākuma saskaņošana tirgus cenās (NKI regula) ***I

Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, (NKI regula) un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 411/61)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0329),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0192/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 5. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0009/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0134

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2019. gada 31. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/516.)

---