# Úradný vestník C 277/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.277.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 277 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5513. septembra 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.277.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 277

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5513. septembra 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Výbor regiónov |
| | 96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012 |
| 2012/C 277/01 | Uznesenie o prioritách výboru regiónov na rok 2013 so zreteľom na pracovný program Európskej komisie | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012 |
| 2012/C 277/02 | Stanovisko Výboru regiónov Globálny prístup k migrácii a mobilite | 6 |
| 2012/C 277/03 | Stanovisko Výboru regiónov Posilnená solidarita v rámci Európskej únie v oblasti azylu | 12 |
| 2012/C 277/04 | Stanovisko Výboru regiónov Mestá zajtrajška: environmentálne a sociálne udržateľné mestá | 18 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012

2012/C 277/01

Uznesenie o prioritách výboru regiónov na rok 2013 so zreteľom na pracovný program Európskej komisie

1

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012

2012/C 277/02

Stanovisko Výboru regiónov Globálny prístup k migrácii a mobilite

6

2012/C 277/03

Stanovisko Výboru regiónov Posilnená solidarita v rámci Európskej únie v oblasti azylu

12

2012/C 277/04

Stanovisko Výboru regiónov Mestá zajtrajška: environmentálne a sociálne udržateľné mestá

18

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIÓNOV |
| | 96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012 |
| 2012/C 277/05 | Stanovisko Výboru regiónov Finančné nástroje EÚ v oblasti vnútorných vecí | 23 |
| 2012/C 277/06 | Stanovisko Výboru regiónov Finančné nástroje EÚ v oblasti spravodlivosti a občianstva | 43 |
| 2012/C 277/07 | Stanovisko Výboru regiónov Mechanizmus monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov | 51 |
| 2012/C 277/08 | Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o programe na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE) | 61 |
| 2012/C 277/09 | Stanovisko Výboru regiónov Udeľovanie koncesií | 74 |
| 2012/C 277/10 | Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o európskej územnej spolupráci | 96 |
| 2012/C 277/11 | Stanovisko Výboru regiónov Balík opatrení pre letiská | 110 |
| 2012/C 277/12 | Stanovisko Výboru regiónov Nástroj Spájame Európu | 125 |
| 2012/C 277/13 | Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES | 137 |
| 2012/C 277/14 | Stanovisko Výboru regiónov Horizont 2020 (rámcový program pre výskum a inovácie) | 143 |
| 2012/C 277/15 | Stanovisko Výboru regiónov Tvorivá Európa | 156 |
| 2012/C 277/16 | Stanovisko Výboru regiónov Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany | 164 |
| 2012/C 277/17 | Stanovisko Výboru regiónov Balík Zodpovedné podniky | 171 |

III   Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012

2012/C 277/05

Stanovisko Výboru regiónov Finančné nástroje EÚ v oblasti vnútorných vecí

23

2012/C 277/06

Stanovisko Výboru regiónov Finančné nástroje EÚ v oblasti spravodlivosti a občianstva

43

2012/C 277/07

Stanovisko Výboru regiónov Mechanizmus monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov

51

2012/C 277/08

Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o programe na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE)

61

2012/C 277/09

Stanovisko Výboru regiónov Udeľovanie koncesií

74

2012/C 277/10

Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia o európskej územnej spolupráci

96

2012/C 277/11

Stanovisko Výboru regiónov Balík opatrení pre letiská

110

2012/C 277/12

Stanovisko Výboru regiónov Nástroj Spájame Európu

125

2012/C 277/13

Stanovisko Výboru regiónov Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES

137

2012/C 277/14

Stanovisko Výboru regiónov Horizont 2020 (rámcový program pre výskum a inovácie)

143

2012/C 277/15

Stanovisko Výboru regiónov Tvorivá Európa

156

2012/C 277/16

Stanovisko Výboru regiónov Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany

164

2012/C 277/17

Stanovisko Výboru regiónov Balík Zodpovedné podniky

171

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/1

---

Uznesenie o prioritách výboru regiónov na rok 2013 so zreteľom na pracovný program Európskej komisie

2012/C 277/01

VÝBOR REGIÓNOV

| — | so zreteľom na oznámenie Európskej Komisie o pracovnom programe na rok 2012 „Cesta k úplnej obrode“ (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Európskej Komisie o pracovnom programe na rok 2012 „Cesta k úplnej obrode“ (1),

| — | so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov o prioritách Výboru regiónov na rok 2012 na základe legislatívneho a pracovného programu Európskej komisie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Výboru regiónov o prioritách Výboru regiónov na rok 2012 na základe legislatívneho a pracovného programu Európskej komisie (2),

| — | so zreteľom na jeho uznesenie zo 16. februára 2012 pre jarné zasadnutie Európskej rady 2012 k návrhu Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na jeho uznesenie zo 16. februára 2012 pre jarné zasadnutie Európskej rady 2012 k návrhu Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (3),

| — | so zreteľom na platný protokol o spolupráci medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý bol podpísaný 16. februára 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na platný protokol o spolupráci medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý bol podpísaný 16. februára 2012,

keďže Výbor regiónov by chcel stručne načrtnúť svoj postoj v súvislosti s pracovným programom Komisie na rok 2013,

Budúcnosť Únie

| 1. | je presvedčený, že v čase, keď Európska únia zápasí s obrovskými problémami v snahe prekonať súčasnú finančnú, hospodársku, sociálnu a politickú krízu, je naliehavé, aby Európska komisia predložila ambiciózny pracovný program na rok 2013, ktorý podporí udržateľný rast, podnieti vytváranie pracovných miest a umožní zvýšiť kvalitu života v Európe a pomôže obnoviť dôveru občanov v proces európskej integrácie; |
| --- | --- |

1.

je presvedčený, že v čase, keď Európska únia zápasí s obrovskými problémami v snahe prekonať súčasnú finančnú, hospodársku, sociálnu a politickú krízu, je naliehavé, aby Európska komisia predložila ambiciózny pracovný program na rok 2013, ktorý podporí udržateľný rast, podnieti vytváranie pracovných miest a umožní zvýšiť kvalitu života v Európe a pomôže obnoviť dôveru občanov v proces európskej integrácie;

| 2. | zastáva názor, že hospodárska obnova sa musí opierať o dva rovnako dôležité piliere štrukturálnych reforiem: oživenie rastu a zabezpečenie rozpočtovej disciplíny; |
| --- | --- |

2.

zastáva názor, že hospodárska obnova sa musí opierať o dva rovnako dôležité piliere štrukturálnych reforiem: oživenie rastu a zabezpečenie rozpočtovej disciplíny;

| 3. | podporuje hlbšiu európsku integráciu a lepšie zosúladenie politických priorít, príjmov a výdavkov medzi všetkými úrovňami riadenia, pričom by sa mali rešpektovať právomoci a autonómia národnej, regionálnej a miestnej správy. Vzhľadom na zásadu subsidiarity a viacúrovňového riadenia odmieta akýkoľvek implicitný alebo explicitný presun politického rozhodovania na národnú úroveň alebo akúkoľvek jeho centralizáciu; |
| --- | --- |

3.

podporuje hlbšiu európsku integráciu a lepšie zosúladenie politických priorít, príjmov a výdavkov medzi všetkými úrovňami riadenia, pričom by sa mali rešpektovať právomoci a autonómia národnej, regionálnej a miestnej správy. Vzhľadom na zásadu subsidiarity a viacúrovňového riadenia odmieta akýkoľvek implicitný alebo explicitný presun politického rozhodovania na národnú úroveň alebo akúkoľvek jeho centralizáciu;

| 4. | žiada Európsku komisiu, aby odolávala pokusom využiť medzivládne dohody v snahe obísť demokratické postupy Únie stanovené v zmluvách, pričom by sa nemala spochybňovať posilnená spolupráca stanovená v Lisabonskej zmluve; |
| --- | --- |

4.

žiada Európsku komisiu, aby odolávala pokusom využiť medzivládne dohody v snahe obísť demokratické postupy Únie stanovené v zmluvách, pričom by sa nemala spochybňovať posilnená spolupráca stanovená v Lisabonskej zmluve;

| 5. | pripomína postoj VR (4), že včasné prijatie nasledujúceho viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 koncom roka 2012 je dôležitým signálom, že EÚ je schopná reagovať na celosvetové výzvy svojou vlastnou stratégiou na podporu rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti, a je to tiež nevyhnutná podmienka, ako zaručiť, že politika súdržnosti bude nepretržite fungovať; |
| --- | --- |

5.

pripomína postoj VR (4), že včasné prijatie nasledujúceho viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 koncom roka 2012 je dôležitým signálom, že EÚ je schopná reagovať na celosvetové výzvy svojou vlastnou stratégiou na podporu rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti, a je to tiež nevyhnutná podmienka, ako zaručiť, že politika súdržnosti bude nepretržite fungovať;

| 6. | opakuje, že rozpočet EÚ je investičný rozpočet, že návrhy na finančné škrty v programoch, ktoré sú súčasťou európskej agendy pre rast, musia byť zamietnuté a že je nevyhnutné zabezpečiť nové vlastné zdroje, najmä v snahe nahradiť príspevky, ktorými do rozpočtu EÚ prispievajú jednotlivé štáty; |
| --- | --- |

6.

opakuje, že rozpočet EÚ je investičný rozpočet, že návrhy na finančné škrty v programoch, ktoré sú súčasťou európskej agendy pre rast, musia byť zamietnuté a že je nevyhnutné zabezpečiť nové vlastné zdroje, najmä v snahe nahradiť príspevky, ktorými do rozpočtu EÚ prispievajú jednotlivé štáty;

| 7. | opakovane zdôrazňuje odhodlanie miestnych a regionálnych orgánov zapojiť sa do snahy zjednodušiť čerpanie prostriedkov z fondov EÚ a revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, s cieľom znížiť byrokratickú záťaž, zvýšiť pákový účinok verejných prostriedkov na európskej, národnej i regionálnej úrovni a tiež zaručiť daňovým poplatníkom v EÚ transparentnosť a zodpovedné hospodárenie; |
| --- | --- |

7.

opakovane zdôrazňuje odhodlanie miestnych a regionálnych orgánov zapojiť sa do snahy zjednodušiť čerpanie prostriedkov z fondov EÚ a revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, s cieľom znížiť byrokratickú záťaž, zvýšiť pákový účinok verejných prostriedkov na európskej, národnej i regionálnej úrovni a tiež zaručiť daňovým poplatníkom v EÚ transparentnosť a zodpovedné hospodárenie;

| 8. | zastáva názor, že Európska komisia by mala predložiť analýzu, v ktorej preskúma, ako Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii vplýva na miestne a regionálne orgány, a bude sa zaoberať konkrétne otázkou, ako sa rešpektuje miestna a regionálna fiškálna nezávislosť; |
| --- | --- |

8.

zastáva názor, že Európska komisia by mala predložiť analýzu, v ktorej preskúma, ako Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii vplýva na miestne a regionálne orgány, a bude sa zaoberať konkrétne otázkou, ako sa rešpektuje miestna a regionálna fiškálna nezávislosť;

| 9. | podporuje snahy zabezpečiť rozpočtovú disciplínu, predovšetkým s cieľom znížiť vysoké štátne dlhy, ktoré vážne ohrozujú solidaritu medzi generáciami. Dostatočné kapacity miestnych a regionálnych orgánov môžu zároveň zabezpečiť rast prostredníctvom zmysluplného investovania, napríklad zavádzaním projektov spolufinancovaných z európskych fondov a na základe verejného obstarávania; |
| --- | --- |

9.

podporuje snahy zabezpečiť rozpočtovú disciplínu, predovšetkým s cieľom znížiť vysoké štátne dlhy, ktoré vážne ohrozujú solidaritu medzi generáciami. Dostatočné kapacity miestnych a regionálnych orgánov môžu zároveň zabezpečiť rast prostredníctvom zmysluplného investovania, napríklad zavádzaním projektov spolufinancovaných z európskych fondov a na základe verejného obstarávania;

| 10. | pripomína svoju výzvu adresovanú Komisii, aby sa vo všetkých svojich návrhoch pridŕžala článku 9 ZFEÚ a podporovala vysokú úroveň zamestnanosti, zaručila primeranú sociálnu ochranu a bojovala proti sociálnemu vylúčeniu. Nabáda preto Komisiu, aby predložila vyvážené odporúčania v súvislosti s európskym semestrom a zohľadnila tieto povinnosti vyplývajúce zo zmluvy vo všetkých legislatívnych nástrojoch súvisiacich s finančnou a hospodárskou krízou; |
| --- | --- |

10.

pripomína svoju výzvu adresovanú Komisii, aby sa vo všetkých svojich návrhoch pridŕžala článku 9 ZFEÚ a podporovala vysokú úroveň zamestnanosti, zaručila primeranú sociálnu ochranu a bojovala proti sociálnemu vylúčeniu. Nabáda preto Komisiu, aby predložila vyvážené odporúčania v súvislosti s európskym semestrom a zohľadnila tieto povinnosti vyplývajúce zo zmluvy vo všetkých legislatívnych nástrojoch súvisiacich s finančnou a hospodárskou krízou;

| 11. | žiada Komisiu, aby v spolupráci s Výborom regiónov vypracovala Európsky akt pre administratívne postupy; |
| --- | --- |

11.

žiada Komisiu, aby v spolupráci s Výborom regiónov vypracovala Európsky akt pre administratívne postupy;

Stratégia Európa 2020 a európsky semester

| 12. | zdôrazňuje, že hoci európsky semester by mal podporovať hospodársky rast, posilniť fiškálnu disciplínu a riešiť štrukturálne problémy, Európska komisia a členské štáty musia takisto predvídať a sledovať dosah týchto opatrení na nezávislosť miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že hoci európsky semester by mal podporovať hospodársky rast, posilniť fiškálnu disciplínu a riešiť štrukturálne problémy, Európska komisia a členské štáty musia takisto predvídať a sledovať dosah týchto opatrení na nezávislosť miestnych a regionálnych orgánov;

| 13. | nesmierne oceňuje nový „Pakt pre rast a zamestnanosť“, ktorý prijala Európska rada na svojom zasadnutí v júni 2012, a podporuje jej naliehavú výzvu „mobilizovať [...] v Európskej únii na každej úrovni správy všetky stimuly, nástroje a politiky“ na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 (5); |
| --- | --- |

13.

nesmierne oceňuje nový „Pakt pre rast a zamestnanosť“, ktorý prijala Európska rada na svojom zasadnutí v júni 2012, a podporuje jej naliehavú výzvu „mobilizovať [...] v Európskej únii na každej úrovni správy všetky stimuly, nástroje a politiky“ na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 (5);

| 14. | podporuje snahu Európskej komisie zlepšiť mechanizmy riadenia, a najmä uplatňovanie zásady partnerstva pri vypracúvaní, zavádzaní a hodnotení národných programov reforiem. Žiada však Európsku komisiu, aby do odporúčaní pre jednotlivé krajiny vždy zahrnula hodnotenie týchto aspektov; |
| --- | --- |

14.

podporuje snahu Európskej komisie zlepšiť mechanizmy riadenia, a najmä uplatňovanie zásady partnerstva pri vypracúvaní, zavádzaní a hodnotení národných programov reforiem. Žiada však Európsku komisiu, aby do odporúčaní pre jednotlivé krajiny vždy zahrnula hodnotenie týchto aspektov;

| 15. | pripomína, že je potrebné začleniť do národných programov reforiem štruktúry zamerané na výsledky, ako sú napríklad územné dohody (6). Okrem toho by sa mali uznať a podporovať iniciatívy, ktoré posilňujú konkurencieschopnosť a inováciu na miestnej a regionálnej úrovni, ako napríklad európske ocenenie Podnikateľský región roka; |
| --- | --- |

15.

pripomína, že je potrebné začleniť do národných programov reforiem štruktúry zamerané na výsledky, ako sú napríklad územné dohody (6). Okrem toho by sa mali uznať a podporovať iniciatívy, ktoré posilňujú konkurencieschopnosť a inováciu na miestnej a regionálnej úrovni, ako napríklad európske ocenenie Podnikateľský región roka;

| 16. | teší sa na to, že sa prostredníctvom politického cyklu stratégie Európa 2020 upevní jeho spolupráca s Európskou komisiou, a žiada, aby bol zapojený do prípravy ročného prieskumu rastu; |
| --- | --- |

16.

teší sa na to, že sa prostredníctvom politického cyklu stratégie Európa 2020 upevní jeho spolupráca s Európskou komisiou, a žiada, aby bol zapojený do prípravy ročného prieskumu rastu;

| 17. | odporúča, aby Európska komisia pravidelne poskytovala aktuálne informácie o tom, ako prebieha realizácia hlavných iniciatív stratégie Európa 2020, pričom sa zameria najmä na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

17.

odporúča, aby Európska komisia pravidelne poskytovala aktuálne informácie o tom, ako prebieha realizácia hlavných iniciatív stratégie Európa 2020, pričom sa zameria najmä na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov;

| 18. | žiada Európsku komisiu, aby v roku 2013 v rámci priebežného vyhodnotenia stratégie načrtla, akým spôsobom chce zabezpečiť väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

18.

žiada Európsku komisiu, aby v roku 2013 v rámci priebežného vyhodnotenia stratégie načrtla, akým spôsobom chce zabezpečiť väčšie zapojenie miestnych a regionálnych orgánov v tejto súvislosti;

| 19. | požaduje, aby sa pri presunoch nevyužitých prostriedkov zo štrukturálnych fondov do novej agendy na podporu rastu vždy rešpektovala zásada subsidiarity a aby boli do tohto procesu zapojené miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

19.

požaduje, aby sa pri presunoch nevyužitých prostriedkov zo štrukturálnych fondov do novej agendy na podporu rastu vždy rešpektovala zásada subsidiarity a aby boli do tohto procesu zapojené miestne a regionálne orgány;

| 20. | nabáda Európsku komisiu, aby sa ďalej venovala kľúčovým výzvam, ako je nezamestnanosť mladých ľudí a zamestnávanie pracovníkov starších ako 55 rokov a sociálne znevýhodnených skupín, pričom by mala prihliadať na rozhodujúcu úlohu miestnych a regionálnych orgánov. Konkrétne vyzýva Európsku komisiu, aby predložila návrh odporúčania Rady na vypracovanie nariadenia o ochrane mládeže. Žiada, aby národné plány na vytváranie pracovných miest obsahovali konkrétny miestny a regionálny rozmer; |
| --- | --- |

20.

nabáda Európsku komisiu, aby sa ďalej venovala kľúčovým výzvam, ako je nezamestnanosť mladých ľudí a zamestnávanie pracovníkov starších ako 55 rokov a sociálne znevýhodnených skupín, pričom by mala prihliadať na rozhodujúcu úlohu miestnych a regionálnych orgánov. Konkrétne vyzýva Európsku komisiu, aby predložila návrh odporúčania Rady na vypracovanie nariadenia o ochrane mládeže. Žiada, aby národné plány na vytváranie pracovných miest obsahovali konkrétny miestny a regionálny rozmer;

| 21. | žiada Komisiu, aby zabezpečila, že v pripravovanom odporúčaní týkajúcom sa otázky chudoby detí a životných podmienok detí budú zohľadnené návrhy, ktoré VR predložil vo svojom stanovisku o chudobe detí z februára 2012 (CdR 333/2011), najmä návrh prijať komplexnú stratégiu na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí, do ktorej bude zapojená národná, regionálna a miestna úroveň, ako aj návrh vytvoriť monitorovací rámec založený na spoľahlivých ukazovateľoch a prepojený s existujúcimi mechanizmami podávania správ v rámci Dohovoru OSN o právach dieťaťa. VR je presvedčený, že v roku 2013 bude potrebné vyhodnotiť vplyv krízy na chudobu detí, a to na základe špecifických správ, ktoré predložia členské štáty v rámci národných programov reforiem a stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

21.

žiada Komisiu, aby zabezpečila, že v pripravovanom odporúčaní týkajúcom sa otázky chudoby detí a životných podmienok detí budú zohľadnené návrhy, ktoré VR predložil vo svojom stanovisku o chudobe detí z februára 2012 (CdR 333/2011), najmä návrh prijať komplexnú stratégiu na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí, do ktorej bude zapojená národná, regionálna a miestna úroveň, ako aj návrh vytvoriť monitorovací rámec založený na spoľahlivých ukazovateľoch a prepojený s existujúcimi mechanizmami podávania správ v rámci Dohovoru OSN o právach dieťaťa. VR je presvedčený, že v roku 2013 bude potrebné vyhodnotiť vplyv krízy na chudobu detí, a to na základe špecifických správ, ktoré predložia členské štáty v rámci národných programov reforiem a stratégie Európa 2020;

Rozpočet EÚ

| 22. | pripomína, že v čase krízy a úsporných opatrení by mal rozpočet EÚ čo najviac stimulovať spoločné financovanie z verejných a súkromných zdrojov na všetkých úrovniach riadenia (7). Ľutuje, že nie sú k dispozícii štatistické údaje, ktoré by umožnili dôsledne zhodnotiť tento stimulačný a multiplikačný účinok; |
| --- | --- |

22.

pripomína, že v čase krízy a úsporných opatrení by mal rozpočet EÚ čo najviac stimulovať spoločné financovanie z verejných a súkromných zdrojov na všetkých úrovniach riadenia (7). Ľutuje, že nie sú k dispozícii štatistické údaje, ktoré by umožnili dôsledne zhodnotiť tento stimulačný a multiplikačný účinok;

| 23. | podporuje zámer Európskej komisie predložiť správu o kvalite verejných výdavkov (8) a odporúča oddeliť pri výpočte deficitu bežné výdavky a investície, aby nedochádzalo k tomu, že investície s dlhodobým čistým ziskom budú ohodnotené ako negatívne; |
| --- | --- |

23.

podporuje zámer Európskej komisie predložiť správu o kvalite verejných výdavkov (8) a odporúča oddeliť pri výpočte deficitu bežné výdavky a investície, aby nedochádzalo k tomu, že investície s dlhodobým čistým ziskom budú ohodnotené ako negatívne;

| 24. | zdôrazňuje, že by sa mohlo predovšetkým vyvinúť úsilie na dosiahnutie súčinnosti medzi rozpočtom EÚ, rozpočtami jednotlivých štátov a rozpočtami nižšej ako celoštátnej úrovne, a to za predpokladu, že existujú primerané a účinné koordinačné mechanizmy, ako napríklad interoperabilita medzi orgánmi verejnej správy, ktoré majú na starosti rozpočtové otázky, zosúladené účtovné pravidlá pre verejné financie a rozpočtové cykly a porovnateľná štruktúra rozpočtu. Vyzýva Európsku komisiu, aby vydala zelenú knihu s cieľom preskúmať, aké konkrétne opatrenia by sa mohli zaviesť v tejto oblasti; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že by sa mohlo predovšetkým vyvinúť úsilie na dosiahnutie súčinnosti medzi rozpočtom EÚ, rozpočtami jednotlivých štátov a rozpočtami nižšej ako celoštátnej úrovne, a to za predpokladu, že existujú primerané a účinné koordinačné mechanizmy, ako napríklad interoperabilita medzi orgánmi verejnej správy, ktoré majú na starosti rozpočtové otázky, zosúladené účtovné pravidlá pre verejné financie a rozpočtové cykly a porovnateľná štruktúra rozpočtu. Vyzýva Európsku komisiu, aby vydala zelenú knihu s cieľom preskúmať, aké konkrétne opatrenia by sa mohli zaviesť v tejto oblasti;

Jednotný trh, MSP a priemysel

| 25. | žiada Európsku komisiu, aby do svojho pracovného programu na rok 2013 zaradila Akt o jednotnom trhu III. Ten by mal obsahovať všetky zostávajúce politické iniciatívy z Aktu o jednotnom trhu, ktoré doposiaľ neboli pretavené do konkrétnych krokov, a mal by sa usilovať zachovať rovnováhu medzi hospodárskym pilierom, sociálnym pilierom a pilierom riadenia so zreteľom na štyri základné slobody; |
| --- | --- |

25.

žiada Európsku komisiu, aby do svojho pracovného programu na rok 2013 zaradila Akt o jednotnom trhu III. Ten by mal obsahovať všetky zostávajúce politické iniciatívy z Aktu o jednotnom trhu, ktoré doposiaľ neboli pretavené do konkrétnych krokov, a mal by sa usilovať zachovať rovnováhu medzi hospodárskym pilierom, sociálnym pilierom a pilierom riadenia so zreteľom na štyri základné slobody;

| 26. | žiada Komisiu, aby venovala mimoriadnu pozornosť ďalšiemu zlepšovaniu cezhraničnej mobility pracovnej sily a ochrane práv pracovníkov, a požaduje, aby sa v záujme podpory mobility pracovníkov zlepšil systém uznávania kvalifikácií; |
| --- | --- |

26.

žiada Komisiu, aby venovala mimoriadnu pozornosť ďalšiemu zlepšovaniu cezhraničnej mobility pracovnej sily a ochrane práv pracovníkov, a požaduje, aby sa v záujme podpory mobility pracovníkov zlepšil systém uznávania kvalifikácií;

| 27. | nabáda Európsku komisiu, aby stiahla svoj návrh nariadenia Rady o výkone práva uskutočniť kolektívnu akciu v rámci slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, v súvislosti s ktorým 12 národných parlamentov využilo mechanizmus včasného varovania pre porušenie zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

27.

nabáda Európsku komisiu, aby stiahla svoj návrh nariadenia Rady o výkone práva uskutočniť kolektívnu akciu v rámci slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, v súvislosti s ktorým 12 národných parlamentov využilo mechanizmus včasného varovania pre porušenie zásady subsidiarity;

| 28. | vyzdvihuje dôležitú úlohu MSP v úsilí o hospodárske oživenie a pri zabezpečovaní pracovných miest na miestnej a regionálnej úrovni. V tejto súvislosti by sa mohli dosiahnuť ešte lepšie výsledky, keby sa MSP, univerzity a miestne a regionálne orgány zúčastňovali na programoch EÚ zameraných na financovanie výskumu a inovácie; |
| --- | --- |

28.

vyzdvihuje dôležitú úlohu MSP v úsilí o hospodárske oživenie a pri zabezpečovaní pracovných miest na miestnej a regionálnej úrovni. V tejto súvislosti by sa mohli dosiahnuť ešte lepšie výsledky, keby sa MSP, univerzity a miestne a regionálne orgány zúčastňovali na programoch EÚ zameraných na financovanie výskumu a inovácie;

| 29. | žiada Európsku komisiu, aby uľahčila MSP prístup k financiám a verejným zákazkám a aby ešte viac znížila administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

29.

žiada Európsku komisiu, aby uľahčila MSP prístup k financiám a verejným zákazkám a aby ešte viac znížila administratívnu záťaž;

| 30. | očakáva, že Európska komisia zapojí VR do revízie hlavnej iniciatívy o priemyselnej politike; |
| --- | --- |

30.

očakáva, že Európska komisia zapojí VR do revízie hlavnej iniciatívy o priemyselnej politike;

| 31. | podporuje požiadavku Európskeho parlamentu, ktorý žiada, aby Európska komisia do januára 2013 predložila na základe článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie návrh smernice, ktorou sa všetkým spotrebiteľom legálne žijúcim v Únii zaručí prístup k základným platobným službám; |
| --- | --- |

31.

podporuje požiadavku Európskeho parlamentu, ktorý žiada, aby Európska komisia do januára 2013 predložila na základe článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie návrh smernice, ktorou sa všetkým spotrebiteľom legálne žijúcim v Únii zaručí prístup k základným platobným službám;

| 32. | opätovne pripomína, že by mal byť vypracovaný európsky program sociálneho bývania stanovujúci pravidlá hospodárskej súťaže v oblasti sociálneho bývania, ktorý by dal miestnym a regionálnym orgánom možnosť zabezpečiť dôstojné a finančne dostupné sociálne bývanie, podporovať sociálnu rozmanitosť a bojovať proti diskriminácii; |
| --- | --- |

32.

opätovne pripomína, že by mal byť vypracovaný európsky program sociálneho bývania stanovujúci pravidlá hospodárskej súťaže v oblasti sociálneho bývania, ktorý by dal miestnym a regionálnym orgánom možnosť zabezpečiť dôstojné a finančne dostupné sociálne bývanie, podporovať sociálnu rozmanitosť a bojovať proti diskriminácii;

| 33. | žiada Európsku komisiu, aby po stiahnutí prvého predbežného návrhu nariadenia o štatúte európskej vzájomnej spoločnosti rýchlo predložila revidovaný návrh; |
| --- | --- |

33.

žiada Európsku komisiu, aby po stiahnutí prvého predbežného návrhu nariadenia o štatúte európskej vzájomnej spoločnosti rýchlo predložila revidovaný návrh;

Energetika

| 34. | naliehavo žiada, aby sa v roku 2013 sledoval vývoj v súvislosti s Plánom postupu v energetike do roku 2050 s cieľom zabezpečiť, že miestne a regionálne orgány majú možnosť podieľať sa na presadzovaní decentralizovanej udržateľnej energetiky a energetickej infraštruktúry, ako napríklad inteligentné siete, čo je kľúčovým prvkom efektívneho využívania zdrojov a ekologického hospodárstva. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby vytvorila komplexný investičný rámec s vyhliadkami do roku 2030 v snahe poskytnúť trhovým aktérom ako aj miestnym a regionálnym orgánom nevyhnutnú istotu; |
| --- | --- |

34.

naliehavo žiada, aby sa v roku 2013 sledoval vývoj v súvislosti s Plánom postupu v energetike do roku 2050 s cieľom zabezpečiť, že miestne a regionálne orgány majú možnosť podieľať sa na presadzovaní decentralizovanej udržateľnej energetiky a energetickej infraštruktúry, ako napríklad inteligentné siete, čo je kľúčovým prvkom efektívneho využívania zdrojov a ekologického hospodárstva. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby vytvorila komplexný investičný rámec s vyhliadkami do roku 2030 v snahe poskytnúť trhovým aktérom ako aj miestnym a regionálnym orgánom nevyhnutnú istotu;

| 35. | žiada Európsku komisiu, aby posúdila možnosti vytvoriť dodatočný finančný nástroj, ktorý by nebol centrálne riadený a jeho cieľom by bolo stimulovať regionálne a miestne orgány, a najmä partnerov Dohovoru primátorov a starostov, aby zavádzali akčné plány pre udržateľnú energiu (SEAP). Takisto podporuje lepšie zoskupenie opatrení finančnej pomoci na energetickú účinnosť a zasadzuje sa za to, aby sa európske programy financovania v budúcnosti zachovali (9); |
| --- | --- |

35.

žiada Európsku komisiu, aby posúdila možnosti vytvoriť dodatočný finančný nástroj, ktorý by nebol centrálne riadený a jeho cieľom by bolo stimulovať regionálne a miestne orgány, a najmä partnerov Dohovoru primátorov a starostov, aby zavádzali akčné plány pre udržateľnú energiu (SEAP). Takisto podporuje lepšie zoskupenie opatrení finančnej pomoci na energetickú účinnosť a zasadzuje sa za to, aby sa európske programy financovania v budúcnosti zachovali (9);

| 36. | žiada Európsku komisiu, aby podnikla kroky v záujme vyriešenia problémov týkajúcich sa prepojenia medzi členskými štátmi a medzi regiónmi v členských štátoch a aby podporovala opatrenia, ktoré uľahčujú rozšírenie výroby energie v malom a jej začlenenie do distribučných sietí; |
| --- | --- |

36.

žiada Európsku komisiu, aby podnikla kroky v záujme vyriešenia problémov týkajúcich sa prepojenia medzi členskými štátmi a medzi regiónmi v členských štátoch a aby podporovala opatrenia, ktoré uľahčujú rozšírenie výroby energie v malom a jej začlenenie do distribučných sietí;

| 37. | žiada, aby pôžičky z Európskej investičnej banky na investície v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie boli ľahšie dostupné pre malé a stredné podniky a miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

37.

žiada, aby pôžičky z Európskej investičnej banky na investície v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie boli ľahšie dostupné pre malé a stredné podniky a miestne a regionálne orgány;

Regionálna politika

| 38. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol legislatívny balík o politike súdržnosti v rokoch 2014 – 2020 prijatý začiatkom roka 2013, ako bolo stanovené, v snahe umožniť miestnym a regionálnym orgánom začať od 1. januára 2014 využívať programy štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol legislatívny balík o politike súdržnosti v rokoch 2014 – 2020 prijatý začiatkom roka 2013, ako bolo stanovené, v snahe umožniť miestnym a regionálnym orgánom začať od 1. januára 2014 využívať programy štrukturálnych fondov;

| 39. | vyzýva EUROSTAT, aby sa v spolupráci so štatistickými úradmi jednotlivých štátov zaoberal nevyhnutnosťou včas zabezpečiť porovnateľné údaje o regionálnom HDP; |
| --- | --- |

39.

vyzýva EUROSTAT, aby sa v spolupráci so štatistickými úradmi jednotlivých štátov zaoberal nevyhnutnosťou včas zabezpečiť porovnateľné údaje o regionálnom HDP;

| 40. | pripomína, že je potrebné koherentnejšie a dôslednejšie prihliadať na územný rozmer politiky EÚ. Odporúča, aby Európska komisia zohľadnila tieto prvky vo svojich budúcich hodnoteniach vplyvu a pravidelne o nich informovala (10); |
| --- | --- |

40.

pripomína, že je potrebné koherentnejšie a dôslednejšie prihliadať na územný rozmer politiky EÚ. Odporúča, aby Európska komisia zohľadnila tieto prvky vo svojich budúcich hodnoteniach vplyvu a pravidelne o nich informovala (10);

| 41. | vyzýva Európsku komisiu, aby rozšírila systém dočasného vysielania úradníkov EÚ na nižšiu ako národnú úroveň (namiesto toho, aby sa zameriavala len na národnú úroveň), v snahe zlepšiť poznatky európskych inštitúcií o tom, ako prebieha zavádzanie projektov a legislatívy EÚ v praxi na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

41.

vyzýva Európsku komisiu, aby rozšírila systém dočasného vysielania úradníkov EÚ na nižšiu ako národnú úroveň (namiesto toho, aby sa zameriavala len na národnú úroveň), v snahe zlepšiť poznatky európskych inštitúcií o tom, ako prebieha zavádzanie projektov a legislatívy EÚ v praxi na miestnej a regionálnej úrovni;

Doprava

| 42. | teší sa na návrh týkajúci sa budúcej politiky prístavov EÚ. Žiada, aby sa najprv vypracovalo hodnotenie územného vplyvu tohto návrhu a je pripravený podieľať sa na jeho vypracovaní; |
| --- | --- |

42.

teší sa na návrh týkajúci sa budúcej politiky prístavov EÚ. Žiada, aby sa najprv vypracovalo hodnotenie územného vplyvu tohto návrhu a je pripravený podieľať sa na jeho vypracovaní;

| 43. | poukazuje na význam udržateľnej mestskej mobility a odporúča podporovať elektronický a inteligentný predaj cestovných lístkov vo všetkých druhoch dopravy, vrátane autobusu, železnice, trajektov, spoločného využívania áut, spoločného využívania bicyklov a mýtneho, s cieľom podporiť lepšiu interoperabilitu medzi systémami a zvýšiť využívanie verejnej dopravy; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na význam udržateľnej mestskej mobility a odporúča podporovať elektronický a inteligentný predaj cestovných lístkov vo všetkých druhoch dopravy, vrátane autobusu, železnice, trajektov, spoločného využívania áut, spoločného využívania bicyklov a mýtneho, s cieľom podporiť lepšiu interoperabilitu medzi systémami a zvýšiť využívanie verejnej dopravy;

Životné prostredie

| 44. | konštatuje, že spomalenie v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia je v rozsiahlej miere dôsledkom nedostatočne ambicióznej politiky EÚ týkajúcej sa znižovania emisií pri zdroji, ako aj dôsledkom nepostačujúcich opatrení na úrovni štátov. Veľká záťaž a zodpovednosť v súvislosti s riešením týchto problémov sa kladie na miestne a regionálne orgány (11). Teší sa na návrhy riešení, ktoré v tejto oblasti prinesie nadchádzajúca revízia legislatívy EÚ o kvalite ovzdušia; |
| --- | --- |

44.

konštatuje, že spomalenie v oblasti zlepšovania kvality ovzdušia je v rozsiahlej miere dôsledkom nedostatočne ambicióznej politiky EÚ týkajúcej sa znižovania emisií pri zdroji, ako aj dôsledkom nepostačujúcich opatrení na úrovni štátov. Veľká záťaž a zodpovednosť v súvislosti s riešením týchto problémov sa kladie na miestne a regionálne orgány (11). Teší sa na návrhy riešení, ktoré v tejto oblasti prinesie nadchádzajúca revízia legislatívy EÚ o kvalite ovzdušia;

| 45. | očakáva, že táto revízia umožní zosúladiť úrovne ambícií a časové plány politiky EÚ v oblasti znižovania emisií (pri zdroji) a imisií a že sa posilní smernica NEC (National Emissions Ceiling) v snahe znížiť úroveň koncentrácií pozadia, sprísnia sa normy pre vozidlá, pokiaľ ide o NO2/NOx a tuhé častice, znížia sa emisie z námornej a leteckej dopravy, ako aj poľnohospodárstva. Zároveň by sa mali zjednodušiť ukazovatele a kritériá merania. Okrem toho vyzýva, aby sa politika EÚ v oblasti kvality ovzdušia zohľadnila v iných oblastiach politiky, ako je doprava, bývanie, priemysel, energetika a klíma; |
| --- | --- |

45.

očakáva, že táto revízia umožní zosúladiť úrovne ambícií a časové plány politiky EÚ v oblasti znižovania emisií (pri zdroji) a imisií a že sa posilní smernica NEC (National Emissions Ceiling) v snahe znížiť úroveň koncentrácií pozadia, sprísnia sa normy pre vozidlá, pokiaľ ide o NO2/NOx a tuhé častice, znížia sa emisie z námornej a leteckej dopravy, ako aj poľnohospodárstva. Zároveň by sa mali zjednodušiť ukazovatele a kritériá merania. Okrem toho vyzýva, aby sa politika EÚ v oblasti kvality ovzdušia zohľadnila v iných oblastiach politiky, ako je doprava, bývanie, priemysel, energetika a klíma;

| 46. | žiada, aby stratégia EÚ na prispôsobenie sa klimatickým zmenám obsahovala časť venovanú osobitným opatreniam v tejto súvislosti na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj usmernenia a podporu pre regionálnych a miestnych rozhodujúcich činiteľov. Mohla by sa tiež preskúmať možnosť vytvoriť pracovnú skupinu pre takéto stratégie v mimoriadne zraniteľných európskych regiónoch, ktorá by združovala zástupcov VR, GR pre oblasť klímy, predstaviteľov EEA, JRC a miestne a regionálne siete a združenia. |
| --- | --- |

46.

žiada, aby stratégia EÚ na prispôsobenie sa klimatickým zmenám obsahovala časť venovanú osobitným opatreniam v tejto súvislosti na regionálnej a miestnej úrovni, ako aj usmernenia a podporu pre regionálnych a miestnych rozhodujúcich činiteľov. Mohla by sa tiež preskúmať možnosť vytvoriť pracovnú skupinu pre takéto stratégie v mimoriadne zraniteľných európskych regiónoch, ktorá by združovala zástupcov VR, GR pre oblasť klímy, predstaviteľov EEA, JRC a miestne a regionálne siete a združenia.

Poľnohospodárstvo a námorná politika

| 47. | zdôrazňuje, že je potrebné vydať cielené oznámenie, ktoré by sa týkalo nového systému kvality miestnych potravinových výrobkov EÚ, keďže miestne potravinové systémy podporujú miestne a regionálne hospodárstvo tým, že zabezpečujú pracovné miesta v poľnohospodárstve a vo výrobe potravín; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že je potrebné vydať cielené oznámenie, ktoré by sa týkalo nového systému kvality miestnych potravinových výrobkov EÚ, keďže miestne potravinové systémy podporujú miestne a regionálne hospodárstvo tým, že zabezpečujú pracovné miesta v poľnohospodárstve a vo výrobe potravín;

| 48. | nazdáva sa, že Komisia by mala pružnejšie prispieť k vyriešeniu súčasnej patovej situácie medzi Európskym parlamentom a Radou, pokiaľ ide o právny základ viacročných plánov pre sektor rybného hospodárstva, a uvítal by rozšírenie iniciatív v rámci balíka návrhov týkajúcich sa reformy spoločnej rybárskej politiky v záujme väčšej decentralizácie politiky rybného hospodárstva a realizačných opatrení, ktoré by boli primerané potrebám a výzvam pobrežných regiónov a vnútrozemských vôd; |
| --- | --- |

48.

nazdáva sa, že Komisia by mala pružnejšie prispieť k vyriešeniu súčasnej patovej situácie medzi Európskym parlamentom a Radou, pokiaľ ide o právny základ viacročných plánov pre sektor rybného hospodárstva, a uvítal by rozšírenie iniciatív v rámci balíka návrhov týkajúcich sa reformy spoločnej rybárskej politiky v záujme väčšej decentralizácie politiky rybného hospodárstva a realizačných opatrení, ktoré by boli primerané potrebám a výzvam pobrežných regiónov a vnútrozemských vôd;

| 49. | podporuje vytváranie stratégií pre morské oblasti ako nástroja integrovanej námornej politiky, domnieva sa však, že tieto stratégie, ako napríklad stratégia, ktorá bude v roku 2013 prijatá pre oblasť Atlantického oceánu, musia mať výraznejší územný rozmer a vychádzať zo skúseností makroregionálnych stratégií; |
| --- | --- |

49.

podporuje vytváranie stratégií pre morské oblasti ako nástroja integrovanej námornej politiky, domnieva sa však, že tieto stratégie, ako napríklad stratégia, ktorá bude v roku 2013 prijatá pre oblasť Atlantického oceánu, musia mať výraznejší územný rozmer a vychádzať zo skúseností makroregionálnych stratégií;

Občianstvo EÚ

| 50. | žiada, aby sa v iniciatívach s cieľom presadzovať a posilňovať práva občanov a v úsilí obnoviť dôveru občanov v EÚ a jej inštitúcie prihliadalo na miestny a regionálny rozmer, a trvá na tom, že je potrebné zapojiť deti a mladých ľudí, keďže si dokážu uplatniť svoje občianske práva a niesť občiansku zodpovednosť. Žiada Komisiu, aby sa zamerala na túto výzvu v aktivitách plánovaných v rámci Európskeho roka občanov 2013, na ktorom sa VR chce podieľať; |
| --- | --- |

50.

žiada, aby sa v iniciatívach s cieľom presadzovať a posilňovať práva občanov a v úsilí obnoviť dôveru občanov v EÚ a jej inštitúcie prihliadalo na miestny a regionálny rozmer, a trvá na tom, že je potrebné zapojiť deti a mladých ľudí, keďže si dokážu uplatniť svoje občianske práva a niesť občiansku zodpovednosť. Žiada Komisiu, aby sa zamerala na túto výzvu v aktivitách plánovaných v rámci Európskeho roka občanov 2013, na ktorom sa VR chce podieľať;

| 51. | je odhodlaný zapojiť sa v spolupráci s ostatnými inštitúciami EÚ do činnosti v nadväznosti na úspešnú európsku iniciatívu občanov; |
| --- | --- |

51.

je odhodlaný zapojiť sa v spolupráci s ostatnými inštitúciami EÚ do činnosti v nadväznosti na úspešnú európsku iniciatívu občanov;

Rozširovanie EÚ a Európa vo svete

| 52. | žiada, aby sa miestnym a regionálnym aktérom v krajinách európskej susedskej politiky uľahčil prístup k prostriedkom EÚ určeným na túto oblasť a podporuje myšlienku otvoriť existujúce programy vrátane EZÚS partnerom zo susedných krajín; |
| --- | --- |

52.

žiada, aby sa miestnym a regionálnym aktérom v krajinách európskej susedskej politiky uľahčil prístup k prostriedkom EÚ určeným na túto oblasť a podporuje myšlienku otvoriť existujúce programy vrátane EZÚS partnerom zo susedných krajín;

| 53. | opätovne potvrdzuje, že má v úmysle pokračovať v úspešnej spolupráci s Európskou komisiou v súvislosti s nástrojom pre miestnu správu, s cieľom zlepšiť budovanie miestnych kapacít a propagovať poznatky o EÚ a jej postupoch v kandidátskych a budúcich kandidátskych krajinách. Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť rozšíriť tento nástroj na miestne samosprávy v krajinách európskej susedskej politiky; |
| --- | --- |

53.

opätovne potvrdzuje, že má v úmysle pokračovať v úspešnej spolupráci s Európskou komisiou v súvislosti s nástrojom pre miestnu správu, s cieľom zlepšiť budovanie miestnych kapacít a propagovať poznatky o EÚ a jej postupoch v kandidátskych a budúcich kandidátskych krajinách. Vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť rozšíriť tento nástroj na miestne samosprávy v krajinách európskej susedskej politiky;

| 54. | verí, že jeho odporúčania budú náležite zohľadnené pri príprave pracovného programu Komisie na rok 2013, a poveruje predsedníčku Výboru regiónov, aby toto uznesenie predložila predsedovi Európskej komisie, predsedovi Európskej rady, predsedovi Európskeho parlamentu, cyperskému predsedníctvu Rady EÚ ako aj nadchádzajúcemu írskemu a litovskému predsedníctvu. |
| --- | --- |

54.

verí, že jeho odporúčania budú náležite zohľadnené pri príprave pracovného programu Komisie na rok 2013, a poveruje predsedníčku Výboru regiónov, aby toto uznesenie predložila predsedovi Európskej komisie, predsedovi Európskej rady, predsedovi Európskeho parlamentu, cyperskému predsedníctvu Rady EÚ ako aj nadchádzajúcemu írskemu a litovskému predsedníctvu.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011)777 final.

1

(2)  CdR 361/2011 fin.

2

(3)  CdR 42/2012 fin.

3

(4)  CdR 318/2010, spravodajcovia: Mercedes Bresso a Ramón Valcárcel Siso.

4

(5)  Závery Európskej rady z 28. a 29. júna 2012, s. 8.

5

(6)  CdR 72/2011, spravodajca: Markku Markkula.

6

(7)  CdR 318/2010, spravodajcovia: Mercedes Bresso a Ramón Valcárcel Siso.

7

(8)  Pozri COM (2012) 299, bod 2.1.

8

(9)  CdR 85/2012, spravodajca: Brian Meaney.

9

(10)  CdR 273/2011, spravodajca: Luc Van den Brande.

10

(11)  CdR 329/2011, spravodajca: Cor Lamers.

11

---

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/6

---

Stanovisko Výboru regiónov „Globálny prístup k migrácii a mobilite“

2012/C 277/02

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje, že rešpektovanie ľudských práv migrantov a solidarita s krajinami, v ktorých má svoj pôvod väčšina migračných tokov, by mali byť súčasťou všetkých fáz migračnej politiky Únie, a to aj vo vzťahu s tretími krajinami, a plne rešpektovať zásady zakotvené v článku 21 ods. 1 ZEÚ; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že rešpektovanie ľudských práv migrantov a solidarita s krajinami, v ktorých má svoj pôvod väčšina migračných tokov, by mali byť súčasťou všetkých fáz migračnej politiky Únie, a to aj vo vzťahu s tretími krajinami, a plne rešpektovať zásady zakotvené v článku 21 ods. 1 ZEÚ;

| — | konštatuje, že je nevyhnutné dôkladne preskúmať všetky príčiny migrácie, vrátane klimatických zmien, aby sa dal vypracovať vhodný právny rámec pre osoby, ktoré zo svojej krajiny pôvodu utiekli z dôvodov prírodných katastrof alebo klimatických podmienok, ktoré ohrozujú ich prežitie alebo telesnú integritu; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že je nevyhnutné dôkladne preskúmať všetky príčiny migrácie, vrátane klimatických zmien, aby sa dal vypracovať vhodný právny rámec pre osoby, ktoré zo svojej krajiny pôvodu utiekli z dôvodov prírodných katastrof alebo klimatických podmienok, ktoré ohrozujú ich prežitie alebo telesnú integritu;

| — | nazdáva sa, že globálny prístup k migrácii si vyžaduje viacúrovňové riadenie, ktoré má zabezpečiť, že migrácia sa bude riadiť na úrovni, ktorá bude v danom prípade najvhodnejšia, a to v súlade so zásadou subsidiarity a tak, aby boli pre osoby v krajinách pôvodu i v cieľových krajinách zaručené čo najlepšie podmienky; |
| --- | --- |

—

nazdáva sa, že globálny prístup k migrácii si vyžaduje viacúrovňové riadenie, ktoré má zabezpečiť, že migrácia sa bude riadiť na úrovni, ktorá bude v danom prípade najvhodnejšia, a to v súlade so zásadou subsidiarity a tak, aby boli pre osoby v krajinách pôvodu i v cieľových krajinách zaručené čo najlepšie podmienky;

| — | žiada najmä, aby boli pri realizácii globálneho prístupu v plnom rozsahu zohľadnené regionálne a miestne samosprávy, a tým lepšie využité už existujúce projekty decentralizovanej spolupráce, ako aj štruktúrované dialógy, ako napríklad ARLEM a CORLEAP. |
| --- | --- |

—

žiada najmä, aby boli pri realizácii globálneho prístupu v plnom rozsahu zohľadnené regionálne a miestne samosprávy, a tým lepšie využité už existujúce projekty decentralizovanej spolupráce, ako aj štruktúrované dialógy, ako napríklad ARLEM a CORLEAP.

| Spravodajca | Nichi VENDOLA (IT/SES), predseda regiónu Puglia |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Globálny prístup k migrácii a mobilite
  COM(2011) 743 final |

Spravodajca

Nichi VENDOLA (IT/SES), predseda regiónu Puglia

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Globálny prístup k migrácii a mobilite

COM(2011) 743 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV,

Všeobecné pripomienky

| 1. | zdôrazňuje význam globálneho prístupu ako referenčného rámca pre činnosť Európskej únie pri celosvetovom riadení migrácie a mobility, a ako nástroja, ktorý umožňuje ucelený pohľad na migračné politiky s cieľom zosúladiť činnosť Európskej únie v oblasti vonkajších vzťahov a rozvojovej politiky s prisťahovaleckou politikou; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje význam globálneho prístupu ako referenčného rámca pre činnosť Európskej únie pri celosvetovom riadení migrácie a mobility, a ako nástroja, ktorý umožňuje ucelený pohľad na migračné politiky s cieľom zosúladiť činnosť Európskej únie v oblasti vonkajších vzťahov a rozvojovej politiky s prisťahovaleckou politikou;

| 2. | pozitívne hodnotí úsilie Európskej komisie vytvoriť aktualizovaný globálny prístup, ktorý by bol konkrétnejší a zameraný na migrantov a dodržiavanie ľudských práv v krajine ich pôvodu, tranzitu a cieľovej krajine; |
| --- | --- |

2.

pozitívne hodnotí úsilie Európskej komisie vytvoriť aktualizovaný globálny prístup, ktorý by bol konkrétnejší a zameraný na migrantov a dodržiavanie ľudských práv v krajine ich pôvodu, tranzitu a cieľovej krajine;

| 3. | potvrdzuje ľudské právo opustiť akúkoľvek krajinu, vrátane vlastnej, a vrátiť sa do svojej krajiny (1), ktoré je najdôležitejším právnym základom akejkoľvek diskusie o migrácii, ako aj potrebu podporovať migráciu z vlastnej vôle, bez ohľadu na dôvody, ktoré k nej viedli a na špecifické požiadavky cieľovej krajiny (2); |
| --- | --- |

3.

potvrdzuje ľudské právo opustiť akúkoľvek krajinu, vrátane vlastnej, a vrátiť sa do svojej krajiny (1), ktoré je najdôležitejším právnym základom akejkoľvek diskusie o migrácii, ako aj potrebu podporovať migráciu z vlastnej vôle, bez ohľadu na dôvody, ktoré k nej viedli a na špecifické požiadavky cieľovej krajiny (2);

| 4. | zdôrazňuje, že rešpektovanie ľudských práv migrantov a solidarita s krajinami, v ktorých má svoj pôvod väčšina týchto migračných tokov, by mali byť súčasťou všetkých fáz migračnej politiky Únie, a to aj vo vzťahu s tretími krajinami, a plne rešpektovať zásady zakotvené v článku 21 ods. 1 ZEÚ; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že rešpektovanie ľudských práv migrantov a solidarita s krajinami, v ktorých má svoj pôvod väčšina týchto migračných tokov, by mali byť súčasťou všetkých fáz migračnej politiky Únie, a to aj vo vzťahu s tretími krajinami, a plne rešpektovať zásady zakotvené v článku 21 ods. 1 ZEÚ;

| 5. | konštatuje, že treba zabezpečiť účinnú ochranu ľudských práv v pravidlách, ktoré stanovujú možnosti vstupu občanov tretích krajín na územie EÚ, v prijímacej politike a v integrácii migrantov; |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že treba zabezpečiť účinnú ochranu ľudských práv v pravidlách, ktoré stanovujú možnosti vstupu občanov tretích krajín na územie EÚ, v prijímacej politike a v integrácii migrantov;

| 6. | zdôrazňuje, že readmisné dohody a dohody o uľahčení nadobudnutia víz, ktoré uzatvorila Únia i členské štáty, ako aj všetky kroky na zabránenie nelegálnemu prisťahovalectvu musia skutočne rešpektovať ľudské práva a byť súčasne v súlade najmä s Chartou základných práv Európskej únie a Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ako to neustále zdôrazňuje Európsky súd pre ľudské práva; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že readmisné dohody a dohody o uľahčení nadobudnutia víz, ktoré uzatvorila Únia i členské štáty, ako aj všetky kroky na zabránenie nelegálnemu prisťahovalectvu musia skutočne rešpektovať ľudské práva a byť súčasne v súlade najmä s Chartou základných práv Európskej únie a Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ako to neustále zdôrazňuje Európsky súd pre ľudské práva;

| 7. | podčiarkuje skutočnosť, že snahy o obmedzenie migračných tokov nesmú nikdy prevážiť nad právom jednotlivca hľadať medzinárodnú ochranu na území Únie, ktorá musí aj naďalej zostať možným útočiskom pre tých, ktorí utekajú pred prenasledovaním alebo inak potrebujú ochranu; |
| --- | --- |

7.

podčiarkuje skutočnosť, že snahy o obmedzenie migračných tokov nesmú nikdy prevážiť nad právom jednotlivca hľadať medzinárodnú ochranu na území Únie, ktorá musí aj naďalej zostať možným útočiskom pre tých, ktorí utekajú pred prenasledovaním alebo inak potrebujú ochranu;

| 8. | konštatuje, že hospodárska kríza, ktorá postihla väčšinu krajín Európskej únie, by mohla prehĺbiť vnútorné napätie medzi politickými opatreniami na ochranu hraníc a rešpektovaním ľudských práv migrantov; |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že hospodárska kríza, ktorá postihla väčšinu krajín Európskej únie, by mohla prehĺbiť vnútorné napätie medzi politickými opatreniami na ochranu hraníc a rešpektovaním ľudských práv migrantov;

| 9. | konštatuje, že je nevyhnutné dôkladne preskúmať všetky príčiny migrácie, vrátane klimatických zmien (3), aby sa dal vypracovať vhodný právny rámec pre osoby, ktoré zo svojej krajiny pôvodu utiekli z dôvodov prírodných katastrof alebo klimatických podmienok, ktoré ohrozujú ich prežitie alebo telesnú integritu (4); |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že je nevyhnutné dôkladne preskúmať všetky príčiny migrácie, vrátane klimatických zmien (3), aby sa dal vypracovať vhodný právny rámec pre osoby, ktoré zo svojej krajiny pôvodu utiekli z dôvodov prírodných katastrof alebo klimatických podmienok, ktoré ohrozujú ich prežitie alebo telesnú integritu (4);

| 10. | vyzýva Európsku komisiu, aby uverejnila pracovný dokument o migrácii a zmene klímy, ako to pôvodne sľúbila vo svojom oznámení o migrácii zo 4. mája 2011 (5); |
| --- | --- |

10.

vyzýva Európsku komisiu, aby uverejnila pracovný dokument o migrácii a zmene klímy, ako to pôvodne sľúbila vo svojom oznámení o migrácii zo 4. mája 2011 (5);

| 11. | nazdáva sa, že na dosiahnutie účinného globálneho prístupu je potrebné posilniť koordináciu medzi Európskou úniou a národnou, regionálnou a miestnou úrovňou a tretími krajinami; |
| --- | --- |

11.

nazdáva sa, že na dosiahnutie účinného globálneho prístupu je potrebné posilniť koordináciu medzi Európskou úniou a národnou, regionálnou a miestnou úrovňou a tretími krajinami;

| 12. | potvrdzuje postoj, ktorý už Výbor regiónov vyjadril v minulosti, že „spoločná prisťahovalecká politika sa podstatným spôsobom ako prvých týka miestnych a regionálnych orgánov. Na jednej strane sa ich najviac týkajú dôsledky nelegálneho prisťahovalectva, na druhej strane sú zodpovedné za poskytovanie služieb týmto ľuďom v rámci miestneho procesu integrácie. Preto musia byť v plnom rozsahu zapojené do vytvárania európskeho rámca pre legálne prisťahovalectvo, do prípravy opatrení proti nelegálnemu prisťahovalectvu a do rozvojovej spolupráce s krajinami pôvodu“ (6); |
| --- | --- |

12.

potvrdzuje postoj, ktorý už Výbor regiónov vyjadril v minulosti, že „spoločná prisťahovalecká politika sa podstatným spôsobom ako prvých týka miestnych a regionálnych orgánov. Na jednej strane sa ich najviac týkajú dôsledky nelegálneho prisťahovalectva, na druhej strane sú zodpovedné za poskytovanie služieb týmto ľuďom v rámci miestneho procesu integrácie. Preto musia byť v plnom rozsahu zapojené do vytvárania európskeho rámca pre legálne prisťahovalectvo, do prípravy opatrení proti nelegálnemu prisťahovalectvu a do rozvojovej spolupráce s krajinami pôvodu“ (6);

| 13. | víta výrazný pokrok, ktorý sa dosiahol, pokiaľ ide o to, aby boli peňažné prevody do krajín pôvodu migrantov transparentnejšie, bezpečnejšie a menej nákladné, a podporuje iniciatívy Európskej komisie nasmerovať návrat prostriedkov migrantov do vlasti na produktívne investície; |
| --- | --- |

13.

víta výrazný pokrok, ktorý sa dosiahol, pokiaľ ide o to, aby boli peňažné prevody do krajín pôvodu migrantov transparentnejšie, bezpečnejšie a menej nákladné, a podporuje iniciatívy Európskej komisie nasmerovať návrat prostriedkov migrantov do vlasti na produktívne investície;

| 14. | schvaľuje, že globálny prístup vyzdvihuje úlohu, ktorú môže v rozvojovej politike ako aj pri regulovaní migračných tokov zohrávať diaspóra prostredníctvom opatrení na pomoc pred odchodom a integráciu v cieľovej krajine; |
| --- | --- |

14.

schvaľuje, že globálny prístup vyzdvihuje úlohu, ktorú môže v rozvojovej politike ako aj pri regulovaní migračných tokov zohrávať diaspóra prostredníctvom opatrení na pomoc pred odchodom a integráciu v cieľovej krajine;

O úlohe regiónov a miestnych samospráv pri zavádzaní globálneho prístupu do praxe

| 15. | nazdáva sa, že globálny prístup k migrácii si vyžaduje viacúrovňové riadenie, ktoré má zabezpečiť, že migrácia sa bude riadiť na úrovni, ktorá bude v danom prípade najvhodnejšia, a to v súlade so zásadou subsidiarity a tak, aby boli pre osoby v krajinách pôvodu i v cieľových krajinách zaručené čo najlepšie podmienky; |
| --- | --- |

15.

nazdáva sa, že globálny prístup k migrácii si vyžaduje viacúrovňové riadenie, ktoré má zabezpečiť, že migrácia sa bude riadiť na úrovni, ktorá bude v danom prípade najvhodnejšia, a to v súlade so zásadou subsidiarity a tak, aby boli pre osoby v krajinách pôvodu i v cieľových krajinách zaručené čo najlepšie podmienky;

| 16. | považuje regióny a miestne samosprávy za kľúčových aktérov globálneho prístupu, za propagátorov a súčasne aj vykonávateľov sociálnej politiky, politiky zamestnanosti, prijímania, integračnej politiky, riadenia nelegálneho prisťahovalectva, ale aj sprostredkovateľov intenzívnych dialógov a rôznych foriem spolupráce s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami, cez ktoré migranti prechádzajú (7); |
| --- | --- |

16.

považuje regióny a miestne samosprávy za kľúčových aktérov globálneho prístupu, za propagátorov a súčasne aj vykonávateľov sociálnej politiky, politiky zamestnanosti, prijímania, integračnej politiky, riadenia nelegálneho prisťahovalectva, ale aj sprostredkovateľov intenzívnych dialógov a rôznych foriem spolupráce s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami, cez ktoré migranti prechádzajú (7);

| 17. | konštatuje, že regióny a miestne samosprávy už podporujú iniciatívy týkajúce sa dialógu s regiónmi a miestnymi orgánmi tretích krajín, z ktorých mnohé sú krajinami pôvodu alebo tranzitnými krajinami migračných tokov, ako aj projekty v oblasti decentralizovanej spolupráce; |
| --- | --- |

17.

konštatuje, že regióny a miestne samosprávy už podporujú iniciatívy týkajúce sa dialógu s regiónmi a miestnymi orgánmi tretích krajín, z ktorých mnohé sú krajinami pôvodu alebo tranzitnými krajinami migračných tokov, ako aj projekty v oblasti decentralizovanej spolupráce;

| 18. | chcel by, aby boli ARLEM (Európsko-stredomorského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv) a CORLEAP (Konferencia regionálnych a miestnych orgánov krajín Východného partnerstva) považované za ideálne fórum na rozvoj dialógu s regionálnymi orgánmi krajín okolo Stredozemného mora a krajín východnej Európy, pokiaľ ide o imigračnú a rozvojovú politiku; |
| --- | --- |

18.

chcel by, aby boli ARLEM (Európsko-stredomorského zhromaždenia regionálnych a miestnych samospráv) a CORLEAP (Konferencia regionálnych a miestnych orgánov krajín Východného partnerstva) považované za ideálne fórum na rozvoj dialógu s regionálnymi orgánmi krajín okolo Stredozemného mora a krajín východnej Európy, pokiaľ ide o imigračnú a rozvojovú politiku;

| 19. | je presvedčený, že je potrebné čo najviac zosúladiť bilaterálne iniciatívy členských krajín a už prebiehajúce regionálne a dvojstranné dialógy, ktoré sú považované za nástroj vonkajšej politiky Únie v oblasti prisťahovalectva. Takéto zosúladenie by sa malo zaručiť tým, že sa v plnom rozsahu uznajú iniciatívy v oblasti dialógu, ktoré propagujú regióny a miestne samosprávy; |
| --- | --- |

19.

je presvedčený, že je potrebné čo najviac zosúladiť bilaterálne iniciatívy členských krajín a už prebiehajúce regionálne a dvojstranné dialógy, ktoré sú považované za nástroj vonkajšej politiky Únie v oblasti prisťahovalectva. Takéto zosúladenie by sa malo zaručiť tým, že sa v plnom rozsahu uznajú iniciatívy v oblasti dialógu, ktoré propagujú regióny a miestne samosprávy;

| 20. | vyzýva inštitúcie, aby regióny a miestne samosprávy považovali, v súlade s kompetenciami, ktoré im vo vnútroštátnom rámci prináležia, za protagonistov globálneho prístupu prostredníctvom nástrojov, ktoré ich považujú za adresátov financovania Únie, a to aj bez zásahu ústredných vlád a tak, aby sa zohľadnili existujúce rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi; |
| --- | --- |

20.

vyzýva inštitúcie, aby regióny a miestne samosprávy považovali, v súlade s kompetenciami, ktoré im vo vnútroštátnom rámci prináležia, za protagonistov globálneho prístupu prostredníctvom nástrojov, ktoré ich považujú za adresátov financovania Únie, a to aj bez zásahu ústredných vlád a tak, aby sa zohľadnili existujúce rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi;

| 21. | žiada Komisiu, aby podporovala inovatívne projekty s cieľom uľahčiť prepojenie dopytu po zamestnaní s ponukou pracovných miest prostredníctvom mediácie regionálnych a miestnych orgánov, vzhľadom na kompetencie, ktoré tieto orgány v mnohých členských štátoch v tejto oblasti majú, a to tak, aby sa určil jeden účinný nástroj, ktorým by sa dal vyriešiť problém chýbajúcich kompetencií v určitých segmentoch trhu práce; |
| --- | --- |

21.

žiada Komisiu, aby podporovala inovatívne projekty s cieľom uľahčiť prepojenie dopytu po zamestnaní s ponukou pracovných miest prostredníctvom mediácie regionálnych a miestnych orgánov, vzhľadom na kompetencie, ktoré tieto orgány v mnohých členských štátoch v tejto oblasti majú, a to tak, aby sa určil jeden účinný nástroj, ktorým by sa dal vyriešiť problém chýbajúcich kompetencií v určitých segmentoch trhu práce;

| 22. | chcel by, aby boli regióny a miestne samosprávy zapojené aj do aktualizácie portálu EÚ venovanému prisťahovalectvu, čo by migrantom umožnilo profitovať z informácií o cieľovom regióne, mesta či obci; |
| --- | --- |

22.

chcel by, aby boli regióny a miestne samosprávy zapojené aj do aktualizácie portálu EÚ venovanému prisťahovalectvu, čo by migrantom umožnilo profitovať z informácií o cieľovom regióne, mesta či obci;

O vzťahu medzi prisťahovaleckou politikou a politikou rozvojovej spolupráce

| 23. | považuje za prvoradé, aby bol vždy zaručený súlad medzi politikou, ktorú Únia sleduje v oblasti migrácie a rozvoja a vonkajšou prisťahovaleckou a azylovou politikou. Najmä aktivity Únie a členských štátov v tretích krajinách by mali byť vždy založené predovšetkým na zásade solidarity a spoločného rozvoja, aby sa tak odstraňovali hlbšie príčiny migrácie a chudoby, pričom treba venovať osobitnú pozornosť mobilizácii domácich zdrojov v daných krajinách a podporovať posilňovanie inštitúcií a zlepšovanie správy a posilňovanie právneho štátu, ktoré sú kľúčovými prvkami stimulácie hospodárskych a sociálnych zmien; |
| --- | --- |

23.

považuje za prvoradé, aby bol vždy zaručený súlad medzi politikou, ktorú Únia sleduje v oblasti migrácie a rozvoja a vonkajšou prisťahovaleckou a azylovou politikou. Najmä aktivity Únie a členských štátov v tretích krajinách by mali byť vždy založené predovšetkým na zásade solidarity a spoločného rozvoja, aby sa tak odstraňovali hlbšie príčiny migrácie a chudoby, pričom treba venovať osobitnú pozornosť mobilizácii domácich zdrojov v daných krajinách a podporovať posilňovanie inštitúcií a zlepšovanie správy a posilňovanie právneho štátu, ktoré sú kľúčovými prvkami stimulácie hospodárskych a sociálnych zmien;

| 24. | nabáda Komisiu, aby zdroje určené rozvojovým krajinám rozdeľovala na základe zásad, podľa priorít a v súlade so stratégiami rozvojovej spolupráce, pričom treba zohľadniť aj zásadu „viac za viac“; |
| --- | --- |

24.

nabáda Komisiu, aby zdroje určené rozvojovým krajinám rozdeľovala na základe zásad, podľa priorít a v súlade so stratégiami rozvojovej spolupráce, pričom treba zohľadniť aj zásadu „viac za viac“;

| 25. | nazdáva sa, že zásada reciprocity musí byť v súlade so zásadami rozvojovej spolupráce, a to najmä v partnerstvách v oblasti mobility a v spoločnom programe v oblasti migrácie a mobility (8); |
| --- | --- |

25.

nazdáva sa, že zásada reciprocity musí byť v súlade so zásadami rozvojovej spolupráce, a to najmä v partnerstvách v oblasti mobility a v spoločnom programe v oblasti migrácie a mobility (8);

| 26. | domnieva sa, že pri uplatňovaní globálneho prístupu sa musí patričná pozornosť venovať všetkým zraniteľným kategóriám, predovšetkým maloletým osobám bez sprievodu, aby sa mohli príslušným spôsobom zamerať zásahy v tretích krajinách, či poskytnúť vhodné formy prijatia a sociálnej integrácie v členských krajinách, a zároveň podporovať výmenu osvedčených postupov, ktoré zaviedli mnohé regionálne a miestne orgány v členských krajinách. Takisto požaduje od Komisie účinné vykonávanie opatrení, ktoré sú uvedené v akčnom pláne týkajúcom sa maloletých bez sprievodu; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že pri uplatňovaní globálneho prístupu sa musí patričná pozornosť venovať všetkým zraniteľným kategóriám, predovšetkým maloletým osobám bez sprievodu, aby sa mohli príslušným spôsobom zamerať zásahy v tretích krajinách, či poskytnúť vhodné formy prijatia a sociálnej integrácie v členských krajinách, a zároveň podporovať výmenu osvedčených postupov, ktoré zaviedli mnohé regionálne a miestne orgány v členských krajinách. Takisto požaduje od Komisie účinné vykonávanie opatrení, ktoré sú uvedené v akčnom pláne týkajúcom sa maloletých bez sprievodu;

| 27. | žiada, aby bol vypracovaný riadny a skutočný rodový prístup, ktorý by zohľadnil špecifickú úlohu žien v migrácii a sociálnej interakcii celej užšej rodiny v hostiteľských krajinách; |
| --- | --- |

27.

žiada, aby bol vypracovaný riadny a skutočný rodový prístup, ktorý by zohľadnil špecifickú úlohu žien v migrácii a sociálnej interakcii celej užšej rodiny v hostiteľských krajinách;

| 28. | zdôrazňuje, že prisťahovalecká politika Únie by sa mohla dostať do rozporu s opatreniami v oblasti politiky rozvojovej pomoci, keď sa zameriava na prilákanie talentov z tretích krajín s cieľom dosiahnuť ciele demografického a hospodárskeho rozvoja stanovené v stratégii Európa 2020; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že prisťahovalecká politika Únie by sa mohla dostať do rozporu s opatreniami v oblasti politiky rozvojovej pomoci, keď sa zameriava na prilákanie talentov z tretích krajín s cieľom dosiahnuť ciele demografického a hospodárskeho rozvoja stanovené v stratégii Európa 2020;

| 29. | pochybuje, že sa fenomén odlivu mozgov (brain drain), ktorý spôsobuje selektívna migrácia, bude dať vyvážiť nástrojom kyvadlovej migrácie, keďže vôbec nie je jasné, do akej miery bude tento nástroj účinný a ako sa konkrétne odrazí v praxi; |
| --- | --- |

29.

pochybuje, že sa fenomén odlivu mozgov (brain drain), ktorý spôsobuje selektívna migrácia, bude dať vyvážiť nástrojom kyvadlovej migrácie, keďže vôbec nie je jasné, do akej miery bude tento nástroj účinný a ako sa konkrétne odrazí v praxi;

| 30. | domnieva sa tiež, že nástroj kyvadlovej migrácie môže byť prekážkou, pokiaľ ide o integráciu migrantov a že je preto potrebné stanoviť pre týchto pracovníkov integračné stratégie s opačnými cieľmi, aby sa mohli účinne integrovať aj v prípade, že ich pobyt v Európskej únii nie je trvalý (9); |
| --- | --- |

30.

domnieva sa tiež, že nástroj kyvadlovej migrácie môže byť prekážkou, pokiaľ ide o integráciu migrantov a že je preto potrebné stanoviť pre týchto pracovníkov integračné stratégie s opačnými cieľmi, aby sa mohli účinne integrovať aj v prípade, že ich pobyt v Európskej únii nie je trvalý (9);

| 31. | domnieva sa, že uznávanie študijných titulov a kvalifikácií na základe zosúladených podmienok je jedným z hlavných nástrojov, ktoré môžu zabrániť mrhaniu špičkovými odborníkmi (brain waste), zaručiť účinnú integráciu migrantov a ich opätovnú integráciu v krajine pôvodu v rámci kyvadlovej migrácie; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že uznávanie študijných titulov a kvalifikácií na základe zosúladených podmienok je jedným z hlavných nástrojov, ktoré môžu zabrániť mrhaniu špičkovými odborníkmi (brain waste), zaručiť účinnú integráciu migrantov a ich opätovnú integráciu v krajine pôvodu v rámci kyvadlovej migrácie;

| 32. | žiada Európsku komisiu, aby podporovala opatrenia na pomoc štátom pri zjednodušovaní uznávania študijných titulov a kvalifikácií a aby propagovala uznávanie neformálnych kompetencií, a tým zároveň uľahčila pohyb pracovníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, na európskom trhu práce; |
| --- | --- |

32.

žiada Európsku komisiu, aby podporovala opatrenia na pomoc štátom pri zjednodušovaní uznávania študijných titulov a kvalifikácií a aby propagovala uznávanie neformálnych kompetencií, a tým zároveň uľahčila pohyb pracovníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, na európskom trhu práce;

| 33. | dúfa, že požiadavka, aby tretie krajiny spolupracovali pri obmedzovaní migračných tokov nikdy neovplyvní ľudské právo každého človeka opustiť ktorúkoľvek krajinu, vrátane vlastnej, najmä keď sa od tretích krajín žiada, aby kontrolovali emigráciu na základe zákonov platných v cieľovej krajine; |
| --- | --- |

33.

dúfa, že požiadavka, aby tretie krajiny spolupracovali pri obmedzovaní migračných tokov nikdy neovplyvní ľudské právo každého človeka opustiť ktorúkoľvek krajinu, vrátane vlastnej, najmä keď sa od tretích krajín žiada, aby kontrolovali emigráciu na základe zákonov platných v cieľovej krajine;

| 34. | nazdáva sa, že je potrebné viac investovať do projektov rozvojovej spolupráce zameraných na oblasť vzdelávania a zdravotníctva, priamo zapojiť univerzitné štruktúry a uľahčiť mobilitu výskumných pracovníkov a všetkých akademických pracovníkov; |
| --- | --- |

34.

nazdáva sa, že je potrebné viac investovať do projektov rozvojovej spolupráce zameraných na oblasť vzdelávania a zdravotníctva, priamo zapojiť univerzitné štruktúry a uľahčiť mobilitu výskumných pracovníkov a všetkých akademických pracovníkov;

| 35. | podporuje petíciu, predloženú Európskemu parlamentu, aby bol prijatý program Erasmus a Leonardo da Vinci pre oblasť Stredozemia ako konkrétny nástroj dvojsmernej mobility medzi študentmi na oboch brehoch Stredozemného mora; |
| --- | --- |

35.

podporuje petíciu, predloženú Európskemu parlamentu, aby bol prijatý program Erasmus a Leonardo da Vinci pre oblasť Stredozemia ako konkrétny nástroj dvojsmernej mobility medzi študentmi na oboch brehoch Stredozemného mora;

| 36. | dúfa, že mobilita mladých, najmä študentov, bude účinne prebiehať, a to aj vďaka zjednodušeniu vydávania víz, urýchleniu administratívnych postupov a vyčleneniu dostatočných finančných zdrojov; |
| --- | --- |

36.

dúfa, že mobilita mladých, najmä študentov, bude účinne prebiehať, a to aj vďaka zjednodušeniu vydávania víz, urýchleniu administratívnych postupov a vyčleneniu dostatočných finančných zdrojov;

| 37. | domnieva sa, že program Erasmus pre všetkých by mal mať väčší význam a mal by pokračovať, spoločne s ďalšími osvedčenými postupmi výmeny medzi mladými, ako napríklad programom Eurodissey, ktorý podporuje sieť AER (Združenie európskych regiónov); |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že program Erasmus pre všetkých by mal mať väčší význam a mal by pokračovať, spoločne s ďalšími osvedčenými postupmi výmeny medzi mladými, ako napríklad programom Eurodissey, ktorý podporuje sieť AER (Združenie európskych regiónov);

| 38. | považuje za potrebné posilniť analýzu migračných tlakov, ktoré spôsobuje hospodárska nerovnováha, aby sa dali stanoviť účinné nástroje, ktoré umožnia na ne reagovať, ako napríklad mechanizmy, ktoré zaručia možnosť mobility aj pre osoby, ktoré nemajú žiadnu alebo takmer žiadnu kvalifikáciu, po ktorých je v niektorých členských štátoch ešte stále veľký dopyt, ktorý sa nedá pokryť len v rámci mechanizmu kyvadlovej migrácie; |
| --- | --- |

38.

považuje za potrebné posilniť analýzu migračných tlakov, ktoré spôsobuje hospodárska nerovnováha, aby sa dali stanoviť účinné nástroje, ktoré umožnia na ne reagovať, ako napríklad mechanizmy, ktoré zaručia možnosť mobility aj pre osoby, ktoré nemajú žiadnu alebo takmer žiadnu kvalifikáciu, po ktorých je v niektorých členských štátoch ešte stále veľký dopyt, ktorý sa nedá pokryť len v rámci mechanizmu kyvadlovej migrácie;

| 39. | nazdáva sa, že zapojenie diaspóry sa musí týkať aj opatrení pred odchodom, kde by sa mohli využiť už existujúce stránky, ktoré spravujú priamo združenia prisťahovalcov s cieľom poskytnúť konkrétne informácie v jazyku, ktorému potenciálni záujemcovia rozumejú; |
| --- | --- |

39.

nazdáva sa, že zapojenie diaspóry sa musí týkať aj opatrení pred odchodom, kde by sa mohli využiť už existujúce stránky, ktoré spravujú priamo združenia prisťahovalcov s cieľom poskytnúť konkrétne informácie v jazyku, ktorému potenciálni záujemcovia rozumejú;

| 40. | oceňuje význam opatrení pred odchodom, do ktorých je potrebné viac investovať a zapojiť do nich MVO, ktoré už pôsobia v krajine pôvodu migrantov i regionálne a miestne samosprávy, ktorých sa týkajú postupy prijímania a integrácie migrantov a ich rodín; |
| --- | --- |

40.

oceňuje význam opatrení pred odchodom, do ktorých je potrebné viac investovať a zapojiť do nich MVO, ktoré už pôsobia v krajine pôvodu migrantov i regionálne a miestne samosprávy, ktorých sa týkajú postupy prijímania a integrácie migrantov a ich rodín;

O boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu

| 41. | oceňuje úsilie Únie v boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu, najmä v oblasti boja proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi, ako aj oparenia proti zamestnávateľom, ktorí zamestnávajú pracovné sily, ktoré nemajú povolenie na pobyt; |
| --- | --- |

41.

oceňuje úsilie Únie v boji proti nelegálnemu prisťahovalectvu, najmä v oblasti boja proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi, ako aj oparenia proti zamestnávateľom, ktorí zamestnávajú pracovné sily, ktoré nemajú povolenie na pobyt;

| 42. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby prístup v oblasti boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu zohľadňoval, že migranti môžu byť prípadne obeťami nelegálneho obchodovania s ľuďmi, a teda musia mať nárok na ochranu a bezpečnosť; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby prístup v oblasti boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu zohľadňoval, že migranti môžu byť prípadne obeťami nelegálneho obchodovania s ľuďmi, a teda musia mať nárok na ochranu a bezpečnosť;

| 43. | vyzýva Európsku komisiu, aby pokračovala v analýze a boji proti práci na čierno/nelegálnej práci, ktorá predstavuje veľkú hrozbu pre hospodárstvo celej Únie a stimuluje príchod nelegálnych cudzincov, ktorí by sa prípadne mohli stať obeťou vykorisťovania buď v pracovnom sektore alebo ako výkonná sila pre zločinecké siete; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Európsku komisiu, aby pokračovala v analýze a boji proti práci na čierno/nelegálnej práci, ktorá predstavuje veľkú hrozbu pre hospodárstvo celej Únie a stimuluje príchod nelegálnych cudzincov, ktorí by sa prípadne mohli stať obeťou vykorisťovania buď v pracovnom sektore alebo ako výkonná sila pre zločinecké siete;

| 44. | vyzdvihuje skutočnosť, že aj do opatrení na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu, okrem iného na posilnenie kontroly hraníc, ktoré rozvíja agentúra FRONTEX, bolo investované množstvo finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

44.

vyzdvihuje skutočnosť, že aj do opatrení na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu, okrem iného na posilnenie kontroly hraníc, ktoré rozvíja agentúra FRONTEX, bolo investované množstvo finančných prostriedkov;

| 45. | zdôrazňuje, že je potrebné rešpektovať ľudské práva, a najmä zásadu nevyhostenia (non-refoulement), v každej fáze kontroly hraníc a pripomína s tým spojenú povinnosť podrobiť činnosť agentúry FRONTEX podrobnej kontrole zo strany európskych inštitúcií, najmä Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje, že je potrebné rešpektovať ľudské práva, a najmä zásadu nevyhostenia (non-refoulement), v každej fáze kontroly hraníc a pripomína s tým spojenú povinnosť podrobiť činnosť agentúry FRONTEX podrobnej kontrole zo strany európskych inštitúcií, najmä Európskeho parlamentu;

| 46. | chcel by, aby boli podobné kontroly zavedené aj v prípade medzinárodnej spolupráce, ktorú priamo riadi agentúra FRONTEX, ktorá má právomoc uzatvárať s tretími krajinami medzinárodné dohody technického rázu. Ich obsah by mal byť transparentnejší a ich rozsah pôsobnosti by mal byť presne vymedzený; |
| --- | --- |

46.

chcel by, aby boli podobné kontroly zavedené aj v prípade medzinárodnej spolupráce, ktorú priamo riadi agentúra FRONTEX, ktorá má právomoc uzatvárať s tretími krajinami medzinárodné dohody technického rázu. Ich obsah by mal byť transparentnejší a ich rozsah pôsobnosti by mal byť presne vymedzený;

| 47. | považuje za potrebné, aby sa presne vyčíslil pomer nákladov a prínosov všetkých existujúcich nástrojov s cieľom porovnať ich účinnosť, a to vrátane nákladov na postupy návratu do krajiny pôvodu (zaistenie a následný nútený odsun) a celkového množstva prostriedkov, ktoré členské štáty vyčlenili na dobrovoľná návrat do krajiny pôvodu v porovnaní s nákladmi na nútený odsun; |
| --- | --- |

47.

považuje za potrebné, aby sa presne vyčíslil pomer nákladov a prínosov všetkých existujúcich nástrojov s cieľom porovnať ich účinnosť, a to vrátane nákladov na postupy návratu do krajiny pôvodu (zaistenie a následný nútený odsun) a celkového množstva prostriedkov, ktoré členské štáty vyčlenili na dobrovoľná návrat do krajiny pôvodu v porovnaní s nákladmi na nútený odsun;

| 48. | nazdáva sa, že je potrebné zabrániť tomu, aby sa cudzinci, ktorí sa legálne zdržiavajú na území členského štátu dostali do situácie, keď by sa z dôvodu nedostatočnej pružnosti právnych predpisov jednotlivých členských štátov začali na území zdržiavať nelegálne, a tým rozšírili rady tzv. overstayers (teda osôb, ktoré prekročili povolený čas pobytu); |
| --- | --- |

48.

nazdáva sa, že je potrebné zabrániť tomu, aby sa cudzinci, ktorí sa legálne zdržiavajú na území členského štátu dostali do situácie, keď by sa z dôvodu nedostatočnej pružnosti právnych predpisov jednotlivých členských štátov začali na území zdržiavať nelegálne, a tým rozšírili rady tzv. overstayers (teda osôb, ktoré prekročili povolený čas pobytu);

| 49. | uvítal by, keby inštitúcie Európskej únie a členské štáty dôkladne zvážili možnosť umožniť vstup na územie Európskej únie s cieľom nájsť si prácu, čo je výslovne uvedené v článku 79 ods. 5 ZFEÚ; |
| --- | --- |

49.

uvítal by, keby inštitúcie Európskej únie a členské štáty dôkladne zvážili možnosť umožniť vstup na územie Európskej únie s cieľom nájsť si prácu, čo je výslovne uvedené v článku 79 ods. 5 ZFEÚ;

| 50. | domnieva sa, že dostupnosť možnosti legálneho vstupu by sa mala považovať za jeden zo základných nástrojov na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a fenoménu tzv. overstayers, ako aj za spôsob, ako zaručiť určitý stupeň solidarity vo vzťahoch s krajinami pôvodu migračných tokov; |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že dostupnosť možnosti legálneho vstupu by sa mala považovať za jeden zo základných nástrojov na boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a fenoménu tzv. overstayers, ako aj za spôsob, ako zaručiť určitý stupeň solidarity vo vzťahoch s krajinami pôvodu migračných tokov;

| 51. | nabáda inštitúcie, aby stratégiu opätovného prijatia začlenili do globálneho prístupu tak, aby bola v súlade so zásadami rozvojovej spolupráce a nestala sa odtrhnutou časťou, ktorá s ňou nie je v súlade; |
| --- | --- |

51.

nabáda inštitúcie, aby stratégiu opätovného prijatia začlenili do globálneho prístupu tak, aby bola v súlade so zásadami rozvojovej spolupráce a nestala sa odtrhnutou časťou, ktorá s ňou nie je v súlade;

| 52. | nazdáva sa, že readmisné dohody by mali byť pravidelne prehodnocované, najmä vo vzťahu k povinnosti tranzitných krajín prijať nielen vlastných štátnych príslušníkov, ale aj tých cudzincov, ktorí cez túto krajinu do EÚ prechádzali alebo sa z nej do EÚ dostali. Práve týmto osobám totiž hrozí, že sa ocitnú vo vákuu, zhoršia situáciu v tranzitnej krajine a budú vystavení vážnemu riziku porušenia ľudských práv; |
| --- | --- |

52.

nazdáva sa, že readmisné dohody by mali byť pravidelne prehodnocované, najmä vo vzťahu k povinnosti tranzitných krajín prijať nielen vlastných štátnych príslušníkov, ale aj tých cudzincov, ktorí cez túto krajinu do EÚ prechádzali alebo sa z nej do EÚ dostali. Práve týmto osobám totiž hrozí, že sa ocitnú vo vákuu, zhoršia situáciu v tranzitnej krajine a budú vystavení vážnemu riziku porušenia ľudských práv;

O vonkajšom rozmere azylu

| 53. | domnieva sa, že posilnenie azylového systému tretích krajín by sa nemalo považovať za spôsob, ako sa vyhnúť uplatňovaniu práva na medzinárodnú ochranu v EÚ; |
| --- | --- |

53.

domnieva sa, že posilnenie azylového systému tretích krajín by sa nemalo považovať za spôsob, ako sa vyhnúť uplatňovaniu práva na medzinárodnú ochranu v EÚ;

| 54. | oceňuje, že Únia vykonávala programy ochrany na regionálnej úrovni v spolupráci s UNHCR, hoci ochrana, ktorú poskytuje Únia je rozsiahlejšia než ochrana stanovená Ženevským dohovorom o utečencoch a pokrýva aj subsidiárnu ochranu a ochranu pri konaní, ktoré porušuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd; |
| --- | --- |

54.

oceňuje, že Únia vykonávala programy ochrany na regionálnej úrovni v spolupráci s UNHCR, hoci ochrana, ktorú poskytuje Únia je rozsiahlejšia než ochrana stanovená Ženevským dohovorom o utečencoch a pokrýva aj subsidiárnu ochranu a ochranu pri konaní, ktoré porušuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd;

| 55. | verí, že činnosť Únie nebude nikdy brániť žiadateľom o azyl, aby opustili krajinu, v ktorej sa nachádzajú s cieľom požiadať v niektorej z členských krajín EÚ o azyl; |
| --- | --- |

55.

verí, že činnosť Únie nebude nikdy brániť žiadateľom o azyl, aby opustili krajinu, v ktorej sa nachádzajú s cieľom požiadať v niektorej z členských krajín EÚ o azyl;

| 56. | považuje za potrebné zrevidovať tzv. „Dublinské nariadenie II“, najmä vzhľadom na výhrady, ktoré k nemu vyslovil Súdny dvor Európskej únie. Cieľom tohto preskúmania musí byť zabezpečiť skutočnú solidaritu medzi členskými štátmi a súčasne v plnom rozsahu rešpektovať ľudské práva, vrátane práva na zlúčenie rodiny; |
| --- | --- |

56.

považuje za potrebné zrevidovať tzv. „Dublinské nariadenie II“, najmä vzhľadom na výhrady, ktoré k nemu vyslovil Súdny dvor Európskej únie. Cieľom tohto preskúmania musí byť zabezpečiť skutočnú solidaritu medzi členskými štátmi a súčasne v plnom rozsahu rešpektovať ľudské práva, vrátane práva na zlúčenie rodiny;

| 57. | nabáda Komisiu, aby do partnerstiev v oblasti mobility začlenila príslušné ustanovenia týkajúce sa ochrany žiadateľov o azyl a utečencov; |
| --- | --- |

57.

nabáda Komisiu, aby do partnerstiev v oblasti mobility začlenila príslušné ustanovenia týkajúce sa ochrany žiadateľov o azyl a utečencov;

| 58. | vyzýva inštitúcie, aby v spolupráci s členskými štátmi zlepšili účinnosť systémov pátrania a záchrany na mori (search and rescue), najmä tým, že sa zlepší koordinácia a stanovia spoločné kritériá pre stanovenie najvhodnejšieho bezpečného miesta na vylodenie zachránených migrantov; |
| --- | --- |

58.

vyzýva inštitúcie, aby v spolupráci s členskými štátmi zlepšili účinnosť systémov pátrania a záchrany na mori (search and rescue), najmä tým, že sa zlepší koordinácia a stanovia spoločné kritériá pre stanovenie najvhodnejšieho bezpečného miesta na vylodenie zachránených migrantov;

Záverečné pripomienky

| 59. | žiada Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby aj naďalej pokračovali v diskusii o štyroch pilieroch globálneho prístupu s cieľom zapojiť do jeho zavádzania v plnom rozsahu všetky možné zainteresované strany; |
| --- | --- |

59.

žiada Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby aj naďalej pokračovali v diskusii o štyroch pilieroch globálneho prístupu s cieľom zapojiť do jeho zavádzania v plnom rozsahu všetky možné zainteresované strany;

| 60. | žiada najmä, aby boli pri realizácii globálneho prístupu v plnom rozsahu zohľadnené regionálne a miestne samosprávy, a tým lepšie využité už existujúce projekty decentralizovanej spolupráce, ako aj štruktúrované dialógy, ako napríklad ARLEM a CORLEAP; |
| --- | --- |

60.

žiada najmä, aby boli pri realizácii globálneho prístupu v plnom rozsahu zohľadnené regionálne a miestne samosprávy, a tým lepšie využité už existujúce projekty decentralizovanej spolupráce, ako aj štruktúrované dialógy, ako napríklad ARLEM a CORLEAP;

| 61. | žiada Európsku komisiu, aby pokračovala v analýze príčin a čŕt migračného fenoménu na celosvetovej úrovni a pokúsila sa určiť účinné stratégie založené na solidarite s tretími krajinami, ktoré by umožnili tomuto fenoménu čeliť; |
| --- | --- |

61.

žiada Európsku komisiu, aby pokračovala v analýze príčin a čŕt migračného fenoménu na celosvetovej úrovni a pokúsila sa určiť účinné stratégie založené na solidarite s tretími krajinami, ktoré by umožnili tomuto fenoménu čeliť;

| 62. | ľutuje, že existujú politiky kriminalizácie migrantov a oceňuje opatrenia na boj proti zločineckým štruktúram, ktorých obeťami sa migranti stávajú; |
| --- | --- |

62.

ľutuje, že existujú politiky kriminalizácie migrantov a oceňuje opatrenia na boj proti zločineckým štruktúram, ktorých obeťami sa migranti stávajú;

| 63. | požaduje, aby bola zavedená politika boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ktorá by nebola zameraná len na kontrolu hraníc a zabránenie odchodu migrantov, ale ktorá by bola založená aj na účinných možnostiach legálneho vstupu, ktoré by boli otvorené aj pre pracovníkov s nižšou kvalifikáciou, pričom treba zohľadniť špecifiká jednotlivých členských krajín. |
| --- | --- |

63.

požaduje, aby bola zavedená politika boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ktorá by nebola zameraná len na kontrolu hraníc a zabránenie odchodu migrantov, ale ktorá by bola založená aj na účinných možnostiach legálneho vstupu, ktoré by boli otvorené aj pre pracovníkov s nižšou kvalifikáciou, pričom treba zohľadniť špecifiká jednotlivých členských krajín.

V Bruseli 18. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Článok 13 ods. 2 Všeobecnej deklarácie ľudských práv; článok 2 ods. 2 Protokolu č. 4 k Európskemu dohovoru o ľudských právach, článok 12 ods. 2 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach.

1

(2)  Uznesenie Európskeho parlamentu o rozvoji a migrácii, P6_TA(2006)0319, prijaté 6. júla 2006.

2

(3)  Stanovisko VR ENVE-V-008 o úlohe miestnych a regionálnych orgánov pri podpore udržateľného vodného hospodárstva, 30. júna – 1. júla 2011, bod 14; stanovisko komisie SUDEV zhromaždenia ARLEM o vzťahu medzi dezertifikáciou a klimatickými zmenami v oblasti okolo Stredozemného mora, 31. januára 2012.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e4a5096.html.

4

(5)  Oznámenie o migrácii, COM(2011) 248, s. 20.

5

(6)  Stanovisko CONST-IV-017 na tému „Spoločná prisťahovalecká politika pre Európu“, prijaté na plenárnom zasadnutí 26. – 27. novembra 2008, spravodajca: Werner Jostmeier.

6

(7)  Stanovisko VR CONST-IV-017 na tému „Spoločná prisťahovalecká politika pre Európu“, 26. – 27. novembra 2008, bod 5.

7

(8)  Dokument KOM(2011) 290, „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti“, je celý založený presne na tejto logike.

8

(9)  Návrh stanoviska VR na tému „Nová európska agenda v oblasti integrácie“, bod 60; podklady na vypracovanie stanoviska CIVEX o práve na zlúčenie rodiny, spravodajca: pán Soave, bod 11.

9

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/12

---

Stanovisko Výboru regiónov „Posilnená solidarita v rámci Európskej únie v oblasti azylu“

2012/C 277/03

VÝBOR REGIÓNOV

| — | zdôrazňuje veľký význam azylu ako jedného z ľudských práv, ale aj ako „výdobytku“ civilizácie, ktorý je zakotvený v dokumentoch medzinárodného práva, akými sú Ženevský dohovor, Charta základných práv EÚ, Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a legislatíva všetkých členských štátov bez výnimky, pričom základným prvkom azylovej politiky je zásada nenavracania; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje veľký význam azylu ako jedného z ľudských práv, ale aj ako „výdobytku“ civilizácie, ktorý je zakotvený v dokumentoch medzinárodného práva, akými sú Ženevský dohovor, Charta základných práv EÚ, Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a legislatíva všetkých členských štátov bez výnimky, pričom základným prvkom azylovej politiky je zásada nenavracania;

| — | pripomína, že podľa článku 80 ZFEÚ solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti predstavujú inštitucionálne koncepcie, ktoré riadia všetky európske politiky, ktoré sa v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti týkajú presunov osôb, čiže správy a prekračovania vonkajších hraníc, azylu a medzinárodnej ochrany, ako aj prisťahovalectva. Tento článok poskytuje dostatočný právny základ pre európske legislatívne opatrenia, ktoré majú za cieľ posilniť solidaritu a podporovať spravodlivé rozdelenie zodpovednosti; |
| --- | --- |

—

pripomína, že podľa článku 80 ZFEÚ solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti predstavujú inštitucionálne koncepcie, ktoré riadia všetky európske politiky, ktoré sa v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti týkajú presunov osôb, čiže správy a prekračovania vonkajších hraníc, azylu a medzinárodnej ochrany, ako aj prisťahovalectva. Tento článok poskytuje dostatočný právny základ pre európske legislatívne opatrenia, ktoré majú za cieľ posilniť solidaritu a podporovať spravodlivé rozdelenie zodpovednosti;

| — | konštatuje, že súčasná situácia dokazuje, že v oblasti azylu je nevyhnutná konkrétna solidarita medzi EÚ a členskými štátmi, a vyjadruje presvedčenie, že spoločnú a vysokú úroveň ochrany osôb, ktoré žiadajú o medzinárodnú ochranu alebo na ňu majú nárok, nebude možné dosiahnuť bez mechanizmov, ktoré by zohľadňovali výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, či už ide o počet obyvateľov tretích krajín, ktorý prijímajú na svojom území alebo o finančné, technické a iné dostupné možnosti na zvládnutie migračných tokov; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že súčasná situácia dokazuje, že v oblasti azylu je nevyhnutná konkrétna solidarita medzi EÚ a členskými štátmi, a vyjadruje presvedčenie, že spoločnú a vysokú úroveň ochrany osôb, ktoré žiadajú o medzinárodnú ochranu alebo na ňu majú nárok, nebude možné dosiahnuť bez mechanizmov, ktoré by zohľadňovali výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, či už ide o počet obyvateľov tretích krajín, ktorý prijímajú na svojom území alebo o finančné, technické a iné dostupné možnosti na zvládnutie migračných tokov;

| — | zdôrazňuje miestny a regionálny rozmer, ktorý majú solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti v oblasti azylovej politiky, a pripomína, že miestne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní občanov a môžu prispieť k lepšej osvete v súvislosti s azylom a medzinárodnou ochranou, a tak pozitívne vplývať na podmienky prijatia a akceptovania migrantov v miestnej komunite. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje miestny a regionálny rozmer, ktorý majú solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti v oblasti azylovej politiky, a pripomína, že miestne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní občanov a môžu prispieť k lepšej osvete v súvislosti s azylom a medzinárodnou ochranou, a tak pozitívne vplývať na podmienky prijatia a akceptovania migrantov v miestnej komunite.

| Spravodajca | Pán Théodoros GKOTSOPOULOS (Grécko, SES), člen mestskej rady mesta Pallini (Attika) |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu – Program EÚ v oblasti lepšej deľby kompetencií a zvýšenia vzájomnej dôvery
  COM(2011) 835 final |

Spravodajca

Pán Théodoros GKOTSOPOULOS (Grécko, SES), člen mestskej rady mesta Pallini (Attika)

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu – Program EÚ v oblasti lepšej deľby kompetencií a zvýšenia vzájomnej dôvery

COM(2011) 835 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | konštatuje, že zmiešané migračné toky sú realitou vo všetkých členských štátoch a figurujú v popredí najaktuálnejších správ, najmä z dôvodu prebiehajúcich politických prevratov v krajinách severnej Afriky a Blízkeho východu, ale aj z dôvodu celkovej situácie v oblastiach, ako je Afganistan, Pakistan, Irak a Irán, ktorá vyvoláva nové presuny obyvateľstva do Európy. Tieto zmiešané migračné toky v rozličnej miere zaťažujú vonkajšie hranice EÚ, a teda aj azylové zariadenia niektorých členských štátov, čím spôsobujú humanitárne problémy; |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že zmiešané migračné toky sú realitou vo všetkých členských štátoch a figurujú v popredí najaktuálnejších správ, najmä z dôvodu prebiehajúcich politických prevratov v krajinách severnej Afriky a Blízkeho východu, ale aj z dôvodu celkovej situácie v oblastiach, ako je Afganistan, Pakistan, Irak a Irán, ktorá vyvoláva nové presuny obyvateľstva do Európy. Tieto zmiešané migračné toky v rozličnej miere zaťažujú vonkajšie hranice EÚ, a teda aj azylové zariadenia niektorých členských štátov, čím spôsobujú humanitárne problémy;

| 2. | zdôrazňuje, že silná hospodárska kríza zasahujúca predovšetkým stredomorské štáty EÚ, ktoré prijímajú neúmerne vysoký počet žiadateľov o azyl, a následná neschopnosť vyriešiť tento problém tak, ako by bolo potrebné, predstavujú negatívne faktory, ktoré komplikujú riešenie tejto situácie a zhoršujú už aj tak mimoriadne nepriaznivé podmienky; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že silná hospodárska kríza zasahujúca predovšetkým stredomorské štáty EÚ, ktoré prijímajú neúmerne vysoký počet žiadateľov o azyl, a následná neschopnosť vyriešiť tento problém tak, ako by bolo potrebné, predstavujú negatívne faktory, ktoré komplikujú riešenie tejto situácie a zhoršujú už aj tak mimoriadne nepriaznivé podmienky;

| 3. | považuje za potrebné vytvoriť dôraznú spoločnú európsku politiku v oblasti migrácie a azylu v súlade s ustanoveniami Štokholmského programu. Musí byť založená integrovanom prístupe, ktorý bude vychádzať na jednej strane z efektívneho riadenia legálneho prisťahovalectva a na druhej strane z boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ale najmä z posilnenia azylových štruktúr; |
| --- | --- |

3.

považuje za potrebné vytvoriť dôraznú spoločnú európsku politiku v oblasti migrácie a azylu v súlade s ustanoveniami Štokholmského programu. Musí byť založená integrovanom prístupe, ktorý bude vychádzať na jednej strane z efektívneho riadenia legálneho prisťahovalectva a na druhej strane z boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu, ale najmä z posilnenia azylových štruktúr;

| 4. | zdôrazňuje veľký význam azylu ako jedného z ľudských práv, ale aj ako „výdobytku“ civilizácie, ktorý je zakotvený v dokumentoch medzinárodného práva, akými sú Ženevský dohovor, Charta základných práv EÚ, Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a legislatíva všetkých členských štátov bez výnimky, pričom základným prvkom azylovej politiky je zásada nenavracania; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje veľký význam azylu ako jedného z ľudských práv, ale aj ako „výdobytku“ civilizácie, ktorý je zakotvený v dokumentoch medzinárodného práva, akými sú Ženevský dohovor, Charta základných práv EÚ, Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a legislatíva všetkých členských štátov bez výnimky, pričom základným prvkom azylovej politiky je zásada nenavracania;

| 5. | odkazuje na súvisiace práva, ktoré dopĺňajú právo na azyl, ako je právo na dôstojnosť, zákaz mučenia a neľudského zaobchádzania, ochrana v prípade vyhostenia, vysťahovania alebo extradície alebo právo na účinný prostriedok nápravy a spravodlivý proces, ako aj právo na zlúčenie rodiny; |
| --- | --- |

5.

odkazuje na súvisiace práva, ktoré dopĺňajú právo na azyl, ako je právo na dôstojnosť, zákaz mučenia a neľudského zaobchádzania, ochrana v prípade vyhostenia, vysťahovania alebo extradície alebo právo na účinný prostriedok nápravy a spravodlivý proces, ako aj právo na zlúčenie rodiny;

| 6. | uznáva pokrok dosiahnutý pri príprave spoločného európskeho azylového systému (SEAS), ale zastáva názor, že je potrebné zopakovať výzvu na jeho dokončenie do roku 2012, ktorú obsahoval Štokholmský program, a vyzvať členské štáty, Radu a Európsky parlament, aby preukázali potrebnú politickú vôľu a dohodli sa na revízii smerníc o podmienkach prijatia a azylovom konaní, ako aj o reforme Dublinského nariadenia a nariadenia o systéme Eurodac; |
| --- | --- |

6.

uznáva pokrok dosiahnutý pri príprave spoločného európskeho azylového systému (SEAS), ale zastáva názor, že je potrebné zopakovať výzvu na jeho dokončenie do roku 2012, ktorú obsahoval Štokholmský program, a vyzvať členské štáty, Radu a Európsky parlament, aby preukázali potrebnú politickú vôľu a dohodli sa na revízii smerníc o podmienkach prijatia a azylovom konaní, ako aj o reforme Dublinského nariadenia a nariadenia o systéme Eurodac;

| 7. | zdôrazňuje, že systém SEAS by mal v praxi konkrétne chrániť práva občanov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a nemal by sa zameriavať len na bezpečnosť v pravom zmysle slova a zachovanie národnej suverenity; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že systém SEAS by mal v praxi konkrétne chrániť práva občanov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a nemal by sa zameriavať len na bezpečnosť v pravom zmysle slova a zachovanie národnej suverenity;

| 8. | zdôrazňuje, že skutočne spoločný azylový systém je založený na jednotnosti práv a postupov na celom území EÚ, aby sa eliminovalo riziko, že sa pri posudzovaní prípadov vyskytnú výrazné rozdiely, a preto schvaľuje úsilie zmeniť platnú legislatívu v záujme vytvorenia skôr spoločných predpisov ako minimálnych noriem; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že skutočne spoločný azylový systém je založený na jednotnosti práv a postupov na celom území EÚ, aby sa eliminovalo riziko, že sa pri posudzovaní prípadov vyskytnú výrazné rozdiely, a preto schvaľuje úsilie zmeniť platnú legislatívu v záujme vytvorenia skôr spoločných predpisov ako minimálnych noriem;

| 9. | poukazuje na nedávne rozhodnutia súdov v Štrasburgu a Luxemburgu (1), ktoré zdôrazňujú predovšetkým a) výrazné nedostatky v platných právnych predpisoch, najmä v Dublinskom nariadení, a b) medzery, ktoré v súčasnej naliehavej situácii predstavujú závažné hrozby pre ochranu práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu a ktoré sú zapríčinené rozdielnym prístupom jednotlivých členských štátov z politického, právneho a praktického hľadiska. Uvedené rozhodnutia zdôrazňujú potrebu vypracovať spoločný európsky integrovaný systém v oblasti azylu a v rámci toho posilniť Dublinské nariadenie prostredníctvom ustanovení, ktoré sa venujú príčinám kríz, a prispievajú tak k tomu, aby nedostatky systémov jednotlivých členských štátov nemali škodlivé účinky na celý systém a ochranu ľudských práv; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na nedávne rozhodnutia súdov v Štrasburgu a Luxemburgu (1), ktoré zdôrazňujú predovšetkým a) výrazné nedostatky v platných právnych predpisoch, najmä v Dublinskom nariadení, a b) medzery, ktoré v súčasnej naliehavej situácii predstavujú závažné hrozby pre ochranu práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu a ktoré sú zapríčinené rozdielnym prístupom jednotlivých členských štátov z politického, právneho a praktického hľadiska. Uvedené rozhodnutia zdôrazňujú potrebu vypracovať spoločný európsky integrovaný systém v oblasti azylu a v rámci toho posilniť Dublinské nariadenie prostredníctvom ustanovení, ktoré sa venujú príčinám kríz, a prispievajú tak k tomu, aby nedostatky systémov jednotlivých členských štátov nemali škodlivé účinky na celý systém a ochranu ľudských práv;

| 10. | vyjadruje názor, že vzhľadom na rozsah migrácie je nutné vykonať výrazné zmeny v oblasti azylovej politiky EÚ, a že je naliehavé uplatňovať efektívne opatrenia a riadiace metódy; |
| --- | --- |

10.

vyjadruje názor, že vzhľadom na rozsah migrácie je nutné vykonať výrazné zmeny v oblasti azylovej politiky EÚ, a že je naliehavé uplatňovať efektívne opatrenia a riadiace metódy;

| 11. | pripomína, že podľa článku 80 ZFEÚ solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti predstavujú inštitucionálne koncepcie, ktoré riadia všetky európske politiky, ktoré sa v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti týkajú presunov osôb, čiže správy a prekračovania vonkajších hraníc, azylu a medzinárodnej ochrany, ako aj prisťahovalectva. Tento článok poskytuje dostatočný právny základ pre európske legislatívne opatrenia, ktoré majú za cieľ posilniť solidaritu a podporovať spravodlivé rozdelenie zodpovednosti; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že podľa článku 80 ZFEÚ solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti predstavujú inštitucionálne koncepcie, ktoré riadia všetky európske politiky, ktoré sa v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti týkajú presunov osôb, čiže správy a prekračovania vonkajších hraníc, azylu a medzinárodnej ochrany, ako aj prisťahovalectva. Tento článok poskytuje dostatočný právny základ pre európske legislatívne opatrenia, ktoré majú za cieľ posilniť solidaritu a podporovať spravodlivé rozdelenie zodpovednosti;

| 12. | uznáva, že solidarita je úzko spätá so zodpovednosťou a povzbudzuje všetky členské štáty, aby dodržiavali a plnili záväzky, ktoré majú na medzinárodnej úrovni a voči EÚ, a dali do poriadku vlastné záležitosti. Výbor však zdôrazňuje, že nemôžeme z obmedzenej koncepcie zodpovednosti robiť nevyhnutnú podmienku solidarity, či už z právneho alebo praktického hľadiska. Existujú prípady, keď môže konkrétny prejav solidarity vhodne prispieť k efektívnemu dodržiavaniu záväzkov; |
| --- | --- |

12.

uznáva, že solidarita je úzko spätá so zodpovednosťou a povzbudzuje všetky členské štáty, aby dodržiavali a plnili záväzky, ktoré majú na medzinárodnej úrovni a voči EÚ, a dali do poriadku vlastné záležitosti. Výbor však zdôrazňuje, že nemôžeme z obmedzenej koncepcie zodpovednosti robiť nevyhnutnú podmienku solidarity, či už z právneho alebo praktického hľadiska. Existujú prípady, keď môže konkrétny prejav solidarity vhodne prispieť k efektívnemu dodržiavaniu záväzkov;

| 13. | konštatuje, že súčasná situácia dokazuje, že v oblasti azylu je nevyhnutná konkrétna solidarita medzi EÚ a členskými štátmi, ktorá je zakotvená v článku 80 ZFEÚ, a vyjadruje presvedčenie, že spoločnú a vysokú úroveň ochrany osôb, ktoré žiadajú o medzinárodnú ochranu alebo na ňu majú nárok, nebude možné dosiahnuť bez mechanizmov, ktoré by zohľadňovali výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, či už ide o počet obyvateľov tretích krajín, ktorý prijímajú na svojom území (ekonomickí migranti alebo žiadatelia o medzinárodnú ochranu) alebo o finančné, technické a iné dostupné možnosti na zvládnutie migračných tokov; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že súčasná situácia dokazuje, že v oblasti azylu je nevyhnutná konkrétna solidarita medzi EÚ a členskými štátmi, ktorá je zakotvená v článku 80 ZFEÚ, a vyjadruje presvedčenie, že spoločnú a vysokú úroveň ochrany osôb, ktoré žiadajú o medzinárodnú ochranu alebo na ňu majú nárok, nebude možné dosiahnuť bez mechanizmov, ktoré by zohľadňovali výrazné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, či už ide o počet obyvateľov tretích krajín, ktorý prijímajú na svojom území (ekonomickí migranti alebo žiadatelia o medzinárodnú ochranu) alebo o finančné, technické a iné dostupné možnosti na zvládnutie migračných tokov;

| 14. | poukazuje na to, že oznámenie Komisie analyticky opisuje súčasnú situáciu a vymenúva nástroje, ktoré sú k dispozícii na posilnenie solidarity, bohužiaľ však chýbajú návrhy týkajúce sa nových pozitívnych opatrení, ktoré by podnecovali solidaritu a uľahčovali rozdelenie zodpovednosti; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na to, že oznámenie Komisie analyticky opisuje súčasnú situáciu a vymenúva nástroje, ktoré sú k dispozícii na posilnenie solidarity, bohužiaľ však chýbajú návrhy týkajúce sa nových pozitívnych opatrení, ktoré by podnecovali solidaritu a uľahčovali rozdelenie zodpovednosti;

| 15. | víta iniciatívu Rady vypracovať spoločný referenčný rámec pre solidaritu s členskými štátmi, ktorých azylový systém je vystavený mimoriadnym tlakom, najmä z dôvodu zmiešaných migračných tokov (2); |
| --- | --- |

15.

víta iniciatívu Rady vypracovať spoločný referenčný rámec pre solidaritu s členskými štátmi, ktorých azylový systém je vystavený mimoriadnym tlakom, najmä z dôvodu zmiešaných migračných tokov (2);

| 16. | zdôrazňuje však, že pozitívne opatrenia na podporu solidarity a rozdelenia zodpovednosti by posilnili rešpektovanie ľudských práv a pojmy spravodlivosti, rovnosti, dohody a politickej účasti. Tieto ustanovenia by mali byť v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje však, že pozitívne opatrenia na podporu solidarity a rozdelenia zodpovednosti by posilnili rešpektovanie ľudských práv a pojmy spravodlivosti, rovnosti, dohody a politickej účasti. Tieto ustanovenia by mali byť v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality;

| 17. | poukazuje preto, že nie je možné kompletne preskúmať oznámenie Európskej komisie z hľadiska subsidiarity, keďže toto oznámenie predovšetkým opisuje, akým spôsobom môžu existujúce nástroje a legislatíva EÚ prispieť k posilneniu solidarity. Keďže však Európska komisia spomína prípadné nové iniciatívy, ktoré sa týkajú napríklad programov na repatriáciu osôb s priznaným štatútom utečenca alebo predpisov na spoločné preskúmanie žiadostí o azyl a pravdepodobne ovplyvnia otázky, ktoré boli až dosiaľ úzko spojené s otázkou národnej suverenity členských štátov (ako je preskúmanie žiadosti o azyl alebo prijímanie žiadateľov o azyl), a môžu mať rozsiahlejšie dôsledky politickej, právnej alebo finančnej povahy, výbor žiada Komisiu, aby venovala mimoriadnu pozornosť príprave týchto iniciatív; |
| --- | --- |

17.

poukazuje preto, že nie je možné kompletne preskúmať oznámenie Európskej komisie z hľadiska subsidiarity, keďže toto oznámenie predovšetkým opisuje, akým spôsobom môžu existujúce nástroje a legislatíva EÚ prispieť k posilneniu solidarity. Keďže však Európska komisia spomína prípadné nové iniciatívy, ktoré sa týkajú napríklad programov na repatriáciu osôb s priznaným štatútom utečenca alebo predpisov na spoločné preskúmanie žiadostí o azyl a pravdepodobne ovplyvnia otázky, ktoré boli až dosiaľ úzko spojené s otázkou národnej suverenity členských štátov (ako je preskúmanie žiadosti o azyl alebo prijímanie žiadateľov o azyl), a môžu mať rozsiahlejšie dôsledky politickej, právnej alebo finančnej povahy, výbor žiada Komisiu, aby venovala mimoriadnu pozornosť príprave týchto iniciatív;

| 18. | poznamenáva, že solidarita v sebe zahŕňa aj vonkajší rozmer, ako je to v prípade solidarity EÚ s inými regiónmi sveta, ktoré postihli krízy humanitárnej povahy a ktoré podľa údajov vysokého komisára OSN pre utečencov prijímajú drvivú väčšinu utečencov a žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Je preto kľúčové, aby v oblasti politiky rozvojovej spolupráce členské štáty spolupracovali s tretími krajinami s cieľom vytvoriť lepšie ekonomické a sociálne podmienky a upevniť mier. Podpora azylových systémov tretích krajín však nemôže byť považovaná za spôsob, ako sa vyhnúť priznaniu práva na medzinárodnú ochranu v EÚ alebo preniesť postupy za svoje hranice, ale musí byť jednoducho nástrojom na zlepšenie ekonomických a sociálnych podmienok v tretích krajinách; |
| --- | --- |

18.

poznamenáva, že solidarita v sebe zahŕňa aj vonkajší rozmer, ako je to v prípade solidarity EÚ s inými regiónmi sveta, ktoré postihli krízy humanitárnej povahy a ktoré podľa údajov vysokého komisára OSN pre utečencov prijímajú drvivú väčšinu utečencov a žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Je preto kľúčové, aby v oblasti politiky rozvojovej spolupráce členské štáty spolupracovali s tretími krajinami s cieľom vytvoriť lepšie ekonomické a sociálne podmienky a upevniť mier. Podpora azylových systémov tretích krajín však nemôže byť považovaná za spôsob, ako sa vyhnúť priznaniu práva na medzinárodnú ochranu v EÚ alebo preniesť postupy za svoje hranice, ale musí byť jednoducho nástrojom na zlepšenie ekonomických a sociálnych podmienok v tretích krajinách;

| 19. | vyzýva príslušné inštitúcie a členské štáty EÚ, aby aktívnejšie stimulovali krajiny, s ktorými EÚ susedí, aby si plnili záväzky vyplývajúce z medzinárodného práva, ako aj tie, ktoré majú voči samotnej EÚ a členským štátom, a to najmä pokiaľ ide o krajiny, s ktorými EÚ uzatvorila readmisné dohody; |
| --- | --- |

19.

vyzýva príslušné inštitúcie a členské štáty EÚ, aby aktívnejšie stimulovali krajiny, s ktorými EÚ susedí, aby si plnili záväzky vyplývajúce z medzinárodného práva, ako aj tie, ktoré majú voči samotnej EÚ a členským štátom, a to najmä pokiaľ ide o krajiny, s ktorými EÚ uzatvorila readmisné dohody;

Úloha regionálnych a miestnych orgánov

| 20. | zdôrazňuje miestny a regionálny rozmer, ktorý majú solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti v oblasti azylovej politiky. Územné samosprávy, najmä tie, ktoré sa nachádzajú v blízkosti vonkajších hraníc EÚ, sú v prvej línii, pokiaľ ide o uplatňovanie európskych právnych predpisov o azyle a SEAS v praxi. To isté platí pre príslušné orgány veľkých mestských centier, ktoré zaznamenávajú čoraz väčší prílev utečencov a žiadateľov o azyl. Územné samosprávy zabezpečujú dôležitú úlohu prijímať žiadateľov o azyl, utečencov a osoby požívajúce medzinárodnú ochranu, a v niektorých členských štátoch majú na starosti prvý kontakt s novými migrantmi; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje miestny a regionálny rozmer, ktorý majú solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti v oblasti azylovej politiky. Územné samosprávy, najmä tie, ktoré sa nachádzajú v blízkosti vonkajších hraníc EÚ, sú v prvej línii, pokiaľ ide o uplatňovanie európskych právnych predpisov o azyle a SEAS v praxi. To isté platí pre príslušné orgány veľkých mestských centier, ktoré zaznamenávajú čoraz väčší prílev utečencov a žiadateľov o azyl. Územné samosprávy zabezpečujú dôležitú úlohu prijímať žiadateľov o azyl, utečencov a osoby požívajúce medzinárodnú ochranu, a v niektorých členských štátoch majú na starosti prvý kontakt s novými migrantmi;

| 21. | zdôrazňuje, že napriek jasne stanovenej úlohe, ktorú miestne a regionálne samosprávy zohrávajú, sú úplne vylúčené z konceptov solidarity a rozdelenia zodpovednosti, ktoré sa až dosiaľ vzťahujú len na členské štáty. Okrem toho plánovanie a dialóg na politickej úrovni zohľadňujú len finančnú záťaž, ktorú znášajú členské štáty, ale nie dôsledky pre sociálnu súdržnosť na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré spôsobuje prijímanie občanov tretích krajín, pričom s týmito dôsledkami sa musia vyrovnať predovšetkým územné samosprávy; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že napriek jasne stanovenej úlohe, ktorú miestne a regionálne samosprávy zohrávajú, sú úplne vylúčené z konceptov solidarity a rozdelenia zodpovednosti, ktoré sa až dosiaľ vzťahujú len na členské štáty. Okrem toho plánovanie a dialóg na politickej úrovni zohľadňujú len finančnú záťaž, ktorú znášajú členské štáty, ale nie dôsledky pre sociálnu súdržnosť na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré spôsobuje prijímanie občanov tretích krajín, pričom s týmito dôsledkami sa musia vyrovnať predovšetkým územné samosprávy;

| 22. | zvažuje preto, že priamo naformuluje postoje a návrhy, aby sa zabezpečilo, že sa územné samosprávy budú môcť aktívne zapájať do systému premiestňovania utečencov, ako aj do fungovania mechanizmov pomoci, podpory a solidarity pre osoby, ktoré žiadajú o azyl alebo im bol udelený, vzhľadom na to, že v niektorých členských štátoch už boli prijaté legislatívne opatrenia, ktoré uznávajú tento druh zodpovednosti regionálnych vlád; |
| --- | --- |

22.

zvažuje preto, že priamo naformuluje postoje a návrhy, aby sa zabezpečilo, že sa územné samosprávy budú môcť aktívne zapájať do systému premiestňovania utečencov, ako aj do fungovania mechanizmov pomoci, podpory a solidarity pre osoby, ktoré žiadajú o azyl alebo im bol udelený, vzhľadom na to, že v niektorých členských štátoch už boli prijaté legislatívne opatrenia, ktoré uznávajú tento druh zodpovednosti regionálnych vlád;

| 23. | pripomína, že miestne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní občanov a že vďaka bohatým skúsenostiam v oblasti spolupráce s mimovládnymi organizáciami a organizáciami občianskej spoločnosti môžu prispieť k lepšej osvete v súvislosti s azylom a medzinárodnou ochranou, a tak pozitívne vplývať na podmienky prijatia a akceptovania migrantov v miestnej komunite; |
| --- | --- |

23.

pripomína, že miestne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní občanov a že vďaka bohatým skúsenostiam v oblasti spolupráce s mimovládnymi organizáciami a organizáciami občianskej spoločnosti môžu prispieť k lepšej osvete v súvislosti s azylom a medzinárodnou ochranou, a tak pozitívne vplývať na podmienky prijatia a akceptovania migrantov v miestnej komunite;

Zlepšiť rozdelenie kompetencií a riadenie v oblasti azylu

| 24. | zdôrazňuje, že je potrebné opätovne preskúmať Dublinské nariadenie v rámci návrhu Európskej komisie z roku 2008 (3). Samotné uplatňovanie kritéria prvého vstupu do EÚ doposiaľ len zvyšovalo tlaky na azylový systém niektorých členských štátov a spôsobuje, že vykonávanie uvedeného pravidla je výlučne otázkou geografickej situácie a výsmechom solidarity. Výbor žiada členské štáty, Radu a Európsky parlament, aby pripravili nový postup krízového riadenia a preskúmali niektoré pozitívne opatrenia v duchu solidarity, ktoré dokážu zmierniť doterajšie škodlivé dôsledky spôsobené týmto ustanovením; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že je potrebné opätovne preskúmať Dublinské nariadenie v rámci návrhu Európskej komisie z roku 2008 (3). Samotné uplatňovanie kritéria prvého vstupu do EÚ doposiaľ len zvyšovalo tlaky na azylový systém niektorých členských štátov a spôsobuje, že vykonávanie uvedeného pravidla je výlučne otázkou geografickej situácie a výsmechom solidarity. Výbor žiada členské štáty, Radu a Európsky parlament, aby pripravili nový postup krízového riadenia a preskúmali niektoré pozitívne opatrenia v duchu solidarity, ktoré dokážu zmierniť doterajšie škodlivé dôsledky spôsobené týmto ustanovením;

| 25. | pripomína, že v predchádzajúcom stanovisku (4) uvítal návrh Európskej komisie, aby sa presuny žiadateľov o medzinárodnú ochranu v rámci revidovanej verzie Dublinského nariadenia dočasne pozastavili, ak sa členský štát nachádza v mimoriadnej situácii, alebo ak by presuny mohli ešte viac zaťažiť jeho prijímacie kapacity a jeho systém alebo azylovú infraštruktúru. Uvedomuje si však, že je ťažké dosiahnuť, aby takéto opatrenie bolo akceptované a uplatňované, a chápe aj primeranosť protinávrhu, ktorý odporúča vytvoriť mechanizmus na vyhodnocovanie a včasné varovanie, ktorý by pokryl fungovanie azylových systémov členských štátov; |
| --- | --- |

25.

pripomína, že v predchádzajúcom stanovisku (4) uvítal návrh Európskej komisie, aby sa presuny žiadateľov o medzinárodnú ochranu v rámci revidovanej verzie Dublinského nariadenia dočasne pozastavili, ak sa členský štát nachádza v mimoriadnej situácii, alebo ak by presuny mohli ešte viac zaťažiť jeho prijímacie kapacity a jeho systém alebo azylovú infraštruktúru. Uvedomuje si však, že je ťažké dosiahnuť, aby takéto opatrenie bolo akceptované a uplatňované, a chápe aj primeranosť protinávrhu, ktorý odporúča vytvoriť mechanizmus na vyhodnocovanie a včasné varovanie, ktorý by pokryl fungovanie azylových systémov členských štátov;

| 26. | vzhľadom na vyššie uvedené považuje za vhodné zdôrazniť, že efektívnosť navrhovaného zariadenia na vyhodnocovanie a včasné varovanie bude vo veľkej miere závisieť od možnosti disponovať spoľahlivými a aktualizovanými informáciami, od lojálnej spolupráce medzi členskými štátmi a schopnosti EÚ čo najskôr vyriešiť nedostatky a prípadné problémy, ktoré budú zistené. Výbor okrem iného poukazuje na cennú pomoc, ktorú môžu poskytnúť organizácie ako Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), vysoký komisár OSN pre utečencov, národné rady pre utečencov, ako aj iné mimovládne organizácie, a najmä miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

26.

vzhľadom na vyššie uvedené považuje za vhodné zdôrazniť, že efektívnosť navrhovaného zariadenia na vyhodnocovanie a včasné varovanie bude vo veľkej miere závisieť od možnosti disponovať spoľahlivými a aktualizovanými informáciami, od lojálnej spolupráce medzi členskými štátmi a schopnosti EÚ čo najskôr vyriešiť nedostatky a prípadné problémy, ktoré budú zistené. Výbor okrem iného poukazuje na cennú pomoc, ktorú môžu poskytnúť organizácie ako Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), vysoký komisár OSN pre utečencov, národné rady pre utečencov, ako aj iné mimovládne organizácie, a najmä miestne a regionálne samosprávy;

| 27. | zastáva názor, že návrh rozšíriť dobrovoľné premiestnenie osôb s priznaným štatútom utečenca podľa modelu pilotného projektu týkajúceho sa Malty predstavuje pozitívnu etapu na posilnenie solidarity. Výbor preto žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosť, aby sa toto premiestnenie stalo za určitých okolností povinným (napríklad ak o to požiada príslušný členský štát, alebo ak už bolo o tom rozhodnuté v rámci mechanizmu včasného varovania a ak Európsky podporný úrad pre azyl vydal v tejto veci stanovisko, alebo ak zainteresované osoby súhlasia s týmto opatrením). Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby dôsledne preskúmali, či by aj žiadatelia o medzinárodnú ochranu mohli byť premiestnení, a zároveň žiada Komisiu, aby prehodnotila právnu, ekonomickú a technickú štúdiu, ktorá už bola vykonaná (5); |
| --- | --- |

27.

zastáva názor, že návrh rozšíriť dobrovoľné premiestnenie osôb s priznaným štatútom utečenca podľa modelu pilotného projektu týkajúceho sa Malty predstavuje pozitívnu etapu na posilnenie solidarity. Výbor preto žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosť, aby sa toto premiestnenie stalo za určitých okolností povinným (napríklad ak o to požiada príslušný členský štát, alebo ak už bolo o tom rozhodnuté v rámci mechanizmu včasného varovania a ak Európsky podporný úrad pre azyl vydal v tejto veci stanovisko, alebo ak zainteresované osoby súhlasia s týmto opatrením). Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby dôsledne preskúmali, či by aj žiadatelia o medzinárodnú ochranu mohli byť premiestnení, a zároveň žiada Komisiu, aby prehodnotila právnu, ekonomickú a technickú štúdiu, ktorá už bola vykonaná (5);

| 28. | konštatuje, že v súvislosti s premiestňovaním boli zaznamenané praktické a právne ťažkosti, a to z toho dôvodu, že chýba systém vzájomného uznávania rozhodnutí o medzinárodnej ochrane; vyzýva preto Európsku komisiu, aby zvážila prijatie potrebných opatrení s cieľom vyriešiť túto situáciu; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že v súvislosti s premiestňovaním boli zaznamenané praktické a právne ťažkosti, a to z toho dôvodu, že chýba systém vzájomného uznávania rozhodnutí o medzinárodnej ochrane; vyzýva preto Európsku komisiu, aby zvážila prijatie potrebných opatrení s cieľom vyriešiť túto situáciu;

| 29. | súhlasí s návrhom Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov vytvoriť „vzorec“, ktorý by zabezpečil fungovanie systému premiestňovania a zohľadňoval prvky, akými sú napríklad HDP príslušnej krajiny, rozloha územia, prírodné a iné zdroje, obyvateľstvo, možnosti prijatia, miestne a regionálne osobitosti, celkový počet príchodov žiadateľov o azyl, ako aj záväzky z hľadiska presídlenia (6); |
| --- | --- |

29.

súhlasí s návrhom Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov vytvoriť „vzorec“, ktorý by zabezpečil fungovanie systému premiestňovania a zohľadňoval prvky, akými sú napríklad HDP príslušnej krajiny, rozloha územia, prírodné a iné zdroje, obyvateľstvo, možnosti prijatia, miestne a regionálne osobitosti, celkový počet príchodov žiadateľov o azyl, ako aj záväzky z hľadiska presídlenia (6);

| 30. | víta nedávne rozhodnutie Európskeho parlamentu, ktoré viedlo k dokončeniu spoločného európskeho programu presídlenia, ktorý podľa neho pomôže posilniť vonkajší rozmer solidarity a vyzýva členské štáty, aby si plnili záväzky, ku ktorým sa zaviazali v rámci programov UNHCR; |
| --- | --- |

30.

víta nedávne rozhodnutie Európskeho parlamentu, ktoré viedlo k dokončeniu spoločného európskeho programu presídlenia, ktorý podľa neho pomôže posilniť vonkajší rozmer solidarity a vyzýva členské štáty, aby si plnili záväzky, ku ktorým sa zaviazali v rámci programov UNHCR;

| 31. | priaznivo vníma možnosť spoločného posudzovania žiadostí o azyl, na ktorom by sa zúčastňoval čo najväčší počet členských štátov, EASO a prípadne aj UNHCR, pričom však treba dohliadnuť na to, by sa dodržiavala zásada, že žiadosti o medzinárodnú ochranu musia byť posudzované jednotlivo. Výbor vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala právnu, ekonomickú a technickú štúdiu a aby ho informovala o výsledkoch; |
| --- | --- |

31.

priaznivo vníma možnosť spoločného posudzovania žiadostí o azyl, na ktorom by sa zúčastňoval čo najväčší počet členských štátov, EASO a prípadne aj UNHCR, pričom však treba dohliadnuť na to, by sa dodržiavala zásada, že žiadosti o medzinárodnú ochranu musia byť posudzované jednotlivo. Výbor vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala právnu, ekonomickú a technickú štúdiu a aby ho informovala o výsledkoch;

| 32. | domnieva sa tiež, že smernica 2001/55/ES o poskytovaní dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi je mimoriadne dôležitým mechanizmom osobitnej a výnimočnej solidarity, napriek tomu, že doposiaľ nebola nikdy uplatňovaná. Preto zastáva názor, že je potrebné ju zrevidovať tak, aby bolo možné jednoduchšie, na základe objektívnych a kvantitatívnych kritérií, skonštatovať, že práve dochádza k hromadnému prílevu vysídlených osôb, pričom treba preskúmať okrem iného aj možnosť, či by systém mohol byť spustený na základe žiadosti jedného alebo viacerých regiónov; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa tiež, že smernica 2001/55/ES o poskytovaní dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi je mimoriadne dôležitým mechanizmom osobitnej a výnimočnej solidarity, napriek tomu, že doposiaľ nebola nikdy uplatňovaná. Preto zastáva názor, že je potrebné ju zrevidovať tak, aby bolo možné jednoduchšie, na základe objektívnych a kvantitatívnych kritérií, skonštatovať, že práve dochádza k hromadnému prílevu vysídlených osôb, pričom treba preskúmať okrem iného aj možnosť, či by systém mohol byť spustený na základe žiadosti jedného alebo viacerých regiónov;

| 33. | oceňuje skutočnosť, že smernica 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom, bola zmenená a doplnená, vďaka čomu sa teraz týka aj osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu. V praxi bude toto rozšírenie znamenať, že po piatich rokoch pobytu a splnení určitých podmienok sa budú môcť osoby s priznaným štatútom utečenca usadiť v inom členskom štáte než v tom, ktorý im pôvodne poskytol medzinárodnú ochranu. Hoci toto rozhodnutie nepredstavuje solidaritu v pravom slova zmysle, mohlo by prispieť k zmierneniu tlaku a lepšej integrácii osôb. Výbor preto vyzýva členské štáty, aby upravenú smernicu 2011/51/EÚ (7) urýchlene transponovali do svojej národnej legislatívy; |
| --- | --- |

33.

oceňuje skutočnosť, že smernica 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom, bola zmenená a doplnená, vďaka čomu sa teraz týka aj osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu. V praxi bude toto rozšírenie znamenať, že po piatich rokoch pobytu a splnení určitých podmienok sa budú môcť osoby s priznaným štatútom utečenca usadiť v inom členskom štáte než v tom, ktorý im pôvodne poskytol medzinárodnú ochranu. Hoci toto rozhodnutie nepredstavuje solidaritu v pravom slova zmysle, mohlo by prispieť k zmierneniu tlaku a lepšej integrácii osôb. Výbor preto vyzýva členské štáty, aby upravenú smernicu 2011/51/EÚ (7) urýchlene transponovali do svojej národnej legislatívy;

Spolupráca v praxi

| 34. | konštatuje, že praktická spolupráca predstavuje základný pilier SEAS, a oceňuje významný prínos orgánov EÚ, pričom treba v prvom rade spomenúť najmä EASO, ale aj agentúru Frontex, ktorá pomáha riešiť niektoré konkrétne situácie výnimočného charakteru, napríklad na Malte a v Grécku, a pripomína, že pri činnosti týchto špecializovaných orgánov sa musí zabezpečiť rešpektovanie práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu; |
| --- | --- |

34.

konštatuje, že praktická spolupráca predstavuje základný pilier SEAS, a oceňuje významný prínos orgánov EÚ, pričom treba v prvom rade spomenúť najmä EASO, ale aj agentúru Frontex, ktorá pomáha riešiť niektoré konkrétne situácie výnimočného charakteru, napríklad na Malte a v Grécku, a pripomína, že pri činnosti týchto špecializovaných orgánov sa musí zabezpečiť rešpektovanie práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu;

| 35. | zastáva názor, že sa treba vyhnúť najmä postupom, ktoré by mohli napokon danej osobe znemožniť uplatniť si právo na predloženie žiadosti o azyl. Výbor preto žiada agentúru Frontex, aby pri uskutočňovaní úloh, ktoré plní v záujme ochrany vonkajších hraníc EÚ, viac dodržiavala ľudské práva. Myslí si, že v tomto smere sa už urobili prvé kroky prostredníctvom nedávnej zmeny nariadenia o zriadení Frontex, podľa ktorej musí táto agentúra vypracovať stratégiu v oblasti základných práv, zriaďuje sa poradné fórum a vytvára post pracovníka zodpovedného za základné práva (8). V tejto oblasti uznáva úlohu, ktorú má zohrávať Agentúra Európskej únie pre základné práva (FRA), ktorá sa už venovala situácii ľudských práv na vonkajších hraniciach EÚ (9), a podporuje myšlienku, aby rozšírila vyšetrovanie v tejto oblasti a poskytla svoje rady a know-how agentúre Frontex a EASO; |
| --- | --- |

35.

zastáva názor, že sa treba vyhnúť najmä postupom, ktoré by mohli napokon danej osobe znemožniť uplatniť si právo na predloženie žiadosti o azyl. Výbor preto žiada agentúru Frontex, aby pri uskutočňovaní úloh, ktoré plní v záujme ochrany vonkajších hraníc EÚ, viac dodržiavala ľudské práva. Myslí si, že v tomto smere sa už urobili prvé kroky prostredníctvom nedávnej zmeny nariadenia o zriadení Frontex, podľa ktorej musí táto agentúra vypracovať stratégiu v oblasti základných práv, zriaďuje sa poradné fórum a vytvára post pracovníka zodpovedného za základné práva (8). V tejto oblasti uznáva úlohu, ktorú má zohrávať Agentúra Európskej únie pre základné práva (FRA), ktorá sa už venovala situácii ľudských práv na vonkajších hraniciach EÚ (9), a podporuje myšlienku, aby rozšírila vyšetrovanie v tejto oblasti a poskytla svoje rady a know-how agentúre Frontex a EASO;

| 36. | zdôrazňuje potrebu posilniť prevádzkové schopnosti EASO s cieľom zefektívniť pomoc, ktorú tento úrad poskytuje miestnym a regionálnym orgánom vo forme okamžitej podpory, expertízy a technického know-how, a vyzýva, aby boli miestne a regionálne orgány užšie zapojené do poradného fóra EASO. Víta zámer Európskej komisie zhodnotiť v roku 2013 vplyv činnosti EASO a vyjadruje záujem zúčastniť sa na tomto postupe; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje potrebu posilniť prevádzkové schopnosti EASO s cieľom zefektívniť pomoc, ktorú tento úrad poskytuje miestnym a regionálnym orgánom vo forme okamžitej podpory, expertízy a technického know-how, a vyzýva, aby boli miestne a regionálne orgány užšie zapojené do poradného fóra EASO. Víta zámer Európskej komisie zhodnotiť v roku 2013 vplyv činnosti EASO a vyjadruje záujem zúčastniť sa na tomto postupe;

| 37. | domnieva sa, že vzdelanie má mimoriadny význam ako osobitné opatrenie v oblasti konkrétnej spolupráce zo strany EASO, a požaduje možnosť lepšej praktickej harmonizácie, ktorú prinesú finalizácia a integrálne vykonávanie európskeho vzdelávacieho programu v oblasti azylu. Výbor preto navrhuje úradu EASO, aby vytvoril vzdelávacie programy, ktoré by boli užitočné pre pracovníkov miestnej a regionálnej administratívy, keďže títo sa zúčastňujú na prijímaní žiadateľov o medzinárodnú ochranu; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že vzdelanie má mimoriadny význam ako osobitné opatrenie v oblasti konkrétnej spolupráce zo strany EASO, a požaduje možnosť lepšej praktickej harmonizácie, ktorú prinesú finalizácia a integrálne vykonávanie európskeho vzdelávacieho programu v oblasti azylu. Výbor preto navrhuje úradu EASO, aby vytvoril vzdelávacie programy, ktoré by boli užitočné pre pracovníkov miestnej a regionálnej administratívy, keďže títo sa zúčastňujú na prijímaní žiadateľov o medzinárodnú ochranu;

Ekonomická a finančná solidarita

| 38. | uznáva, že v posledných rokoch EÚ vytvorila súbor užitočných nástrojov, najmä Európsky fond pre utečencov, ktoré členským štátom umožňujú lepšie uplatňovať európsku azylovú politiku; |
| --- | --- |

38.

uznáva, že v posledných rokoch EÚ vytvorila súbor užitočných nástrojov, najmä Európsky fond pre utečencov, ktoré členským štátom umožňujú lepšie uplatňovať európsku azylovú politiku;

| 39. | priaznivo sa vyslovuje k navrhovanému zjednodušeniu štruktúry európskych mechanizmov financovania určených pre azyl a migráciu prostredníctvom návrhu na vytvorenie Fondu pre azyl a migráciu, ktorému budú poskytnuté zdroje v celkovej výške 3,87 miliardy EUR, aby mohol zabezpečovať integrované riadenie migračných tokov, a ktorý pokryje rozličné oblasti spoločnej azylovej a migračnej politiky v období 2014 – 2020, Výbor dúfa, že tento vývoj bude zároveň sprevádzať aj racionalizácia postupov; |
| --- | --- |

39.

priaznivo sa vyslovuje k navrhovanému zjednodušeniu štruktúry európskych mechanizmov financovania určených pre azyl a migráciu prostredníctvom návrhu na vytvorenie Fondu pre azyl a migráciu, ktorému budú poskytnuté zdroje v celkovej výške 3,87 miliardy EUR, aby mohol zabezpečovať integrované riadenie migračných tokov, a ktorý pokryje rozličné oblasti spoločnej azylovej a migračnej politiky v období 2014 – 2020, Výbor dúfa, že tento vývoj bude zároveň sprevádzať aj racionalizácia postupov;

| 40. | zdôrazňuje potrebu poskytnúť dostatočné zdroje opatreniam na posilnenie solidarity, ktoré by mohli spočívať v podpore krokov zameraných na zlepšenie základných podmienok azylových systémov v prípade potreby, v poskytovaní konkrétnej pomoci členským štátom a regiónom, ktoré sa musia vyrovnať s mimoriadnym tlakom, alebo v zavádzaní programov zameraných na premiestnenie alebo presídlenie; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje potrebu poskytnúť dostatočné zdroje opatreniam na posilnenie solidarity, ktoré by mohli spočívať v podpore krokov zameraných na zlepšenie základných podmienok azylových systémov v prípade potreby, v poskytovaní konkrétnej pomoci členským štátom a regiónom, ktoré sa musia vyrovnať s mimoriadnym tlakom, alebo v zavádzaní programov zameraných na premiestnenie alebo presídlenie;

| 41. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby prostriedky pridelené na azyl a medzinárodnú ochranu zodpovedali medzinárodným záväzkom EÚ, aby mohla byť nastolená správna rovnováha medzi oblasťou výdavkov na bezpečnosť a správu hraníc na jednej strane a výdavkami na oblasti, ako sú podmienky prijímania žiadateľov o azyl, pri ktorých môžu byť miestne a územné samosprávy veľkým prínosom, na druhej strane; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby prostriedky pridelené na azyl a medzinárodnú ochranu zodpovedali medzinárodným záväzkom EÚ, aby mohla byť nastolená správna rovnováha medzi oblasťou výdavkov na bezpečnosť a správu hraníc na jednej strane a výdavkami na oblasti, ako sú podmienky prijímania žiadateľov o azyl, pri ktorých môžu byť miestne a územné samosprávy veľkým prínosom, na druhej strane;

| 42. | vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby sa usilovali plne uplatňovať zásadu partnerstva, z ktorej vychádza fungovanie fondu, aby sa zabezpečilo, že všetky zainteresované strany na miestnej a regionálnej úrovni sa zúčastnia na určení finančných priorít, ako aj na hodnotení realizovaných iniciatív. Pri uplatňovaní sa musí dodržiavať vykonávací rámec stanovený v oddiele IV návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu, COM (2011) 752 final; |
| --- | --- |

42.

vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby sa usilovali plne uplatňovať zásadu partnerstva, z ktorej vychádza fungovanie fondu, aby sa zabezpečilo, že všetky zainteresované strany na miestnej a regionálnej úrovni sa zúčastnia na určení finančných priorít, ako aj na hodnotení realizovaných iniciatív. Pri uplatňovaní sa musí dodržiavať vykonávací rámec stanovený v oddiele IV návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu, COM (2011) 752 final;

| 43. | vyzýva preto členské štáty, aby zabezpečili účasť zástupcov príslušných miestnych a regionálnych samospráv na procese politického dialógu o stanovení ročných finančných priorít fondu (10). |
| --- | --- |

43.

vyzýva preto členské štáty, aby zabezpečili účasť zástupcov príslušných miestnych a regionálnych samospráv na procese politického dialógu o stanovení ročných finančných priorít fondu (10).

V Bruseli 18. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Vec M.S.S proti Belgicku a Grécku, rozsudok vydaný Európskym súdom pre ľudské práva v Štrasburgu 21. januára 2011, a vec N. S. proti ministrovi vnútra (Secretary of State for the Home Department) Spojeného kráľovstva a iným, rozsudok Súdneho dvora EÚ z 21. decembra 2011 o spojených veciach, ktoré sa týkajú návrhov na začatie prejudiciálneho konania C-411/10 a C-493/10.

1

(2)  3151. zasadnutie Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti, Brusel, 8. marca 2012.

2

(3)  COM(2008) 820 final.

3

(4)  CdR 90/2009 „Budúci spoločný európsky azylový systém II“.

4

(5)  Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection (Štúdia o realizovateľnosti vytvorenia mechanizmu premiestňovania osôb požívajúcich medzinárodnú ochranu), odsek 27, JLS/2009/ERFX/PR/1005 – 70092056. (http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/asylum/docs/final_report_relocation_of_refugees.pdf).

5

(6)  Výzva zmiešaných migračných tokov, prístup k ochrane a rozdelenie zodpovednosti v EÚ – neoficiálny dokument UNHCR, odsek 28, http://www.unhcr.org/4a44dd756.html.

6

(7)  Ú. v. ES L 132, 19.5.2011.

7

(8)  Nariadenie (EÚ) č. 1168/2011,Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 1 a nasl.

8

(9)  Správa Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner (Riešenie naliehavej situácie v oblasti základných práv – situácia osôb prekračujúcich grécke pozemné hranice nelegálnym spôsobom).

9

Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner

(10)  Článok 13 návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu. COM(2011) 752 final.

10

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/18

---

Stanovisko Výboru regiónov „Mestá zajtrajška: environmentálne a sociálne udržateľné mestá“

2012/C 277/04

VÝBOR REGIÓNOV

| — | podporuje požiadavku, aby boli vytvorené holistické stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest, horizontálna a vertikálna spolupráca v rámci systému riadenia, ktorý by bol založený na rovnoprávnosti a participatívnom princípe, prechádzal by všetkými oblasťami politiky a zohľadňoval rozmanitosť miest, význam sociálnej inovácie a prezieravého plánovania; |
| --- | --- |

—

podporuje požiadavku, aby boli vytvorené holistické stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest, horizontálna a vertikálna spolupráca v rámci systému riadenia, ktorý by bol založený na rovnoprávnosti a participatívnom princípe, prechádzal by všetkými oblasťami politiky a zohľadňoval rozmanitosť miest, význam sociálnej inovácie a prezieravého plánovania;

| — | poukazuje na to, že narastajúce hospodárske a sociálne rozdiely v našej spoločnosti je potrebné nutne vyvážiť investíciami do vzdelávania pre všetkých a už od skorého detstva, inkluzívnymi trhmi práce, celoživotným vzdelávaním, politikou aktívneho začlenenia a platovou politikou, ktorá je spravodlivá, uspokojuje potreby ľudí a je rovnaká pre mužov aj ženy; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že narastajúce hospodárske a sociálne rozdiely v našej spoločnosti je potrebné nutne vyvážiť investíciami do vzdelávania pre všetkých a už od skorého detstva, inkluzívnymi trhmi práce, celoživotným vzdelávaním, politikou aktívneho začlenenia a platovou politikou, ktorá je spravodlivá, uspokojuje potreby ľudí a je rovnaká pre mužov aj ženy;

| — | poukazuje na to, že je potrebné zaručiť potreby, ktoré sú nevyhnutné pre spoločnosť, t. j. dostupnosť bývania, jaslí, materských škôl, bezpečných ihrísk a miest na rozvoj detí, a odstrániť prekážky sťažujúce zakladanie a rozširovanie rodín; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že je potrebné zaručiť potreby, ktoré sú nevyhnutné pre spoločnosť, t. j. dostupnosť bývania, jaslí, materských škôl, bezpečných ihrísk a miest na rozvoj detí, a odstrániť prekážky sťažujúce zakladanie a rozširovanie rodín;

| — | zdôrazňuje výzvy spojené so zmenou klímy a skutočnosť, že je potrebné znížiť spotrebu energie procesmi jej spätného využívania a zvýšením energetickej účinnosti, prepojením systémov, rozšírením voľných priestranstiev a zelených plôch, novými stavebnými formami a formami mobility, ktoré nespotrebúvajú zdroje a sú zdravé a bezpečné; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje výzvy spojené so zmenou klímy a skutočnosť, že je potrebné znížiť spotrebu energie procesmi jej spätného využívania a zvýšením energetickej účinnosti, prepojením systémov, rozšírením voľných priestranstiev a zelených plôch, novými stavebnými formami a formami mobility, ktoré nespotrebúvajú zdroje a sú zdravé a bezpečné;

| — | poukazuje na význam kultúry a kreativity, a to nielen pre hospodársky rast, ale aj pokiaľ ide o vytváranie kvality života, skutočnej demokracie, mieru a vzájomného rešpektu; |
| --- | --- |

—

poukazuje na význam kultúry a kreativity, a to nielen pre hospodársky rast, ale aj pokiaľ ide o vytváranie kvality života, skutočnej demokracie, mieru a vzájomného rešpektu;

| — | zdôrazňuje zásadný význam participatívnych prvkov pri formulovaní politiky; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje zásadný význam participatívnych prvkov pri formulovaní politiky;

| — | považuje rozmanité snahy európskych inštitúcií podporovať mestá za nevyhnutné a žiada, aby budúce programové obdobie prinieslo jasný signál, pokiaľ ide o podporu miest posilnením mestského rozmeru, pružnosť využívania prostriedkov a centrálnu úlohu miestnej úrovne pri realizácii kohéznej politiky; |
| --- | --- |

—

považuje rozmanité snahy európskych inštitúcií podporovať mestá za nevyhnutné a žiada, aby budúce programové obdobie prinieslo jasný signál, pokiaľ ide o podporu miest posilnením mestského rozmeru, pružnosť využívania prostriedkov a centrálnu úlohu miestnej úrovne pri realizácii kohéznej politiky;

| — | víta ďalší rozvoj trvalo udržateľných nástrojov financovania v štrukturálnej politike, ktoré predstavujú kreatívne a stabilné mechanizmy podpory. |
| --- | --- |

—

víta ďalší rozvoj trvalo udržateľných nástrojov financovania v štrukturálnej politike, ktoré predstavujú kreatívne a stabilné mechanizmy podpory.

| Spravodajkyňa | Hella DUNGER-LÖPER (DE/SES), splnomocnenkyňa spolkovej krajiny Berlín pre spolkové a európske záležitosti |
| --- | --- |

Spravodajkyňa

Hella DUNGER-LÖPER (DE/SES), splnomocnenkyňa spolkovej krajiny Berlín pre spolkové a európske záležitosti

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Kontext a dôvody

| 1. | oceňuje, že ho dánske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo o vypracovanie tohto stanoviska a aktívne sa spolupodieľalo na 5. summite regiónov a miest, ktorý sa konal 22. – 23. marca 2012 v Kodani a ktorého témou bolo „európske mestské prostredie v 21. storočí“, čím vyjadrilo uznanie príspevku miest a regiónov k európskej integrácii a ocenilo ich centrálnu úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

1.

oceňuje, že ho dánske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo o vypracovanie tohto stanoviska a aktívne sa spolupodieľalo na 5. summite regiónov a miest, ktorý sa konal 22. – 23. marca 2012 v Kodani a ktorého témou bolo „európske mestské prostredie v 21. storočí“, čím vyjadrilo uznanie príspevku miest a regiónov k európskej integrácii a ocenilo ich centrálnu úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020;

| 2. | vzal so záujmom na vedomie správu Európskej komisie z októbra 2011 s názvom „Mestá zajtrajška: Výzvy, vízie, pokrok“ a súhlasí s víziou, ktorá je v nej vyjadrená, že „mesto je miestom výrazného sociálneho pokroku s vysokým stupňom sociálnej súdržnosti, sociálne vyváženého bývania, ako aj sociálnych a zdravotných služieb a služieb v oblasti „vzdelávania pre všetkých“, „platformou pre demokraciu, kultúrny dialóg a rozmanitosť“, „miestom zelenej, ekologickej alebo environmentálnej obnovy“ a „miestom s vysokou atraktivitou a motorom hospodárskeho rastu“; |
| --- | --- |

2.

vzal so záujmom na vedomie správu Európskej komisie z októbra 2011 s názvom „Mestá zajtrajška: Výzvy, vízie, pokrok“ a súhlasí s víziou, ktorá je v nej vyjadrená, že „mesto je miestom výrazného sociálneho pokroku s vysokým stupňom sociálnej súdržnosti, sociálne vyváženého bývania, ako aj sociálnych a zdravotných služieb a služieb v oblasti „vzdelávania pre všetkých“, „platformou pre demokraciu, kultúrny dialóg a rozmanitosť“, „miestom zelenej, ekologickej alebo environmentálnej obnovy“ a „miestom s vysokou atraktivitou a motorom hospodárskeho rastu“;

| 3. | obáva sa, rovnako ako Komisia vo svojej správe „Mestá zajtrajška“, o budúcnosť miest vzhľadom na hrozby, ktoré so sebou prináša demografická zmena, hospodársky pokles a slabnúce väzby medzi hospodárskym rastom, zamestnanosťou a sociálnym pokrokom. Ďalšie nebezpečenstvo vyplýva z rastúcich rozdielov v príjmoch, čoraz citeľnejšej sociálnej polarizácie a segregácie, ako aj z rastúceho počtu ľudí, ktorí sú vytláčaní na okraj spoločnosti, živelného rastu miest a neustále sa zvyšujúceho tlaku na mestské ekosystémy; |
| --- | --- |

3.

obáva sa, rovnako ako Komisia vo svojej správe „Mestá zajtrajška“, o budúcnosť miest vzhľadom na hrozby, ktoré so sebou prináša demografická zmena, hospodársky pokles a slabnúce väzby medzi hospodárskym rastom, zamestnanosťou a sociálnym pokrokom. Ďalšie nebezpečenstvo vyplýva z rastúcich rozdielov v príjmoch, čoraz citeľnejšej sociálnej polarizácie a segregácie, ako aj z rastúceho počtu ľudí, ktorí sú vytláčaní na okraj spoločnosti, živelného rastu miest a neustále sa zvyšujúceho tlaku na mestské ekosystémy;

| 4. | zdôrazňuje, že Európska únia ako celok môže ciele stratégie Európa 2020 dosiahnuť len vtedy, ak budú mestá ako miesta sociálnej a hospodárskej inovácie schopné v plnom rozsahu prispieť k inteligentnému, inkluzívnemu a udržateľnému rastu a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že Európska únia ako celok môže ciele stratégie Európa 2020 dosiahnuť len vtedy, ak budú mestá ako miesta sociálnej a hospodárskej inovácie schopné v plnom rozsahu prispieť k inteligentnému, inkluzívnemu a udržateľnému rastu a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

| 5. | víta preto odporúčania zo správy „Mestá zajtrajška“ posilniť mestá tým, že sa budú podporovať udržateľné miestne štruktúry, aby vzniklo odolné a začleňujúce hospodárstvo, využije sa potenciál jednotlivých generácií a sociálno-ekonomickej, kultúrnej a etnickej rozmanitosti, bude sa bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe prostredníctvom lepšieho bývania, holistického prístupu k otázkam životného prostredia a energií, zachovaniu a vytvoreniu atraktívnych verejných priestranstiev, podpore trvalo udržateľnej, začleňujúcej a zdravej mobility a vyváženému územnému rozvoju; |
| --- | --- |

5.

víta preto odporúčania zo správy „Mestá zajtrajška“ posilniť mestá tým, že sa budú podporovať udržateľné miestne štruktúry, aby vzniklo odolné a začleňujúce hospodárstvo, využije sa potenciál jednotlivých generácií a sociálno-ekonomickej, kultúrnej a etnickej rozmanitosti, bude sa bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe prostredníctvom lepšieho bývania, holistického prístupu k otázkam životného prostredia a energií, zachovaniu a vytvoreniu atraktívnych verejných priestranstiev, podpore trvalo udržateľnej, začleňujúcej a zdravej mobility a vyváženému územnému rozvoju;

| 6. | podporuje požiadavku, aby boli vytvorené holistické stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest, horizontálna a vertikálna spolupráca v rámci systému riadenia, ktorý by bol založený na rovnoprávnosti a participatívnom princípe, prechádzal by všetkými oblasťami politiky a zohľadňoval rozmanitosť miest, význam sociálnej inovácie a prezieravého plánovania; |
| --- | --- |

6.

podporuje požiadavku, aby boli vytvorené holistické stratégie trvalo udržateľného rozvoja miest, horizontálna a vertikálna spolupráca v rámci systému riadenia, ktorý by bol založený na rovnoprávnosti a participatívnom princípe, prechádzal by všetkými oblasťami politiky a zohľadňoval rozmanitosť miest, význam sociálnej inovácie a prezieravého plánovania;

| 7. | odkazuje v tejto súvislosti na „Kodanské vyhlásenie“ Výboru regiónov z 23. marca 2012 a svoj záväzok v záujme ekologickejších, sociálne inkluzívnejších a hospodársky konkurencieschopnejších miest a s tým spojené požiadavky adresované inštitúciám EÚ, aby bola stratégia Európa 2020 ukotvená na miestnej úrovni, aby boli vyčlenené dostatočné finančné prostriedky na realizáciu rozsiahlej mestskej politiky, aby mala územná spolupráca medzi európskymi mestami väčšiu váhu a vzrástla úloha miest a regiónov pri formulovaní európskej politiky, aby sa prehĺbil proces decentralizácie v členských štátoch EÚ a aby mali mestá a regióny väčšiu slobodu vo finančnom rozhodovaní; |
| --- | --- |

7.

odkazuje v tejto súvislosti na „Kodanské vyhlásenie“ Výboru regiónov z 23. marca 2012 a svoj záväzok v záujme ekologickejších, sociálne inkluzívnejších a hospodársky konkurencieschopnejších miest a s tým spojené požiadavky adresované inštitúciám EÚ, aby bola stratégia Európa 2020 ukotvená na miestnej úrovni, aby boli vyčlenené dostatočné finančné prostriedky na realizáciu rozsiahlej mestskej politiky, aby mala územná spolupráca medzi európskymi mestami väčšiu váhu a vzrástla úloha miest a regiónov pri formulovaní európskej politiky, aby sa prehĺbil proces decentralizácie v členských štátoch EÚ a aby mali mestá a regióny väčšiu slobodu vo finančnom rozhodovaní;

| 8. | pripomína v tejto súvislosti svoje stanovisko z 10. júna 2010 na tému „Význam obnovy miest pre ďalší rozvoj miest v Európe“ a požiadavku, ktorú v ňom sformuloval, aby sa vo všetkých oblastiach politiky Európskej únie posilnil ich mestský rozmer; |
| --- | --- |

8.

pripomína v tejto súvislosti svoje stanovisko z 10. júna 2010 na tému „Význam obnovy miest pre ďalší rozvoj miest v Európe“ a požiadavku, ktorú v ňom sformuloval, aby sa vo všetkých oblastiach politiky Európskej únie posilnil ich mestský rozmer;

Konštatovania

| 9. | pripomína, že mestá sú vždy odrazom spoločenských pomerov. Prostredie a kvalitu života v mestách zajtrajška ovplyvňujú hospodárske a sociálne rozhodnutia a vývoj na všetkých úrovniach politickej a hospodárskej zodpovednosti; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že mestá sú vždy odrazom spoločenských pomerov. Prostredie a kvalitu života v mestách zajtrajška ovplyvňujú hospodárske a sociálne rozhodnutia a vývoj na všetkých úrovniach politickej a hospodárskej zodpovednosti;

| 10. | konštatuje, že význam miest pre Európsku úniu ďaleko presahuje len hospodárske a demografické faktory. Pekné, inteligentné, energeticky účinné mestá, ktoré účinne využívajú zdroje, sú ekologické a inkluzívnejšie, sú základom pre harmonické a solidárne spolunažívanie v našej spoločnosti; |
| --- | --- |

10.

konštatuje, že význam miest pre Európsku úniu ďaleko presahuje len hospodárske a demografické faktory. Pekné, inteligentné, energeticky účinné mestá, ktoré účinne využívajú zdroje, sú ekologické a inkluzívnejšie, sú základom pre harmonické a solidárne spolunažívanie v našej spoločnosti;

| 11. | zdôrazňuje, že mestá sú sociálnymi a hospodárskymi väzbami úzko a neoddeliteľne späté so svojím okolím, a preto zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o vyvážený územný rozvoj; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že mestá sú sociálnymi a hospodárskymi väzbami úzko a neoddeliteľne späté so svojím okolím, a preto zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o vyvážený územný rozvoj;

| 12. | konštatuje v tejto súvislosti, že doterajšie kategorické delenie na mestské a vidiecke oblasti nezodpovedá úlohám, ktoré musia tieto oblasti v budúcnosti plniť, a preto musí ustúpiť v prospech celistvého pohľadu na vzájomné ovplyvňovanie území a ich príslušnú funkcionalitu a prepojenie; |
| --- | --- |

12.

konštatuje v tejto súvislosti, že doterajšie kategorické delenie na mestské a vidiecke oblasti nezodpovedá úlohám, ktoré musia tieto oblasti v budúcnosti plniť, a preto musí ustúpiť v prospech celistvého pohľadu na vzájomné ovplyvňovanie území a ich príslušnú funkcionalitu a prepojenie;

| 13. | vyzdvihuje skutočnosť, že európske mestá sa v celosvetovom porovnaní typov miest vyznačujú demokratickým sebaurčením, silnou občianskou spoločnosťou, sociálnou integráciou, fungujúcim vzájomným vzťahom medzi súkromnou a verejnou sférou, prísľubom slobody, emancipáciou a výraznou kultúrou výstavby miest; |
| --- | --- |

13.

vyzdvihuje skutočnosť, že európske mestá sa v celosvetovom porovnaní typov miest vyznačujú demokratickým sebaurčením, silnou občianskou spoločnosťou, sociálnou integráciou, fungujúcim vzájomným vzťahom medzi súkromnou a verejnou sférou, prísľubom slobody, emancipáciou a výraznou kultúrou výstavby miest;

| 14. | pozoruje, že postupný zánik priemyslu a globalizácia odňali určitú dôležitú časť základov sociálnej a hospodárskej integrácie. V prosperujúcich aj chudobnejších oblastiach sa hľadajú stratégie, ako posilniť sociálnu súdržnosť, žiadna z nich však zatiaľ nedokázala výrazne obmedziť trend sociálnej a územnej segregácie. Napriek týmto snahám sa na mnohých miestach sociálne rozdiely a segregácia ešte prehĺbili a predstavujú vážnu výzvu pre spolužitie v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

14.

pozoruje, že postupný zánik priemyslu a globalizácia odňali určitú dôležitú časť základov sociálnej a hospodárskej integrácie. V prosperujúcich aj chudobnejších oblastiach sa hľadajú stratégie, ako posilniť sociálnu súdržnosť, žiadna z nich však zatiaľ nedokázala výrazne obmedziť trend sociálnej a územnej segregácie. Napriek týmto snahám sa na mnohých miestach sociálne rozdiely a segregácia ešte prehĺbili a predstavujú vážnu výzvu pre spolužitie v mestských oblastiach;

| 15. | poukazuje na to, že narastajúce hospodárske a sociálne rozdiely v našej spoločnosti je potrebné nutne vyvážiť investíciami do vzdelávania pre všetkých a už od skorého detstva, inkluzívnymi trhmi práce, celoživotným vzdelávaním, politikou aktívneho začlenenia a platovou politikou, ktorá je spravodlivá, uspokojuje potreby ľudí a je rovnaká pre mužov aj ženy. Konštatuje, že v tejto súvislosti má obrovský význam hospodársky rozvoj a vytváranie ďalších pracovných miest v mestách; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že narastajúce hospodárske a sociálne rozdiely v našej spoločnosti je potrebné nutne vyvážiť investíciami do vzdelávania pre všetkých a už od skorého detstva, inkluzívnymi trhmi práce, celoživotným vzdelávaním, politikou aktívneho začlenenia a platovou politikou, ktorá je spravodlivá, uspokojuje potreby ľudí a je rovnaká pre mužov aj ženy. Konštatuje, že v tejto súvislosti má obrovský význam hospodársky rozvoj a vytváranie ďalších pracovných miest v mestách;

| 16. | s obavami sleduje, že tieto problémy sa v niektorých metropolách ešte prehĺbili, čo viedlo k násilným protestom. Tie sú zároveň vyjadrením nedôvery občanov v politické inštitúcie; |
| --- | --- |

16.

s obavami sleduje, že tieto problémy sa v niektorých metropolách ešte prehĺbili, čo viedlo k násilným protestom. Tie sú zároveň vyjadrením nedôvery občanov v politické inštitúcie;

| 17. | poukazuje na miestne vplyvy demografickej zmeny a starnutia obyvateľstva, ktoré so sebou prinášajú nové výzvy pre sociálnu infraštruktúru a verejný život. Spolu s nárastom chudoby starších ľudí sa objavuje potreba udržateľných systémov sociálneho zabezpečenia a služieb, ktoré by boli občanom k dispozícii, citlivo by zohľadňovali kultúrne osobitosti a boli by cenovo dostupné; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na miestne vplyvy demografickej zmeny a starnutia obyvateľstva, ktoré so sebou prinášajú nové výzvy pre sociálnu infraštruktúru a verejný život. Spolu s nárastom chudoby starších ľudí sa objavuje potreba udržateľných systémov sociálneho zabezpečenia a služieb, ktoré by boli občanom k dispozícii, citlivo by zohľadňovali kultúrne osobitosti a boli by cenovo dostupné;

| 18. | zdôrazňuje v tejto súvislosti, že Európa bude aj napriek súčasnej dramatickej nezamestnanosti mladých ľudí v budúcich desaťročiach odkázaná na mladých migrantov, ak chce zabezpečiť hospodársky rast a zmierniť vplyv starnutia obyvateľstva na sociálne a zdravotné systémy. Otvorené a atraktívne mestá sú predpokladom pre prilákanie prisťahovalcov. V súčasnosti sa však migranti a etnické menšiny v mestách často stretávajú s tým, že sú znevýhodňovaní, pokiaľ ide o prístup k vzdelaniu, práci, bývaniu a zdravotnej starostlivosti. Účinné miestne integračné stratégie sú preto nevyhnutnou súčasťou prezieravej prisťahovaleckej politiky; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje v tejto súvislosti, že Európa bude aj napriek súčasnej dramatickej nezamestnanosti mladých ľudí v budúcich desaťročiach odkázaná na mladých migrantov, ak chce zabezpečiť hospodársky rast a zmierniť vplyv starnutia obyvateľstva na sociálne a zdravotné systémy. Otvorené a atraktívne mestá sú predpokladom pre prilákanie prisťahovalcov. V súčasnosti sa však migranti a etnické menšiny v mestách často stretávajú s tým, že sú znevýhodňovaní, pokiaľ ide o prístup k vzdelaniu, práci, bývaniu a zdravotnej starostlivosti. Účinné miestne integračné stratégie sú preto nevyhnutnou súčasťou prezieravej prisťahovaleckej politiky;

| 19. | poukazuje na to, že je potrebné zaručiť potreby, ktoré sú nevyhnutné pre spoločnosť, t. j. dostupnosť bývania, jaslí, materských škôl, bezpečných ihrísk a miest na rozvoj detí, a odstrániť prekážky sťažujúce zakladanie a rozširovanie rodín. Preto treba podporovať všetky opatrenia, ktoré podporujú pozitívny rast populácie; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že je potrebné zaručiť potreby, ktoré sú nevyhnutné pre spoločnosť, t. j. dostupnosť bývania, jaslí, materských škôl, bezpečných ihrísk a miest na rozvoj detí, a odstrániť prekážky sťažujúce zakladanie a rozširovanie rodín. Preto treba podporovať všetky opatrenia, ktoré podporujú pozitívny rast populácie;

| 20. | zdôrazňuje výzvy spojené so zmenou klímy a skutočnosť, že je potrebné znížiť spotrebu energie procesmi jej spätného využívania a zvýšením energetickej účinnosti, prepojením systémov, rozšírením voľných priestranstiev a zelených plôch, novými stavebnými formami a formami mobility, ktoré nespotrebúvajú zdroje a sú zdravé a bezpečné; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje výzvy spojené so zmenou klímy a skutočnosť, že je potrebné znížiť spotrebu energie procesmi jej spätného využívania a zvýšením energetickej účinnosti, prepojením systémov, rozšírením voľných priestranstiev a zelených plôch, novými stavebnými formami a formami mobility, ktoré nespotrebúvajú zdroje a sú zdravé a bezpečné;

| 21. | poukazuje na význam kultúry a kreativity, a to nielen pre hospodársky rast, ale aj pokiaľ ide o vytváranie kvality života, skutočnej demokracie, mieru a vzájomného rešpektu. Mestská kultúra zahŕňa aj zachovanie mestskej stavebnej kultúry, kvalitné a všetkým prístupné verejné priestranstvá a zohľadnenie miestnych a regionálnych osobitostí; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na význam kultúry a kreativity, a to nielen pre hospodársky rast, ale aj pokiaľ ide o vytváranie kvality života, skutočnej demokracie, mieru a vzájomného rešpektu. Mestská kultúra zahŕňa aj zachovanie mestskej stavebnej kultúry, kvalitné a všetkým prístupné verejné priestranstvá a zohľadnenie miestnych a regionálnych osobitostí;

| 22. | zdôrazňuje zásadný význam participatívnych prvkov pri formulovaní politiky, s cieľom získať si dôveru a spoluprácu občanov a posilniť sociálnu súdržnosť. Zapojenie občanov sa dá dosiahnuť len vtedy, ak bude správa miest prijímať rozhodnutia a opatrenia na základe jasných a transparentných pravidiel; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje zásadný význam participatívnych prvkov pri formulovaní politiky, s cieľom získať si dôveru a spoluprácu občanov a posilniť sociálnu súdržnosť. Zapojenie občanov sa dá dosiahnuť len vtedy, ak bude správa miest prijímať rozhodnutia a opatrenia na základe jasných a transparentných pravidiel;

| 23. | považuje rozmanité snahy európskych inštitúcií podporovať mestá prostredníctvom programov pomoci a iniciatív za nevyhnutné, keďže komúny sú bez primeraných vlastných finančných prostriedkov na túto pomoc odkázané; |
| --- | --- |

23.

považuje rozmanité snahy európskych inštitúcií podporovať mestá prostredníctvom programov pomoci a iniciatív za nevyhnutné, keďže komúny sú bez primeraných vlastných finančných prostriedkov na túto pomoc odkázané;

| 24. | s obavami vníma, že sa napriek vyhláseniam zámeru obsiahnutým v Charte z Lipska a v politickom procese, ktorý s ňou súvisí, angažovanosť členských štátov v otázke mestskej politiky v uplynulých rokoch skôr oslabila než posilnila. Odrazom tejto skutočnosti je, že sa otázky súvisiace s mestským rozvojom ešte stále nedostali medzi priority v príslušných oblastiach politiky, akými sú zamestnanosť, životné prostredie, vzdelávanie a veda, či bývanie. Tieto problémy sa prejavujú aj znižovaním rozpočtov v programoch na podporu mestskej politiky. Z tohto dôvodu by mali byť na úrovni EÚ čo najskôr vyčlenené prostriedky, ktoré mestám umožnia pružne reagovať na tieto rôzne problematické situácie; |
| --- | --- |

24.

s obavami vníma, že sa napriek vyhláseniam zámeru obsiahnutým v Charte z Lipska a v politickom procese, ktorý s ňou súvisí, angažovanosť členských štátov v otázke mestskej politiky v uplynulých rokoch skôr oslabila než posilnila. Odrazom tejto skutočnosti je, že sa otázky súvisiace s mestským rozvojom ešte stále nedostali medzi priority v príslušných oblastiach politiky, akými sú zamestnanosť, životné prostredie, vzdelávanie a veda, či bývanie. Tieto problémy sa prejavujú aj znižovaním rozpočtov v programoch na podporu mestskej politiky. Z tohto dôvodu by mali byť na úrovni EÚ čo najskôr vyčlenené prostriedky, ktoré mestám umožnia pružne reagovať na tieto rôzne problematické situácie;

| 25. | je znepokojený tým, že komúny vo väčšine členských štátov sú v katastrofálnej finančnej situácii, ktorá sa vzhľadom na priority členských štátov, pokiaľ ide o rozpočet, bez zásadnej zmeny smerovania nezlepší; |
| --- | --- |

25.

je znepokojený tým, že komúny vo väčšine členských štátov sú v katastrofálnej finančnej situácii, ktorá sa vzhľadom na priority členských štátov, pokiaľ ide o rozpočet, bez zásadnej zmeny smerovania nezlepší;

| 26. | je presvedčený, že vzhľadom na akútne hrozby v sociálnej, environmentálnej a hospodárskej oblasti doterajšie úsilie nie je ani zďaleka postačujúce na to, aby európske mestá boli pripravené na budúcnosť a mohli ako konkurencieschopné, pekné, inteligentné, energeticky účinné, účinne využívajúce zdroje, ekologické a inkluzívne miesta sociálnej inovácie v plnej miere prispieť k posilneniu sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti Európskej únie a dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

26.

je presvedčený, že vzhľadom na akútne hrozby v sociálnej, environmentálnej a hospodárskej oblasti doterajšie úsilie nie je ani zďaleka postačujúce na to, aby európske mestá boli pripravené na budúcnosť a mohli ako konkurencieschopné, pekné, inteligentné, energeticky účinné, účinne využívajúce zdroje, ekologické a inkluzívne miesta sociálnej inovácie v plnej miere prispieť k posilneniu sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti Európskej únie a dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020;

Politické požiadavky

všeobecné

| 27. | tvrdí, že vzhľadom na spoločenské výzvy majú všetky úrovne politickej zodpovednosti záujem na tom, aby základom európskej spoločnosti boli silné, demokraticky sebaurčujúce mestá. Silná, rýchlo reagujúca miestna demokracia schopná konať môže byť rozhodujúcim príspevkom, ktorý umožní na všetkých úrovniach znovu vybudovať dôveru v inštitúcie zastupiteľskej demokracie; |
| --- | --- |

27.

tvrdí, že vzhľadom na spoločenské výzvy majú všetky úrovne politickej zodpovednosti záujem na tom, aby základom európskej spoločnosti boli silné, demokraticky sebaurčujúce mestá. Silná, rýchlo reagujúca miestna demokracia schopná konať môže byť rozhodujúcim príspevkom, ktorý umožní na všetkých úrovniach znovu vybudovať dôveru v inštitúcie zastupiteľskej demokracie;

| 28. | opakuje svoju požiadavku, aby sa na spoločenský vývoj nahliadalo spôsobom, ktorý nie je obmedzený len na HDP a ktorý by zohľadňoval obavy a potreby občanov a vo väčšej miere ich zapájal do plánovania programov a konkrétnych opatrení; |
| --- | --- |

28.

opakuje svoju požiadavku, aby sa na spoločenský vývoj nahliadalo spôsobom, ktorý nie je obmedzený len na HDP a ktorý by zohľadňoval obavy a potreby občanov a vo väčšej miere ich zapájal do plánovania programov a konkrétnych opatrení;

| 29. | očakáva, že všetci volení zástupcovia na všetkých úrovniach sa budú vo svojich vedúcich funkciách sebavedomo a odhodlane zasadzovať za mierové a solidárne spolunažívanie. Inkluzívny a udržateľný rast sa dá dosiahnuť len v mierovom spolunažívaní v skutočnej, cezhraničnej solidarite. K tomu patrí aj kultúra, ktorá je otvorená voči migrantom a podporuje interkultúrne kompetencie vo verejnej správe a inštitúciách. Rovnako sem patrí aj jasný a zreteľný záväzok, pokiaľ ide o ochranu utečencov a osôb, ktoré sú politicky prenasledované alebo diskriminované z dôvodu svojho pôvodu, viery, sexuálnej orientácie, príslušnosti k určitej sociálnej skupine alebo z dôvodu svojho politického presvedčenia; |
| --- | --- |

29.

očakáva, že všetci volení zástupcovia na všetkých úrovniach sa budú vo svojich vedúcich funkciách sebavedomo a odhodlane zasadzovať za mierové a solidárne spolunažívanie. Inkluzívny a udržateľný rast sa dá dosiahnuť len v mierovom spolunažívaní v skutočnej, cezhraničnej solidarite. K tomu patrí aj kultúra, ktorá je otvorená voči migrantom a podporuje interkultúrne kompetencie vo verejnej správe a inštitúciách. Rovnako sem patrí aj jasný a zreteľný záväzok, pokiaľ ide o ochranu utečencov a osôb, ktoré sú politicky prenasledované alebo diskriminované z dôvodu svojho pôvodu, viery, sexuálnej orientácie, príslušnosti k určitej sociálnej skupine alebo z dôvodu svojho politického presvedčenia;

| 30. | zdôrazňuje význam integrovaných miestnych stratégií na dohodnuté, účinné využívanie finančných prostriedkov a žiada zapojenie a participáciu všetkých príslušných oblastí politiky. Významná je konštruktívna a samozrejmá spolupráca všetkých politických úrovní a oblastí, ktorá má občanom ukázať, že inštitúcie vedia zodpovedne zaobchádzať s dôverou, ktorú im občania dali, a cítia sa zaviazaní reagovať na miestne potreby; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje význam integrovaných miestnych stratégií na dohodnuté, účinné využívanie finančných prostriedkov a žiada zapojenie a participáciu všetkých príslušných oblastí politiky. Významná je konštruktívna a samozrejmá spolupráca všetkých politických úrovní a oblastí, ktorá má občanom ukázať, že inštitúcie vedia zodpovedne zaobchádzať s dôverou, ktorú im občania dali, a cítia sa zaviazaní reagovať na miestne potreby;

| 31. | vyzýva rozhodujúcich činiteľov na všetkých úrovniach, aby sa zasadzovali za zdravú a udržateľnú mobilitu v mestách aj medzi nimi. Treba podporovať hromadnú dopravu tak, aby bola dostupná pre všetkých obyvateľov. Vyzýva rozhodujúcich činiteľov, aby naďalej rozvíjali mestá podľa tradície modelu európskeho mesta prostredníctvom integrácie rôzneho využitia, hustoty a kvality (z hľadiska mestského plánovania aj architektonického hľadiska); |
| --- | --- |

31.

vyzýva rozhodujúcich činiteľov na všetkých úrovniach, aby sa zasadzovali za zdravú a udržateľnú mobilitu v mestách aj medzi nimi. Treba podporovať hromadnú dopravu tak, aby bola dostupná pre všetkých obyvateľov. Vyzýva rozhodujúcich činiteľov, aby naďalej rozvíjali mestá podľa tradície modelu európskeho mesta prostredníctvom integrácie rôzneho využitia, hustoty a kvality (z hľadiska mestského plánovania aj architektonického hľadiska);

| 32. | podporuje úsilie rozširovať poznatky o technickom a sociálnom, hospodárskom a ekologickom rozmere mestského rozvoja. To musí výslovne zahŕňať aj význam virtuálneho prostredia pre život a prácu v mestách a regiónoch; |
| --- | --- |

32.

podporuje úsilie rozširovať poznatky o technickom a sociálnom, hospodárskom a ekologickom rozmere mestského rozvoja. To musí výslovne zahŕňať aj význam virtuálneho prostredia pre život a prácu v mestách a regiónoch;

| 33. | vyzdvihuje význam partnerstiev medzi mestami, európskych sietí miest ako EUROCITIES, ako aj projektov v oblasti nadnárodnej spolupráce na miestnej úrovni v rámci programu URBACT, iniciatív INTERREG a EZÚS s cieľom zlepšiť poznatky a postupy v politike rozvoja miest. Zdôrazňuje zároveň, že je potrebné, aby výmena poznatkov priniesla ovocie, predovšetkým pokiaľ ide o smerovanie politiky v oblasti štrukturálnych fondov, ale aj v iných oblastiach politiky, ako napríklad služby verejného záujmu, doprava a ochrana životného prostredia; |
| --- | --- |

33.

vyzdvihuje význam partnerstiev medzi mestami, európskych sietí miest ako EUROCITIES, ako aj projektov v oblasti nadnárodnej spolupráce na miestnej úrovni v rámci programu URBACT, iniciatív INTERREG a EZÚS s cieľom zlepšiť poznatky a postupy v politike rozvoja miest. Zdôrazňuje zároveň, že je potrebné, aby výmena poznatkov priniesla ovocie, predovšetkým pokiaľ ide o smerovanie politiky v oblasti štrukturálnych fondov, ale aj v iných oblastiach politiky, ako napríklad služby verejného záujmu, doprava a ochrana životného prostredia;

adresované Európskej komisii, Rade a Európskemu parlamentu

| 34. | požaduje, aby boli mestá a regióny samozrejme súčasťou viacúrovňovej štruktúry Európskej únie vo všetkých oblastiach politiky, v ktorých sa prijímajú na úrovni EÚ rozhodnutia, ktoré ovplyvňujú schopnosť konať orgánov verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni; |
| --- | --- |

34.

požaduje, aby boli mestá a regióny samozrejme súčasťou viacúrovňovej štruktúry Európskej únie vo všetkých oblastiach politiky, v ktorých sa prijímajú na úrovni EÚ rozhodnutia, ktoré ovplyvňujú schopnosť konať orgánov verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni;

| 35. | vyzýva, aby sa európske inštitúcie zreteľne zaviazali posilniť mestá spôsobom, ktorý sa prejaví aj v stanovovaní priorít v budúcom rozpočte EÚ; |
| --- | --- |

35.

vyzýva, aby sa európske inštitúcie zreteľne zaviazali posilniť mestá spôsobom, ktorý sa prejaví aj v stanovovaní priorít v budúcom rozpočte EÚ;

| 36. | zdôrazňuje svoju požiadavku, aby politika štrukturálnej pomoci naďalej ponechávala komúnam dostatočnú voľnosť uplatňovať integrovaný prístup pozostávajúci z investičných a sociálnych zámerov, ktorý bol dohodnutý na základe miestnych priorít, pokrýva viacero fondov a zohľadňuje miestne potreby. Na to, aby mohli komúny skutočne realizovať štrukturálnu politiku, musí sa znížiť záťaž spojená so správou a kontrolami; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje svoju požiadavku, aby politika štrukturálnej pomoci naďalej ponechávala komúnam dostatočnú voľnosť uplatňovať integrovaný prístup pozostávajúci z investičných a sociálnych zámerov, ktorý bol dohodnutý na základe miestnych priorít, pokrýva viacero fondov a zohľadňuje miestne potreby. Na to, aby mohli komúny skutočne realizovať štrukturálnu politiku, musí sa znížiť záťaž spojená so správou a kontrolami;

| 37. | zdôrazňuje význam kohéznej politiky ako centrálneho nástroja na posilnenie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti, a žiada, aby budúce programové obdobie prinieslo jasný signál, pokiaľ ide o podporu miest posilnením mestského rozmeru, pružnosť využívania prostriedkov a centrálnu úlohu miestnej úrovne pri jej realizácii. Vzhľadom na osobitný význam miest pre sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť musí byť táto podpora podstatne vyššia než navrhnutý podiel minimálne 5 %; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje význam kohéznej politiky ako centrálneho nástroja na posilnenie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti, a žiada, aby budúce programové obdobie prinieslo jasný signál, pokiaľ ide o podporu miest posilnením mestského rozmeru, pružnosť využívania prostriedkov a centrálnu úlohu miestnej úrovne pri jej realizácii. Vzhľadom na osobitný význam miest pre sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť musí byť táto podpora podstatne vyššia než navrhnutý podiel minimálne 5 %;

| 38. | zdôrazňuje požiadavky zo stanoviska Výbor regiónov k návrhu Komisie o EFRR, najmä pokiaľ ide o možnosť pružného využívania finančných prostriedkov bez toho, aby sa privilegovali alebo diskriminovali určité druhy oblastí, aby sa nestalo, že vidiecke oblasti alebo oblasti v blízkosti miest nebudú môcť využívať výhody EFRR. Zameranie prostriedkov EFRR na rôzne druhy oblastí musí byť dohodnuté v rámci partnerského programovacieho procesu a nesmie byť stanovené vopred. Prenesenie povinností súvisiacich s nástrojom „integrované územné investície“, ktorý je stanovený v článku 99 všeobecného nariadenia, by malo byť stanovené ako možnosť, nie zavedené povinne; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje požiadavky zo stanoviska Výbor regiónov k návrhu Komisie o EFRR, najmä pokiaľ ide o možnosť pružného využívania finančných prostriedkov bez toho, aby sa privilegovali alebo diskriminovali určité druhy oblastí, aby sa nestalo, že vidiecke oblasti alebo oblasti v blízkosti miest nebudú môcť využívať výhody EFRR. Zameranie prostriedkov EFRR na rôzne druhy oblastí musí byť dohodnuté v rámci partnerského programovacieho procesu a nesmie byť stanovené vopred. Prenesenie povinností súvisiacich s nástrojom „integrované územné investície“, ktorý je stanovený v článku 99 všeobecného nariadenia, by malo byť stanovené ako možnosť, nie zavedené povinne;

| 39. | víta ďalší rozvoj trvalo udržateľných nástrojov financovania v štrukturálnej politike, ktoré popri verejných financiách predstavujú kreatívne a stabilné mechanizmy podpory; |
| --- | --- |

39.

víta ďalší rozvoj trvalo udržateľných nástrojov financovania v štrukturálnej politike, ktoré popri verejných financiách predstavujú kreatívne a stabilné mechanizmy podpory;

| 40. | podporuje významnú úlohu miest a regiónov pri ďalšom rozvoji prisťahovaleckej a integračnej politiky EÚ, ktorá zohľadňuje rozhodujúcu úlohu miestnej úrovne, pokiaľ ide o integráciu; |
| --- | --- |

40.

podporuje významnú úlohu miest a regiónov pri ďalšom rozvoji prisťahovaleckej a integračnej politiky EÚ, ktorá zohľadňuje rozhodujúcu úlohu miestnej úrovne, pokiaľ ide o integráciu;

adresované členským štátom

| 41. | vyzýva členské štáty, aby obnovili svoje úsilie v oblasti mestskej politiky a zapojili do tejto iniciatívy aj tie oblasti politiky, ktoré nesúvisia s územným rozmerom. Udržateľný rozvoj miest si vyžaduje vhodné rámcové podmienky, najmä v oblasti politiky zamestnanosti, sociálnych vecí, vzdelávania a ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

41.

vyzýva členské štáty, aby obnovili svoje úsilie v oblasti mestskej politiky a zapojili do tejto iniciatívy aj tie oblasti politiky, ktoré nesúvisia s územným rozmerom. Udržateľný rozvoj miest si vyžaduje vhodné rámcové podmienky, najmä v oblasti politiky zamestnanosti, sociálnych vecí, vzdelávania a ochrany životného prostredia;

| 42. | vyslovuje sa za zintenzívnenie diskusie o potrebe konať v mestách a s mestami. Spolupráca miest a prímestských oblastí je pre súdržnosť a vyrovnaný rozvoj nevyhnutným predpokladom. |
| --- | --- |

42.

vyslovuje sa za zintenzívnenie diskusie o potrebe konať v mestách a s mestami. Spolupráca miest a prímestských oblastí je pre súdržnosť a vyrovnaný rozvoj nevyhnutným predpokladom.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

III Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

96. plenárne zasadnutie v dňoch 18. a 19. júla 2012

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/23

---

Stanovisko Výboru regiónov „Finančné nástroje EÚ v oblasti vnútorných vecí“

2012/C 277/05

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta krok k dosiahnutiu skutočného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom rozpočtových návrhov, ktoré uznávajú dôležitosť zabezpečenia zdrojov potrebných pre rozpočet v oblasti prisťahovalectva, udeľovania azylu a bezpečnosti; |
| --- | --- |

—

víta krok k dosiahnutiu skutočného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom rozpočtových návrhov, ktoré uznávajú dôležitosť zabezpečenia zdrojov potrebných pre rozpočet v oblasti prisťahovalectva, udeľovania azylu a bezpečnosti;

| — | potvrdzuje dôležitosť navrhovaných zmien pre miestne a regionálne orgány, keďže majú priamy dopad na ich povinnosti a každodenný život ľudí žijúcich v Európskej únii; |
| --- | --- |

—

potvrdzuje dôležitosť navrhovaných zmien pre miestne a regionálne orgány, keďže majú priamy dopad na ich povinnosti a každodenný život ľudí žijúcich v Európskej únii;

| — | zdôrazňuje, že je dôležité reagovať na otázky bezpečnosti vyplývajúce zo zvýšenej celosvetovej mobility, a to v kontexte univerzálnej ochrany základných práv a slobôd; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je dôležité reagovať na otázky bezpečnosti vyplývajúce zo zvýšenej celosvetovej mobility, a to v kontexte univerzálnej ochrany základných práv a slobôd;

| — | víta zameranie sa na flexibilitu a dosahovanie výsledkov, pričom poukazuje na to, že si to vyžaduje dobré plánovanie a tiež zapojenie a zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán. Zdôrazňuje preto, že je potrebné zaangažovať miestne a regionálne orgány a ostatné zainteresované strany, akými sú špecializované medzinárodné organizácie, občianska spoločnosť a samotní príjemcovia, a to už od fázy plánovania, nakoľko práve oni často implementujú programy a projekty; |
| --- | --- |

—

víta zameranie sa na flexibilitu a dosahovanie výsledkov, pričom poukazuje na to, že si to vyžaduje dobré plánovanie a tiež zapojenie a zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán. Zdôrazňuje preto, že je potrebné zaangažovať miestne a regionálne orgány a ostatné zainteresované strany, akými sú špecializované medzinárodné organizácie, občianska spoločnosť a samotní príjemcovia, a to už od fázy plánovania, nakoľko práve oni často implementujú programy a projekty;

| — | je presvedčený, že navrhované reformy vo veľkej miere zlepšujú prístup k financovaniu. Podporuje však ďalší rozvoj mechanizmov na šírenie informácií o možnostiach financovania. Vo väčších krajinách by miestne a regionálne orgány mohli organizovať odborné konzultácie na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa na nich mohli zúčastniť aj tie organizácie a zainteresované strany, ktoré pôsobia ďalej od veľkých miest. |
| --- | --- |

—

je presvedčený, že navrhované reformy vo veľkej miere zlepšujú prístup k financovaniu. Podporuje však ďalší rozvoj mechanizmov na šírenie informácií o možnostiach financovania. Vo väčších krajinách by miestne a regionálne orgány mohli organizovať odborné konzultácie na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa na nich mohli zúčastniť aj tie organizácie a zainteresované strany, ktoré pôsobia ďalej od veľkých miest.

| Spravodajca | Samuel AZZOPARDI (MT/EĽS), primátor mesta Victoria, Gozo |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre oblasť vnútorných záležitostí na obdobie rokov 2014 – 2020
  COM(2011) 749 final |

Spravodajca

Samuel AZZOPARDI (MT/EĽS), primátor mesta Victoria, Gozo

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre oblasť vnútorných záležitostí na obdobie rokov 2014 – 2020

COM(2011) 749 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz
  COM(2011) 750 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz

COM(2011) 750 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu
  COM(2011) 751 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu

COM(2011) 751 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia
  COM(2011) 752 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia

COM(2011) 752 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia
  COM(2011) 753 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia

COM(2011) 753 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné hodnotenie

| 1. | víta krok k dosiahnutiu skutočného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom rozpočtových návrhov, ktoré uznávajú dôležitosť zabezpečenia zdrojov potrebných pre rozpočet v oblasti prisťahovalectva, udeľovania azylu a bezpečnosti (1); |
| --- | --- |

1.

víta krok k dosiahnutiu skutočného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom rozpočtových návrhov, ktoré uznávajú dôležitosť zabezpečenia zdrojov potrebných pre rozpočet v oblasti prisťahovalectva, udeľovania azylu a bezpečnosti (1);

| 2. | podporuje zjednodušenie existujúcich nástrojov ich zlúčením do 2 fondov; |
| --- | --- |

2.

podporuje zjednodušenie existujúcich nástrojov ich zlúčením do 2 fondov;

| 3. | potvrdzuje dôležitosť navrhovaných zmien pre miestne a regionálne orgány, keďže majú priamy dopad na ich povinnosti a každodenný život ľudí žijúcich v Európskej únii; |
| --- | --- |

3.

potvrdzuje dôležitosť navrhovaných zmien pre miestne a regionálne orgány, keďže majú priamy dopad na ich povinnosti a každodenný život ľudí žijúcich v Európskej únii;

| 4. | zdôrazňuje, že je dôležité reagovať na otázky bezpečnosti vyplývajúce zo zvýšenej celosvetovej mobility, a to v kontexte univerzálnej ochrany základných práv a slobôd; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že je dôležité reagovať na otázky bezpečnosti vyplývajúce zo zvýšenej celosvetovej mobility, a to v kontexte univerzálnej ochrany základných práv a slobôd;

| 5. | podčiarkuje, že sa to dá dosiahnuť prostredníctvom implementácie koherentných nástrojov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, na základe rešpektovania ľudských práv, solidarity a zodpovednosti a so zvláštnou pozornosťou venovanou rodovej rovnosti a zákazu diskriminácie (2); |
| --- | --- |

5.

podčiarkuje, že sa to dá dosiahnuť prostredníctvom implementácie koherentných nástrojov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, na základe rešpektovania ľudských práv, solidarity a zodpovednosti a so zvláštnou pozornosťou venovanou rodovej rovnosti a zákazu diskriminácie (2);

| 6. | je presvedčený, že je potrebné dosiahnuť rovnováhu medzi bezpečnosťou a časťami výdavkov, ktoré súvisia s hranicami, a výdavkov v takých oblastiach, ako je integrácia migrantov a podmienky prijímania žiadateľov o azyl; |
| --- | --- |

6.

je presvedčený, že je potrebné dosiahnuť rovnováhu medzi bezpečnosťou a časťami výdavkov, ktoré súvisia s hranicami, a výdavkov v takých oblastiach, ako je integrácia migrantov a podmienky prijímania žiadateľov o azyl;

| 7. | podporuje zostavenie rozpočtu založeného na potrebách, ktorý pomáha pri vytváraní súčinnosti medzi finančnými nástrojmi EÚ, hlavne medzi štrukturálnymi fondmi a fondmi v oblasti vnútorných vecí. Rozpočet Únie by mal svojimi zdrojmi primerane prispievať do oblasti vnútorných vecí, a to prostredníctvom štrukturálnych fondov a tiež prostredníctvom špecializovaných nástrojov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

7.

podporuje zostavenie rozpočtu založeného na potrebách, ktorý pomáha pri vytváraní súčinnosti medzi finančnými nástrojmi EÚ, hlavne medzi štrukturálnymi fondmi a fondmi v oblasti vnútorných vecí. Rozpočet Únie by mal svojimi zdrojmi primerane prispievať do oblasti vnútorných vecí, a to prostredníctvom štrukturálnych fondov a tiež prostredníctvom špecializovaných nástrojov v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 8. | poukazuje na to, že zrušenie možnosti komplementárneho využívania iných nástrojov Únie a Spoločenstva v dôsledku zrušenia rozhodnutia Rady 2007/125/SVV značne obmedzuje požadovanú flexibilitu pri využívaní finančných nástrojov a ohrozuje bezproblémový ďalší rozvoj cezhraničných regionálnych projektov v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktoré boli doteraz financované v rámci cieľa 3 z EFRR. Vyslovuje sa preto za zachovanie komplementárnosti nástrojov Spoločenstva; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že zrušenie možnosti komplementárneho využívania iných nástrojov Únie a Spoločenstva v dôsledku zrušenia rozhodnutia Rady 2007/125/SVV značne obmedzuje požadovanú flexibilitu pri využívaní finančných nástrojov a ohrozuje bezproblémový ďalší rozvoj cezhraničných regionálnych projektov v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktoré boli doteraz financované v rámci cieľa 3 z EFRR. Vyslovuje sa preto za zachovanie komplementárnosti nástrojov Spoločenstva;

| 9. | poukazuje na to, že v rámci fungovania rozpočtu a finančných nástrojov je potrebné zabezpečiť určitý stupeň flexibility, aby bolo možné vykonať skutočnú strednodobú revíziu v súlade so stanovenými politickými prioritami, pričom zdôrazňuje, že takáto flexibilita musí byť vypracovaná tak, aby nenarúšala spravodlivé prideľovanie zdrojov; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na to, že v rámci fungovania rozpočtu a finančných nástrojov je potrebné zabezpečiť určitý stupeň flexibility, aby bolo možné vykonať skutočnú strednodobú revíziu v súlade so stanovenými politickými prioritami, pričom zdôrazňuje, že takáto flexibilita musí byť vypracovaná tak, aby nenarúšala spravodlivé prideľovanie zdrojov;

| 10. | víta prisťahovaleckú politiku, ktorá začína v krajinách pôvodu a zohľadňuje potreby európskeho trhu práce a demografické zmeny, čo vedie k systému, ktorý je výhodný pre všetky strany, vrátane krajín pôvodu, ktoré tak často profitujú z platieb z EÚ (3); |
| --- | --- |

10.

víta prisťahovaleckú politiku, ktorá začína v krajinách pôvodu a zohľadňuje potreby európskeho trhu práce a demografické zmeny, čo vedie k systému, ktorý je výhodný pre všetky strany, vrátane krajín pôvodu, ktoré tak často profitujú z platieb z EÚ (3);

| 11. | zdôrazňuje potrebu silnej spolupráce na úrovni EÚ s cieľom dosiahnuť lepšiu koordináciu medzi členskými štátmi s ohľadom na riadenie vonkajších hraníc Únie a tiež zdôrazňuje potrebu prechodu smerom k spoločnému európskemu azylovému systému; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje potrebu silnej spolupráce na úrovni EÚ s cieľom dosiahnuť lepšiu koordináciu medzi členskými štátmi s ohľadom na riadenie vonkajších hraníc Únie a tiež zdôrazňuje potrebu prechodu smerom k spoločnému európskemu azylovému systému;

| 12. | zdôrazňuje potrebu transparentnosti pri využívaní rozpočtu s návrhmi, projektmi a viditeľne dosiahnutými výsledkami, ktoré sú pre bežného občana ľahko dostupné a pochopiteľné; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje potrebu transparentnosti pri využívaní rozpočtu s návrhmi, projektmi a viditeľne dosiahnutými výsledkami, ktoré sú pre bežného občana ľahko dostupné a pochopiteľné;

O programovaní a riadení fondov

| 13. | víta zameranie sa na flexibilitu a dosahovanie výsledkov, pričom poukazuje na to, že si to vyžaduje dobré plánovanie a tiež zapojenie a zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán. Zdôrazňuje preto, že je potrebné zaangažovať miestne a regionálne orgány a ostatné zainteresované strany, akými sú špecializované medzinárodné organizácie, občianska spoločnosť a samotní príjemcovia, a to už od fázy plánovania, nakoľko práve oni často implementujú programy a projekty; |
| --- | --- |

13.

víta zameranie sa na flexibilitu a dosahovanie výsledkov, pričom poukazuje na to, že si to vyžaduje dobré plánovanie a tiež zapojenie a zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán. Zdôrazňuje preto, že je potrebné zaangažovať miestne a regionálne orgány a ostatné zainteresované strany, akými sú špecializované medzinárodné organizácie, občianska spoločnosť a samotní príjemcovia, a to už od fázy plánovania, nakoľko práve oni často implementujú programy a projekty;

| 14. | vyzdvihuje potrebu nezávislého monitorovania a vyhodnocovania, aby bolo možné zabezpečiť efektívne využívanie fondov a silné riadenie zo strany implementačných organizácií. Môže ísť o stimul smerom k zlepšeniu fungovania inštitúcií. Kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele sa musia vybrať za účasti všetkých zainteresovaných strán. Výbor poukazuje na to, že určité kvalitatívne ukazovatele môžu byť efektívne a nákladovo účinné. Výbor tiež požaduje lepší dohľad Európskej komisie a Európskeho parlamentu nad fondmi, aby sa tak pomohla zabezpečiť nezávislá zložka monitorovania a vyhodnocovania; |
| --- | --- |

14.

vyzdvihuje potrebu nezávislého monitorovania a vyhodnocovania, aby bolo možné zabezpečiť efektívne využívanie fondov a silné riadenie zo strany implementačných organizácií. Môže ísť o stimul smerom k zlepšeniu fungovania inštitúcií. Kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele sa musia vybrať za účasti všetkých zainteresovaných strán. Výbor poukazuje na to, že určité kvalitatívne ukazovatele môžu byť efektívne a nákladovo účinné. Výbor tiež požaduje lepší dohľad Európskej komisie a Európskeho parlamentu nad fondmi, aby sa tak pomohla zabezpečiť nezávislá zložka monitorovania a vyhodnocovania;

Prístup k financovaniu

| 15. | je presvedčený, že navrhované reformy vo veľkej miere zlepšujú prístup k financovaniu. Podporuje však ďalší rozvoj mechanizmov na šírenie informácií o možnostiach financovania. Vo väčších krajinách by miestne a regionálne orgány mohli organizovať odborné konzultácie na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa na nich mohli zúčastniť aj tie organizácie a zainteresované strany, ktoré pôsobia ďalej od veľkých miest; |
| --- | --- |

15.

je presvedčený, že navrhované reformy vo veľkej miere zlepšujú prístup k financovaniu. Podporuje však ďalší rozvoj mechanizmov na šírenie informácií o možnostiach financovania. Vo väčších krajinách by miestne a regionálne orgány mohli organizovať odborné konzultácie na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa na nich mohli zúčastniť aj tie organizácie a zainteresované strany, ktoré pôsobia ďalej od veľkých miest;

Prideľovanie zdrojov

| 16. | poukazuje na to, že spolu s pozitívnymi aspektmi, ktoré prináša zjednodušenie a flexibilita, navrhované reformy prinášajú tiež neistotu vo vzťahu k rozdeľovaniu zdrojov medzi rôznymi odvetviami a tematickými otázkami. Preto zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa finančné prostriedky prideľovali na základe potrieb tak, že sa bude vychádzať z dôkladnej analýzy potrieb a priority sa stanovia podľa prístupu založeného na právach. To je možné dosiahnuť prostredníctvom mechanizmov a záruk zavedených s cieľom zabezpečiť efektívne stanovovanie priorít, vrátane účasti miestnych a regionálnych orgánov a iných zainteresovaných strán pri vypracovávaní vnútroštátnych stratégií; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že spolu s pozitívnymi aspektmi, ktoré prináša zjednodušenie a flexibilita, navrhované reformy prinášajú tiež neistotu vo vzťahu k rozdeľovaniu zdrojov medzi rôznymi odvetviami a tematickými otázkami. Preto zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa finančné prostriedky prideľovali na základe potrieb tak, že sa bude vychádzať z dôkladnej analýzy potrieb a priority sa stanovia podľa prístupu založeného na právach. To je možné dosiahnuť prostredníctvom mechanizmov a záruk zavedených s cieľom zabezpečiť efektívne stanovovanie priorít, vrátane účasti miestnych a regionálnych orgánov a iných zainteresovaných strán pri vypracovávaní vnútroštátnych stratégií;

| 17. | vyzdvihuje potrebu rovnomerného rozdeľovania finančných prostriedkov podľa inštitucionálnej kapacity a návrhov projektov namiesto toho, aby sa finančné prostriedky poskytovali len niekoľkým príjemcom; |
| --- | --- |

17.

vyzdvihuje potrebu rovnomerného rozdeľovania finančných prostriedkov podľa inštitucionálnej kapacity a návrhov projektov namiesto toho, aby sa finančné prostriedky poskytovali len niekoľkým príjemcom;

| 18. | je presvedčený, že v prípade nedostatku finančných prostriedkov by sa mali uprednostniť finančné prostriedky určené na ochranu základných práv a slobôd ľudí, vrátane tých, ktoré sa týkajú základnej životnej úrovne, rodovo špecifických otázok a práva na azyl, spolu so zdrojmi na budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, aby bolo možné riadiť migračné toky; |
| --- | --- |

18.

je presvedčený, že v prípade nedostatku finančných prostriedkov by sa mali uprednostniť finančné prostriedky určené na ochranu základných práv a slobôd ľudí, vrátane tých, ktoré sa týkajú základnej životnej úrovne, rodovo špecifických otázok a práva na azyl, spolu so zdrojmi na budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov, aby bolo možné riadiť migračné toky;

Povinné zapojenie zainteresovaných strán

| 19. | zdôrazňuje dôležitosť participatívneho prístupu pri dosahovaní účinných výsledkov a podporuje návrhy, ktoré zaväzujú členské štáty k tomu, aby vytvárali partnerstvá so všetkými príslušnými verejnými orgánmi a zainteresovanými stranami, vrátane občianskej spoločnosti a medzinárodných organizácií s cieľom rozvíjať, realizovať a monitorovať vnútroštátne programy; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje dôležitosť participatívneho prístupu pri dosahovaní účinných výsledkov a podporuje návrhy, ktoré zaväzujú členské štáty k tomu, aby vytvárali partnerstvá so všetkými príslušnými verejnými orgánmi a zainteresovanými stranami, vrátane občianskej spoločnosti a medzinárodných organizácií s cieľom rozvíjať, realizovať a monitorovať vnútroštátne programy;

| 20. | nalieha preto, aby sa posilnilo partnerstvo zainteresovaných strán a aby sa stalo povinným. Upozorňuje na to, že zásada uvedená v návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia (4), nemusí v súčasnosti stanovovať účasť dostatočne zaväzujúcim spôsobom. Zatiaľ čo mechanizmy koordinácie sú záväzné, v ostatných oblastiach zostáva veľký priestor na voľnú úvahu o tom, či sa zmysluplné partnerstvo nadviaže alebo nie; |
| --- | --- |

20.

nalieha preto, aby sa posilnilo partnerstvo zainteresovaných strán a aby sa stalo povinným. Upozorňuje na to, že zásada uvedená v návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia (4), nemusí v súčasnosti stanovovať účasť dostatočne zaväzujúcim spôsobom. Zatiaľ čo mechanizmy koordinácie sú záväzné, v ostatných oblastiach zostáva veľký priestor na voľnú úvahu o tom, či sa zmysluplné partnerstvo nadviaže alebo nie;

| 21. | poukazuje na to, že nemusí byť vhodné nominovať jeden zodpovedný orgán pre všetky opatrenia podporované fondmi, a to aj napriek zjednodušeniu, ktoré by sa tým dosiahlo. Aby bolo možné zabezpečiť spravodlivosť v rámci rozhodovania, je potrebné zaviesť transparentnosť, kontrolu a vyváženosť. Obáva sa, že môžu vyvstať právne otázky, ktoré delegovanému orgánu neumožnia pracovať pod dohľadom vnútroštátneho zodpovedného orgánu, a preto navrhuje, aby boli právne predpisy dostatočne flexibilné na to, aby sa zohľadnili všetky zavedené vnútroštátne pravidlá v EÚ, pričom nesmie dôjsť k tomu, aby boli členské štáty nútené zmeniť svoje ústavné systémy, ak je možné dosiahnuť ciele aj na základe partnerského prístupu; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na to, že nemusí byť vhodné nominovať jeden zodpovedný orgán pre všetky opatrenia podporované fondmi, a to aj napriek zjednodušeniu, ktoré by sa tým dosiahlo. Aby bolo možné zabezpečiť spravodlivosť v rámci rozhodovania, je potrebné zaviesť transparentnosť, kontrolu a vyváženosť. Obáva sa, že môžu vyvstať právne otázky, ktoré delegovanému orgánu neumožnia pracovať pod dohľadom vnútroštátneho zodpovedného orgánu, a preto navrhuje, aby boli právne predpisy dostatočne flexibilné na to, aby sa zohľadnili všetky zavedené vnútroštátne pravidlá v EÚ, pričom nesmie dôjsť k tomu, aby boli členské štáty nútené zmeniť svoje ústavné systémy, ak je možné dosiahnuť ciele aj na základe partnerského prístupu;

Spoločný európsky azylový systém

| 22. | víta kroky smerom k „spoločnému európskemu azylovému systému“ a zároveň zdôrazňuje, že jeho cieľom musí byť dosiahnutie štandardov lepších systémov a štruktúr a nesmie viesť k všeobecnému zníženiu kvality na úroveň slabších systémov; |
| --- | --- |

22.

víta kroky smerom k „spoločnému európskemu azylovému systému“ a zároveň zdôrazňuje, že jeho cieľom musí byť dosiahnutie štandardov lepších systémov a štruktúr a nesmie viesť k všeobecnému zníženiu kvality na úroveň slabších systémov;

| 23. | rád by si ujasnil, či EASO bude využívať len tie finančné prostriedky, ktoré mu boli priamo pridelené, alebo či bude mať prístup aj k fondom v oblasti vnútorných vecí; |
| --- | --- |

23.

rád by si ujasnil, či EASO bude využívať len tie finančné prostriedky, ktoré mu boli priamo pridelené, alebo či bude mať prístup aj k fondom v oblasti vnútorných vecí;

Prijímanie a integrácia osôb s medzinárodnou ochranou a štátnych príslušníkov tretích krajín

| 24. | súhlasne berie na vedomie, že sa potvrdila dôležitosť miestnych a regionálnych orgánov v oblasti prijímania a azylových systémov a tiež pri integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín a legálnych migrantov; |
| --- | --- |

24.

súhlasne berie na vedomie, že sa potvrdila dôležitosť miestnych a regionálnych orgánov v oblasti prijímania a azylových systémov a tiež pri integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín a legálnych migrantov;

| 25. | oceňuje myšlienku zamerania sa na najzraniteľnejšie skupiny, vrátane obetí obchodovania s ľuďmi; |
| --- | --- |

25.

oceňuje myšlienku zamerania sa na najzraniteľnejšie skupiny, vrátane obetí obchodovania s ľuďmi;

| 26. | podčiarkuje, že integrácia sa musí zamerať na dlhodobé trvalo udržateľné opatrenia, pričom treba mať na pamäti, že integrácia je dvojsmerný proces, v rámci ktorého sa opatrenia môžu zamerať na hostiteľské komunity a komunity migrantov; |
| --- | --- |

26.

podčiarkuje, že integrácia sa musí zamerať na dlhodobé trvalo udržateľné opatrenia, pričom treba mať na pamäti, že integrácia je dvojsmerný proces, v rámci ktorého sa opatrenia môžu zamerať na hostiteľské komunity a komunity migrantov;

| 27. | navrhuje, aby fondy v oblasti vnútorných vecí podporovali aj opatrenia, ktoré odporúča Európska komisia, ktorá v druhej európskej agende v oblasti integrácie (5) uznáva prístup viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

27.

navrhuje, aby fondy v oblasti vnútorných vecí podporovali aj opatrenia, ktoré odporúča Európska komisia, ktorá v druhej európskej agende v oblasti integrácie (5) uznáva prístup viacúrovňového riadenia;

| 28. | poukazuje na to, že Európsky súd pre ľudské práva a orgány zaoberajúce sa ľudskými právami skúmajú administratívne postupy zaistenia v EÚ, a zdôrazňuje, že financovanie projektov zameraných na zadržiavanie ľudí musí zabezpečiť, aby takéto zaistenie bolo v súlade s právnymi predpismi EÚ a rozhodnutiami Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že Európsky súd pre ľudské práva a orgány zaoberajúce sa ľudskými právami skúmajú administratívne postupy zaistenia v EÚ, a zdôrazňuje, že financovanie projektov zameraných na zadržiavanie ľudí musí zabezpečiť, aby takéto zaistenie bolo v súlade s právnymi predpismi EÚ a rozhodnutiami Európskeho súdu pre ľudské práva;

| 29. | zdôrazňuje, že rodinní príslušníci, ktorí využívajú medzinárodnú ochranu v rôznych členských štátoch, by mali mať možnosť žiť spolu a využívať ochranu v tom istom členskom štáte; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že rodinní príslušníci, ktorí využívajú medzinárodnú ochranu v rôznych členských štátoch, by mali mať možnosť žiť spolu a využívať ochranu v tom istom členskom štáte;

Spoločná zodpovednosť a premiestňovanie v rámci EÚ

| 30. | zdôrazňuje, že pohraničným regiónom Európy musí byť poskytnutá primeranejšia podpora, pokiaľ ide o poskytovanie azylu a migráciu, zvlášť v čase konkrétnych problémov (6); |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že pohraničným regiónom Európy musí byť poskytnutá primeranejšia podpora, pokiaľ ide o poskytovanie azylu a migráciu, zvlášť v čase konkrétnych problémov (6);

| 31. | zdôrazňuje, že kritériá a mechanizmy premiestňovania nesmú mať diskriminačný charakter a musia sa zameriavať na tých najzraniteľnejších, a zároveň je potrebné myslieť na otázky spojené s trhom práce v EÚ, osobitne s ohľadom na osoby, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v oblastiach, v ktorých je prístup k trhu práce obmedzený. Nemali by sa zameriavať na uprednostňovanie tých, ktorí majú vysoké zručnosti a ktorí sú už integrovaní do spoločnosti hostiteľskej krajiny; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že kritériá a mechanizmy premiestňovania nesmú mať diskriminačný charakter a musia sa zameriavať na tých najzraniteľnejších, a zároveň je potrebné myslieť na otázky spojené s trhom práce v EÚ, osobitne s ohľadom na osoby, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v oblastiach, v ktorých je prístup k trhu práce obmedzený. Nemali by sa zameriavať na uprednostňovanie tých, ktorí majú vysoké zručnosti a ktorí sú už integrovaní do spoločnosti hostiteľskej krajiny;

| 32. | poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány majú dobrú pozíciu na to, aby sa zapojili do vypracovávania takýchto mechanizmov (7); |
| --- | --- |

32.

poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány majú dobrú pozíciu na to, aby sa zapojili do vypracovávania takýchto mechanizmov (7);

| 33. | je toho názoru, že solidarita pri podporovaní zaťažených krajín by mala byť podmienená situáciou v oblasti ľudských práv a rešpektovaním štandardov EÚ v oblasti prijímania, čím sa poskytnú stimuly pre zlepšenie; |
| --- | --- |

33.

je toho názoru, že solidarita pri podporovaní zaťažených krajín by mala byť podmienená situáciou v oblasti ľudských práv a rešpektovaním štandardov EÚ v oblasti prijímania, čím sa poskytnú stimuly pre zlepšenie;

Program EÚ pre presídľovanie

| 34. | víta vypracovanie programu EÚ pre presídľovanie a podporuje stanovenie jasného rámca, ktorý má byť vypracovaný na základe partnerstva medzi EASO, UNHCR a mimovládnymi organizáciami, pričom by sa mali brať do úvahy osvedčené postupy v iných častiach sveta. EÚ by mala ísť príkladom a snažiť sa identifikovať a zabezpečiť ochranu pre tých, na ktorých medzinárodné spoločenstvo najviac zabúda; |
| --- | --- |

34.

víta vypracovanie programu EÚ pre presídľovanie a podporuje stanovenie jasného rámca, ktorý má byť vypracovaný na základe partnerstva medzi EASO, UNHCR a mimovládnymi organizáciami, pričom by sa mali brať do úvahy osvedčené postupy v iných častiach sveta. EÚ by mala ísť príkladom a snažiť sa identifikovať a zabezpečiť ochranu pre tých, na ktorých medzinárodné spoločenstvo najviac zabúda;

| 35. | vyzdvihuje potrebu stimulov a informácií o výhodách v záujme zvýšenia počtu miest, ktoré členské štáty poskytnú na účely presídľovania; |
| --- | --- |

35.

vyzdvihuje potrebu stimulov a informácií o výhodách v záujme zvýšenia počtu miest, ktoré členské štáty poskytnú na účely presídľovania;

| 36. | zdôrazňuje, že je potrebné zachovať jasný rozdiel medzi presídľovaním z tretích krajín a premiestňovaním v rámci EÚ a tiež medzi počtami osôb, ktoré sa majú na tieto dva programy prideliť; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje, že je potrebné zachovať jasný rozdiel medzi presídľovaním z tretích krajín a premiestňovaním v rámci EÚ a tiež medzi počtami osôb, ktoré sa majú na tieto dva programy prideliť;

Asistovaný dobrovoľný návrat

| 37. | opätovne potvrdzuje, že programy by v zásade mali fungovať na čisto dobrovoľnom základe a v súlade s cieľmi rozvojovej spolupráce, čo by malo vyústiť do dlhodobej sociálnej integrácie dotknutých osôb (8). Návrat musí byť realizovateľný a musí zabezpečiť, že sa nebude iniciovať žiaden nový projekt migrácie (9). To je možné dosiahnuť prostredníctvom partnerstiev so špecializovanými medzinárodnými organizáciami, ako napríklad IOM; |
| --- | --- |

37.

opätovne potvrdzuje, že programy by v zásade mali fungovať na čisto dobrovoľnom základe a v súlade s cieľmi rozvojovej spolupráce, čo by malo vyústiť do dlhodobej sociálnej integrácie dotknutých osôb (8). Návrat musí byť realizovateľný a musí zabezpečiť, že sa nebude iniciovať žiaden nový projekt migrácie (9). To je možné dosiahnuť prostredníctvom partnerstiev so špecializovanými medzinárodnými organizáciami, ako napríklad IOM;

| 38. | poukazuje na to, že stratégie úspešných návratov nie je možné dostatočne merať len na základe kvantitatívneho ukazovateľa počtu navrátilcov. Ako ukazovateľ by bolo možné zvoliť počet navrátilcov v pomere k počtu prípadov a zároveň by sa mali zohľadniť dlhodobé kvalitatívne faktory; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na to, že stratégie úspešných návratov nie je možné dostatočne merať len na základe kvantitatívneho ukazovateľa počtu navrátilcov. Ako ukazovateľ by bolo možné zvoliť počet navrátilcov v pomere k počtu prípadov a zároveň by sa mali zohľadniť dlhodobé kvalitatívne faktory;

Stratégia vnútornej bezpečnosti

| 39. | zdôrazňuje svoju nevyhnutnú účasť v procese zlepšovania vnútornej bezpečnosti Európy a potrebu budovať kapacity miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje svoju nevyhnutnú účasť v procese zlepšovania vnútornej bezpečnosti Európy a potrebu budovať kapacity miestnych a regionálnych orgánov;

| 40. | zdôrazňuje, že pri financovaní zo strany ISF (Fond pre vnútornú bezpečnosť) je potrebné myslieť na nevyhnutnosť investovania do ďalšieho výskumu a realizácie inovácií a výmeny informácií v oblastiach ako je počítačová bezpečnosť, súdna analýza, ochrana dôležitej infraštruktúry a bezpečnosť miest, a že Európska komisia tento proces presadzuje v súlade so zvýšenou potrebou riešiť stále konkrétnejšie a zložitejšie problémy; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje, že pri financovaní zo strany ISF (Fond pre vnútornú bezpečnosť) je potrebné myslieť na nevyhnutnosť investovania do ďalšieho výskumu a realizácie inovácií a výmeny informácií v oblastiach ako je počítačová bezpečnosť, súdna analýza, ochrana dôležitej infraštruktúry a bezpečnosť miest, a že Európska komisia tento proces presadzuje v súlade so zvýšenou potrebou riešiť stále konkrétnejšie a zložitejšie problémy;

| 41. | opätovne zdôrazňuje dôležitosť zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do policajnej a bezpečnostnej spolupráce, k čomu môže dôjsť prostredníctvom odborného vzdelávania, výmeny osvedčených postupov a programov prevencie a tiež prostredníctvom vypracovania spoločných nástrojov a systémov IT, ako aj lepšej komunikácie; |
| --- | --- |

41.

opätovne zdôrazňuje dôležitosť zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do policajnej a bezpečnostnej spolupráce, k čomu môže dôjsť prostredníctvom odborného vzdelávania, výmeny osvedčených postupov a programov prevencie a tiež prostredníctvom vypracovania spoločných nástrojov a systémov IT, ako aj lepšej komunikácie;

Boj proti terorizmu a organizovanému zločinu

| 42. | odporúča posilniť súčasné siete miestnych a regionálnych orgánov, ktoré by sa mali využívať v každom členskom štáte, alebo v prípade potreby vytvoriť nové siete, aby sa uľahčila výmena osvedčených postupov týkajúcich sa sociálnej integrácie, profesijného vzdelávania a pochopenia násilného extrémizmu, ktorý pochádza z miestnych častí a susedstiev. Tým by sa mohla podporiť činnosť, ktorú vyvíja nedávno vytvorená európska sieť proti radikalizácii; |
| --- | --- |

42.

odporúča posilniť súčasné siete miestnych a regionálnych orgánov, ktoré by sa mali využívať v každom členskom štáte, alebo v prípade potreby vytvoriť nové siete, aby sa uľahčila výmena osvedčených postupov týkajúcich sa sociálnej integrácie, profesijného vzdelávania a pochopenia násilného extrémizmu, ktorý pochádza z miestnych častí a susedstiev. Tým by sa mohla podporiť činnosť, ktorú vyvíja nedávno vytvorená európska sieť proti radikalizácii;

| 43. | navrhuje, aby súčasťou financovania na základe ISF bola aj verejná konzultácia na miestnej úrovni v členských štátoch a aby sa oslovili aj tí, ktorí sa cítia byť vyčlenení zo spoločnosti. To môže pomôcť k mnohostrannému pochopeniu miestnych skúseností a koncepcií terorizmu a motivácií k extrémizmu; |
| --- | --- |

43.

navrhuje, aby súčasťou financovania na základe ISF bola aj verejná konzultácia na miestnej úrovni v členských štátoch a aby sa oslovili aj tí, ktorí sa cítia byť vyčlenení zo spoločnosti. To môže pomôcť k mnohostrannému pochopeniu miestnych skúseností a koncepcií terorizmu a motivácií k extrémizmu;

| 44. | vyzdvihuje dôležitosť zvýšenej kontroly bankových a podnikových praktík s cieľom identifikovať a zamerať sa na financovanie terorizmu a organizovaného zločinu prostredníctvom prania špinavých peňazí a prepájania trestnej činnosti s podnikmi s legitímnym cieľom; |
| --- | --- |

44.

vyzdvihuje dôležitosť zvýšenej kontroly bankových a podnikových praktík s cieľom identifikovať a zamerať sa na financovanie terorizmu a organizovaného zločinu prostredníctvom prania špinavých peňazí a prepájania trestnej činnosti s podnikmi s legitímnym cieľom;

| 45. | rovnako pripomína dôležitosť zhabania majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, čo je nepochybne dôležitou cestou boja proti akémukoľvek trestnému činu, a preto víta skutočnosť, že Európska komisia navrhla právne predpisy, ktoré majú posilniť právny rámec EÚ vo vzťahu k zhabaniu majetku (10); |
| --- | --- |

45.

rovnako pripomína dôležitosť zhabania majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, čo je nepochybne dôležitou cestou boja proti akémukoľvek trestnému činu, a preto víta skutočnosť, že Európska komisia navrhla právne predpisy, ktoré majú posilniť právny rámec EÚ vo vzťahu k zhabaniu majetku (10);

| 46. | poukazuje na to, že hoci verejno-súkromné partnerstvá by mohli mať pozitívne účinky, malo by sa predísť privatizácii bezpečnosti; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že hoci verejno-súkromné partnerstvá by mohli mať pozitívne účinky, malo by sa predísť privatizácii bezpečnosti;

Kontrola hraníc a záchranná činnosť

| 47. | zdôrazňuje potrebu primeraného financovania kontroly hraníc (11). Zároveň je toho názoru, že pokiaľ ide o riešenie nepravidelnej migrácie, je otázne, či veľké investície do hraničnej kontroly sú tým najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom realizovania dlhodobej a zmysluplnej zmeny; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje potrebu primeraného financovania kontroly hraníc (11). Zároveň je toho názoru, že pokiaľ ide o riešenie nepravidelnej migrácie, je otázne, či veľké investície do hraničnej kontroly sú tým najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom realizovania dlhodobej a zmysluplnej zmeny;

| 48. | vyzdvihuje potrebu nezávislého monitorovania opatrení na hraniciach zo strany organizácie, akou je UNHCR, aby bolo možné zabezpečiť rešpektovanie základných ľudských práv, vrátane rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

48.

vyzdvihuje potrebu nezávislého monitorovania opatrení na hraniciach zo strany organizácie, akou je UNHCR, aby bolo možné zabezpečiť rešpektovanie základných ľudských práv, vrátane rodovej rovnosti;

| 49. | zdôrazňuje, že venovanie pozornosti ľudskému životu by malo mať prednosť pred všetkými ostatnými otázkami, a požaduje lepšiu spoluprácu a rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zachránené osoby, aby sa tak poskytli stimuly pre záchranu. Domnieva sa, že automatické rozdeľovanie zodpovednosti by mohlo pomôcť zachrániť mnoho životov na mori; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že venovanie pozornosti ľudskému životu by malo mať prednosť pred všetkými ostatnými otázkami, a požaduje lepšiu spoluprácu a rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o zachránené osoby, aby sa tak poskytli stimuly pre záchranu. Domnieva sa, že automatické rozdeľovanie zodpovednosti by mohlo pomôcť zachrániť mnoho životov na mori;

Reagovanie na núdzové situácie

| 50. | víta zmeny zamerané na rýchlejšiu reakciu na núdzové situácie; |
| --- | --- |

50.

víta zmeny zamerané na rýchlejšiu reakciu na núdzové situácie;

| 51. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa zaviazala k plánovaniu a rozvoju cezhraničných operácií, ktorých súčasťou je aktívna účasť pohraničných regiónov. To umožní regiónom podeliť sa o svoje skúsenosti v oblasti civilnej ochrany a poskytne to pevný operačný základ, na ktorom bude možné budovať európsku jednotku rýchleho zásahu v núdzových situáciách; |
| --- | --- |

51.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa zaviazala k plánovaniu a rozvoju cezhraničných operácií, ktorých súčasťou je aktívna účasť pohraničných regiónov. To umožní regiónom podeliť sa o svoje skúsenosti v oblasti civilnej ochrany a poskytne to pevný operačný základ, na ktorom bude možné budovať európsku jednotku rýchleho zásahu v núdzových situáciách;

| 52. | vyzýva Komisiu, aby prevzala úlohu väčšieho priameho riadenia v núdzových situáciách, aby sa zachovala úroveň dohľadu a pomoci vo vzťahu k cezhraničnej koordinácii; |
| --- | --- |

52.

vyzýva Komisiu, aby prevzala úlohu väčšieho priameho riadenia v núdzových situáciách, aby sa zachovala úroveň dohľadu a pomoci vo vzťahu k cezhraničnej koordinácii;

| 53. | podporuje členské štáty, aby vytvorili multidisciplinárne tímy pre rýchlu reakciu v núdzových situáciách, predovšetkým vtedy, keď sú súčasťou núdzovej situácie zložky ako zmiešaný tok migrácie, pri ktorých sú odborné znalosti v oblasti azylového práva a ľudských práv rozhodujúce; |
| --- | --- |

53.

podporuje členské štáty, aby vytvorili multidisciplinárne tímy pre rýchlu reakciu v núdzových situáciách, predovšetkým vtedy, keď sú súčasťou núdzovej situácie zložky ako zmiešaný tok migrácie, pri ktorých sú odborné znalosti v oblasti azylového práva a ľudských práv rozhodujúce;

| 54. | poukazuje na to, že niektoré núdzové situácie môžu byť dlhodobejšie a že finančné prostriedky na núdzové situácie musia byť dostupné počas trvania danej núdzovej situácie; |
| --- | --- |

54.

poukazuje na to, že niektoré núdzové situácie môžu byť dlhodobejšie a že finančné prostriedky na núdzové situácie musia byť dostupné počas trvania danej núdzovej situácie;

Vonkajšie aspekty riadenia migrácie

| 55. | víta koherentnejší prístup k vnútorným a vonkajším aspektom riadenia migrácie a vnútornej bezpečnosti a poukazuje na to, že spolupráca a dialóg s tretími krajinami sú potrebné na riešenie nepravidelnej migrácie a zameranie sa na legálnu migráciu; |
| --- | --- |

55.

víta koherentnejší prístup k vnútorným a vonkajším aspektom riadenia migrácie a vnútornej bezpečnosti a poukazuje na to, že spolupráca a dialóg s tretími krajinami sú potrebné na riešenie nepravidelnej migrácie a zameranie sa na legálnu migráciu;

| 56. | poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány, ktoré sa nachádzajú najbližšie k tretím krajinám alebo ktoré majú s týmito krajinami najsilnejšie vzťahy, môžu poskytnúť dôležité kontakty pre spoluprácu EÚ s týmito krajinami, čo značnou mierou prispeje k zlepšovaniu vzťahov a životných podmienok v mestách a regiónoch pôvodu a tranzitu (12). Prostredníctvom spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi v krajinách, ktorých sa týka rozšírenie, a v susedných krajinách (napr. pracovné skupiny a zmiešané poradné výbory, CORLEAP, ARLEM) má VR dobrú príležitosť propagovať ciele fondov za hranicami EÚ; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány, ktoré sa nachádzajú najbližšie k tretím krajinám alebo ktoré majú s týmito krajinami najsilnejšie vzťahy, môžu poskytnúť dôležité kontakty pre spoluprácu EÚ s týmito krajinami, čo značnou mierou prispeje k zlepšovaniu vzťahov a životných podmienok v mestách a regiónoch pôvodu a tranzitu (12). Prostredníctvom spolupráce s miestnymi a regionálnymi orgánmi v krajinách, ktorých sa týka rozšírenie, a v susedných krajinách (napr. pracovné skupiny a zmiešané poradné výbory, CORLEAP, ARLEM) má VR dobrú príležitosť propagovať ciele fondov za hranicami EÚ;

| 57. | nevidí jasnú hranicu medzi rozvojovými a nerozvojovými aktivitami s ohľadom na tretie krajiny a požaduje koherentnosť a koordináciu medzi projektmi financovanými zo zdrojov pomoci a rozvojových zdrojov a projektmi v oblasti vnútorných vecí, a to v duchu solidarity a spoločnej zodpovednosti s tretími krajinami; |
| --- | --- |

57.

nevidí jasnú hranicu medzi rozvojovými a nerozvojovými aktivitami s ohľadom na tretie krajiny a požaduje koherentnosť a koordináciu medzi projektmi financovanými zo zdrojov pomoci a rozvojových zdrojov a projektmi v oblasti vnútorných vecí, a to v duchu solidarity a spoločnej zodpovednosti s tretími krajinami;

| 58. | požaduje záruky, aby členské štáty nemohli sledovať svoje vlastné vnútroštátne záujmy prostredníctvom vonkajšieho aspektu fondov v oblasti vnútorných vecí a tiež požaduje mechanizmy na zabezpečenie transparentnosti v rámci dvojstrannej spolupráce medzi členskými štátmi a tretími krajinami. |
| --- | --- |

58.

požaduje záruky, aby členské štáty nemohli sledovať svoje vlastné vnútroštátne záujmy prostredníctvom vonkajšieho aspektu fondov v oblasti vnútorných vecí a tiež požaduje mechanizmy na zabezpečenie transparentnosti v rámci dvojstrannej spolupráce medzi členskými štátmi a tretími krajinami.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

COM(2011) 750 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz

Pozmeňovací návrh 1

Článok 3

Zmeniť odsek 2 písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | podpora riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

podpora riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej.

| (b) | podpora riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej. |
| --- | --- |

(b)

podpora riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej.

Dosiahnutie tohto cieľa sa hodnotí vzhľadom na také ukazovatele, ako je okrem iného vývoj zariadení na kontrolu hraníc a zachytávanie nelegálnych štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach v súlade s rizikom príslušného úseku vonkajších hraníc.

Dosiahnutie tohto cieľa sa hodnotí vzhľadom na také ukazovatele, ako je okrem iného vývoj zariadení na kontrolu hraníc zachytávanie nelegálnych štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach v súlade s rizikom príslušného úseku vonkajších hraníc.

Zdôvodnenie

Pozri bod 5. Orgány, ktoré riešia zmiešané migračné toky, potrebujú mať určitú úroveň vedomostí o práve na azyl, aby mohli toto právo vykonávať.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 3

Vložiť odsek 2 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 48.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 3

Zmeniť odsek 3 písm. f)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (f) | posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi uskutočňovanej v tretích krajinách v súvislosti s pohybom štátnych príslušníkov tretích krajín smerom na územie členských štátov, ako aj spolupráce s tretími krajinami v tejto súvislosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(f)

posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi uskutočňovanej v tretích krajinách v súvislosti s pohybom štátnych príslušníkov tretích krajín smerom na územie členských štátov, ako aj spolupráce s tretími krajinami v tejto súvislosti.

| (f) | posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi uskutočňovanej v tretích krajinách v súvislosti s pohybom štátnych príslušníkov tretích krajín smerom na územie členských štátov, ako aj spolupráce s tretími krajinami v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

(f)

posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi uskutočňovanej v tretích krajinách v súvislosti s pohybom štátnych príslušníkov tretích krajín smerom na územie členských štátov, ako aj spolupráce s tretími krajinami v tejto súvislosti.

Zdôvodnenie

Pozri bod 55.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 3

Vložiť odsek 3 písm. g)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 47.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 4

Vložiť odsek 1 písm. f)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 48.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 4

Vložiť odsek 1 písm. g)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 47 a bod 48.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 4

Vložiť odsek 1 písm. h)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 5.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 9

Zmeniť odsek 2 písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | podporu a rozšírenie existujúcej kapacity na vnútroštátnej úrovni v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to okrem iného pri zohľadnení nového technologického vývoja a/alebo štandardov v súvislosti s riadením migračných tokov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

podporu a rozšírenie existujúcej kapacity na vnútroštátnej úrovni v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to okrem iného pri zohľadnení nového technologického vývoja a/alebo štandardov v súvislosti s riadením migračných tokov;

| (b) | podporu a rozšírenie existujúcej kapacity na vnútroštátnej úrovni v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to okrem iného pri zohľadnení nového technologického vývoja a/alebo štandardov v súvislosti s riadením migračných tokov; |
| --- | --- |

(b)

podporu a rozšírenie existujúcej kapacity na vnútroštátnej úrovni v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to okrem iného pri zohľadnení nového technologického vývoja a/alebo štandardov v súvislosti s riadením migračných tokov;

Zdôvodnenie

Pozri bod 5.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 13

Zmeniť odsek 2 písm. g)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (g) | posilnenie schopnosti európskych sietí propagovať, podporovať a ďalej rozvíjať politiky a ciele Únie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(g)

posilnenie schopnosti európskych sietí propagovať, podporovať a ďalej rozvíjať politiky a ciele Únie;

| (g) | posilnenie schopnosti európskych sietí propagovať, podporovať a ďalej rozvíjať politiky a ciele Únie; |
| --- | --- |

(g)

posilnenie schopnosti európskych sietí propagovať, podporovať a ďalej rozvíjať politiky a ciele Únie;

Zdôvodnenie

Pozri bod 3 a bod 55.

COM(2011) 751 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu

Pozmeňovací návrh 1

Článok 3

Zmeniť odsek 2 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | podpora spravodlivých a účinných stratégií návratu v členských štátoch s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

podpora spravodlivých a účinných stratégií návratu v členských štátoch s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu;

| (c) | podpora spravodlivých a účinných stratégií návratu v členských štátoch s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu; |
| --- | --- |

(c)

podpora spravodlivých a účinných stratégií návratu v členských štátoch s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu;

dosiahnutie tohto cieľa sa meria ukazovateľmi, kam patrí okrem iného počet navrátilcov;

dosiahnutie tohto cieľa sa meria ukazovateľmi, kam patrí okrem iného počet navrátilcov;

Zdôvodnenie

Pozri bod 37.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 5

Zmeniť odsek 1 písm. e)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (e) | informácie pre miestne spoločenstvá, ako aj odborná príprava zamestnancov miestnych orgánov, ktorí budú komunikovať s prijatými osobami; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(e)

informácie pre miestne spoločenstvá, ako aj odborná príprava zamestnancov miestnych orgánov, ktorí budú komunikovať s prijatými osobami;

| (e) | informácie pre miestne spoločenstvá, ako aj odborná príprava zamestnancov miestnych orgánov, ktorí budú komunikovať s prijatými osobami; |
| --- | --- |

(e)

informácie pre miestne spoločenstvá, ako aj odborná príprava zamestnancov miestnych orgánov, ktorí budú komunikovať s prijatými osobami;

Zdôvodnenie

Subjekty občianskej spoločnosti často realizujú integračné projekty.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 5

Vložiť odsek 1 písm. g)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 28.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 6

Zmeniť písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné porovnávanie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné porovnávanie.

| (b) | opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné porovnávanie. |
| --- | --- |

(b)

opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné porovnávanie.

Zdôvodnenie

Pozri bod 13.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 7

Vložiť písm. h)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 30.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 8

Zmeniť písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | informačné balíky a kampane na zvýšenie informovanosti, a to aj prostredníctvom ľahko použiteľnej komunikačnej a informačnej technológie a internetových stránok; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

informačné balíky a kampane na zvýšenie informovanosti, a to aj prostredníctvom ľahko použiteľnej komunikačnej a informačnej technológie a internetových stránok;

| (a) | informačné balíky kampane na zvýšenie informovanosti, a to aj prostredníctvom ľahko použiteľnej komunikačnej a informačnej technológie a internetových stránok; |
| --- | --- |

(a)

informačné balíky kampane na zvýšenie informovanosti, a to aj prostredníctvom ľahko použiteľnej komunikačnej a informačnej technológie a internetových stránok;

Zdôvodnenie

Pozri bod 25.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 9

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) sa oprávnené opatrenia budú uskutočňovať v rámci súdržných stratégií, ktoré budú vykonávať mimovládne organizácie, miestne a/alebo regionálne orgány a ktoré budú špecificky vytvorené na integráciu osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až g) podľa vhodnosti na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tomto kontexte budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať: | 1.   V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) sa oprávnené opatrenia budú uskutočňovať v rámci súdržných stratégií, ktoré budú vykonávať mimovládne organizácie, miestne a/alebo regionálne orgány a ktoré budú špecificky vytvorené na integráciu osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až g) podľa vhodnosti na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tomto kontexte budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) sa oprávnené opatrenia budú uskutočňovať v rámci súdržných stratégií, ktoré budú vykonávať mimovládne organizácie, miestne a/alebo regionálne orgány a ktoré budú špecificky vytvorené na integráciu osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až g) podľa vhodnosti na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tomto kontexte budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať:

1.   V rámci osobitného cieľa vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) sa oprávnené opatrenia budú uskutočňovať v rámci súdržných stratégií, ktoré budú vykonávať mimovládne organizácie, miestne a/alebo regionálne orgány a ktoré budú špecificky vytvorené na integráciu osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až g) podľa vhodnosti na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tomto kontexte budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať:

Zdôvodnenie

Pozri bod 25.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 9

Zmeniť odsek 1 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | vypracovanie a rozvoj integračných stratégií vrátane analýzy potrieb, zlepšenie ukazovateľov a hodnotenia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

vypracovanie a rozvoj integračných stratégií vrátane analýzy potrieb, zlepšenie ukazovateľov a hodnotenia;

| (a) | vypracovanie a rozvoj integračných stratégií vrátane analýzy potrieb, zlepšeni ukazovateľov a hodnotenia; |
| --- | --- |

(a)

vypracovanie a rozvoj integračných stratégií vrátane analýzy potrieb, zlepšeni ukazovateľov a hodnotenia;

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 23.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 9

Vložiť odsek 1 písm. i)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 26.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 9

Vložiť odsek 1 písm. j)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 26.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 10

Vložiť písm. f)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 46 a bod 54.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 11

Zmeniť písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | vytvorenie a zlepšenie infraštruktúry ubytovania alebo služieb a podmienky prijímania alebo zaistenia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

vytvorenie a zlepšenie infraštruktúry ubytovania alebo služieb a podmienky prijímania alebo zaistenia;

| (a) | vytvorenie a zlepšenie infraštruktúry ubytovania alebo služieb a podmienky prijímania alebo zaistenia; |
| --- | --- |

(a)

vytvorenie a zlepšenie infraštruktúry ubytovania alebo služieb a podmienky prijímania alebo zaistenia;

Zdôvodnenie

Pozri bod 27.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 12

Zmeniť písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | opatrenia na asistované dobrovoľné návraty vrátane zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty, finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po ňom; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

opatrenia na asistované dobrovoľné návraty vrátane zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty, finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po ňom;

| (b) | opatrenia na asistované dobrovoľné návraty vrátane zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty, finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po ňom; |
| --- | --- |

(b)

opatrenia na asistované dobrovoľné návraty vrátane zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty, finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po ňom;

Zdôvodnenie

Pozri bod 36 a bod 37.

Pozmeňovací návrh 14

Článok 13

Zmeniť písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | podpora a posilnenie operačnej spolupráce medzi útvarmi členských štátov pre návrat vrátane spolupráce s konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

podpora a posilnenie operačnej spolupráce medzi útvarmi členských štátov pre návrat vrátane spolupráce s konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín;

| (a) | podpora a posilnenie operačnej spolupráce medzi útvarmi členských štátov pre návrat vrátane spolupráce s konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín; |
| --- | --- |

(a)

podpora a posilnenie operačnej spolupráce medzi útvarmi členských štátov pre návrat vrátane spolupráce s konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín;

Zdôvodnenie

Pozri bod 36.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 17

Zmeniť odsek 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Do spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania budú v každom prípade zahrnuté tieto zraniteľné skupiny, v prípade ktorých bude nárok na jednorazovú platbu, ako je uvedené v odseku 2:






  — | ženy a deti v nebezpečenstve, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Do spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania budú v každom prípade zahrnuté tieto zraniteľné skupiny, v prípade ktorých bude nárok na jednorazovú platbu, ako je uvedené v odseku 2:

—

ženy a deti v nebezpečenstve,

| — | maloleté deti bez sprievodu |
| --- | --- |

—

maloleté deti bez sprievodu

| — | osoby so zdravotnými potrebami, ktoré možno riešiť len prostredníctvom presídlenia, |
| --- | --- |

—

osoby so zdravotnými potrebami, ktoré možno riešiť len prostredníctvom presídlenia,

| — | osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany. |
| --- | --- |

—

osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany.

4.   Do spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania budú v každom prípade zahrnuté tieto zraniteľné skupiny, v prípade ktorých bude nárok na jednorazovú platbu, ako je uvedené v odseku 2:

| — | ženy a deti v nebezpečenstve, |
| --- | --- |

—

ženy a deti v nebezpečenstve,

| — | maloleté deti bez sprievodu |
| --- | --- |

—

maloleté deti bez sprievodu

| — | osoby so zdravotnými potrebami, ktoré možno riešiť len prostredníctvom presídlenia, |
| --- | --- |

—

osoby so zdravotnými potrebami, ktoré možno riešiť len prostredníctvom presídlenia,

| — | osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany. |
| --- | --- |

—

osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany.

Zdôvodnenie

Pozri bod 33. Uprednostňovanie osôb so psychickými potrebami je osvedčeným postupom, ktorý uplatňuje UNHCR aj iné organizácie.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 18

Vložiť odsek 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 32.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 18

Vložiť odsek 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 30.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 19

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   S cieľom prideliť sumu uvedenú v článku 15 ods. 1 písm. c) Komisia do 31. mája 2017 posúdi potreby členských štátov, pokiaľ ide o ich azylové systémy a systémy prijímania, ich situáciu týkajúcu sa migračných tokov v období 2014 až 2016 a očakávaný vývoj. | 1.   S cieľom prideliť sumu uvedenú v článku 15 ods. 1 písm. c) Komisia do 31. mája 2017 posúdi potreby členských štátov, pokiaľ ide o ich azylové systémy a systémy prijímania, ich situáciu týkajúcu sa migračných tokov v období 2014 až 2016 a očakávaný vývoj. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   S cieľom prideliť sumu uvedenú v článku 15 ods. 1 písm. c) Komisia do 31. mája 2017 posúdi potreby členských štátov, pokiaľ ide o ich azylové systémy a systémy prijímania, ich situáciu týkajúcu sa migračných tokov v období 2014 až 2016 a očakávaný vývoj.

1.   S cieľom prideliť sumu uvedenú v článku 15 ods. 1 písm. c) Komisia do 31. mája 2017 posúdi potreby členských štátov, pokiaľ ide o ich azylové systémy a systémy prijímania, ich situáciu týkajúcu sa migračných tokov v období 2014 až 2016 a očakávaný vývoj.

Zdôvodnenie

Situácia v oblasti migrácie sa môže zo dňa na deň zmeniť a systém by mal byť dostatočne flexibilný na to, aby tieto zmeny zvládol.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 22

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Fond bude poskytovať finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie. | 1.   Fond bude poskytovať finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Fond bude poskytovať finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie.

1.   Fond bude poskytovať finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie.

Zdôvodnenie

Pozri bod 53.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 23

Zmeniť odsek 2 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov Únie/medzinárodných subjektov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov Únie/medzinárodných subjektov;

| (a) | slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov Únie/medzinárodných subjektov; |
| --- | --- |

(a)

slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov Únie/medzinárodných subjektov;

Zdôvodnenie

Pozri bod 15.

Pozmeňovací návrh 21

Článok 23

Zmeniť odsek 5 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | národných kontaktných miest určených členskými štátmi, pričom každé pozostáva prinajmenšom z troch odborníkov, ktorí majú spoločne odborné znalosti v oblasti azylu a migrácie zahŕňajúce aspekty tvorby politiky, právnych predpisov, výskumu a štatistiky a ktorí koordinujú a poskytujú vnútroštátne príspevky na činnosti uvedené v článku 19 ods. 1, aby boli zabezpečené príspevky od všetkých príslušných zainteresovaných strán; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

národných kontaktných miest určených členskými štátmi, pričom každé pozostáva prinajmenšom z troch odborníkov, ktorí majú spoločne odborné znalosti v oblasti azylu a migrácie zahŕňajúce aspekty tvorby politiky, právnych predpisov, výskumu a štatistiky a ktorí koordinujú a poskytujú vnútroštátne príspevky na činnosti uvedené v článku 19 ods. 1, aby boli zabezpečené príspevky od všetkých príslušných zainteresovaných strán;

| (c) | národných kontaktných miest určených členskými štátmi, pričom každé pozostáva prinajmenšom z troch odborníkov, ktorí majú spoločne odborné znalosti v oblasti azylu a migrácie zahŕňajúce aspekty tvorby politiky, právnych predpisov, výskumu a štatistiky a ktorí koordinujú a poskytujú vnútroštátne príspevky na činnosti uvedené v článku 19 ods. 1, aby boli zabezpečené príspevky od všetkých príslušných zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

(c)

národných kontaktných miest určených členskými štátmi, pričom každé pozostáva prinajmenšom z troch odborníkov, ktorí majú spoločne odborné znalosti v oblasti azylu a migrácie zahŕňajúce aspekty tvorby politiky, právnych predpisov, výskumu a štatistiky a ktorí koordinujú a poskytujú vnútroštátne príspevky na činnosti uvedené v článku 19 ods. 1, aby boli zabezpečené príspevky od všetkých príslušných zainteresovaných strán;

Zdôvodnenie

Pozri bod 13. Pomohlo by to zvýšiť transparentnosť mechanizmov.

COM(2011) 752 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia

Pozmeňovací návrh 1

Článok 4

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Opatrenia financované na základe osobitných nariadení sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. | Opatrenia financované na základe osobitných nariadení sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi,. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Opatrenia financované na základe osobitných nariadení sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Opatrenia financované na základe osobitných nariadení sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi,.

Zdôvodnenie

Judikatúra Európskeho súdu pre ľudské práva je súčasťou práva EÚ, no členské štáty občas nezavedú závery z takýchto rozhodnutí do praxe. Je užitočné poukázať na ich význam.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 8

Vložiť odsek 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 53.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 12

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský štát nadviaže v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom vypracovania a vykonávania národných programov. | Každý členský štát nadviaže v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom vypracovania a vykonávania národných programov. |
| K týmto orgánom a subjektom patria príslušné regionálne, miestne, mestské a iné verejné orgány, prípadne medzinárodné organizácie a subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť, napríklad mimovládne organizácie alebo sociálni partneri. | K týmto orgánom a subjektom patria príslušné regionálne, miestne, mestské a iné verejné orgány, medzinárodné organizácie a subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť, napríklad mimovládne organizácie alebo sociálni partneri. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Každý členský štát nadviaže v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom vypracovania a vykonávania národných programov.

Každý členský štát nadviaže v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom vypracovania a vykonávania národných programov.

K týmto orgánom a subjektom patria príslušné regionálne, miestne, mestské a iné verejné orgány, prípadne medzinárodné organizácie a subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť, napríklad mimovládne organizácie alebo sociálni partneri.

K týmto orgánom a subjektom patria príslušné regionálne, miestne, mestské a iné verejné orgány, medzinárodné organizácie a subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť, napríklad mimovládne organizácie alebo sociálni partneri.

Zdôvodnenie

Výrazom „príslušné“ v protiklade k výrazu „prípadne“ sa odstraňuje prvok voľnej úvahy, ktorý by mohol viesť k nejednoznačnosti. Príspevok cieľových skupín je základom programovania EÚ.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 12

Zmeniť odsek 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Každý členský štát zriadi monitorovací výbor na podporu vykonávania národných programov. | 4.   Každý členský štát zriadi monitorovací výbor na podporu vykonávania národných programov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Každý členský štát zriadi monitorovací výbor na podporu vykonávania národných programov.

4.   Každý členský štát zriadi monitorovací výbor na podporu vykonávania národných programov.

Zdôvodnenie

Pozri bod 13. Viedlo by to k väčšej transparentnosti a vyhli by sme sa možným konfliktom záujmu.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 12

Zmeniť odsek 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Komisia sa môže na činnosti monitorovacieho výboru podieľať vo funkcii poradcu. | 5.   Komisia sa na činnosti monitorovacieho výboru vo funkcii poradcu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

5.   Komisia sa môže na činnosti monitorovacieho výboru podieľať vo funkcii poradcu.

5.   Komisia sa na činnosti monitorovacieho výboru vo funkcii poradcu.

Zdôvodnenie

Zapojenie Komisie je veľmi dôležité a nemalo by sa ponechávať na voľnú úvahu.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 14

Vložiť odsek 5 písm. g)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 20

Zmeniť odsek 2 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | výdavky súvisiace s hodnotením opatrení alebo projektov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

výdavky súvisiace s hodnotením opatrení alebo projektov;

| (c) | výdavky súvisiace s hodnotením opatrení alebo projektov; |
| --- | --- |

(c)

výdavky súvisiace s hodnotením opatrení alebo projektov;

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19. Príslušné zainteresované strany majú dobré predpoklady na to, aby posúdili realizáciu projektu.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 23

Zmeniť odsek 1 písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | akreditovaný zodpovedný orgán: verejný orgán členského štátu, ktorý má výlučnú zodpovednosť za správne riadenie a kontrolu národného programu a ktorý zabezpečuje celú komunikáciu s Komisiou; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

akreditovaný zodpovedný orgán: verejný orgán členského štátu, ktorý má výlučnú zodpovednosť za správne riadenie a kontrolu národného programu a ktorý zabezpečuje celú komunikáciu s Komisiou;

| (b) | akreditovaný zodpovedný orgán: verejný orgán členského štátu, ktorý má výlučnú zodpovednosť za správne riadenie a kontrolu národného programu a zabezpečuje celú komunikáciu s Komisiou; |
| --- | --- |

(b)

akreditovaný zodpovedný orgán: verejný orgán členského štátu, ktorý má výlučnú zodpovednosť za správne riadenie a kontrolu národného programu a zabezpečuje celú komunikáciu s Komisiou;

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 25

Vložiť odsek 5 písm. d)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19. Príslušné zainteresované strany majú dobré predpoklady na to, aby posúdili realizáciu projektu.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 48

Zmeniť odsek 1 písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci národných programov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(b)

informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci národných programov;

| (b) | informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci národných programov; |
| --- | --- |

(b)

informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania v rámci národných programov;

Zdôvodnenie

Pozri bod 14.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 50

Vložiť odsek 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 51

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli postupy v oblasti tvorby a zhromažďovania údajov, ktoré sú potrebné na účely hodnotenia, vrátane údajov súvisiacich so spoločnými ukazovateľmi a ukazovateľmi špecifickými pre jednotlivé programy. | 2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli postupy v oblasti tvorby a zhromažďovania údajov, ktoré sú potrebné na účely hodnotenia, vrátane údajov súvisiacich so spoločnými ukazovateľmi a ukazovateľmi špecifickými pre jednotlivé programy. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli postupy v oblasti tvorby a zhromažďovania údajov, ktoré sú potrebné na účely hodnotenia, vrátane údajov súvisiacich so spoločnými ukazovateľmi a ukazovateľmi špecifickými pre jednotlivé programy.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli postupy v oblasti tvorby a zhromažďovania údajov, ktoré sú potrebné na účely hodnotenia, vrátane údajov súvisiacich so spoločnými ukazovateľmi a ukazovateľmi špecifickými pre jednotlivé programy.

Zdôvodnenie

Pozri bod 13.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 55

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisii pomáha spoločný výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený týmto nariadením. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. | 1.   Komisii pomáha spoločný výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený týmto nariadením. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisii pomáha spoločný výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený týmto nariadením. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

1.   Komisii pomáha spoločný výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený týmto nariadením. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19.

COM(2011) 753 final

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia

Pozmeňovací návrh 1

Článok 3

Zmeniť odsek 2 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | predchádzanie a boj proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania práva členských štátov a príslušných tretích krajín. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

predchádzanie a boj proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania práva členských štátov a príslušných tretích krajín.

| (a) | predchádzanie a boj proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania práva členských štátov a príslušných tretích krajín. |
| --- | --- |

(a)

predchádzanie a boj proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania práva členských štátov a príslušných tretích krajín.

Zdôvodnenie

Pozri bod 41 a bod 55.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 3

Zmeniť odsek 3 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | opatrení (metodík, nástrojov, štruktúr) na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať a bojovať proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, výmeny informácií a najlepších postupov, prístupu k údajom, interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

opatrení (metodík, nástrojov, štruktúr) na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať a bojovať proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, výmeny informácií a najlepších postupov, prístupu k údajom, interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia;

| (a) | opatrení (metodík, nástrojov, štruktúr) na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať a bojovať proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, výmeny informácií a najlepších postupov, prístupu k údajom, interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia; |
| --- | --- |

(a)

opatrení (metodík, nástrojov, štruktúr) na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať a bojovať proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, výmeny informácií a najlepších postupov, prístupu k údajom, interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia;

Zdôvodnenie

Pozri body 38, 39, 40, 41, 43 a 44.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 4

Zmeniť odsek 1 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;

| (a) | opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií; |
| --- | --- |

(a)

opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;

Zdôvodnenie

Pozri bod 38 a bod 40.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 4

Vložiť odsek 1 písm. h)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 42.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 4

Vložiť odsek 1 písm. i)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 41.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 6

Zmeniť odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Národný program, ktorý sa má vypracovať na základe tohto nástroja, a program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, vypracujú spoločne členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jednotný národný program pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. | 1.   Národný program, ktorý sa má vypracovať na základe tohto nástroja, a program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, vypracujú spoločne členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jednotný národný program pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Národný program, ktorý sa má vypracovať na základe tohto nástroja, a program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, vypracujú spoločne členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jednotný národný program pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].

1.   Národný program, ktorý sa má vypracovať na základe tohto nástroja, a program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, vypracujú spoločne členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jednotný národný program pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].

Zdôvodnenie

Pozri bod 18 a bod 19.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 14a

Vložiť nový bod

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Na podporu cezhraničných policajných opatrení bolo až doteraz možné využívať program ISEC (program Komisie na predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej) alebo financovanie z EFRR v rámci cieľa 3 (zásada komplementárnosti, článok 11 rozhodnutia Rady 2007/125/SVV). Zatiaľ čo opatrenia v rámci programu ISEC boli financované centrálne Úniou, prostriedky v prípade podpory v rámci cieľa 3 boli spravované decentralizovane. Článkom 14 návrhu nariadenia o Fonde pre vnútornú bezpečnosť (ISF) sa má v budúcom finančnom období zrušiť rozhodnutie Rady z roku 2007, čím sa zruší aj zásada komplementárnosti nástrojov Spoločenstva. Nebude tak existovať možnosť voľby medzi ISF a podporou v rámci cieľa 3. Nemali by sme sa však vzdávať výhod flexibilného využívania rôznych finančných nástrojov. Ak má odstránenie komplementárnosti slúžiť na zabránenie dvojitému financovaniu, dá sa to dostatočne zohľadniť pri vykonávaní podpory. Navrhuje sa preto zakotviť zásadu komplementárnosti a ochrannú klauzulu podľa článku 11 ods. 3 ISEC v novom článku 14a nariadenia o Fonde pre vnútornú bezpečnosť.

V Bruseli 18. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 201/2009, bod 1.

1

(2)  CdR 201/2009, body 8 a 9.

2

(3)  CdR 170/2010, bod 43.

3

(4)  COM(2011) 752 final.

4

(5)  Oznámenie Komisie – Európska agenda v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, COM(2011) 455 final.

5

(6)  CdR 170/2010, bod 41 a 42.

6

(7)  CdR 201/2009, bod 92.

7

(8)  CdR 170/2010, bod 48.

8

(9)  CdR 201/2009, bod 87.

9

(10)  COM(2012) 85 final.

10

(11)  CdR 210/2008, bod 30.

11

(12)  CdR 201/2009, body 76 a 77.

12

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/43

---

Stanovisko Výboru regiónov „Finančné nástroje EÚ v oblasti spravodlivosti a občianstva“

2012/C 277/06

VÝBOR REGIÓNOV

| — | sa domnieva, že navrhované programy sú dôležitými nástrojmi na podporu presadzovania politiky EÚ v oblasti spravodlivosti, práv a občianstva; |
| --- | --- |

—

sa domnieva, že navrhované programy sú dôležitými nástrojmi na podporu presadzovania politiky EÚ v oblasti spravodlivosti, práv a občianstva;

| — | sa nazdáva, že návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity, keďže pre dané oblasti činnosti majú významný cezhraničný rozmer a keďže si plánované vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti a práv vyžaduje mechanizmy nadnárodnej spolupráce a pre zainteresovaných odborníkov aj možnosti, ako nadväzovať kontakty (networking), a tieto ciele zvyčajne nie je možné účinne dosiahnuť len prostredníctvom úsilia členských štátov; |
| --- | --- |

—

sa nazdáva, že návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity, keďže pre dané oblasti činnosti majú významný cezhraničný rozmer a keďže si plánované vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti a práv vyžaduje mechanizmy nadnárodnej spolupráce a pre zainteresovaných odborníkov aj možnosti, ako nadväzovať kontakty (networking), a tieto ciele zvyčajne nie je možné účinne dosiahnuť len prostredníctvom úsilia členských štátov;

| — | zastáva názor, že odhady obsiahnuté vo viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020 by mohli umožniť pokračovať v činnostiach s prínosom na európskej úrovni, zameraných na rozšírenie európskeho priestoru spravodlivosti, ako aj na zlepšenie presadzovania a ochrany práv jednotlivcov, ktoré sú zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej únie a Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že odhady obsiahnuté vo viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020 by mohli umožniť pokračovať v činnostiach s prínosom na európskej úrovni, zameraných na rozšírenie európskeho priestoru spravodlivosti, ako aj na zlepšenie presadzovania a ochrany práv jednotlivcov, ktoré sú zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej únie a Charte základných práv Európskej únie;

| — | potvrdzuje svoje úsilie a ochotu podporovať rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj európske občianstvo; |
| --- | --- |

—

potvrdzuje svoje úsilie a ochotu podporovať rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj európske občianstvo;

| — | žiada Komisiu a členské štáty, aby do uplatňovania programov čo najviac zapojili miestne a regionálne orgány, a to najmä pokiaľ ide o vypracúvanie a rozvoj ročných pracovných programov; |
| --- | --- |

—

žiada Komisiu a členské štáty, aby do uplatňovania programov čo najviac zapojili miestne a regionálne orgány, a to najmä pokiaľ ide o vypracúvanie a rozvoj ročných pracovných programov;

| — | zastáva názor, že do konzultačného postupu môže byť zapojený jeden zástupca Výboru regiónov. |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že do konzultačného postupu môže byť zapojený jeden zástupca Výboru regiónov.

| Spravodajca | Giuseppe VARACALLI (IT/ALDE), starosta obce Gerace |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Práva a občianstvo
  COM(2011) 758 final |

Spravodajca

Giuseppe VARACALLI (IT/ALDE), starosta obce Gerace

Referenčné dokumenty

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Práva a občianstvo

COM(2011) 758 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Spravodlivosť
  COM(2011) 759 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Spravodlivosť

COM(2011) 759 final

| | Návrh nariadenia Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program „Európa pre občanov“
  COM(2011) 884 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program „Európa pre občanov“

COM(2011) 884 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | sa domnieva, že navrhované programy sú dôležitými nástrojmi na podporu presadzovania politiky EÚ v oblasti spravodlivosti, práv a občianstva. Cieľom týchto programov je totiž vo všeobecnosti podporovať aktivity, ktoré vyvíjajú členské štáty v snahe zlepšiť pochopenie a uplatňovanie práva a politiky Únie v členských štátoch, presadzovať cezhraničnú spoluprácu a lepšie spoznať potenciálne problémy v jednotlivých oblastiach činnosti, a tak zabezpečiť, že politické opatrenia a právne predpisy budú vychádzať z konkrétnych údajov. Napríklad cieľom programu Európa pre občanov je podporovať rozvoj občianstva Európskej únie; |
| --- | --- |

1.

sa domnieva, že navrhované programy sú dôležitými nástrojmi na podporu presadzovania politiky EÚ v oblasti spravodlivosti, práv a občianstva. Cieľom týchto programov je totiž vo všeobecnosti podporovať aktivity, ktoré vyvíjajú členské štáty v snahe zlepšiť pochopenie a uplatňovanie práva a politiky Únie v členských štátoch, presadzovať cezhraničnú spoluprácu a lepšie spoznať potenciálne problémy v jednotlivých oblastiach činnosti, a tak zabezpečiť, že politické opatrenia a právne predpisy budú vychádzať z konkrétnych údajov. Napríklad cieľom programu Európa pre občanov je podporovať rozvoj občianstva Európskej únie;

| 2. | sa nazdáva, že návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity, keďže pre dané oblasti činnosti majú významný cezhraničný rozmer a keďže si plánované vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti a práv vyžaduje mechanizmy nadnárodnej spolupráce a pre zainteresovaných odborníkov aj možnosti, ako nadväzovať kontakty (networking), a tieto ciele zvyčajne nie je možné účinne dosiahnuť len prostredníctvom úsilia členských štátov; |
| --- | --- |

2.

sa nazdáva, že návrhy sú v súlade so zásadou subsidiarity, keďže pre dané oblasti činnosti majú významný cezhraničný rozmer a keďže si plánované vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti a práv vyžaduje mechanizmy nadnárodnej spolupráce a pre zainteresovaných odborníkov aj možnosti, ako nadväzovať kontakty (networking), a tieto ciele zvyčajne nie je možné účinne dosiahnuť len prostredníctvom úsilia členských štátov;

| 3. | zastáva názor, že návrhy sú takisto v súlade so zásadou proporcionality, pričom sa predovšetkým uistil, že ich forma a obsah objektívne vhodne zodpovedajú tomu, čo by mohlo byť potrebné na dosiahnutie stanovených cieľov. Navyše celkový rozpočet vyčlenený na všetky tri programy sa zdá byť dostatočný na to, aby sa mohli účinne uplatňovať, keďže jeho objem bol zachovaný na rovnakej úrovni ako objem rozpočtu prebiehajúcich programov v tých istých oblastiach činnosti a okrem iného sa výslovne počíta s jeho zvýšením v prípade vstupu nového členského štátu; |
| --- | --- |

3.

zastáva názor, že návrhy sú takisto v súlade so zásadou proporcionality, pričom sa predovšetkým uistil, že ich forma a obsah objektívne vhodne zodpovedajú tomu, čo by mohlo byť potrebné na dosiahnutie stanovených cieľov. Navyše celkový rozpočet vyčlenený na všetky tri programy sa zdá byť dostatočný na to, aby sa mohli účinne uplatňovať, keďže jeho objem bol zachovaný na rovnakej úrovni ako objem rozpočtu prebiehajúcich programov v tých istých oblastiach činnosti a okrem iného sa výslovne počíta s jeho zvýšením v prípade vstupu nového členského štátu;

| 4. | v záujme celkového zlepšenia právnych predpisov oceňuje posúdenia vplyvu, ktoré sú pripojené k návrhom a ktoré možno považovať za dostatočne zdôvodnené a úplné, okrem iného vzhľadom na to, že Európska komisia v priebehu prípravnej fázy konzultovala návrhy aj so zainteresovanými stranami a výsledky konzultácií sú zahrnuté v týchto posúdeniach vplyvu, pričom podobná konzultácia rôzneho rozsahu sa uskutočnila aj s miestnymi a regionálnymi orgánmi; |
| --- | --- |

4.

v záujme celkového zlepšenia právnych predpisov oceňuje posúdenia vplyvu, ktoré sú pripojené k návrhom a ktoré možno považovať za dostatočne zdôvodnené a úplné, okrem iného vzhľadom na to, že Európska komisia v priebehu prípravnej fázy konzultovala návrhy aj so zainteresovanými stranami a výsledky konzultácií sú zahrnuté v týchto posúdeniach vplyvu, pričom podobná konzultácia rôzneho rozsahu sa uskutočnila aj s miestnymi a regionálnymi orgánmi;

| 5. | zastáva názor, že odhady obsiahnuté vo viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020 by mohli umožniť pokračovať v činnostiach s prínosom na európskej úrovni, zameraných na rozšírenie európskeho priestoru spravodlivosti, ako aj na zlepšenie presadzovania a ochrany práv jednotlivcov, ktoré sú zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej únie a Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

zastáva názor, že odhady obsiahnuté vo viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020 by mohli umožniť pokračovať v činnostiach s prínosom na európskej úrovni, zameraných na rozšírenie európskeho priestoru spravodlivosti, ako aj na zlepšenie presadzovania a ochrany práv jednotlivcov, ktoré sú zakotvené v Zmluve o fungovaní Európskej únie a Charte základných práv Európskej únie;

| 6. | želá si, aby tieto programy ďalej pomáhali občanom čoraz lepšie pochopiť EÚ, najmä tým, že budú podnecovať ich aktívnu účasť, a tiež aby pomohli výrazne posilniť povedomie; |
| --- | --- |

6.

želá si, aby tieto programy ďalej pomáhali občanom čoraz lepšie pochopiť EÚ, najmä tým, že budú podnecovať ich aktívnu účasť, a tiež aby pomohli výrazne posilniť povedomie;

| 7. | dúfa, že vykonávacia fáza programu Práva a občianstvo (s osobitným cieľom „prispieť k zlepšeniu uplatňovania práv vyplývajúcich z občianstva Únie“) a programu Európa pre občanov (so všeobecným cieľom „rozšíriť kapacitu občianskej účasti na úrovni Únie“ a konkrétnym cieľom „motivovať k demokratickej a občianskej účasti občanov na úrovni Únie“) umožní okrem iného zvýšiť informovanosť európskych občanov o možnosti, ktorá im bola nedávno priamo ponúknutá prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 zo 16. februára 2011 o iniciatíve občanov, t. j. predkladať Komisii legislatívne iniciatívy v súvislosti s otázkami, ktoré spadajú do právomoci EÚ, pričom je dokonca stanovené, že aj samotné iniciatívy môžu byť presadzované a podporované zo strany organizácií; |
| --- | --- |

7.

dúfa, že vykonávacia fáza programu Práva a občianstvo (s osobitným cieľom „prispieť k zlepšeniu uplatňovania práv vyplývajúcich z občianstva Únie“) a programu Európa pre občanov (so všeobecným cieľom „rozšíriť kapacitu občianskej účasti na úrovni Únie“ a konkrétnym cieľom „motivovať k demokratickej a občianskej účasti občanov na úrovni Únie“) umožní okrem iného zvýšiť informovanosť európskych občanov o možnosti, ktorá im bola nedávno priamo ponúknutá prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 zo 16. februára 2011 o iniciatíve občanov, t. j. predkladať Komisii legislatívne iniciatívy v súvislosti s otázkami, ktoré spadajú do právomoci EÚ, pričom je dokonca stanovené, že aj samotné iniciatívy môžu byť presadzované a podporované zo strany organizácií;

| 8. | potvrdzuje svoje úsilie a ochotu podporovať rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj európske občianstvo; |
| --- | --- |

8.

potvrdzuje svoje úsilie a ochotu podporovať rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj európske občianstvo;

| 9. | pokiaľ ide konkrétne o program Práva a občianstvo pokladá za potrebné, aby sa v súvislosti s aspektom rovnoprávnosti mužov a žien adekvátne a efektívne uplatňovali pokyny, ktoré návrh nariadenia obsahuje: v odôvodnení 12 o pokračovaní a rozvoji predchádzajúcich troch programov so zvláštnym dôrazom na osobitný program na zamedzenie a potlačenie násilia páchaného na deťoch, mladých ľuďoch a ženách a na ochranu obetí a ohrozených skupín (Daphne III) a programové oblasti „Rodová rovnosť“ a „Antidiskriminácia a rozmanitosť“ programu Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – Progress; v článku 4 (Osobitné ciele) písm. b) s osobitným dôrazom na zákaz diskriminácie z dôvodu pohlavia a zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi; |
| --- | --- |

9.

pokiaľ ide konkrétne o program Práva a občianstvo pokladá za potrebné, aby sa v súvislosti s aspektom rovnoprávnosti mužov a žien adekvátne a efektívne uplatňovali pokyny, ktoré návrh nariadenia obsahuje: v odôvodnení 12 o pokračovaní a rozvoji predchádzajúcich troch programov so zvláštnym dôrazom na osobitný program na zamedzenie a potlačenie násilia páchaného na deťoch, mladých ľuďoch a ženách a na ochranu obetí a ohrozených skupín (Daphne III) a programové oblasti „Rodová rovnosť“ a „Antidiskriminácia a rozmanitosť“ programu Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – Progress; v článku 4 (Osobitné ciele) písm. b) s osobitným dôrazom na zákaz diskriminácie z dôvodu pohlavia a zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi;

| 10. | v zásade súhlasí s návrhom nahradiť šesť operačných programov na obdobie 2007 – 2013 dvoma programami a domnieva sa, že toto zníženie počtu programov by mohlo umožniť jednoduchšie a účinnejšie riadiť plánované opatrenia, aj s ohľadom na potrebné zlepšenie zacielenia pri rozdeľovaní prostriedkov a odstránenie geografickej nevyváženosti, na ktoré v súvislosti s prebiehajúcimi programami poukázala samotná Komisia v legislatívnych finančných výkazoch pripojených k návrhom; |
| --- | --- |

10.

v zásade súhlasí s návrhom nahradiť šesť operačných programov na obdobie 2007 – 2013 dvoma programami a domnieva sa, že toto zníženie počtu programov by mohlo umožniť jednoduchšie a účinnejšie riadiť plánované opatrenia, aj s ohľadom na potrebné zlepšenie zacielenia pri rozdeľovaní prostriedkov a odstránenie geografickej nevyváženosti, na ktoré v súvislosti s prebiehajúcimi programami poukázala samotná Komisia v legislatívnych finančných výkazoch pripojených k návrhom;

| 11. | žiada Komisiu a členské štáty, aby do uplatňovania programov čo najviac zapojili miestne a regionálne orgány, a to najmä pokiaľ ide o vypracúvanie a rozvoj ročných pracovných programov; |
| --- | --- |

11.

žiada Komisiu a členské štáty, aby do uplatňovania programov čo najviac zapojili miestne a regionálne orgány, a to najmä pokiaľ ide o vypracúvanie a rozvoj ročných pracovných programov;

| 12. | v súvislosti s plánovanou a potvrdenou možnosťou pre súkromné subjekty, ktorá je rozhodne vhodná, využiť plánované opatrenia, odporúča, aby sa Komisia usilovala ďalej vylepšiť nástroje predbežnej kontroly kvality žiadostí; |
| --- | --- |

12.

v súvislosti s plánovanou a potvrdenou možnosťou pre súkromné subjekty, ktorá je rozhodne vhodná, využiť plánované opatrenia, odporúča, aby sa Komisia usilovala ďalej vylepšiť nástroje predbežnej kontroly kvality žiadostí;

| 13. | upozorňuje, že kľúčové otázky spojené s priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti majú mimoriadny význam pre miestne a regionálne orgány, najmä preto, lebo priamo vplývajú na každodenný život občanov s trvalým bydliskom v Únii a na konkrétne úlohy, ktoré plnia miestne a regionálne orgány, ako aj preto, že miestne a regionálne orgány majú mnoho kľúčových kompetencií v oblastiach, ktoré spadajú do tejto problematiky; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje, že kľúčové otázky spojené s priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti majú mimoriadny význam pre miestne a regionálne orgány, najmä preto, lebo priamo vplývajú na každodenný život občanov s trvalým bydliskom v Únii a na konkrétne úlohy, ktoré plnia miestne a regionálne orgány, ako aj preto, že miestne a regionálne orgány majú mnoho kľúčových kompetencií v oblastiach, ktoré spadajú do tejto problematiky;

| 14. | zdôrazňuje, že vďaka subsidiarite a priamemu kontaktu s občanmi a osobami s trvalým bydliskom môžu miestne a regionálne orgány najlepšie zistiť, aké sú obavy a túžby občanov, a preto často práve tieto miestne inštitúcie vedia ponúknuť inovatívne a primerané riešenia; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že vďaka subsidiarite a priamemu kontaktu s občanmi a osobami s trvalým bydliskom môžu miestne a regionálne orgány najlepšie zistiť, aké sú obavy a túžby občanov, a preto často práve tieto miestne inštitúcie vedia ponúknuť inovatívne a primerané riešenia;

| 15. | pokiaľ ide konkrétne o program Európa pre občanov, upozorňuje, že účasť na partnerstvách miest, teda na aktivite, ktorá je v programe výslovne potvrdená, umožnila cennú výmenu skúseností medzi spoločenstvami, ktoré sa nachádzajú na rôznych územiach, pričom sa s úspechom mohli vyskúšať nové iniciatívy, prostredníctvom ktorých môžu tieto orgány propagovať a uľahčovať občianstvo; |
| --- | --- |

15.

pokiaľ ide konkrétne o program Európa pre občanov, upozorňuje, že účasť na partnerstvách miest, teda na aktivite, ktorá je v programe výslovne potvrdená, umožnila cennú výmenu skúseností medzi spoločenstvami, ktoré sa nachádzajú na rôznych územiach, pričom sa s úspechom mohli vyskúšať nové iniciatívy, prostredníctvom ktorých môžu tieto orgány propagovať a uľahčovať občianstvo;

| 16. | súhlasí s myšlienkou obsiahnutou vo všetkých troch návrhoch nariadení, že všetky orgány verejnej správy, vrátane miestnych a regionálnych orgánov, môžu mať prístup k programom, podotýka však, že postupy v súvislosti s podávaním žiadosti by nemali byť prílišnou záťažou, najmä pokiaľ ide o plánovanú komplementárnosť medzi programami a s ňou spojenú, i keď vhodnú, možnosť využiť aj zdroje vyčlenené na iné programy, za predpokladu, že sa financovanie týka tých odlišných nákladových položiek; |
| --- | --- |

16.

súhlasí s myšlienkou obsiahnutou vo všetkých troch návrhoch nariadení, že všetky orgány verejnej správy, vrátane miestnych a regionálnych orgánov, môžu mať prístup k programom, podotýka však, že postupy v súvislosti s podávaním žiadosti by nemali byť prílišnou záťažou, najmä pokiaľ ide o plánovanú komplementárnosť medzi programami a s ňou spojenú, i keď vhodnú, možnosť využiť aj zdroje vyčlenené na iné programy, za predpokladu, že sa financovanie týka tých odlišných nákladových položiek;

| 17. | potvrdzuje, že súhlasí s cieľmi uvedenými v programoch, ako to už vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, a ubezpečuje, že sa bude i naďalej usilovať propagovať a podporovať ich využívanie aj v susedných krajinách, prostredníctvom svojich orgánov založených na spolupráci (pracovné skupiny, zmiešané poradné výbory, Corleap, ARLEM) v súlade s príslušnými dohodami o spolupráci a v partnerstve s Komisiou; |
| --- | --- |

17.

potvrdzuje, že súhlasí s cieľmi uvedenými v programoch, ako to už vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, a ubezpečuje, že sa bude i naďalej usilovať propagovať a podporovať ich využívanie aj v susedných krajinách, prostredníctvom svojich orgánov založených na spolupráci (pracovné skupiny, zmiešané poradné výbory, Corleap, ARLEM) v súlade s príslušnými dohodami o spolupráci a v partnerstve s Komisiou;

| 18. | opätovne zdôrazňuje, že vo svete, pre ktorý je príznačná čoraz väčšia mobilita, je mimoriadne dôležité vytvoriť ozajstný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý by slúžil občanom. V súlade so snahou presadzovať viacúrovňový systém ochrany základných práv, ktorú Výbor regiónov vyvíja už istý čas, sa preto teší z pokroku, ktorý bol pri budovaní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti dosiahnutý vďaka tomu, že sa ťažiskom tohto projektu stali občania; |
| --- | --- |

18.

opätovne zdôrazňuje, že vo svete, pre ktorý je príznačná čoraz väčšia mobilita, je mimoriadne dôležité vytvoriť ozajstný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý by slúžil občanom. V súlade so snahou presadzovať viacúrovňový systém ochrany základných práv, ktorú Výbor regiónov vyvíja už istý čas, sa preto teší z pokroku, ktorý bol pri budovaní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti dosiahnutý vďaka tomu, že sa ťažiskom tohto projektu stali občania;

| 19. | stále považuje za potrebné vyváženým spôsobom zohľadniť otázky bezpečnosti a ochrany základných práv a slobôd, pričom treba uplatňovať koherentné nástroje v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: nemožno poprieť, že Európa má v tejto súvislosti rozhodne pevný právny rámec na ochranu ľudských práv, ktorý by sa mal v praxi neustále zlepšovať, aby sa zaručilo skutočné rešpektovanie týchto práv; |
| --- | --- |

19.

stále považuje za potrebné vyváženým spôsobom zohľadniť otázky bezpečnosti a ochrany základných práv a slobôd, pričom treba uplatňovať koherentné nástroje v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: nemožno poprieť, že Európa má v tejto súvislosti rozhodne pevný právny rámec na ochranu ľudských práv, ktorý by sa mal v praxi neustále zlepšovať, aby sa zaručilo skutočné rešpektovanie týchto práv;

| 20. | oceňuje, že všetky tri programy, hoci medzi nimi existujú objektívne rozdiely, vo všeobecnosti pomáhajú zvyšovať povedomie občanov o európskom rozmere ich občianstva ako nástroja na zapojenie sa do procesu európskej integrácie a ďalšieho rozvoja európskej demokracie; |
| --- | --- |

20.

oceňuje, že všetky tri programy, hoci medzi nimi existujú objektívne rozdiely, vo všeobecnosti pomáhajú zvyšovať povedomie občanov o európskom rozmere ich občianstva ako nástroja na zapojenie sa do procesu európskej integrácie a ďalšieho rozvoja európskej demokracie;

| 21. | opakuje niektoré pripomienky, ktoré už vyjadril v nedávno prijatom stanovisku o novom viacročnom finančnom rámci po roku 2013, kde zdôraznil, že je nesmierne dôležité mať k dispozícii primerané zdroje na podporu základných práv, demokracie a účasti občanov, a tiež uviedol, že považuje za zásadné, aby sa v programe Európa pre občanov venovala pozornosť hlavne partnerstvu pri podpore občianskej spoločnosti na úrovni EÚ. Medziiným tiež poznamenal, že bezpečnosť EÚ je úzko prepojená s podporou demokracie, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu v tretích krajinách a že je povinnosťou EÚ podporovať vo všeobecnosti tieto hodnoty; |
| --- | --- |

21.

opakuje niektoré pripomienky, ktoré už vyjadril v nedávno prijatom stanovisku o novom viacročnom finančnom rámci po roku 2013, kde zdôraznil, že je nesmierne dôležité mať k dispozícii primerané zdroje na podporu základných práv, demokracie a účasti občanov, a tiež uviedol, že považuje za zásadné, aby sa v programe Európa pre občanov venovala pozornosť hlavne partnerstvu pri podpore občianskej spoločnosti na úrovni EÚ. Medziiným tiež poznamenal, že bezpečnosť EÚ je úzko prepojená s podporou demokracie, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu v tretích krajinách a že je povinnosťou EÚ podporovať vo všeobecnosti tieto hodnoty;

| 22. | takisto pripomína, že už poukázal na možnosti podporiť rôzne formy územnej spolupráce pri realizácii projektov a opatrení, ktoré sú zamerané na zefektívnenie európskeho občianstva a ktoré by mohli prispieť k zníženiu administratívnych a byrokratických prekážok a administratívneho zaťaženia, a to aj prostredníctvom šírenia množstva osvedčených postupov, pokiaľ ide o cezhraničné služby, napríklad v oblasti zdravotnej starostlivosti a viacjazyčnosti; |
| --- | --- |

22.

takisto pripomína, že už poukázal na možnosti podporiť rôzne formy územnej spolupráce pri realizácii projektov a opatrení, ktoré sú zamerané na zefektívnenie európskeho občianstva a ktoré by mohli prispieť k zníženiu administratívnych a byrokratických prekážok a administratívneho zaťaženia, a to aj prostredníctvom šírenia množstva osvedčených postupov, pokiaľ ide o cezhraničné služby, napríklad v oblasti zdravotnej starostlivosti a viacjazyčnosti;

| 23. | dúfa, že opatreniam plánovaným v súvislosti s týmito základnými aspektmi bude venovaná prioritná pozornosť v ročných pracovných programoch, najmä pokiaľ ide o programy Práva a občianstvo a Európa pre občanov; |
| --- | --- |

23.

dúfa, že opatreniam plánovaným v súvislosti s týmito základnými aspektmi bude venovaná prioritná pozornosť v ročných pracovných programoch, najmä pokiaľ ide o programy Práva a občianstvo a Európa pre občanov;

| 24. | uznáva, že zlúčenie predchádzajúcich šiestich programov v oblasti spravodlivosti a práv a občianstva do dvoch programov, ako aj nové znenie programu Európa pre občanov, môžu umožniť pružnejšie určovať priority v priebehu sedemročného programového obdobia, vďaka čomu by sa znížili náklady na riadenie na európskej úrovni, zmenšila byrokratická záťaž pre príjemcov a dosiahla primeranejšia a účinnejšia transverzálnosť projektov, ktoré sledujú rôzne ciele týchto programov; |
| --- | --- |

24.

uznáva, že zlúčenie predchádzajúcich šiestich programov v oblasti spravodlivosti a práv a občianstva do dvoch programov, ako aj nové znenie programu Európa pre občanov, môžu umožniť pružnejšie určovať priority v priebehu sedemročného programového obdobia, vďaka čomu by sa znížili náklady na riadenie na európskej úrovni, zmenšila byrokratická záťaž pre príjemcov a dosiahla primeranejšia a účinnejšia transverzálnosť projektov, ktoré sledujú rôzne ciele týchto programov;

| 25. | pokiaľ ide o otázky spojené so spravodlivosťou, opätovne zdôrazňuje, ako to už uviedol, že je nevyhnutné skoordinovať a prepojiť politiku v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí s politikou Únie v ostatných oblastiach, najmä s vonkajšou politikou a s hospodárskou a sociálnou politikou, keďže lepšou koordináciou týchto politík sa určite zvýši ich celková efektívnosť; |
| --- | --- |

25.

pokiaľ ide o otázky spojené so spravodlivosťou, opätovne zdôrazňuje, ako to už uviedol, že je nevyhnutné skoordinovať a prepojiť politiku v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí s politikou Únie v ostatných oblastiach, najmä s vonkajšou politikou a s hospodárskou a sociálnou politikou, keďže lepšou koordináciou týchto politík sa určite zvýši ich celková efektívnosť;

| 26. | súhlasí s názorom, že podpora občianstva je transverzálnou problematikou, ktorú treba zohľadniť v ďalších opatreniach Európskej únie, preto sú plánované synergie s nástrojom predvstupovej pomoci (IPA) dôležitými prvkami, ktoré pomôžu zaručiť, že budúci občania Únie budú informovaní o európskom občianstve a budú čoraz lepšie poznať svoje práva a povinnosti; |
| --- | --- |

26.

súhlasí s názorom, že podpora občianstva je transverzálnou problematikou, ktorú treba zohľadniť v ďalších opatreniach Európskej únie, preto sú plánované synergie s nástrojom predvstupovej pomoci (IPA) dôležitými prvkami, ktoré pomôžu zaručiť, že budúci občania Únie budú informovaní o európskom občianstve a budú čoraz lepšie poznať svoje práva a povinnosti;

| 27. | želá si teda, aby boli zavedené konkrétne riešenia, ktoré umožnia dosiahnuť komplementárnosť a súčinnosť medzi navrhovanými programami a ostatnými nástrojmi Únie, a žiada Komisiu, aby pravidelne poskytovala informácie o tom, ako treba postupovať, aby táto komplementárnosť a súčinnosť bola zabezpečená; |
| --- | --- |

27.

želá si teda, aby boli zavedené konkrétne riešenia, ktoré umožnia dosiahnuť komplementárnosť a súčinnosť medzi navrhovanými programami a ostatnými nástrojmi Únie, a žiada Komisiu, aby pravidelne poskytovala informácie o tom, ako treba postupovať, aby táto komplementárnosť a súčinnosť bola zabezpečená;

| 28. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tým, že miestne a regionálne orgány objektívne nemajú dostatočnú možnosť, ako sa účinne zapojiť do vypracúvania ročných pracovných programov a do hodnotenia aspoň dvoch z troch špecifických programov: Európa občanov sa nesmie budovať bez toho, aby boli do každej fázy tohto procesu konkrétne zapojené miestne a regionálne orgány, ktoré sú dôležitými inštitucionálnymi úrovňami a zárukou väčšej demokratickej legitímnosti pri prijímaní rozhodnutí; |
| --- | --- |

28.

vyjadruje znepokojenie v súvislosti s tým, že miestne a regionálne orgány objektívne nemajú dostatočnú možnosť, ako sa účinne zapojiť do vypracúvania ročných pracovných programov a do hodnotenia aspoň dvoch z troch špecifických programov: Európa občanov sa nesmie budovať bez toho, aby boli do každej fázy tohto procesu konkrétne zapojené miestne a regionálne orgány, ktoré sú dôležitými inštitucionálnymi úrovňami a zárukou väčšej demokratickej legitímnosti pri prijímaní rozhodnutí;

| 29. | žiada preto, aby sa zaručilo, že miestne a regionálne orgány budú riadne zapojené (prostredníctvom Výboru regiónov) do fázy vypracovania ročných pracovných programov v rámci programov Práva a občianstvo a Európa pre občanov; |
| --- | --- |

29.

žiada preto, aby sa zaručilo, že miestne a regionálne orgány budú riadne zapojené (prostredníctvom Výboru regiónov) do fázy vypracovania ročných pracovných programov v rámci programov Práva a občianstvo a Európa pre občanov;

| 30. | pokiaľ ide o priebežnú a následnú hodnotiacu správu v súvislosti s programom Práva a občianstvo, ktoré pripravuje Komisia, myslí si, že by mohol mať možnosť zodpovedne vyjadriť svoj názor, ako je to formálne zakotvené v súvislosti s programom Európa pre občanov. Žiada preto, aby špecifické ustanovenie v tomto zmysle bolo uvedené aj v návrhu, ktorý sa týka programu Práva a občianstvo; |
| --- | --- |

30.

pokiaľ ide o priebežnú a následnú hodnotiacu správu v súvislosti s programom Práva a občianstvo, ktoré pripravuje Komisia, myslí si, že by mohol mať možnosť zodpovedne vyjadriť svoj názor, ako je to formálne zakotvené v súvislosti s programom Európa pre občanov. Žiada preto, aby špecifické ustanovenie v tomto zmysle bolo uvedené aj v návrhu, ktorý sa týka programu Práva a občianstvo;

| 31. | žiada, aby sa pokrok pri dosahovaní osobitných cieľov programu Práva a občianstvo meral aj na základe zozbieraných kvalitatívnych a kvantitatívnych údajov o dodržiavaní, vykonávaní a zavádzaní týchto práv, keďže sa domnieva, že vnímanie zo strany európskej verejnosti, o ktorom sa píše v návrhu, neumožňuje adekvátne posúdiť dosiahnuté výsledky, a v tejto súvislosti odkazuje aj na činnosť Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) a Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť pri vypracovávaní zodpovedajúcich ukazovateľov a porovnávacích štúdií; |
| --- | --- |

31.

žiada, aby sa pokrok pri dosahovaní osobitných cieľov programu Práva a občianstvo meral aj na základe zozbieraných kvalitatívnych a kvantitatívnych údajov o dodržiavaní, vykonávaní a zavádzaní týchto práv, keďže sa domnieva, že vnímanie zo strany európskej verejnosti, o ktorom sa píše v návrhu, neumožňuje adekvátne posúdiť dosiahnuté výsledky, a v tejto súvislosti odkazuje aj na činnosť Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) a Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť pri vypracovávaní zodpovedajúcich ukazovateľov a porovnávacích štúdií;

| 32. | súhlasí s tým, že predložené návrhy by mali zohrávať dôležitú úlohu prostredníctvom osvetových a informačných aktivít pre európskych občanov, najmä pokiaľ ide o neobmedzený prístup k informáciám, ktorý je čoraz nevyhnutnejšou podmienkou aktívnej politickej účasti. Výbor už vyzdvihol túto zásadu a výslovne vyzval svojich členov, aby sa zasadzovali za to, aby bol v jednotlivých členských štátoch účinne zabezpečený prístup k informáciám; |
| --- | --- |

32.

súhlasí s tým, že predložené návrhy by mali zohrávať dôležitú úlohu prostredníctvom osvetových a informačných aktivít pre európskych občanov, najmä pokiaľ ide o neobmedzený prístup k informáciám, ktorý je čoraz nevyhnutnejšou podmienkou aktívnej politickej účasti. Výbor už vyzdvihol túto zásadu a výslovne vyzval svojich členov, aby sa zasadzovali za to, aby bol v jednotlivých členských štátoch účinne zabezpečený prístup k informáciám;

| 33. | pokiaľ ide o program Spravodlivosť, zastáva názor, že ak sa bude, ako sa uvádza v návrhu, pokračovať vo výmenách pracovníkov národných justičných systémov, ktoré môžu prebiehať v širšom kontexte Európskej justičnej siete, zintenzívni sa tým úsilie o postupné dosiahnutie vzájomného uznania justičných systémov a zvýši vzájomná dôvera; |
| --- | --- |

33.

pokiaľ ide o program Spravodlivosť, zastáva názor, že ak sa bude, ako sa uvádza v návrhu, pokračovať vo výmenách pracovníkov národných justičných systémov, ktoré môžu prebiehať v širšom kontexte Európskej justičnej siete, zintenzívni sa tým úsilie o postupné dosiahnutie vzájomného uznania justičných systémov a zvýši vzájomná dôvera;

| 34. | preto obzvlášť podporuje návrh financovať vzdelávacie aktivity pre justičných pracovníkov, ako sa uvádza v článku 6 návrhu, ktorý sa týka programu Spravodlivosť, keďže vzdelávanie a poznatky sú hlavnými prvkami na vytvorenie spravodlivej Európy; |
| --- | --- |

34.

preto obzvlášť podporuje návrh financovať vzdelávacie aktivity pre justičných pracovníkov, ako sa uvádza v článku 6 návrhu, ktorý sa týka programu Spravodlivosť, keďže vzdelávanie a poznatky sú hlavnými prvkami na vytvorenie spravodlivej Európy;

| 35. | odporúča, aby sa tejto otázke venovala mimoriadna pozornosť, v snahe zabezpečiť skutočnú účasť celej plejády odborníkov, z verejnej i súkromnej sféry, ktorí pôsobia v justičných systémoch; |
| --- | --- |

35.

odporúča, aby sa tejto otázke venovala mimoriadna pozornosť, v snahe zabezpečiť skutočnú účasť celej plejády odborníkov, z verejnej i súkromnej sféry, ktorí pôsobia v justičných systémoch;

| 36. | zastáva názor, že vzdelávacie aktivity financované v rámci programu Práva a občianstvo by mali zahŕňať aj výchovu k európskemu občianstvu, určenú tým, ktorí chcú získať občianstvo niektorého z členských štátov, ako aj deťom v školskom veku, pretože presadzuje a propaguje myšlienku podpory aktívneho občianstva mládeže prostredníctvom vzdelávania; |
| --- | --- |

36.

zastáva názor, že vzdelávacie aktivity financované v rámci programu Práva a občianstvo by mali zahŕňať aj výchovu k európskemu občianstvu, určenú tým, ktorí chcú získať občianstvo niektorého z členských štátov, ako aj deťom v školskom veku, pretože presadzuje a propaguje myšlienku podpory aktívneho občianstva mládeže prostredníctvom vzdelávania;

| 37. | súhlasí s finančnou podporou na vývoj vzdelávacích modulov online, uvedených v návrhu programu, v súlade s výzvou Výboru regiónov, aby sa podporovali opatrenia v oblasti výchovy k občianstvu prostredníctvom médií a IKT; |
| --- | --- |

37.

súhlasí s finančnou podporou na vývoj vzdelávacích modulov online, uvedených v návrhu programu, v súlade s výzvou Výboru regiónov, aby sa podporovali opatrenia v oblasti výchovy k občianstvu prostredníctvom médií a IKT;

| 38. | sa nazdáva, že programy Spravodlivosť a Práva a občianstvo sú okrem iného primeraným prostriedkom, ako posilniť značný potenciál miestnych a regionálnych orgánov v oblasti cezhraničnej spolupráce, pokiaľ ide o otázky spojené s priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

38.

sa nazdáva, že programy Spravodlivosť a Práva a občianstvo sú okrem iného primeraným prostriedkom, ako posilniť značný potenciál miestnych a regionálnych orgánov v oblasti cezhraničnej spolupráce, pokiaľ ide o otázky spojené s priestorom slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 39. | v zásade do veľkej miery súhlasí s prístupom, ktorý si zvolila Komisia v súvislosti s týmito tromi programami a ktorý sa zameriava hlavne na výsledky a vychádza najmä zo systému ukazovateľov na meranie pokroku pri dosahovaní cieľov týchto programov. Upozorňuje, že úplný zoznam ukazovateľov je uvedený len v návrhu, ktorý sa týka programu Európa pre občanov, zatiaľ čo napríklad v programe Spravodlivosť sa pre každý cieľ uvádza len jeden ukazovateľ a spomína súbor ďalších bližšie neurčených ukazovateľov. Odporúča preto celkovo spresniť tieto ukazovatele a, pokiaľ je to možné, uviesť nielen kvantitatívne, ale aj kvalitatívne parametre; |
| --- | --- |

39.

v zásade do veľkej miery súhlasí s prístupom, ktorý si zvolila Komisia v súvislosti s týmito tromi programami a ktorý sa zameriava hlavne na výsledky a vychádza najmä zo systému ukazovateľov na meranie pokroku pri dosahovaní cieľov týchto programov. Upozorňuje, že úplný zoznam ukazovateľov je uvedený len v návrhu, ktorý sa týka programu Európa pre občanov, zatiaľ čo napríklad v programe Spravodlivosť sa pre každý cieľ uvádza len jeden ukazovateľ a spomína súbor ďalších bližšie neurčených ukazovateľov. Odporúča preto celkovo spresniť tieto ukazovatele a, pokiaľ je to možné, uviesť nielen kvantitatívne, ale aj kvalitatívne parametre;

| 40. | zdôrazňuje, že v návrhu, ktorý sa týka programu Európa pre občanov, sa stanovuje pružnejšia štruktúra, ako je štruktúra v súčasnosti prebiehajúceho programu, a preto sa vopred neuvádzajú sumy, ktoré budú vyčlenené na jednotlivé akcie, ktoré budú môcť pokračovať v rámci nového programu; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje, že v návrhu, ktorý sa týka programu Európa pre občanov, sa stanovuje pružnejšia štruktúra, ako je štruktúra v súčasnosti prebiehajúceho programu, a preto sa vopred neuvádzajú sumy, ktoré budú vyčlenené na jednotlivé akcie, ktoré budú môcť pokračovať v rámci nového programu;

| 41. | v tejto súvislosti upozorňuje, že na partnerstvá miest, ktoré budú môcť stále využívať podporu programu, by sa navyše mala vyčleniť aj pevná suma, ktorá by mala byť vopred uvedená a ktorá v prípade prebiehajúceho programu predstavuje takmer tretinu celkovej dotácie a môže zostať zachovaná na podobnej úrovni; |
| --- | --- |

41.

v tejto súvislosti upozorňuje, že na partnerstvá miest, ktoré budú môcť stále využívať podporu programu, by sa navyše mala vyčleniť aj pevná suma, ktorá by mala byť vopred uvedená a ktorá v prípade prebiehajúceho programu predstavuje takmer tretinu celkovej dotácie a môže zostať zachovaná na podobnej úrovni;

| 42. | žiada preto, aby sa na aktivity vyvíjané v rámci partnerstiev vyčlenila primeraná suma z celkového rozpočtu určeného na program Európa pre občanov, a to najmä vzhľadom na to, že tieto partnerstvá zohrávajú významnú a uznávanú úlohu v úsilí o vytváranie pevných a trvalých väzieb medzi občanmi, vrátane občanov tretích krajín; |
| --- | --- |

42.

žiada preto, aby sa na aktivity vyvíjané v rámci partnerstiev vyčlenila primeraná suma z celkového rozpočtu určeného na program Európa pre občanov, a to najmä vzhľadom na to, že tieto partnerstvá zohrávajú významnú a uznávanú úlohu v úsilí o vytváranie pevných a trvalých väzieb medzi občanmi, vrátane občanov tretích krajín;

| 43. | pripomína, že keďže Európsky parlament a Rada zaviedli nedávno značku „Európske dedičstvo“ ako nástroj, ktorý má vyzdvihnúť spoločné kultúrne dedičstvo členských štátov so zreteľom na rešpektovanie národnej a regionálnej rozmanitosti, program Európa pre občanov môže na dosiahnutie stanovených cieľov využiť aj potenciál lokalít, ktoré budú označené touto novou značkou, presne tak, ako dnes už uznávaný pojem Európskeho hlavného mesta kultúry, ktorý má podobný význam pre podporu európskej identity a občianstva. |
| --- | --- |

43.

pripomína, že keďže Európsky parlament a Rada zaviedli nedávno značku „Európske dedičstvo“ ako nástroj, ktorý má vyzdvihnúť spoločné kultúrne dedičstvo členských štátov so zreteľom na rešpektovanie národnej a regionálnej rozmanitosti, program Európa pre občanov môže na dosiahnutie stanovených cieľov využiť aj potenciál lokalít, ktoré budú označené touto novou značkou, presne tak, ako dnes už uznávaný pojem Európskeho hlavného mesta kultúry, ktorý má podobný význam pre podporu európskej identity a občianstva.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

PRÁVA A OBČIANSTVO – COM(2011) 758 final

Pozmeňovací návrh 1

Článok 4 ods. 2

Osobitné ciele

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Ukazovateľmi na meranie dosiahnutia cieľov uvedených v odseku 1 môžu byť, okrem iného: vnímanie dodržiavania, vykonávania a zavádzania týchto práv zo strany európskej verejnosti, ako aj počet sťažností. | 2.   Ukazovateľmi na meranie dosiahnutia cieľov uvedených v odseku 1 môžu byť, okrem iného: dodržiavania, vykonávania a zavádzania týchto práv, ako aj počet sťažností. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Ukazovateľmi na meranie dosiahnutia cieľov uvedených v odseku 1 môžu byť, okrem iného: vnímanie dodržiavania, vykonávania a zavádzania týchto práv zo strany európskej verejnosti, ako aj počet sťažností.

2.   Ukazovateľmi na meranie dosiahnutia cieľov uvedených v odseku 1 môžu byť, okrem iného: dodržiavania, vykonávania a zavádzania týchto práv, ako aj počet sťažností.

Zdôvodnenie

Bolo by zrejme konkrétnejšie, keby sa meranie pokroku pri dosahovaní osobitných cieľov programu opieralo o zozbierané kvalitatívne a kvantitatívne údaje, keďže pojem „vnímanie“ by mohol viesť k menej jednoznačnému hodnoteniu, ktoré by nepodávalo presný obraz o dosiahnutí daného cieľa.

PRÁVA A OBČIANSTVO – COM(2011) 758 final

Pozmeňovací návrh 2

Článok 9 ods. 1

Postup výboru

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. | 1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Zdôvodnenie

Považujeme za užitočné a potrebné, aby sa na prijímaní ročných pracovných programov, prostredníctvom ktorých sa celý program vykonáva, podieľal spolu s výborom zloženým zo zástupcov členských štátov, ktorý pomáha Komisii, aj jeden zástupca Výboru regiónov.

Keďže ide o vykonávanie programov v praxi, na ktorom sa intenzívne podieľajú aj miestne a regionálne orgány, ich zapojenie do navrhovania ročných pracovných programov prostredníctvom európskej inštitúcie, ktorá ich zastupuje (Výboru regiónov), umožní vytvárať tieto programy zdola, a teda v súlade s požiadavkami európskych občanov.

Okrem toho zapojenie Výboru regiónov do tejto fázy navrhovania je zároveň v súlade s jeho právomocou vyjadriť formálne stanovisko v rámci legislatívneho postupu, ktorý sa uplatňuje pri prijímaní tohto nariadenia Európskeho parlamentu a Rady.

PRÁVA A OBČIANSTVO – COM(2011) 758 final

Pozmeňovací návrh 3

Článok 12 ods. 2

Monitorovanie a hodnotenie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komisia poskytne Európskemu parlamentu a Rade:






  a) | priebežnú hodnotiacu správu najneskôr do polovice roku 2018; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Komisia poskytne Európskemu parlamentu a Rade:

a)

priebežnú hodnotiacu správu najneskôr do polovice roku 2018;

| b) | následnú hodnotiacu správu. |
| --- | --- |

b)

následnú hodnotiacu správu.

2.   Komisia poskytne Európskemu parlamentu Rade:

| a) | priebežnú hodnotiacu správu najneskôr do polovice roku 2018; |
| --- | --- |

a)

priebežnú hodnotiacu správu najneskôr do polovice roku 2018;

| b) | následnú hodnotiacu správu. |
| --- | --- |

b)

následnú hodnotiacu správu.

Zdôvodnenie

Zdá sa viac než inokedy potrebné jednotne upraviť fázu monitorovania a hodnotenia programov Práva a občianstvo a Európa pre občanov: pre tento posledný program je výslovne ustanovené v článku 14 (Monitorovanie a hodnotenie) ods. 3 návrhu Komisie, že Komisia predloží pribežnú hodnotiacu správu a hodnotiacu správu ex post nielen Európskemu parlamentu a Rade, ale aj Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

Keďže nevidíme dôvod, prečo by v ustanovení článku 12 ods. 2 návrhu, ktorý sa týka programu Práva a občianstvo, nemali medzi adresátmi priebežnej a následnej správy figurovať Európsky hospodársky výbor a Výbor regiónov, navrhujeme, aby boli týmto pozmeňovacím návrhom riadne doplnené.

SPRAVODLIVOSŤ – COM(2011) 759 final

Pozmeňovací návrh 1

Článok 7

Účasť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Prístup k programu je otvorený pre všetky verejné a/alebo súkromné orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v:






  a) | členských štátoch; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Prístup k programu je otvorený pre všetky verejné a/alebo súkromné orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v:

a)

členských štátoch;

| b) | krajinách EZVO, ktoré sú stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami zakotvenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

b)

krajinách EZVO, ktoré sú stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami zakotvenými v Dohode o EHP;

| c) | pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými v rámci dohôd uzatvorených s týmito krajinami o ich účasti na programoch Únie; |
| --- | --- |

c)

pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými v rámci dohôd uzatvorených s týmito krajinami o ich účasti na programoch Únie;

| d) | Dánsku na základe medzinárodnej dohody. |
| --- | --- |

d)

Dánsku na základe medzinárodnej dohody.

2.   Verejné a/alebo právne orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v ďalších tretích krajinách, konkrétne krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sa môžu pridružiť k určitým akciám v rámci programu, pokiaľ to poslúži účelu týchto akcií.

1.   Prístup k programu je otvorený pre všetky verejné a/alebo súkromné orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v:

| a) | členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

členských štátoch;

| b) | krajinách EZVO, ktoré sú stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami zakotvenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

b)

krajinách EZVO, ktoré sú stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami zakotvenými v Dohode o EHP;

| c) | pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými v rámci dohôd uzatvorených s týmito krajinami o ich účasti na programoch Únie; |
| --- | --- |

c)

pristupujúcich krajinách, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami stanovenými v rámci dohôd uzatvorených s týmito krajinami o ich účasti na programoch Únie;

| d) | Dánsku na základe medzinárodnej dohody. |
| --- | --- |

d)

Dánsku na základe medzinárodnej dohody.

2.   Verejné a/alebo právne orgány a subjekty zriadené v súlade so zákonom v ďalších tretích krajinách, konkrétne krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, sa môžu pridružiť k určitým akciám v rámci programu, pokiaľ to poslúži účelu týchto akcií.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh sa netýka slovenského znenia. (pozn. prekl.)

EURÓPA PRE OBČANOV – COM(2011) 884 final

Pozmeňovací návrh 1

Článok 9 ods. 1

Výbor

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisii pomáha výbor. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia 182/2011. | 1.   Komisii pomáha výbor. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia 182/2011. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisii pomáha výbor. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia 182/2011.

1.   Komisii pomáha výbor. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia 182/2011.

Zdôvodnenie

Považujeme za užitočné a potrebné, aby sa na prijímaní ročných pracovných programov, prostredníctvom ktorých sa celý program vykonáva, podieľal spolu s výborom zloženým zo zástupcov členských štátov, ktorý pomáha Komisii, aj jeden zástupca Výboru regiónov.

Keďže ide o vykonávanie programov v praxi, na ktorom sa intenzívne podieľajú aj miestne a regionálne orgány, ich zapojenie do navrhovania ročných pracovných programov prostredníctvom európskej inštitúcie, ktorá ich zastupuje (Výboru regiónov), umožní vytvárať tieto programy zdola, a teda v súlade s požiadavkami európskych občanov.

V Bruseli 18. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/51

---

Stanovisko Výboru regiónov „Mechanizmus monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov“

2012/C 277/07

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta úsilie Komisie zefektívniť a zjednodušiť požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie emisií skleníkových plynov, ale požaduje zmeniť a doplniť návrh Komisie tak, aby poskytoval územný/regionálny kontext pre emisie skleníkových plynov a prognózy a plány nízkouhlíkového rozvoja; |
| --- | --- |

—

víta úsilie Komisie zefektívniť a zjednodušiť požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie emisií skleníkových plynov, ale požaduje zmeniť a doplniť návrh Komisie tak, aby poskytoval územný/regionálny kontext pre emisie skleníkových plynov a prognózy a plány nízkouhlíkového rozvoja;

| — | žiada, aby všetky údaje a metodológie boli verejne dostupné, a nie v súkromnom vlastníctve, aby boli transparentné, a preto opakovateľné, a stanovené orgánom ako Európska environmentálna agentúra (EEA), aby sa predišlo problémom s duplicitou a uľahčilo vykonávanie politiky v rámci viacúrovňovej správy; |
| --- | --- |

—

žiada, aby všetky údaje a metodológie boli verejne dostupné, a nie v súkromnom vlastníctve, aby boli transparentné, a preto opakovateľné, a stanovené orgánom ako Európska environmentálna agentúra (EEA), aby sa predišlo problémom s duplicitou a uľahčilo vykonávanie politiky v rámci viacúrovňovej správy;

| — | vyzýva, aby sa územný dosah emisií jednoznačne zohľadnil v širšej politike, programoch, pri prideľovaní financovania a v projektoch Komisie; |
| --- | --- |

—

vyzýva, aby sa územný dosah emisií jednoznačne zohľadnil v širšej politike, programoch, pri prideľovaní financovania a v projektoch Komisie;

| — | odkazuje Komisiu na iniciatívy Dohovoru starostov a primátorov, ClimAct Regions, carbonn a EUCO2 80/50 ako medzinárodné príklady vynikajúcej práce regiónov v oblasti znižovania emisií CO2; |
| --- | --- |

—

odkazuje Komisiu na iniciatívy Dohovoru starostov a primátorov, ClimAct Regions, carbonn a EUCO2 80/50 ako medzinárodné príklady vynikajúcej práce regiónov v oblasti znižovania emisií CO2;

| — | odporúča harmonizáciu prognóz členských štátov s cieľom získať súbor konzistentných prognóz, vrátane podávania správ o využívaní obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

—

odporúča harmonizáciu prognóz členských štátov s cieľom získať súbor konzistentných prognóz, vrátane podávania správ o využívaní obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti;

| — | opakuje svoju výzvu, ktorá už odznela na 17. konferencii zmluvných strán v Durbane, ako aj na predchádzajúcich konferenciách Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), aby boli uznané opatrenia, ktoré sa v snahe zmierniť klimatické zmeny a prispôsobiť sa im zavádzajú na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

—

opakuje svoju výzvu, ktorá už odznela na 17. konferencii zmluvných strán v Durbane, ako aj na predchádzajúcich konferenciách Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), aby boli uznané opatrenia, ktoré sa v snahe zmierniť klimatické zmeny a prispôsobiť sa im zavádzajú na miestnej a regionálnej úrovni.

| Spravodajca | Neil SWANNICK (UK/SES), člen mestského zastupiteľstva mesta Manchester |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie
  COM(2011) 789 final |

Spravodajca

Neil SWANNICK (UK/SES), člen mestského zastupiteľstva mesta Manchester

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie

COM(2011) 789 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

1.   Úvod

1.1   Návrh nariadenia (ďalej len „návrh“) o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie vznikol predovšetkým v nadväznosti na Cancúnsku dohodu a čiastočne na rozhodnutie č. 406/2009/ES a smernicu 2009/29/ES. Právnym základom tohto návrhu je článok 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“).

1.2   Rozhodnutie č. 406/2009/ES, smernica 2009/26/ES a zmluva spolu (ďalej len „regionálny rámec“) ustanovujú väčšiu požiadavku regionálneho zapojenia v súvislosti so zmierňovaním zmeny klímy, ako poskytuje návrh v súčasnom znení. Výbor regiónov požaduje zmeniť a doplniť návrh tak, aby poskytoval územný/regionálny kontext pre:

| — | emisie skleníkových plynov, |
| --- | --- |

—

emisie skleníkových plynov,

| — | prognózy a plány nízkouhlíkového rozvoja, |
| --- | --- |

—

prognózy a plány nízkouhlíkového rozvoja,

a aby všetky údaje a metodológie boli:

| — | verejne dostupné, a nie v súkromnom vlastníctve, |
| --- | --- |

—

verejne dostupné, a nie v súkromnom vlastníctve,

| — | transparentné, a preto opakovateľné, |
| --- | --- |

—

transparentné, a preto opakovateľné,

| — | stanovené orgánom ako Európska environmentálna agentúra (EEA), aby sa predišlo problémom s duplicitou, |
| --- | --- |

—

stanovené orgánom ako Európska environmentálna agentúra (EEA), aby sa predišlo problémom s duplicitou,

s cieľom uľahčiť vykonávanie politiky v rámci viacúrovňovej správy.

Výbor požaduje, aby do prognóz a plánov nízkouhlíkového rozvoja boli zahrnuté „emisie spojené so spotrebou“, čiže emisie súvisiace s dovezeným tovarom a službami. V prognózach a plánoch nízkouhlíkového rozvoja by sa malo počítať s neúmyselnými i zámernými dôsledkami politiky, ktorá vedie k „vývozu“ emisií z členského štátu. Tento jav sa často označuje ako „únik uhlíka“ a dobrým príkladom je presun ťažkého priemyslu do zámoria. Prognózy a plány nízkouhlíkového rozvoja by mali prihliadať na únik uhlíka a stanoviť jednoznačné opatrenia ako mu predísť. Má to veľký význam pre stanovenie skutočnej úlohy Európy v celosvetovom úsilí o zníženie emisií.

Územný dosah emisií by sa mal takisto jednoznačne zohľadniť v širšej politike, programoch, pri prideľovaní financovania a v projektoch Komisie.

Výbor regiónov opakuje svoju výzvu, ktorá už odznela na 17. konferencii zmluvných strán v Durbane, ako aj na predchádzajúcich konferenciách Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), aby boli uznané opatrenia, ktoré sa v snahe zmierniť klimatické zmeny a prispôsobiť sa im zavádzajú na miestnej a regionálnej úrovni.

1.3   Výbor regiónov súhlasí s názorom Komisie, že keďže ciele navrhovaného nariadenia v rámci záväzkov vyplývajúcich z dohovoru UNFCCC nemožno uspokojivo splniť na úrovni členských štátov, avšak dajú sa účinnejšie splniť na úrovni EÚ, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. Takisto súhlasí s tým, že v súlade so zásadou proporcionality, ustanovenou v tom istom článku zmluvy, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie spomínaných cieľov.

2.   Všeobecné pripomienky

2.1   Výbor regiónov víta:

| — | návrh ako aj konzultáciu so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu, ktoré návrhu predchádzali, |
| --- | --- |

—

návrh ako aj konzultáciu so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu, ktoré návrhu predchádzali,

| — | začlenenie požiadavky predkladať spolu s inventarizačnými údajmi aj prognózy a zmierňujúce opatrenia, |
| --- | --- |

—

začlenenie požiadavky predkladať spolu s inventarizačnými údajmi aj prognózy a zmierňujúce opatrenia,

| — | záväzok zharmonizovať monitorovanie a nahlasovanie na medzinárodnej úrovni ako aj na úrovni Európskej komisie a uľahčiť uplatňovanie mechanizmu monitorovania a nahlasovania. Výbor však očakáva, že Európska komisia využije záväzky v rámci regionálneho rámca na rozšírenie návrhu, |
| --- | --- |

—

záväzok zharmonizovať monitorovanie a nahlasovanie na medzinárodnej úrovni ako aj na úrovni Európskej komisie a uľahčiť uplatňovanie mechanizmu monitorovania a nahlasovania. Výbor však očakáva, že Európska komisia využije záväzky v rámci regionálneho rámca na rozšírenie návrhu,

| — | úsilie zefektívniť a zjednodušiť prostredníctvom tohto návrhu požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie, |
| --- | --- |

—

úsilie zefektívniť a zjednodušiť prostredníctvom tohto návrhu požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie,

| — | súlad medzi odhadmi emisií skleníkových plynov a odhadmi miestnych emisií do ovzdušia, |
| --- | --- |

—

súlad medzi odhadmi emisií skleníkových plynov a odhadmi miestnych emisií do ovzdušia,

| — | myšlienku vytvoriť európske stredisko výmeny informácií a dúfa, že bude užitočným nástrojom pre tvorcov politiky v oblasti klímy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

myšlienku vytvoriť európske stredisko výmeny informácií a dúfa, že bude užitočným nástrojom pre tvorcov politiky v oblasti klímy na národnej, regionálnej a miestnej úrovni,

| — | rozšírenie záberu aj na ďalší dosah leteckej dopravy na globálne otepľovanie. |
| --- | --- |

—

rozšírenie záberu aj na ďalší dosah leteckej dopravy na globálne otepľovanie.

2.2   Finančné otázky

Uplatňovanie politiky v oblasti klimatických zmien často vedie ku konkurencii medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na zmierňovanie zmien a prostriedkami na prispôsobovanie sa im. Výbor v tejto súvislosti upozorňuje na tieto skutočnosti:

| — | návrh sa o adaptácii výslovne zmieňuje ako o miestnej záležitosti, ako miestnu záležitosť však neoznačuje zmierňovanie, a to môže v dlhodobom časovom horizonte obmedziť účinnosť politiky na zmiernenie zmeny klímy, |
| --- | --- |

—

návrh sa o adaptácii výslovne zmieňuje ako o miestnej záležitosti, ako miestnu záležitosť však neoznačuje zmierňovanie, a to môže v dlhodobom časovom horizonte obmedziť účinnosť politiky na zmiernenie zmeny klímy,

| — | návrh neobsahuje žiadne usmernenia týkajúce sa skutočného rozšírenia pôsobnosti, ktoré návrh členským štátom prináša. Usmernenia sú potrebné, aby sa predišlo nadmerným výdavkom na subjekty, ktoré budú napokon realizovať mnohé zo zmien obsiahnutých v návrhu, |
| --- | --- |

—

návrh neobsahuje žiadne usmernenia týkajúce sa skutočného rozšírenia pôsobnosti, ktoré návrh členským štátom prináša. Usmernenia sú potrebné, aby sa predišlo nadmerným výdavkom na subjekty, ktoré budú napokon realizovať mnohé zo zmien obsiahnutých v návrhu,

| — | pre regióny sa nevyčleňuje aspoň 30 %príjmov získaných z aukčného obchodovania s kvótami. Tieto prostriedky sú nevyhnutné v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti, |
| --- | --- |

—

pre regióny sa nevyčleňuje aspoň 30 %príjmov získaných z aukčného obchodovania s kvótami. Tieto prostriedky sú nevyhnutné v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti,

| — | administratívna, technická a finančná záťaž ďalších požiadaviek na monitorovanie a nahlasovanie pravdepodobne doľahne aj na regióny, preto by tieto požiadavky mali byť primerané, |
| --- | --- |

—

administratívna, technická a finančná záťaž ďalších požiadaviek na monitorovanie a nahlasovanie pravdepodobne doľahne aj na regióny, preto by tieto požiadavky mali byť primerané,

| — | nemalo by sa pokračovať v nepodstatnom postupnom zlepšovaní súborov údajov, ak to narušuje uplatňovanie zmierňujúcich a adaptačných opatrení. |
| --- | --- |

—

nemalo by sa pokračovať v nepodstatnom postupnom zlepšovaní súborov údajov, ak to narušuje uplatňovanie zmierňujúcich a adaptačných opatrení.

2.3   Inventarizácia emisií a údaje

Inventár emisií nás informuje o súčasnom alebo minulom stave, pokiaľ ide o emisie. Jeho účelom by malo byť informovať zainteresované strany o súčasnom stave politiky na zmiernenie klimatických zmien. Preto:

| — | užitočnosť inventarizácie významne podporujú plány nízkouhlíkového rozvoja s krátkodobým, strednodobým a dlhodobým výhľadom, |
| --- | --- |

—

užitočnosť inventarizácie významne podporujú plány nízkouhlíkového rozvoja s krátkodobým, strednodobým a dlhodobým výhľadom,

| — | údaje o emisiách, ktoré budú zhromaždené na základe tohto návrhu, sú kľúčom k pochopeniu strategického smerovania, priorít a výsledkov Európskej únie, jej členských štátov a regiónov, |
| --- | --- |

—

údaje o emisiách, ktoré budú zhromaždené na základe tohto návrhu, sú kľúčom k pochopeniu strategického smerovania, priorít a výsledkov Európskej únie, jej členských štátov a regiónov,

| — | tieto údaje by sa však v záujme čo najlepšieho využitia mali prezentovať spolu so základnými údajmi o hospodárskych a sociálnych výsledkoch, ktoré politickí činitelia pravidelne používajú. |
| --- | --- |

—

tieto údaje by sa však v záujme čo najlepšieho využitia mali prezentovať spolu so základnými údajmi o hospodárskych a sociálnych výsledkoch, ktoré politickí činitelia pravidelne používajú.

Európska environmentálna agentúra (EEA) zohráva dôležitú úlohu pri rozvoji a uplatňovaní dôsledných metodík a podporuje členské štáty v inventarizácii.

| — | Za údaje o emisiách a ich kvalitu by mal byť priamo zodpovedný ústredný útvar Európskej únie pre štatistiku a údaje. Mal by zabezpečovať priamočiary, transparentný a spoľahlivý centrálny postup overovania presnosti/spoľahlivosti plánov nízkouhlíkového rozvoja a súborov údajov, ktoré poskytujú členské štáty. |
| --- | --- |

—

Za údaje o emisiách a ich kvalitu by mal byť priamo zodpovedný ústredný útvar Európskej únie pre štatistiku a údaje. Mal by zabezpečovať priamočiary, transparentný a spoľahlivý centrálny postup overovania presnosti/spoľahlivosti plánov nízkouhlíkového rozvoja a súborov údajov, ktoré poskytujú členské štáty.

| — | Každý členský štát by mal poskytnúť tieto kumulované údaje o celkových vypustených emisiách od roku 1990:






  — | emisie, ktoré vznikli v členskom štáte (zdroje), |
| --- | --- | --- |

—

Každý členský štát by mal poskytnúť tieto kumulované údaje o celkových vypustených emisiách od roku 1990:

—

emisie, ktoré vznikli v členskom štáte (zdroje),

| — | emisie, ktoré sa kompenzujú zmenou využívania pôdy, |
| --- | --- |

—

emisie, ktoré sa kompenzujú zmenou využívania pôdy,

| — | emisie, ktoré sa kompenzujú podľa článku 5 rozhodnutia č. 406/2009/ES. |
| --- | --- |

—

emisie, ktoré sa kompenzujú podľa článku 5 rozhodnutia č. 406/2009/ES.

Tieto údaje sú veľmi dôležité pre splnenie celkového cieľa 20 % zníženia objemu emisií, aby nárast globálneho otepľovania neprekročil 2 °C.

2.4   Vykonávanie politiky

Výbor regiónov si želá, aby plány nízkouhlíkového rozvoja obsahovali jasne stanovený, kvantifikovaný, územný/regionálny prvok, pretože:

| — | územný prvok umožňuje lepšie sledovanie pokroku a ponúka lepšie dôkazy ako všeobecná prezentácia na národnej úrovni, |
| --- | --- |

—

územný prvok umožňuje lepšie sledovanie pokroku a ponúka lepšie dôkazy ako všeobecná prezentácia na národnej úrovni,

| — | regióny majú k občanom bližšie ako členské štáty, čo im umožňuje podávať verejnosti informácie o otázkach spojených s klímou, čo je jedným z cieľov mechanizmu monitorovania a nahlasovania. |
| --- | --- |

—

regióny majú k občanom bližšie ako členské štáty, čo im umožňuje podávať verejnosti informácie o otázkach spojených s klímou, čo je jedným z cieľov mechanizmu monitorovania a nahlasovania.

Regionálne samosprávy, ktoré svoju prácu predstavili na konferenciách Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) sú kľúčovým zdrojom odborných znalostí. Mali by byť už od začiatku zapojené do tvorby opatrení s cieľom zmierniť klimatické zmeny a prispôsobiť sa im, aby sa v maximálnej miere využili ich odborné znalosti a skúsenosti, pokiaľ ide o to, ako sa vyrovnať s dôsledkami a príčinami klimatických zmien, ktoré najviac zasahujú miestnu úroveň.

| — | Odkazujeme Európsku komisiu na iniciatívy Dohovoru starostov a primátorov, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI a EUCO2 80/50 ako medzinárodné príklady vynikajúcej práce regiónov v oblasti znižovania emisií CO2. |
| --- | --- |

—

Odkazujeme Európsku komisiu na iniciatívy Dohovoru starostov a primátorov, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI a EUCO2 80/50 ako medzinárodné príklady vynikajúcej práce regiónov v oblasti znižovania emisií CO2.

| — | Je to v súlade s regionálnym rámcom. |
| --- | --- |

—

Je to v súlade s regionálnym rámcom.

| — | Vysiela to jasný politický odkaz týmto smerom. |
| --- | --- |

—

Vysiela to jasný politický odkaz týmto smerom.

| — | Pokiaľ ide o zníženie emisií, dosah vnútroštátnej politiky bude v jednotlivých regiónoch daného členského štátu odlišný, čo treba chápať. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o zníženie emisií, dosah vnútroštátnej politiky bude v jednotlivých regiónoch daného členského štátu odlišný, čo treba chápať.

| — | Opatrenia sa musia realizovať bližšie k zdroju emisií, takže ak sú k dispozícii údaje, ktoré sa dajú uplatniť na miestnej úrovni, zvyšuje to pravdepodobnosť ich uplatnenia. |
| --- | --- |

—

Opatrenia sa musia realizovať bližšie k zdroju emisií, takže ak sú k dispozícii údaje, ktoré sa dajú uplatniť na miestnej úrovni, zvyšuje to pravdepodobnosť ich uplatnenia.

| — | Vzhľadom na články 191 a 192 zmluvy je takýto postup vhodnejší. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na články 191 a 192 zmluvy je takýto postup vhodnejší.

| — | Regióny prispejú k zníženiu emisií rôznou mierou v závislosti od ich hospodárskej skladby a infraštruktúry. Tieto úrovne zníženia emisií budú v jednotlivých regiónoch odlišné tak v rámci členských štátov, ako aj v rámci celej Európy. |
| --- | --- |

—

Regióny prispejú k zníženiu emisií rôznou mierou v závislosti od ich hospodárskej skladby a infraštruktúry. Tieto úrovne zníženia emisií budú v jednotlivých regiónoch odlišné tak v rámci členských štátov, ako aj v rámci celej Európy.

| — | Hoci sa samosprávy podieľajú na vykonávaní politiky, členské štáty s nimi otázky klímy systematicky nekonzultujú. |
| --- | --- |

—

Hoci sa samosprávy podieľajú na vykonávaní politiky, členské štáty s nimi otázky klímy systematicky nekonzultujú.

| — | Problematika zmierňovania klimatických zmien sa nedá riešiť postupom zhora nadol. |
| --- | --- |

—

Problematika zmierňovania klimatických zmien sa nedá riešiť postupom zhora nadol.

Navyše je potrebné uznať technickú a finančnú pomoc, ktorú regionálne samosprávy poskytujú rozvojovým krajinám v rámci programov decentralizovanej spolupráce.

2.5   Adaptácia

Adaptačné stratégie nie sú v súčasnosti povinné, a preto by sa zavedenie povinnosti nahlasovať vnútroštátne adaptačné opatrenia (článok 16) mohlo javiť ako nevhodné, hoci to určite neznamená, že by sa táto povinnosť nemala zaviesť.

Výbor opakuje svoju žiadosť zabezpečiť účasť zástupcu miestnych a regionálnych samospráv v orgánoch ako je nový adaptačný výbor. Odkazujeme na pakt z Mexika z roku 2010 a chartu o prispôsobení sa podpísanú v Durbane v decembri 2011.

2.6   Plány nízkouhlíkového rozvoja a prognózy: transparentnosť a vlastníctvo údajov

Vnútroštátne, regionálne a miestne orgány potrebujú nástroje, opatrenia, inštrukcie a usmernenia od Európskej komisie, resp. EEA, aby mohli:

| — | vypracovať plány nízkouhlíkového rozvoja, |
| --- | --- |

—

vypracovať plány nízkouhlíkového rozvoja,

| — | vytvoriť mechanizmy monitorovania, |
| --- | --- |

—

vytvoriť mechanizmy monitorovania,

| — | získať včasný a nákladovo-účinný prístup k údajom, |
| --- | --- |

—

získať včasný a nákladovo-účinný prístup k údajom,

| — | predísť skomercionalizovaniu a nadmernej multiplikácii údajov a nástrojov na ich zhromažďovanie, |
| --- | --- |

—

predísť skomercionalizovaniu a nadmernej multiplikácii údajov a nástrojov na ich zhromažďovanie,

| — | zabezpečiť súlad medzi plánmi nízkouhlíkového rozvoja, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť súlad medzi plánmi nízkouhlíkového rozvoja,

| — | zvýšiť kvalitu, spoľahlivosť a dôvernosť údajov, |
| --- | --- |

—

zvýšiť kvalitu, spoľahlivosť a dôvernosť údajov,

| — | splniť požiadavky vyplývajúce z Kjótskeho protokolu, Cancúnskych dohôd a Durbanskej platformy pre posilnenú činnosť. |
| --- | --- |

—

splniť požiadavky vyplývajúce z Kjótskeho protokolu, Cancúnskych dohôd a Durbanskej platformy pre posilnenú činnosť.

Žiadame Európsku environmentálnu agentúru, aby popri vnútroštátnych inventároch a štatistikách zameraných na zmierňovanie zmeny klímy vypracovala harmonizované a transparentné súbory miestnych a regionálnych údajov, ktoré by umožňovali internetové vyhľadávanie, triedenie výsledkov členských štátov, regiónov a subregionálnych úrovní podľa odvetvia, aby sa mohla vykonať porovnávacia analýza, štandardizácia a mohlo uskutočniť podrobné preskúmanie so zreteľom na sociálno-ekonomické údaje.

2.7   Emisie z leteckej a námornej dopravy

Odkazy na podávanie informácií o emisiách z civilnej leteckej a námornej dopravy sú nejasné. Dôvody:

| — | Výbor regiónov sa domnieva, že v prípade kategórie „1.A.3.A civilná letecká doprava“ ide o nedorozumenie. Za nulové sa majú považovať emisie zo súkromných (a nie komerčných) lietadiel, t. j. ľahkých lietadiel a helikoptér, ktoré väčšinou využívajú malé súkromné letiská. Toto by sa malo jasne uviesť, |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov sa domnieva, že v prípade kategórie „1.A.3.A civilná letecká doprava“ ide o nedorozumenie. Za nulové sa majú považovať emisie zo súkromných (a nie komerčných) lietadiel, t. j. ľahkých lietadiel a helikoptér, ktoré väčšinou využívajú malé súkromné letiská. Toto by sa malo jasne uviesť,

| — | neposkytuje sa žiadna metodika pre emisie z námornej dopravy, ktorá využíva európske prístavy. V návrhu by sa malo výslovne uviesť, že Európska komisia očakáva právny predpis skôr, ako vytvorí metodologické postupy. |
| --- | --- |

—

neposkytuje sa žiadna metodika pre emisie z námornej dopravy, ktorá využíva európske prístavy. V návrhu by sa malo výslovne uviesť, že Európska komisia očakáva právny predpis skôr, ako vytvorí metodologické postupy.

3.   Záver

Výbor regiónov znepokojuje slabé regionálne zameranie tohto návrhu. Považuje to za premeškanú príležitosť, ktorá zabrzdí vykonávanie politiky na zmiernenie klimatických zmien. Domnieva sa, že návrh bude posunom vpred, ak sa doň výslovne začlení regionálny rozmer. Výbor víta zameranie na plány nízkouhlíkového hospodárstva.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 1 – Predmet úpravy

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (e) | nahlasovanie emisií CO2 z námornej dopravy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(e)

nahlasovanie emisií CO2 z námornej dopravy;

| (e) | ; |
| --- | --- |

(e)

;

| (f) | monitorovanie a nahlasovanie informácií o používaní výnosov získaných aukciou kvót podľa článku 3d ods. 1, 2 smernice 2003/87/ES v zmysle článku 3d ods. 4 a článku 10 ods. 3 tejto smernice; |
| --- | --- |

(f)

monitorovanie a nahlasovanie informácií o používaní výnosov získaných aukciou kvót podľa článku 3d ods. 1, 2 smernice 2003/87/ES v zmysle článku 3d ods. 4 a článku 10 ods. 3 tejto smernice;

| (f) | monitorovanie a nahlasovanie informácií o používaní výnosov získaných aukciou kvót podľa článku 3d ods. 1, 2 smernice 2003/87/ES v zmysle článku 3d ods. 4 a článku 10 ods. 3 tejto smernice; |
| --- | --- |

(f)

monitorovanie a nahlasovanie informácií o používaní výnosov získaných aukciou kvót podľa článku 3d ods. 1, 2 smernice 2003/87/ES v zmysle článku 3d ods. 4 a článku 10 ods. 3 tejto smernice;

| (g) | monitorovanie a nahlasovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali v záujme adaptácie na nevyhnutné dôsledky zmeny klímy; |
| --- | --- |

(g)

monitorovanie a nahlasovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali v záujme adaptácie na nevyhnutné dôsledky zmeny klímy;

| (g) | monitorovanie a nahlasovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali v záujme adaptácie na nevyhnutné dôsledky zmeny klímy; |
| --- | --- |

(g)

monitorovanie a nahlasovanie opatrení, ktoré členské štáty prijali v záujme adaptácie na nevyhnutné dôsledky zmeny klímy;

| (h) | hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení svojich povinností podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES; |
| --- | --- |

(h)

hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení svojich povinností podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES;

| (h) | hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení svojich povinností podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES; |
| --- | --- |

(h)

hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení svojich povinností podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES;

| (i) | zhromažďovanie informácií a údajov potrebných na podporu budúcej tvorby a posudzovania politiky Únie v oblasti klímy. |
| --- | --- |

(i)

zhromažďovanie informácií a údajov potrebných na podporu budúcej tvorby a posudzovania politiky Únie v oblasti klímy.

| (i) | zhromažďovanie informácií a údajov potrebných na podporu budúcej tvorby a posudzovania politiky Únie v oblasti klímy. |
| --- | --- |

(i)

zhromažďovanie informácií a údajov potrebných na podporu budúcej tvorby a posudzovania politiky Únie v oblasti klímy.

Zdôvodnenie

Návrh neustanovuje mechanizmus nahlasovania emisií z námornej dopravy. Domnievame sa, že tento mechanizmus bude vytvorený, ak si to budú vyžadovať nové právne predpisy.

Keďže sa návrhy budú v značnej miere vykonávať na regionálnej/miestnej úrovni, návrh by na to mal konkrétnejšie odkazovať.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 2 – Rozsah pôsobnosti

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (j) | . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(j)

.

Zdôvodnenie

Výslovná zmienka o regionálnej úrovni je potrebná tak v súvislosti so zmierňovaním klimatických zmien, ako aj v súvislosti so snahou prispôsobiť sa im.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 3 – Vymedzenie pojmov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (13) | „vnútroštátny systém pre politiky, opatrenia a prognózy“ je systém inštitucionálnych, právnych a procedurálnych štruktúr zriadený v rámci členského štátu na nahlasovanie politík a opatrení a vypracovanie a nahlasovanie prognóz týkajúcich sa antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle požiadaviek článku 13 tohto nariadenia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(13)

„vnútroštátny systém pre politiky, opatrenia a prognózy“ je systém inštitucionálnych, právnych a procedurálnych štruktúr zriadený v rámci členského štátu na nahlasovanie politík a opatrení a vypracovanie a nahlasovanie prognóz týkajúcich sa antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle požiadaviek článku 13 tohto nariadenia;

| (13) | „vnútroštátny systém pre politiky, opatrenia a prognózy“ je systém inštitucionálnych, právnych a procedurálnych štruktúr zriadený v rámci členského štátu na nahlasovanie politík a opatrení a vypracovanie a nahlasovanie prognóz týkajúcich sa antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle požiadaviek článku 13 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

(13)

„vnútroštátny systém pre politiky, opatrenia a prognózy“ je systém inštitucionálnych, právnych a procedurálnych štruktúr zriadený v rámci členského štátu na nahlasovanie politík a opatrení a vypracovanie a nahlasovanie prognóz týkajúcich sa antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle požiadaviek článku 13 tohto nariadenia;

Zdôvodnenie

Posudzovanie politiky, opatrení a prognóz musí byť zosúladené vo všetkých členských štátoch.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 4 – Stratégie nízkouhlíkového rozvoja

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty predložia Komisii svoju stratégiu nízkouhlíkového rozvoja rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia alebo podľa časového plánu odsúhlaseného na medzinárodnej úrovni v rámci procesu UNFCCC. | 2.   Členské štáty predložia Komisii svoju stratégiu nízkouhlíkového rozvoja rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia alebo podľa časového plánu odsúhlaseného na medzinárodnej úrovni v rámci procesu UNFCCC. |
| 3.   Komisia a členské štáty bezodkladne sprístupnia verejnosti svoje stratégie nízkouhlíkového rozvoja a všetky ich aktualizácie. | 3.   Komisia a členské štáty bezodkladne sprístupnia verejnosti svoje stratégie nízkouhlíkového rozvoja a všetky ich aktualizácie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Členské štáty predložia Komisii svoju stratégiu nízkouhlíkového rozvoja rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia alebo podľa časového plánu odsúhlaseného na medzinárodnej úrovni v rámci procesu UNFCCC.

2.   Členské štáty predložia Komisii svoju stratégiu nízkouhlíkového rozvoja rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia alebo podľa časového plánu odsúhlaseného na medzinárodnej úrovni v rámci procesu UNFCCC.

3.   Komisia a členské štáty bezodkladne sprístupnia verejnosti svoje stratégie nízkouhlíkového rozvoja a všetky ich aktualizácie.

3.   Komisia a členské štáty bezodkladne sprístupnia verejnosti svoje stratégie nízkouhlíkového rozvoja a všetky ich aktualizácie.

Zdôvodnenie

Do týchto plánov je potrebné začleniť územný prvok, a ukázať tak, že sú výsledkom primeraných úvah a pochopenia, a to čiastočne aj preto, že bez územného prvku bude ťažké zrealizovať plány v praxi.

Pochopiť, ako boli tieto prognózy, resp. výpočty nízkouhlíkového rozvoja odvodené je pre analýzu politiky a transparentnosť kľúčové.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 5 – Vnútroštátne inventarizačné systémy

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty zriadia, prevádzkujú a neustále sa snažia zlepšovať vnútroštátne inventarizačné systémy na odhady antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj zabezpečovať včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť inventárov skleníkových plynov. | 1.   Členské štáty zriadia, prevádzkujú a neustále sa snažia zlepšovať vnútroštátne inventarizačné systémy na odhady antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj zabezpečovať včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť inventárov skleníkových plynov. |
| 2.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady mali prístup a aby im ich vnútroštátne inventarizačné systémy poskytovali prístup k: | 2.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady mali prístup a aby im ich vnútroštátne inventarizačné systémy poskytovali prístup k: |
| (a) | údajom a metódam nahlasovaným pre činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť súlad emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EÚ pre obchodovanie s emisiami a v rámci vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty zriadia, prevádzkujú a neustále sa snažia zlepšovať vnútroštátne inventarizačné systémy na odhady antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj zabezpečovať včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť inventárov skleníkových plynov.

1.   Členské štáty zriadia, prevádzkujú a neustále sa snažia zlepšovať vnútroštátne inventarizačné systémy na odhady antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj zabezpečovať včasnosť, transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť inventárov skleníkových plynov.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady mali prístup a aby im ich vnútroštátne inventarizačné systémy poskytovali prístup k:

2.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady mali prístup a aby im ich vnútroštátne inventarizačné systémy poskytovali prístup k:

(a)

údajom a metódam nahlasovaným pre činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť súlad emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EÚ pre obchodovanie s emisiami a v rámci vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;

| (a) | údajom a metódam nahlasovaným pre činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť súlad emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EÚ pre obchodovanie s emisiami a v rámci vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(a)

údajom a metódam nahlasovaným pre činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov s cieľom zabezpečiť súlad emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci systému EÚ pre obchodovanie s emisiami a v rámci vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;

| (b) | údajom zhromaždeným prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v rôznych sektoroch podľa článku 6 ods. 4 nariadenia č. 842/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(b)

údajom zhromaždeným prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v rôznych sektoroch podľa článku 6 ods. 4 nariadenia č. 842/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;

| (b) | údajom zhromaždeným prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v rôznych sektoroch podľa článku 6 ods. 4 nariadenia č. 842/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(b)

údajom zhromaždeným prostredníctvom systémov nahlasovania fluórovaných plynov v rôznych sektoroch podľa článku 6 ods. 4 nariadenia č. 842/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;

| (c) | emisiám, podkladovým údajom a metodikám, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(c)

emisiám, podkladovým údajom a metodikám, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;

| (c) | emisiám, podkladovým údajom a metodikám, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(c)

emisiám, podkladovým údajom a metodikám, ktoré nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;

| (d) | údajom nahláseným podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

údajom nahláseným podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008.

| (d) | údajom nahláseným podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

údajom nahláseným podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady a aby vnútroštátne inventarizačné systémy umožňovali, aby tieto úrady:

3.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné inventarizačné úrady a aby vnútroštátne inventarizačné systémy umožňovali, aby tieto úrady:

| (a) | využívali systémy nahlasovania zriadené podľa článku 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 842/2006 s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v inventároch skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(a)

využívali systémy nahlasovania zriadené podľa článku 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 842/2006 s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v inventároch skleníkových plynov;

| (a) | využívali systémy nahlasovania zriadené podľa článku 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 842/2006 s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v inventároch skleníkových plynov; |
| --- | --- |

(a)

využívali systémy nahlasovania zriadené podľa článku 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 842/2006 s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v inventároch skleníkových plynov;

| (b) | boli schopné vykonávať každoročné kontroly súladu uvedené v článku 7 ods. 1 písm. l) a m) tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(b)

boli schopné vykonávať každoročné kontroly súladu uvedené v článku 7 ods. 1 písm. l) a m) tohto nariadenia.

| (b) | boli schopné vykonávať každoročné kontroly súladu uvedené v článku 7 ods. 1 písm. l) a m) tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(b)

boli schopné vykonávať každoročné kontroly súladu uvedené v článku 7 ods. 1 písm. l) a m) tohto nariadenia.

.

Zdôvodnenie

Vytvorenie a vhodná forma opatrení s cieľom znížiť emisie a zaistiť, aby sa ich výsledky odrážali v inventároch skleníkových plynov, úzko súvisia so znalosťou informačných zdrojov, modelov, metodických prístupov, výpočtov, odhadov atď. Niektoré zdroje emisií zo sektora vypúšťania a záchytu uhlíka spadajú do právomoci regionálnych orgánov. Z tohto dôvodu sa javí ako vhodné, aby regionálne orgány poznali vnútroštátny inventarizačný systém a aby sa doňho zapájali s cieľom zlepšiť a upraviť vnútroštátne inventáre, ako aj politiky na zmiernenie klimatických zmien navrhované na regionálnej úrovni.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 6 – Inventarizačný systém Únie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | každoročné odborné preskúmanie inventárov skleníkových plynov členských štátov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

každoročné odborné preskúmanie inventárov skleníkových plynov členských štátov.

| (c) | každoročné odborné preskúmanie inventárov skleníkových plynov členských štátov. |
| --- | --- |

(c)

každoročné odborné preskúmanie inventárov skleníkových plynov členských štátov.

| | . |
| --- | --- |

.

Zdôvodnenie

Inventáre členských štátov by mal preskúmať príslušný nezávislý nekomerčný inventarizačný úrad, ktorý nebol zapojený do tvorby národného inventára v danom roku. V ideálnom prípade by to mal byť vnútorný orgán EEA. Európska komisia by mala tiež uznať dosah, ktorý má na emisie jej vlastná politika a programy, aby mohla určiť, či majú pozitívny alebo negatívny efekt.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 7 – Inventáre skleníkových plynov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES za rok X-2. Bez toho, aby bolo dotknuté nahlasovanie skleníkových plynoch uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa emisie oxidu uhličitého (CO2) zo zdroja kategórie IPCC „1.A.3.A civilná letecká doprava“ sa na účely článku 3 a článku 7 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES považujú za rovné nule; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES za rok X-2. Bez toho, aby bolo dotknuté nahlasovanie skleníkových plynoch uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa emisie oxidu uhličitého (CO2) zo zdroja kategórie IPCC „1.A.3.A civilná letecká doprava“ sa na účely článku 3 a článku 7 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES považujú za rovné nule;

| (a) | svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES za rok X-2. Bez toho, aby bolo dotknuté nahlasovanie skleníkových plynoch uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa emisie oxidu uhličitého (CO2) zo zdroja kategórie IPCC „1.A.3.A civilná letecká doprava“ na účely článku 3 a článku 7 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES považujú za rovné nule; |
| --- | --- |

(a)

svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu a antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES za rok X-2. Bez toho, aby bolo dotknuté nahlasovanie skleníkových plynoch uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa emisie oxidu uhličitého (CO2) zo zdroja kategórie IPCC „1.A.3.A civilná letecká doprava“ na účely článku 3 a článku 7 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES považujú za rovné nule;

Zdôvodnenie

Kategória 1.A.3.A zahŕňa emisie z lietadiel vzlietajúcich a pristávajúcich v rámci členského štátu a z traťového úseku v členskom štáte. Z krátkodobého hľadiska by mohlo byť zložité zaradiť emisie z ľahkých lietadiel odlietajúcich za súkromných letísk. Avšak palivo spotrebované ľahkým lietadlom bude pravdepodobne zahrnuté medzi emisie z vykurovacích olejov, ak lietadlo využilo komerčné letisko (čo si odporuje).

Pozmeňovací návrh 8

Článok 13 – Vnútroštátne systémy politík, opatrení a prognóz

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Ich cieľom bude zabezpečiť aktuálnosť, transparentnosť, presnosť, súlad, porovnateľnosť a úplnosť nahlásených informácií o politikách, opatreniach a prognózach antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle článkov 14 a 15 tohto nariadenia vrátane použitia a uplatnenia údajov, metód a modelov a vykonávania činností na zabezpečenie a kontroly kvality, ako aj analýzy citlivosti. | 2.    aktuálnosť, transparentnosť, presnosť, súlad, porovnateľnosť a úplnosť nahlásených informácií o politikách, opatreniach a prognózach antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle článkov 14 a 15 tohto nariadenia vrátane použitia a uplatnenia údajov, metód a modelov a vykonávania činností na zabezpečenie a kontroly kvality, ako aj analýzy citlivosti. . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Ich cieľom bude zabezpečiť aktuálnosť, transparentnosť, presnosť, súlad, porovnateľnosť a úplnosť nahlásených informácií o politikách, opatreniach a prognózach antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle článkov 14 a 15 tohto nariadenia vrátane použitia a uplatnenia údajov, metód a modelov a vykonávania činností na zabezpečenie a kontroly kvality, ako aj analýzy citlivosti.

2.    aktuálnosť, transparentnosť, presnosť, súlad, porovnateľnosť a úplnosť nahlásených informácií o politikách, opatreniach a prognózach antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle článkov 14 a 15 tohto nariadenia vrátane použitia a uplatnenia údajov, metód a modelov a vykonávania činností na zabezpečenie a kontroly kvality, ako aj analýzy citlivosti. .

Zdôvodnenie

Malo by byť možné porovnať plány nízkouhlíkového hospodárstva jednotlivých členských štátov. Rovnako by malo byť možné porovnať vplyv na emisie v rôznych odvetviach a rôznych oblastiach Európy. Preto by tieto údaje mali byť dostupné, a umožňovať tak ďalšiu analýzu a zvýšenie dôveryhodnosti stratégií.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 14 – Nahlasovanie politík a opatrení

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   ... | 1.   ... |
| (c) | informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach a o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty, rozčlenené podľa sektorov za každý skleníkový plyn uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tieto informácie odkazujú na príslušné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality ovzdušia, a obsahujú okrem iného: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   ...

1.   ...

(c)

informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach a o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty, rozčlenené podľa sektorov za každý skleníkový plyn uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tieto informácie odkazujú na príslušné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality ovzdušia, a obsahujú okrem iného:

| (c) | informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach a o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty rozčlenené podľa sektorov za každý skleníkový plyn uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tieto informácie odkazujú na príslušné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality ovzdušia, a obsahujú okrem iného: |
| --- | --- |

(c)

informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach a o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty rozčlenené podľa sektorov za každý skleníkový plyn uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tieto informácie odkazujú na príslušné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality ovzdušia, a obsahujú okrem iného:

...

...

2.   Členské štáty sprístupnia verejnosti v elektronickej forme všetky hodnotenia nákladov a účinkov vnútroštátnych politík a opatrení a všetky informácie o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty, spolu so všetkými technickými správami, ktoré tvoria podklad k týmto hodnoteniam. Súčasťou týchto informácií by mali byť opisy použitých modelov a metodických prístupov, definície a základné predpoklady.

2.   Členské štáty sprístupnia verejnosti v elektronickej forme všetky hodnotenia nákladov a účinkov vnútroštátnych politík a opatrení a všetky informácie o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty, spolu so všetkými technickými správami, ktoré tvoria podklad k týmto hodnoteniam. Súčasťou týchto informácií by mali byť opisy použitých modelov a metodických prístupov, definície a základné predpoklady.

Zdôvodnenie

Návrh by sa mal výslovne zmieňovať o regionálnom kontexte.

Výpočty sú rovnako potrebné ako kvalitatívne vysvetlenie.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 15 – Nahlasovanie prognóz

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty do 15. marca každého roka („rok X“) predložia Komisii vnútroštátne prognózy antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov usporiadané podľa plynov a podľa sektorov. | 1.   Členské štáty do 15. marca každého roka („rok X“) predložia Komisii vnútroštátne prognózy antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov usporiadané podľa plynov a podľa sektorov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty do 15. marca každého roka („rok X“) predložia Komisii vnútroštátne prognózy antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov usporiadané podľa plynov a podľa sektorov.

1.   Členské štáty do 15. marca každého roka („rok X“) predložia Komisii vnútroštátne prognózy antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov usporiadané podľa plynov a podľa sektorov.

Zdôvodnenie

Návrh sa musí výslovne zmieňovať o regionálnom kontexte.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 25 – Úloha Európskej environmentálnej agentúry

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ... | ... |
| (d) | vykonávania ročného odborného preskúmania; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

...

...

(d)

vykonávania ročného odborného preskúmania;

| (d) | vykonávania ročného odborného preskúmania; |
| --- | --- |

(d)

vykonávania ročného odborného preskúmania;

...

...

| (h) | vypracovania odhadov údajov o prognózach, ktoré členské štáty nenahlásili; |
| --- | --- |

(h)

vypracovania odhadov údajov o prognózach, ktoré členské štáty nenahlásili;

| (h) | vypracovania odhadov údajov o prognózach, ktoré členské štáty nenahlásili; |
| --- | --- |

(h)

vypracovania odhadov údajov o prognózach, ktoré členské štáty nenahlásili;

...

...

| (j) | rozširovania informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o zmierňujúcich politikách a opatreniach členských štátov a strediska výmeny informácií o vplyvoch, zraniteľnosti a adaptácii na zmenu klímy. |
| --- | --- |

(j)

rozširovania informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o zmierňujúcich politikách a opatreniach členských štátov a strediska výmeny informácií o vplyvoch, zraniteľnosti a adaptácii na zmenu klímy.

| (j) | rozširovania informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o zmierňujúcich politikách a opatreniach členských štátov a strediska výmeny informácií o vplyvoch, zraniteľnosti a adaptácii na zmenu klímy. |
| --- | --- |

(j)

rozširovania informácií zhromaždených podľa tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy o zmierňujúcich politikách a opatreniach členských štátov a strediska výmeny informácií o vplyvoch, zraniteľnosti a adaptácii na zmenu klímy.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

EEA je kľúčom k úspechu politiky členských štátov. Znamená to, že členské štáty by mali byť zdrojom odborných znalostí a poskytovať informácie o možných trajektóriách emisií. Kumulované emisie významne ovplyvňujú koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére, a teda budúce zvyšovanie teploty. Emisie v rámci Európy neodrážajú skutočné emisie spôsobené hospodárskou aktivitou v Európe. Preto by sa návrh mal výslovne zmieňovať o posúdení „emisií spojených so spotrebou“.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/61

---

Stanovisko Výboru regiónov „Návrh nariadenia o programe na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE)“

2012/C 277/08

VÝBOR REGIÓNOV

| — | vzhľadom na podstatné výzvy v tejto oblasti by VR privítal omnoho väčšie zvýšenie rozpočtu tohto programu a zároveň uznáva, že presné sumy sa nemôžu odsúhlasiť, kým sa neuzavrú rokovania o viacročnom finančnom rámci; |
| --- | --- |

—

vzhľadom na podstatné výzvy v tejto oblasti by VR privítal omnoho väčšie zvýšenie rozpočtu tohto programu a zároveň uznáva, že presné sumy sa nemôžu odsúhlasiť, kým sa neuzavrú rokovania o viacročnom finančnom rámci;

| — | podporuje nový prístup založený na „integrovaných projektoch“, žiada však, aby sa viac podporovala účasť zainteresovaných strán na integrovaných projektoch a ich dostupnosť, aby sa morské prostredie, pôda a ochrana pred hlukom prioritne doplnili ako ďalšie primárne dôležité oblasti integrovaných projektov a aby sa zaviedli vhodné mechanizmy koordinácie programu LIFE s ostatnými fondmi EÚ v spoločnom strategickom rámci a s rámcami prioritných opatrení na financovanie sústavy Natura 2000; |
| --- | --- |

—

podporuje nový prístup založený na „integrovaných projektoch“, žiada však, aby sa viac podporovala účasť zainteresovaných strán na integrovaných projektoch a ich dostupnosť, aby sa morské prostredie, pôda a ochrana pred hlukom prioritne doplnili ako ďalšie primárne dôležité oblasti integrovaných projektov a aby sa zaviedli vhodné mechanizmy koordinácie programu LIFE s ostatnými fondmi EÚ v spoločnom strategickom rámci a s rámcami prioritných opatrení na financovanie sústavy Natura 2000;

| — | domnieva sa, že vylúčenie DPH ako oprávneného výdavku pravdepodobne odradí mnoho potenciálnych príjemcov od vypracovania návrhu a navrhuje, aby sa DPH uznávala za oprávnené náklady, ak príjemcovia môžu dokázať, že DPH nemožno získať späť; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že vylúčenie DPH ako oprávneného výdavku pravdepodobne odradí mnoho potenciálnych príjemcov od vypracovania návrhu a navrhuje, aby sa DPH uznávala za oprávnené náklady, ak príjemcovia môžu dokázať, že DPH nemožno získať späť;

| — | odporúča, aby náklady na trvalých zamestnancov zostali oprávneným výdavkom pod podmienkou, že sa dokáže a zdokumentuje, že dotknutí zamestnanci sú formálne pridelení na činnosti projektu na plný alebo čiastočný úväzok; |
| --- | --- |

—

odporúča, aby náklady na trvalých zamestnancov zostali oprávneným výdavkom pod podmienkou, že sa dokáže a zdokumentuje, že dotknutí zamestnanci sú formálne pridelení na činnosti projektu na plný alebo čiastočný úväzok;

| — | navrhuje, aby sa horná hranica miery spolufinancovania zvýšila na 85 % v menej rozvinutých regiónoch (v zmysle definície v nariadeniach o štrukturálnych fondoch) a v najvzdialenejších regiónoch; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby sa horná hranica miery spolufinancovania zvýšila na 85 % v menej rozvinutých regiónoch (v zmysle definície v nariadeniach o štrukturálnych fondoch) a v najvzdialenejších regiónoch;

| — | žiada, aby bol program LIFE dostupný aj pre zámorské krajiny a územia EÚ, na ktoré sa vzťahuje „Rozhodnutie o pridružení zámoria“ (rozhodnutie Rady 2001/822/ES) a ktoré sú zodpovedné za väčšinu biodiverzity EÚ. |
| --- | --- |

—

žiada, aby bol program LIFE dostupný aj pre zámorské krajiny a územia EÚ, na ktoré sa vzťahuje „Rozhodnutie o pridružení zámoria“ (rozhodnutie Rady 2001/822/ES) a ktoré sú zodpovedné za väčšinu biodiverzity EÚ.

| Spravodajkyňa | Kay TWITCHEN (UK/NI), členka rady grófstva Essex |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE)
  COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD |

Spravodajkyňa

Kay TWITCHEN (UK/NI), členka rady grófstva Essex

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení programu na ochranu životného prostredia a klímy (LIFE)

COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   
  Všeobecné pripomienky

| 1. | Opakuje svoj názor, že program LIFE je dôležitým nástrojom pomoci pri financovaní miestnych a regionálnych politík a projektov v oblasti životného prostredia s celoeurópskym prínosom, ktorý pomáha mobilizovať úsilie miestnych a regionálnych orgánov. Okrem toho program prispieva k nadväzovaniu partnerských vzťahov, a tým k upevňovaniu štruktúr spolupráce, čím sa uľahčuje výmena skúseností a informácií na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.

Opakuje svoj názor, že program LIFE je dôležitým nástrojom pomoci pri financovaní miestnych a regionálnych politík a projektov v oblasti životného prostredia s celoeurópskym prínosom, ktorý pomáha mobilizovať úsilie miestnych a regionálnych orgánov. Okrem toho program prispieva k nadväzovaniu partnerských vzťahov, a tým k upevňovaniu štruktúr spolupráce, čím sa uľahčuje výmena skúseností a informácií na miestnej a regionálnej úrovni.

| 2. | Víta zámer pokračovať s programom LIFE v novom období financovania. Verí, že to zabezpečí efektívnejšiu činnosť, vytvorí synergiu koordináciou činností na európskej a národnej úrovni a zvýši viditeľnosť opatrení v oblasti životného prostredia a klímy. |
| --- | --- |

2.

Víta zámer pokračovať s programom LIFE v novom období financovania. Verí, že to zabezpečí efektívnejšiu činnosť, vytvorí synergiu koordináciou činností na európskej a národnej úrovni a zvýši viditeľnosť opatrení v oblasti životného prostredia a klímy.

| 3. | Súhlasí s názorom Komisie, že opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy by mali byť neoddeliteľnou súčasťou väčšiny politík EÚ. Hlavné nástroje financovania Únie však neriešia všetky konkrétne potreby v oblasti životného prostredia a klímy, z čoho vyplýva pretrvávajúca potreba samostatného programu na ochranu životného prostredia a klímy, ktorý bude vychádzať z úspechov nariadenia (ES) č. 614/5007 o programe LIFE+ za obdobie 2007 – 2013. Doplní tak prístup „mainstreaming“ na dosahovanie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy v rámci rozpočtu EÚ prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré inde nespĺňajú kritériá na financovanie. |
| --- | --- |

3.

Súhlasí s názorom Komisie, že opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy by mali byť neoddeliteľnou súčasťou väčšiny politík EÚ. Hlavné nástroje financovania Únie však neriešia všetky konkrétne potreby v oblasti životného prostredia a klímy, z čoho vyplýva pretrvávajúca potreba samostatného programu na ochranu životného prostredia a klímy, ktorý bude vychádzať z úspechov nariadenia (ES) č. 614/5007 o programe LIFE+ za obdobie 2007 – 2013. Doplní tak prístup „mainstreaming“ na dosahovanie cieľov v oblasti životného prostredia a klímy v rámci rozpočtu EÚ prostredníctvom financovania projektov v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré inde nespĺňajú kritériá na financovanie.

| 4. | Konštatuje, že hodnotenie súčasného programu LIFE zdôraznilo, že jeho vplyv je obmedzený nedostatkom strategického zamerania. Nový program by preto mal zaviesť flexibilnú zostupnú koncepciu a vytvoriť dva samostatné podprogramy pokrývajúce životné prostredie a klímu s jasne stanovenými prioritami. |
| --- | --- |

4.

Konštatuje, že hodnotenie súčasného programu LIFE zdôraznilo, že jeho vplyv je obmedzený nedostatkom strategického zamerania. Nový program by preto mal zaviesť flexibilnú zostupnú koncepciu a vytvoriť dva samostatné podprogramy pokrývajúce životné prostredie a klímu s jasne stanovenými prioritami.

| 5. | Považuje pri tom za dôležité zachovať dostatočnú flexibilitu programu. Stanovovanie priorít by nemalo viesť k nadmerným obmedzeniam a prehnane prísnym kritériám. Najdôležitejším ukazovateľom by mala byť kvalita navrhovaných projektov tak, ako je to v rámci súčasného programu. |
| --- | --- |

5.

Považuje pri tom za dôležité zachovať dostatočnú flexibilitu programu. Stanovovanie priorít by nemalo viesť k nadmerným obmedzeniam a prehnane prísnym kritériám. Najdôležitejším ukazovateľom by mala byť kvalita navrhovaných projektov tak, ako je to v rámci súčasného programu.

| 6. | Domnieva sa, že nariadenie o programe LIFE by malo osobitne odkazovať na to, že je potrebné snažiť sa o synergiu medzi rôznymi zložkami, napr. zabezpečiť, aby projekty v oblasti klímy financované z programu LIFE mali pozitívny vplyv na biodiverzitu a aby projekty v oblasti životného prostredia financované z programu LIFE boli odolné voči zmene klímy. Vzhľadom na to, že Komisia naznačila možnú synergiu medzi dvoma podprogramami a aby projekty boli prospešné pre viacero cieľov, bude potrebné zabezpečiť dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

6.

Domnieva sa, že nariadenie o programe LIFE by malo osobitne odkazovať na to, že je potrebné snažiť sa o synergiu medzi rôznymi zložkami, napr. zabezpečiť, aby projekty v oblasti klímy financované z programu LIFE mali pozitívny vplyv na biodiverzitu a aby projekty v oblasti životného prostredia financované z programu LIFE boli odolné voči zmene klímy. Vzhľadom na to, že Komisia naznačila možnú synergiu medzi dvoma podprogramami a aby projekty boli prospešné pre viacero cieľov, bude potrebné zabezpečiť dosiahnutie tohto cieľa.

| 7. | Pripomína svoju výzvu (1), aby program LIFE naďalej podporoval komunikačné a informačné projekty s väčším zameraním na zvyšovanie povedomia vrátane vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory projektov, do ktorých sú zapojené miestne a regionálne orgány. V tomto kontexte víta navrhovanú prioritnú oblasť „Riadenie a informovanie“ v oboch podprogramoch. |
| --- | --- |

7.

Pripomína svoju výzvu (1), aby program LIFE naďalej podporoval komunikačné a informačné projekty s väčším zameraním na zvyšovanie povedomia vrátane vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory projektov, do ktorých sú zapojené miestne a regionálne orgány. V tomto kontexte víta navrhovanú prioritnú oblasť „Riadenie a informovanie“ v oboch podprogramoch.

| 8. | Víta návrh, aby sa v záujme zabezpečenia ich súladu obidva podprogramy programu LIFE vykonávali v rámci jediného viacročného pracovného programu prostredníctvom jediného súboru spoločných vykonávacích pravidiel a jedinej výzvy na predloženie projektov a aby sa nimi zaoberal jediný výbor programu LIFE. Zdôrazňuje, že by nemali existovať rozdielne postupy a priority pre rôzne podprogramy. |
| --- | --- |

8.

Víta návrh, aby sa v záujme zabezpečenia ich súladu obidva podprogramy programu LIFE vykonávali v rámci jediného viacročného pracovného programu prostredníctvom jediného súboru spoločných vykonávacích pravidiel a jedinej výzvy na predloženie projektov a aby sa nimi zaoberal jediný výbor programu LIFE. Zdôrazňuje, že by nemali existovať rozdielne postupy a priority pre rôzne podprogramy.

| 9. | Víta, že Európska komisia pri príprave tohto návrhu viedla rozsiahle konzultácie a zohľadnila mnoho názorov, ktoré vyjadrili zúčastnené strany a VR. (2) |
| --- | --- |

9.

Víta, že Európska komisia pri príprave tohto návrhu viedla rozsiahle konzultácie a zohľadnila mnoho názorov, ktoré vyjadrili zúčastnené strany a VR. (2)

B.   
  Ukazovatele

| 10. | Víta dôraz, ktorý sa v článku 3 návrhu kladie na vymedzenie ukazovateľov hodnotenia výsledkov programu LIFE. Odporúča, aby sa doplnili ukazovatele, ktoré hodnotia a podporujú dobrú správu a komunikáciu v rámci každého projektu programu LIFE. VR naliehavo žiadal, aby program LIFE podporoval cielené – a tým účinnejšie – spôsoby komunikácie a činnosti zamerané na budovanie kapacít v každom projekte programu LIFE. |
| --- | --- |

10.

Víta dôraz, ktorý sa v článku 3 návrhu kladie na vymedzenie ukazovateľov hodnotenia výsledkov programu LIFE. Odporúča, aby sa doplnili ukazovatele, ktoré hodnotia a podporujú dobrú správu a komunikáciu v rámci každého projektu programu LIFE. VR naliehavo žiadal, aby program LIFE podporoval cielené – a tým účinnejšie – spôsoby komunikácie a činnosti zamerané na budovanie kapacít v každom projekte programu LIFE.

C.   
  Podprogram pre životné prostredie (LIFE Životné prostredie)

Prioritná oblasť: Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov

| 11. | Konštatuje, že návrh v článku 10 vylučuje trhové využívanie inovácií v súkromnom sektore, keďže ich pokryje program Horizont 2020. To umožňuje, aby sa program LIFE zameral na ekologické inovácie miestnych a regionálnych orgánov a na hľadanie riešení, ktoré sa najčastejšie najlepšie vykonávajú prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. VR preto víta posun k inováciám vo verejnom sektore a možnosť verejno-súkromných partnerstiev. |
| --- | --- |

11.

Konštatuje, že návrh v článku 10 vylučuje trhové využívanie inovácií v súkromnom sektore, keďže ich pokryje program Horizont 2020. To umožňuje, aby sa program LIFE zameral na ekologické inovácie miestnych a regionálnych orgánov a na hľadanie riešení, ktoré sa najčastejšie najlepšie vykonávajú prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev. VR preto víta posun k inováciám vo verejnom sektore a možnosť verejno-súkromných partnerstiev.

Prioritná oblasť: Biodiverzita

| 12. | Víta, že v súlade s požiadavkou VR (3) návrh v článku 11 umožňuje opakujúce sa činnosti pod podmienkou, že sa projekty opierajú o osvedčené postupy, ktoré sa môžu preniesť do iných regiónov a podliehajú normám pre monitorovanie a oznamovanie výsledkov verejnosti. |
| --- | --- |

12.

Víta, že v súlade s požiadavkou VR (3) návrh v článku 11 umožňuje opakujúce sa činnosti pod podmienkou, že sa projekty opierajú o osvedčené postupy, ktoré sa môžu preniesť do iných regiónov a podliehajú normám pre monitorovanie a oznamovanie výsledkov verejnosti.

| 13. | Verí, že podpora rámcov prioritných opatrení na financovanie sústavy Natura 2000 prostredníctvom integrovaných projektov bude budúcim kľúčovým prvkom prioritnej oblasti Biodiverzita programu LIFE. VR žiada, aby so zreteľom na inštitucionálny rámec jednotlivých členských štátov boli regionálne orgány zodpovedné za vypracovanie rámcov prioritných opatrení, a berie na vedomie nedávne iniciatívy, ktoré začala Európska komisia v súvislosti s financovaním sústavy Natura 2000 (4). |
| --- | --- |

13.

Verí, že podpora rámcov prioritných opatrení na financovanie sústavy Natura 2000 prostredníctvom integrovaných projektov bude budúcim kľúčovým prvkom prioritnej oblasti Biodiverzita programu LIFE. VR žiada, aby so zreteľom na inštitucionálny rámec jednotlivých členských štátov boli regionálne orgány zodpovedné za vypracovanie rámcov prioritných opatrení, a berie na vedomie nedávne iniciatívy, ktoré začala Európska komisia v súvislosti s financovaním sústavy Natura 2000 (4).

Prioritná oblasť: Riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia

| 14. | S nadšením víta, že v rámci programu LIFE sa posilnila podpora riadenia v oblasti životného prostredia tým, že sa z nej v navrhovanom nariadení (článok 12) stala prioritná oblasť. VR verí, že sa tým zvýši viditeľnosť možných projektov riadenia a že miestne a regionálne orgány budú mať z tejto novej prioritnej oblasti významný prospech. VR naliehavo žiadal, aby program LIFE prispel k posilneniu administratívnej kapacity miestnych a regionálnych orgánov a aby sa viac zameral na zvyšovanie povedomia vrátane vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory projektov, do ktorých sú zapojené miestne a regionálne orgány a ktoré majú významný dosah na úrovni EÚ (5). |
| --- | --- |

14.

S nadšením víta, že v rámci programu LIFE sa posilnila podpora riadenia v oblasti životného prostredia tým, že sa z nej v navrhovanom nariadení (článok 12) stala prioritná oblasť. VR verí, že sa tým zvýši viditeľnosť možných projektov riadenia a že miestne a regionálne orgány budú mať z tejto novej prioritnej oblasti významný prospech. VR naliehavo žiadal, aby program LIFE prispel k posilneniu administratívnej kapacity miestnych a regionálnych orgánov a aby sa viac zameral na zvyšovanie povedomia vrátane vzdelávania v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory projektov, do ktorých sú zapojené miestne a regionálne orgány a ktoré majú významný dosah na úrovni EÚ (5).

| 15. | Domnieva sa, že v rámci tejto prioritnej oblasti by sa mala propagovať výmena vedomostí o implementácii a presadzovaní právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, a to tým, že sa na európskej úrovni budú podporovať siete, školenia a projekty na výmenu osvedčených postupov, a to najmä projekty, na ktorých sa aktívne zúčastňujú miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

15.

Domnieva sa, že v rámci tejto prioritnej oblasti by sa mala propagovať výmena vedomostí o implementácii a presadzovaní právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, a to tým, že sa na európskej úrovni budú podporovať siete, školenia a projekty na výmenu osvedčených postupov, a to najmä projekty, na ktorých sa aktívne zúčastňujú miestne a regionálne orgány.

D.   
  Podprogram pre ochranu klímy (LIFE Ochrana klímy)

| 16. | Víta vytvorenie nového podprogramu na ochranu klímy, ktorý môže zohrať úlohu pri podpore nízkouhlíkových opatrení a investícií, ktoré účinne využívajú zdroje a sú odolné voči zmene klímy. Túto skutočnosť víta v súvislosti s medzinárodnými záväzkami EÚ znížiť emisie skleníkových plynov v rámci Kjótskeho protokolu a budúcej celosvetovej dohody o klíme, ktorá sa má prerokovať do roku 2015, ako aj v súvislosti s cieľmi EÚ v rámci balíka opatrení v oblasti klimatických zmien a energetiky, stratégie Európa 2020 a Plánu prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 (6). |
| --- | --- |

16.

Víta vytvorenie nového podprogramu na ochranu klímy, ktorý môže zohrať úlohu pri podpore nízkouhlíkových opatrení a investícií, ktoré účinne využívajú zdroje a sú odolné voči zmene klímy. Túto skutočnosť víta v súvislosti s medzinárodnými záväzkami EÚ znížiť emisie skleníkových plynov v rámci Kjótskeho protokolu a budúcej celosvetovej dohody o klíme, ktorá sa má prerokovať do roku 2015, ako aj v súvislosti s cieľmi EÚ v rámci balíka opatrení v oblasti klimatických zmien a energetiky, stratégie Európa 2020 a Plánu prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 (6).

| 17. | Konštatuje však, že navrhovaný rozpočet prestavuje skôr malú časť celkového rozpočtu programu LIFE (25 %). Podprogram LIFE Ochrana klímy má preto veľmi obmedzený potenciál na to, aby výrazne znížil emisie skleníkových plynov. Mal by preto podporovať viacnásobné environmentálne výhody, ako sú prírodné oblasti, ktoré majú zásadný význam z hľadiska zaistenia kvality ovzdušia a vykazujú veľkú biodiverzitu (rašeliniská a lesy), alebo podnecovať vytváranie ekologickej infraštruktúry, a to ako integrovaný prístup k zachovaniu biodiverzity a zamedzeniu účinkov klimatických zmien. |
| --- | --- |

17.

Konštatuje však, že navrhovaný rozpočet prestavuje skôr malú časť celkového rozpočtu programu LIFE (25 %). Podprogram LIFE Ochrana klímy má preto veľmi obmedzený potenciál na to, aby výrazne znížil emisie skleníkových plynov. Mal by preto podporovať viacnásobné environmentálne výhody, ako sú prírodné oblasti, ktoré majú zásadný význam z hľadiska zaistenia kvality ovzdušia a vykazujú veľkú biodiverzitu (rašeliniská a lesy), alebo podnecovať vytváranie ekologickej infraštruktúry, a to ako integrovaný prístup k zachovaniu biodiverzity a zamedzeniu účinkov klimatických zmien.

| 18. | Víta, že hlavným zameraním integrovaných projektov bude zmierňovanie klimatických zmien a adaptačné stratégie a akčné plány. |
| --- | --- |

18.

Víta, že hlavným zameraním integrovaných projektov bude zmierňovanie klimatických zmien a adaptačné stratégie a akčné plány.

| 19. | Víta ciele uvedené v prioritnej oblasti „Riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia“ (článok 16) a vidí jasnú úlohu VR v podpore zvyšovania povedomia o otázkach klímy. |
| --- | --- |

19.

Víta ciele uvedené v prioritnej oblasti „Riadenie a informovanie v oblasti životného prostredia“ (článok 16) a vidí jasnú úlohu VR v podpore zvyšovania povedomia o otázkach klímy.

E.   
  Integrované projekty

| 20. | Ako sa uvádza v jeho predchádzajúcom stanovisku (7), výbor víta návrh zaviesť dlhotrvajúce integrované projekty na veľkom územnom rozsahu (konkrétne na regionálnej, multiregionálnej a národnej úrovni), a to ako prostriedok riešenia širokej palety otázok prostredníctvom strategického a štruktúrovaného partnerstva s inými zdrojmi financovania EÚ. Projekty programu LIFE budú mať naďalej dôležitú katalytickú hodnotu. |
| --- | --- |

20.

Ako sa uvádza v jeho predchádzajúcom stanovisku (7), výbor víta návrh zaviesť dlhotrvajúce integrované projekty na veľkom územnom rozsahu (konkrétne na regionálnej, multiregionálnej a národnej úrovni), a to ako prostriedok riešenia širokej palety otázok prostredníctvom strategického a štruktúrovaného partnerstva s inými zdrojmi financovania EÚ. Projekty programu LIFE budú mať naďalej dôležitú katalytickú hodnotu.

| 21. | Je presvedčený, že integrované projekty zlepšia vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia a klímy a ich začleňovanie do ďalších politík pri uplatnení zásady viacúrovňového riadenia, a to zabezpečením koordinovanej mobilizácie ďalších prostriedkov zo zdrojov EÚ, ako aj z vnútroštátnych a súkromných zdrojov smerom k dosiahnutiu cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. Budú sa zameriavať na vykonávanie plánov alebo stratégií v oblasti životného prostredia a klímy vo väčšom územnom rozsahu, než sa zvyčajne vykonávajú v prípade programu LIFE+. |
| --- | --- |

21.

Je presvedčený, že integrované projekty zlepšia vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia a klímy a ich začleňovanie do ďalších politík pri uplatnení zásady viacúrovňového riadenia, a to zabezpečením koordinovanej mobilizácie ďalších prostriedkov zo zdrojov EÚ, ako aj z vnútroštátnych a súkromných zdrojov smerom k dosiahnutiu cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. Budú sa zameriavať na vykonávanie plánov alebo stratégií v oblasti životného prostredia a klímy vo väčšom územnom rozsahu, než sa zvyčajne vykonávajú v prípade programu LIFE+.

| 22. | Teší ho, že zoznam hlavných relevantných oblastí integrovaných projektov v článku 18 písm. d) do veľkej miery zohľadňuje predchádzajúce odporúčania VR (vodné hospodárstvo, ochrana prírody a biodiverzity, udržateľné využívanie zdrojov a odpadové hospodárstvo). Domnieva sa však, že morské prostredie, pôda a hluk by sa mali pridať ako ďalšie hlavné relevantné oblasti. |
| --- | --- |

22.

Teší ho, že zoznam hlavných relevantných oblastí integrovaných projektov v článku 18 písm. d) do veľkej miery zohľadňuje predchádzajúce odporúčania VR (vodné hospodárstvo, ochrana prírody a biodiverzity, udržateľné využívanie zdrojov a odpadové hospodárstvo). Domnieva sa však, že morské prostredie, pôda a hluk by sa mali pridať ako ďalšie hlavné relevantné oblasti.

| 23. | Vyjadruje znepokojenie nad tým, že príprava a riadenie integrovaných projektov môžu byť zložité, najmä pokiaľ ide o množstvo lehôt, výberové kritériá, postupy a formát podávania žiadostí, podmienky riadenia a podávanie správ. To bude obzvlášť znepokojujúce pre menšie miestne orgány, a preto víta technickú pomoc plánovanú v návrhu s cieľom pomôcť pripraviť a predložiť integrované projekty. |
| --- | --- |

23.

Vyjadruje znepokojenie nad tým, že príprava a riadenie integrovaných projektov môžu byť zložité, najmä pokiaľ ide o množstvo lehôt, výberové kritériá, postupy a formát podávania žiadostí, podmienky riadenia a podávanie správ. To bude obzvlášť znepokojujúce pre menšie miestne orgány, a preto víta technickú pomoc plánovanú v návrhu s cieľom pomôcť pripraviť a predložiť integrované projekty.

| 24. | Požaduje vhodné mechanizmy na koordináciu programu LIFE s ostatnými fondmi v spoločnom strategickom rámci (SSR), najmä v rámci zmlúv o partnerstve, ako sa stanovuje v článku 14 návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia, ako aj s novým prístupom miestneho rozvoja pod vedením miestneho spoločenstva a stratégiami miestneho rozvoja pre všetky fondy SSR ako sa stanovuje v článkoch 28 a 29 návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia. |
| --- | --- |

24.

Požaduje vhodné mechanizmy na koordináciu programu LIFE s ostatnými fondmi v spoločnom strategickom rámci (SSR), najmä v rámci zmlúv o partnerstve, ako sa stanovuje v článku 14 návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia, ako aj s novým prístupom miestneho rozvoja pod vedením miestneho spoločenstva a stratégiami miestneho rozvoja pre všetky fondy SSR ako sa stanovuje v článkoch 28 a 29 návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia.

| 25. | Očakáva, že táto nová kategória projektov väčšieho rozsahu v rámci programu LIFE bude obsahovať rámec a usmernenia pre vypracovanie jednotlivých projektov v rámci programu LIFE a iných projektov vrátane plánu, v ktorom sa objasňuje, akým spôsobom je možné kombinovať ostatné zdroje (EÚ, národné, regionálne, miestne a súkromné) na financovanie navrhovaných činností. V určitých prípadoch by tieto projekty mohli trvať dlhšie, pričom počas tohto obdobia bude možné vypracovať a uskutočňovať samostatné súvisiace projekty LIFE. |
| --- | --- |

25.

Očakáva, že táto nová kategória projektov väčšieho rozsahu v rámci programu LIFE bude obsahovať rámec a usmernenia pre vypracovanie jednotlivých projektov v rámci programu LIFE a iných projektov vrátane plánu, v ktorom sa objasňuje, akým spôsobom je možné kombinovať ostatné zdroje (EÚ, národné, regionálne, miestne a súkromné) na financovanie navrhovaných činností. V určitých prípadoch by tieto projekty mohli trvať dlhšie, pričom počas tohto obdobia bude možné vypracovať a uskutočňovať samostatné súvisiace projekty LIFE.

| 26. | Zároveň upozorňuje na hodnotu tradičných, menších projektov, ktoré sú dostupné pre menšie orgány s menšou schopnosťou vypracovať integrovaný projekt. V súlade s tým víta, že budú mať aj naďalej miesto v novom programe, a žiada, aby sa neznižovali celkové rozpočty, ktoré sú na ne vyčlenené. |
| --- | --- |

26.

Zároveň upozorňuje na hodnotu tradičných, menších projektov, ktoré sú dostupné pre menšie orgány s menšou schopnosťou vypracovať integrovaný projekt. V súlade s tým víta, že budú mať aj naďalej miesto v novom programe, a žiada, aby sa neznižovali celkové rozpočty, ktoré sú na ne vyčlenené.

| 27. | Uznáva, že je potrebný približný geografický základ, ale domnieva sa, že by nemal byť hlavným dôvodom, ktorý by mohol viesť k presmerovaniu finančných prostriedkov z nevyhnutných projektov len preto, aby sa niekde splnila hypotetická národná kvóta. Víta možnosť zahrnúť do týchto projektov susedné krajiny. |
| --- | --- |

27.

Uznáva, že je potrebný približný geografický základ, ale domnieva sa, že by nemal byť hlavným dôvodom, ktorý by mohol viesť k presmerovaniu finančných prostriedkov z nevyhnutných projektov len preto, aby sa niekde splnila hypotetická národná kvóta. Víta možnosť zahrnúť do týchto projektov susedné krajiny.

| 28. | Domnieva sa, že účasť zainteresovaných strán na integrovaných projektoch by sa mala viac podporovať. |
| --- | --- |

28.

Domnieva sa, že účasť zainteresovaných strán na integrovaných projektoch by sa mala viac podporovať.

F.   
  Zjednodušenie, programovanie a delegované akty

| 29. | Uznáva, že Európska komisia sa snažila vyhovieť požiadavkám z predchádzajúceho stanoviska (8) na väčšie administratívne zjednodušenie vrátane viacročného programovania a intenzívnejšieho využívania nástrojov IT. Používanie paušálnych sadzieb a paušálnych súm môže znížiť byrokraciu a je vítané. Je však znepokojený tým, že záväzok zjednodušenia je prevažne vyjadrený všeobecne ako želanie v odôvodnení 26. |
| --- | --- |

29.

Uznáva, že Európska komisia sa snažila vyhovieť požiadavkám z predchádzajúceho stanoviska (8) na väčšie administratívne zjednodušenie vrátane viacročného programovania a intenzívnejšieho využívania nástrojov IT. Používanie paušálnych sadzieb a paušálnych súm môže znížiť byrokraciu a je vítané. Je však znepokojený tým, že záväzok zjednodušenia je prevažne vyjadrený všeobecne ako želanie v odôvodnení 26.

| 30. | S veľkým uspokojením víta zavedenie dvojfázovej koncepcie výberu integrovaných projektov, v rámci ktorej môžu potenciálni žiadatelia Komisii predložiť koncepčnú poznámku na predbežné schválenie, čo znamená, že žiadatelia, u ktorých je malá pravdepodobnosť, že budú úspešní, budú menej plytvať zdrojmi. To tiež zodpovedá odporúčaniu VR (9). |
| --- | --- |

30.

S veľkým uspokojením víta zavedenie dvojfázovej koncepcie výberu integrovaných projektov, v rámci ktorej môžu potenciálni žiadatelia Komisii predložiť koncepčnú poznámku na predbežné schválenie, čo znamená, že žiadatelia, u ktorých je malá pravdepodobnosť, že budú úspešní, budú menej plytvať zdrojmi. To tiež zodpovedá odporúčaniu VR (9).

| 31. | Víta viacročný pracovný program v dĺžke minimálne dvoch rokov, ako sa navrhuje v článku 24. Domnieva sa, že tieto viacročné pracovné programy môžu zabezpečiť, aby program LIFE riešil priority EÚ strategickejším a politickým spôsobom. Výbor žiada Komisiu, aby zapojila miestne a regionálne orgány do prípravy pracovných programov, ktoré by tak boli úzko prepojené s praxou. |
| --- | --- |

31.

Víta viacročný pracovný program v dĺžke minimálne dvoch rokov, ako sa navrhuje v článku 24. Domnieva sa, že tieto viacročné pracovné programy môžu zabezpečiť, aby program LIFE riešil priority EÚ strategickejším a politickým spôsobom. Výbor žiada Komisiu, aby zapojila miestne a regionálne orgány do prípravy pracovných programov, ktoré by tak boli úzko prepojené s praxou.

| 32. | Znepokojuje ho však, že možnosť revízie viacročných programov v polovici obdobia, ako sa stanovuje v článku 24 ods. 3, by mohla príjemcom spôsobiť ťažkosti pri predvídaní vývoja. Rozsah zmien vyplývajúcich z revízie by preto mal byť minimálny. |
| --- | --- |

32.

Znepokojuje ho však, že možnosť revízie viacročných programov v polovici obdobia, ako sa stanovuje v článku 24 ods. 3, by mohla príjemcom spôsobiť ťažkosti pri predvídaní vývoja. Rozsah zmien vyplývajúcich z revízie by preto mal byť minimálny.

| 33. | Uznáva, že v súčasnom programe je výkonnosť národných kontaktných miest premenlivá a v niektorých prípadoch je prekážkou, ktorá vedie k nedostatočnému využívaniu národných prostriedkov (VR už vyzýval, aby sa zabezpečila lepšia odborná príprava národných kontaktných miest (10)). |
| --- | --- |

33.

Uznáva, že v súčasnom programe je výkonnosť národných kontaktných miest premenlivá a v niektorých prípadoch je prekážkou, ktorá vedie k nedostatočnému využívaniu národných prostriedkov (VR už vyzýval, aby sa zabezpečila lepšia odborná príprava národných kontaktných miest (10)).

| 34. | Zdôrazňuje, že postup preskúmania a výbor programu LIFE (článok 29) by mali fungovať transparentným a inkluzívnym spôsobom. |
| --- | --- |

34.

Zdôrazňuje, že postup preskúmania a výbor programu LIFE (článok 29) by mali fungovať transparentným a inkluzívnym spôsobom.

| 35. | Poznamenáva, že v návrhu nariadenia sa počíta s delegovanými aktmi, pokiaľ ide o ukazovatele výkonnosti uplatňované na konkrétne tematické priority (článok 3), o uplatňovanie kritéria „v záujme Únie“ (článok 19 ods. 1) a kritéria „uplatňovania geografickej vyváženosti“ pre integrované projekty (článok 19 ods. 3). Výbor zaujal kritický postoj k častejšiemu používaniu komitológie v environmentálnej politike, keďže rozhodovacie a prevádzkové postupy EÚ nie sú dostatočne transparentné pre miestne a regionálne orgány (11). Odporúča preto, aby Európska komisia primerane konzultovala miestne a regionálne orgány počas prípravných prác na delegovaných aktoch. |
| --- | --- |

35.

Poznamenáva, že v návrhu nariadenia sa počíta s delegovanými aktmi, pokiaľ ide o ukazovatele výkonnosti uplatňované na konkrétne tematické priority (článok 3), o uplatňovanie kritéria „v záujme Únie“ (článok 19 ods. 1) a kritéria „uplatňovania geografickej vyváženosti“ pre integrované projekty (článok 19 ods. 3). Výbor zaujal kritický postoj k častejšiemu používaniu komitológie v environmentálnej politike, keďže rozhodovacie a prevádzkové postupy EÚ nie sú dostatočne transparentné pre miestne a regionálne orgány (11). Odporúča preto, aby Európska komisia primerane konzultovala miestne a regionálne orgány počas prípravných prác na delegovaných aktoch.

G.   
  Spolufinancovanie a oprávnené výdavky

| 36. | Uznáva, že Európska komisia reagovala na výzvy z predchádzajúceho stanoviska (12), aby sa maximálny podiel spolufinancovania zvýšil zo súčasných 50 % na 70 % (v prípade integrovaných a prípravných projektov na 80 %). |
| --- | --- |

36.

Uznáva, že Európska komisia reagovala na výzvy z predchádzajúceho stanoviska (12), aby sa maximálny podiel spolufinancovania zvýšil zo súčasných 50 % na 70 % (v prípade integrovaných a prípravných projektov na 80 %).

| 37. | Navrhuje, aby sa horná miera spolufinancovania zvýšila na 85 % v menej rozvinutých regiónoch (v zmysle definície v nariadeniach o štrukturálnych fondoch (13)) a v najvzdialenejších regiónoch. Tieto regióny sú často mimoriadne dôležité z hľadiska zastavenia straty biodiverzity. |
| --- | --- |

37.

Navrhuje, aby sa horná miera spolufinancovania zvýšila na 85 % v menej rozvinutých regiónoch (v zmysle definície v nariadeniach o štrukturálnych fondoch (13)) a v najvzdialenejších regiónoch. Tieto regióny sú často mimoriadne dôležité z hľadiska zastavenia straty biodiverzity.

| 38. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nereagovala na výzvy z predchádzajúceho stanoviska (14), a to umožniť miestnym a regionálnym orgánom započítavať náklady na trvalých zamestnancov ako vlastné zdroje. Vylúčenie nákladov na trvalých zamestnancov by malo zásadný negatívny vplyv na kvalitu a realizovateľnosť projektov, najmä menších vládnych a mimovládnych organizácií, ktoré sú závislé od trvalých zamestnancov a ich odborných znalostí a ktorých personál často pracuje na čiastočný úväzok na niekoľkých projektoch naraz. |
| --- | --- |

38.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska komisia nereagovala na výzvy z predchádzajúceho stanoviska (14), a to umožniť miestnym a regionálnym orgánom započítavať náklady na trvalých zamestnancov ako vlastné zdroje. Vylúčenie nákladov na trvalých zamestnancov by malo zásadný negatívny vplyv na kvalitu a realizovateľnosť projektov, najmä menších vládnych a mimovládnych organizácií, ktoré sú závislé od trvalých zamestnancov a ich odborných znalostí a ktorých personál často pracuje na čiastočný úväzok na niekoľkých projektoch naraz.

| 39. | Domnieva sa, že spolu s vylúčením DPH ako oprávneného výdavku, ako sa navrhuje v článku 20, to pravdepodobne odradí mnoho potenciálnych príjemcov od vypracovania návrhu. Pripomína, že v iných fondoch je DPH uznaná ako oprávnené náklady, ak príjemcovia môžu dokázať, že DPH nemožno získať späť. |
| --- | --- |

39.

Domnieva sa, že spolu s vylúčením DPH ako oprávneného výdavku, ako sa navrhuje v článku 20, to pravdepodobne odradí mnoho potenciálnych príjemcov od vypracovania návrhu. Pripomína, že v iných fondoch je DPH uznaná ako oprávnené náklady, ak príjemcovia môžu dokázať, že DPH nemožno získať späť.

| 40. | Berie však na vedomie zistenia štúdie, z ktorých, ako sa zdá, vyplýva, že vplyv oveľa vyššej miery spolufinancovania navrhovanej Komisiou vyrovná odstránenie niektorých prvkov oprávneného financovania vo väčšine projektov. Okrem toho si je vedomý, že otázka pracovného času zamestnancov je príčinou mnohých sporov medzi audítormi Komisie a príjemcami a vedie k tomu, že sa Komisii vracia veľké množstvo peňazí, niekedy dlho po dokončení projektu. |
| --- | --- |

40.

Berie však na vedomie zistenia štúdie, z ktorých, ako sa zdá, vyplýva, že vplyv oveľa vyššej miery spolufinancovania navrhovanej Komisiou vyrovná odstránenie niektorých prvkov oprávneného financovania vo väčšine projektov. Okrem toho si je vedomý, že otázka pracovného času zamestnancov je príčinou mnohých sporov medzi audítormi Komisie a príjemcami a vedie k tomu, že sa Komisii vracia veľké množstvo peňazí, niekedy dlho po dokončení projektu.

| 41. | Napriek tomu odporúča, aby náklady na trvalých zamestnancov zostali oprávneným výdavkom pod podmienkou, že sa dokáže a zdokumentuje, že dotknutí zamestnanci sú formálne pridelení na činnosti projektu. |
| --- | --- |

41.

Napriek tomu odporúča, aby náklady na trvalých zamestnancov zostali oprávneným výdavkom pod podmienkou, že sa dokáže a zdokumentuje, že dotknutí zamestnanci sú formálne pridelení na činnosti projektu.

H.   
  Rozpočet

| 42. | Berie na vedomie navrhované zvýšenie rozpočtu programu LIFE z 2,1 mld. EUR na 3,6 mld. EUR, čo, napriek tomu, že pre program ide o podstatné zvýšenie, predstavuje iba 0,3 % z celkového rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

42.

Berie na vedomie navrhované zvýšenie rozpočtu programu LIFE z 2,1 mld. EUR na 3,6 mld. EUR, čo, napriek tomu, že pre program ide o podstatné zvýšenie, predstavuje iba 0,3 % z celkového rozpočtu EÚ.

| 43. | Avšak vzhľadom na podstatné výzvy v tejto oblasti by VR privítal omnoho väčšie zvýšenie tohto rozpočtu. Uznáva, že presné sumy sa nemôžu odsúhlasiť, kým sa neuzavrú rokovania o viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

43.

Avšak vzhľadom na podstatné výzvy v tejto oblasti by VR privítal omnoho väčšie zvýšenie tohto rozpočtu. Uznáva, že presné sumy sa nemôžu odsúhlasiť, kým sa neuzavrú rokovania o viacročnom finančnom rámci.

| 44. | Hoci väčšia miera súladu a komplementarity s inými zdrojmi financovania je vítaná, financovanie programu LIFE by nemalo vplývať na tieto fondy (napr. štrukturálne fondy). |
| --- | --- |

44.

Hoci väčšia miera súladu a komplementarity s inými zdrojmi financovania je vítaná, financovanie programu LIFE by nemalo vplývať na tieto fondy (napr. štrukturálne fondy).

| 45. | Víta skutočnosť, že 50 % podprogramu Životné prostredie sa má vyčleniť na biodiverzitu, čo zodpovedá požiadavke VR (15). |
| --- | --- |

45.

Víta skutočnosť, že 50 % podprogramu Životné prostredie sa má vyčleniť na biodiverzitu, čo zodpovedá požiadavke VR (15).

| 46. | Víta nové ustanovenie článku 17, aby sa program LIFE mohol kombinovať s inovatívnymi finančnými nástrojmi. Považuje to za osobitne dôležité pre prioritnú oblasť „Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“. Pripomína, že tieto nástroje by sa mali používať iba ako doplnok grantov na akcie, a nie namiesto nich. |
| --- | --- |

46.

Víta nové ustanovenie článku 17, aby sa program LIFE mohol kombinovať s inovatívnymi finančnými nástrojmi. Považuje to za osobitne dôležité pre prioritnú oblasť „Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“. Pripomína, že tieto nástroje by sa mali používať iba ako doplnok grantov na akcie, a nie namiesto nich.

I.   
  Subsidiarita

| 47. | Opäť potvrdzuje, že environmentálna politika je oblasťou, v ktorej EÚ a členské štáty vykonávajú právomoci spoločne. Preto sa uplatňuje zásada subsidiarity. Domnieva sa však, že nie je potrebné podrobné hodnotenie súladu navrhovaného nariadenia so zásadami subsidiarity a proporcionality, keďže je predovšetkým pokračovaním programu LIFE, ktorý existuje od roku 1992. Subsidiarita a proporcionalita sú potvrdené v odôvodnení 34 návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

47.

Opäť potvrdzuje, že environmentálna politika je oblasťou, v ktorej EÚ a členské štáty vykonávajú právomoci spoločne. Preto sa uplatňuje zásada subsidiarity. Domnieva sa však, že nie je potrebné podrobné hodnotenie súladu navrhovaného nariadenia so zásadami subsidiarity a proporcionality, keďže je predovšetkým pokračovaním programu LIFE, ktorý existuje od roku 1992. Subsidiarita a proporcionalita sú potvrdené v odôvodnení 34 návrhu nariadenia.

| 48. | Avšak:






  a) | Súhlasí v zásade s tým, aby bol program aj naďalej centrálne riadený, domnieva sa však, že bude potrebné zaručiť, aby delegovanie úloh, ako sú výber projektu a monitorovanie úloh, na výkonný orgán neznížilo účasť členských štátov na fungovaní programu, a aby žiadny presun neviedol k strate vedomostí a odborných znalostí potrebných na spracovanie žiadostí v rámci programu LIFE. |
| --- | --- | --- |

48.

Avšak:

a)

Súhlasí v zásade s tým, aby bol program aj naďalej centrálne riadený, domnieva sa však, že bude potrebné zaručiť, aby delegovanie úloh, ako sú výber projektu a monitorovanie úloh, na výkonný orgán neznížilo účasť členských štátov na fungovaní programu, a aby žiadny presun neviedol k strate vedomostí a odborných znalostí potrebných na spracovanie žiadostí v rámci programu LIFE.

| b) | Pripomína, že miestne a regionálne orgány musia zohrávať dôležitú úlohu pri implementácii právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a stratégií v oblasti klímy na regionálnej a miestnej úrovni a lepšie informovať verejnosť o inováciách a osvedčených postupov. |
| --- | --- |

b)

Pripomína, že miestne a regionálne orgány musia zohrávať dôležitú úlohu pri implementácii právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia a stratégií v oblasti klímy na regionálnej a miestnej úrovni a lepšie informovať verejnosť o inováciách a osvedčených postupov.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Úvodné ustanovenie 15

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050“ (16) (ďalej len „plán do roku 2050“) sa uvádza, že na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo aj naďalej nevyhnutné testovať nové koncepcie zmiernenia zmeny klímy. Takisto bude potrebné zabezpečiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala prioritou v rámci všetkých politík Únie. Okrem toho sú podpora riadenia a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a na zaistenie účasti zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k trom konkrétnym prioritným oblastiam, ktorými sú: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a riadenie a informovanie v oblasti klímy. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu osobitných cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby na nich participovalo viacero členských štátov. | V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050“ (16) (ďalej len „plán do roku 2050“) sa uvádza, že na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo aj naďalej nevyhnutné testovať nové koncepcie zmiernenia zmeny klímy. Takisto bude potrebné zabezpečiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala prioritou v rámci všetkých politík Únie. Okrem toho sú podpora riadenia a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a na zaistenie účasti zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k trom konkrétnym prioritným oblastiam, ktorými sú: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a riadenie a informovanie v oblasti klímy. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu osobitných cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby na nich participovalo viacero členských štátov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050“ (16) (ďalej len „plán do roku 2050“) sa uvádza, že na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo aj naďalej nevyhnutné testovať nové koncepcie zmiernenia zmeny klímy. Takisto bude potrebné zabezpečiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala prioritou v rámci všetkých politík Únie. Okrem toho sú podpora riadenia a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a na zaistenie účasti zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k trom konkrétnym prioritným oblastiam, ktorými sú: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a riadenie a informovanie v oblasti klímy. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu osobitných cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby na nich participovalo viacero členských štátov.

V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050“ (16) (ďalej len „plán do roku 2050“) sa uvádza, že na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo aj naďalej nevyhnutné testovať nové koncepcie zmiernenia zmeny klímy. Takisto bude potrebné zabezpečiť, aby sa adaptácia na zmenu klímy stala prioritou v rámci všetkých politík Únie. Okrem toho sú podpora riadenia a zvyšovanie informovanosti nevyhnutné na dosiahnutie konštruktívnych výsledkov a na zaistenie účasti zainteresovaných strán. Podprogram „Ochrana klímy“ by mal preto podporovať snahy, ktoré prispievajú k trom konkrétnym prioritným oblastiam, ktorými sú: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy a riadenie a informovanie v oblasti klímy. Malo by byť možné, aby projekty financované programom LIFE prispievali k dosahovaniu osobitných cieľov viacerých týchto prioritných oblastí a aby na nich participovalo viacero členských štátov.

Zdôvodnenie

V nariadení o programe LIFE by mala byť osobitná zmienka o tom, že sa treba usilovať o synergiu medzi environmentálnymi cieľmi, najmä medzi opatreniami v oblasti zmeny klímy a biodiverzitou. Je dôležité zdôrazniť tiež funkcie lesných ekosystémov, pretože môžu byť prínosom z hľadiska biodiverzity a zmierňovania zmeny klímy, pričom zároveň môžu zvýšiť kapacitu sekvestrácie oxidu uhličitého.

Pozmeňovací návrh 2

Úvodné ustanovenie 26

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom zjednodušiť program LIFE a znížiť administratívnu záťaž pre žiadateľov a príjemcov by sa mali viac využívať paušálne sadzby a paušálne sumy a financovanie by sa malo zamerať na konkrétnejšie kategórie nákladov. Náhradou neoprávnených nákladov a s cieľom zachovať účinnú úroveň podpory prostredníctvom programu LIFE by mali miery spolufinancovania dosahovať 70 % vo všeobecnosti a 80 % v osobitných prípadoch. | S cieľom zjednodušiť program LIFE a znížiť administratívnu záťaž pre žiadateľov a príjemcov by sa mali viac využívať paušálne sadzby a paušálne sumy a financovanie by sa malo zamerať na konkrétnejšie kategórie nákladov. Náhradou neoprávnených nákladov a s cieľom zachovať účinnú úroveň podpory prostredníctvom programu LIFE by mali miery spolufinancovania dosahovať 70 % vo všeobecnosti a % v . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom zjednodušiť program LIFE a znížiť administratívnu záťaž pre žiadateľov a príjemcov by sa mali viac využívať paušálne sadzby a paušálne sumy a financovanie by sa malo zamerať na konkrétnejšie kategórie nákladov. Náhradou neoprávnených nákladov a s cieľom zachovať účinnú úroveň podpory prostredníctvom programu LIFE by mali miery spolufinancovania dosahovať 70 % vo všeobecnosti a 80 % v osobitných prípadoch.

S cieľom zjednodušiť program LIFE a znížiť administratívnu záťaž pre žiadateľov a príjemcov by sa mali viac využívať paušálne sadzby a paušálne sumy a financovanie by sa malo zamerať na konkrétnejšie kategórie nákladov. Náhradou neoprávnených nákladov a s cieľom zachovať účinnú úroveň podpory prostredníctvom programu LIFE by mali miery spolufinancovania dosahovať 70 % vo všeobecnosti a % v .

Zdôvodnenie

Horná hranica miery spolufinancovania by sa mala zvýšiť až do 85 % v hospodársky zaostávajúcich alebo prechodných regiónoch (v zmysle definície v nariadeniach o štrukturálnych fondoch). Tieto regióny sú často mimoriadne dôležité z hľadiska zastavenia straty biodiverzity. Najvzdialenejšie regióny vo všeobecnosti získavajú z hlavných európskych fondov spolufinancovanie až do výšky 85 %. Preto by mali mať tiež možnosť získavať spolufinancovanie v rovnakej miere aj z iných programov Únie, ako je napríklad program LIFE. Treba tiež pripomenúť, že najvzdialenejšie regióny sú najväčším čistým prispievateľom k biodiverzite v celej Európskej únii, keďže na ich území sa nachádza veľký počet oblastí s celoeurópskym významom v rámci sústavy Natura 2000.

Pozmeňovací návrh 3

Úvodné ustanovenie 30

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom zabezpečiť čo najlepšie využitie fondov Únie a zaistiť celoeurópsky prínos by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty, ktoré súvisia s kritériami oprávnenosti pre výber projektu, kritériami uplatňovania geografickej vyváženosti v prípade integrovaných projektov a ukazovateľmi výkonnosti uplatňovanými na konkrétne tematické priority. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, okrem iného aj s odborníkmi. Komisia by pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. | S cieľom zabezpečiť čo najlepšie využitie fondov Únie a zaistiť celoeurópsky prínos by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty, ktoré súvisia s kritériami oprávnenosti pre výber projektu, kritériami uplatňovania geografickej vyváženosti v prípade integrovaných projektov a ukazovateľmi výkonnosti uplatňovanými na konkrétne tematické priority. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, okrem iného aj s odborníkmi. Komisia by pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom zabezpečiť čo najlepšie využitie fondov Únie a zaistiť celoeurópsky prínos by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty, ktoré súvisia s kritériami oprávnenosti pre výber projektu, kritériami uplatňovania geografickej vyváženosti v prípade integrovaných projektov a ukazovateľmi výkonnosti uplatňovanými na konkrétne tematické priority. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, okrem iného aj s odborníkmi. Komisia by pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

S cieľom zabezpečiť čo najlepšie využitie fondov Únie a zaistiť celoeurópsky prínos by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty, ktoré súvisia s kritériami oprávnenosti pre výber projektu, kritériami uplatňovania geografickej vyváženosti v prípade integrovaných projektov a ukazovateľmi výkonnosti uplatňovanými na konkrétne tematické priority. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, okrem iného aj s odborníkmi. Komisia by pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a primerané odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

Zdôvodnenie

Výbor zaujal kritický postoj k častejšiemu používaniu komitológie v environmentálnej politike, keďže rozhodovacie a prevádzkové postupy EÚ nie sú dostatočne transparentné pre miestne a regionálne orgány.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 5 – Účasť tretích krajín na programe LIFE

| Text návrhu Komisie | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Účasť tretích krajín na programe LIFE | Účasť tretích krajín na programe LIFE |
| Na programe LIFE sa môžu zúčastňovať tieto krajiny: | Na programe LIFE sa môžu zúčastňovať tieto krajiny: |
| (a) | krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP); |

Text návrhu Komisie

Navrhovaná zmena

Účasť tretích krajín na programe LIFE

Účasť tretích krajín na programe LIFE

Na programe LIFE sa môžu zúčastňovať tieto krajiny:

Na programe LIFE sa môžu zúčastňovať tieto krajiny:

(a)

krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP);

| (a) | krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP); |
| --- | --- |

(a)

krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP);

| (b) | kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny a krajiny pristupujúce k Únii; |
| --- | --- |

(b)

kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny a krajiny pristupujúce k Únii;

| (b) | kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny a krajiny pristupujúce k Únii; |
| --- | --- |

(b)

kandidátske krajiny, potenciálne kandidátske krajiny a krajiny pristupujúce k Únii;

| (c) | krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika; |
| --- | --- |

(c)

krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika;

| (c) | krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika; |
| --- | --- |

(c)

krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika;

| (d) | krajiny, ktoré sa stali členmi Európskej environmentálnej agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 993/1999 z 24. apríla 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete. |
| --- | --- |

(d)

krajiny, ktoré sa stali členmi Európskej environmentálnej agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 993/1999 z 24. apríla 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete.

| (d) | krajiny, ktoré sa stali členmi Európskej environmentálnej agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 993/1999 z 24. apríla 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete, |
| --- | --- |

(d)

krajiny, ktoré sa stali členmi Európskej environmentálnej agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 993/1999 z 24. apríla 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 1210/90 zo 7. mája 1990 o zriadení Európskej environmentálnej agentúry a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete,

| | |
| --- | --- |

Takáto účasť sa uskutočňuje v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných bilaterálnych alebo multilaterálnych dohodách, ktorými sa upravujú všeobecné zásady ich účasti na programoch Únie.

Takáto účasť sa uskutočňuje v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných bilaterálnych alebo multilaterálnych dohodách, ktorými sa upravujú všeobecné zásady ich účasti na programoch Únie.

Zdôvodnenie

V 21 zámorských krajinách a územiach EÚ, ako aj v štyroch najvzdialenejších regiónoch Francúzska žije celkovo viac endemických a ohrozených druhov ako v 27 členských štátoch EÚ. Päť z 34 najdôležitejších svetových miest z hľadiska biodiverzity sa nachádza v zámorských krajinách a územiach EÚ. Ostrovné ekosystémy tvoria len 5 % svetovej pevniny, ale sú domovom približne tretiny svetovo ohrozených druhov. Táto biodiverzita je naďalej relatívne nechránená, keďže smernica o vtáctve a biotopoch sa neuplatňuje. Je zložité získavať financie na podporu zachovania druhov, keďže tieto vzdialené oblasti nie sú oprávnené čerpať prostriedky z mnohých medzinárodných fondov (z dôvodu ich pridruženia k EÚ). Projekty v zámorských krajinách a územiach by sa mohli financovať z národných príspevkov štyroch členských štátov (Spojené kráľovstvo, Holandsko, Francúzsko, Dánsko), ktoré majú územia klasifikované ako zámorské krajiny a územia, čiže by to nemalo vplyv na prostriedky dostupné v programe LIFE ako celku.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 8 – Komplementárnosť, odsek 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia a členské štáty v rámci svojich príslušných povinností zabezpečia koordináciu medzi programom LIFE a Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom námorného a rybného hospodárstvav záujme vytvárania synergií, a to najmä v kontexte integrovaných projektov uvedených v článku 18 písm. d), a podpory využívania riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Únie sa koordinácia uskutočňuje v rámci spoločného strategického rámca uvedeného v článku 10 nariadenia (EÚ) č. .... (Nariadenie o SSR). | Komisia a členské štáty v rámci svojich príslušných povinností zabezpečia koordináciu medzi programom LIFE a Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom námorného a rybného hospodárstvav záujme vytvárania synergií, a najmä v kontexte integrovaných projektov uvedených v článku 18 písm. d), a v podpory využívania riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Únie sa koordinácia uskutočňuje v rámci spoločného strategického rámca uvedeného v článku 10 nariadenia (EÚ) č. .... (nariadenie). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia a členské štáty v rámci svojich príslušných povinností zabezpečia koordináciu medzi programom LIFE a Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom námorného a rybného hospodárstvav záujme vytvárania synergií, a to najmä v kontexte integrovaných projektov uvedených v článku 18 písm. d), a podpory využívania riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Únie sa koordinácia uskutočňuje v rámci spoločného strategického rámca uvedeného v článku 10 nariadenia (EÚ) č. .... (Nariadenie o SSR).

Komisia a členské štáty v rámci svojich príslušných povinností zabezpečia koordináciu medzi programom LIFE a Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom námorného a rybného hospodárstvav záujme vytvárania synergií, a najmä v kontexte integrovaných projektov uvedených v článku 18 písm. d), a v podpory využívania riešení, metód a prístupov vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Únie sa koordinácia uskutočňuje v rámci spoločného strategického rámca uvedeného v článku 10 nariadenia (EÚ) č. .... (nariadenie).

Zdôvodnenie

Vzhľadom na dôležitosť programu LIFE, pokiaľ ide o strategické prispievanie k financovaniu sústavy Natura 2000, VR žiada, aby sa nariadením od členských štátov výslovne požadovalo zabezpečenie koordinácie aj prijatím prioritných akčných rámcov. Možná synergia môže byť tiež výsledkom koordinácie integrovaných projektov programu LIFE s navrhovaným novým prístupom miestneho rozvoja pod vedením komunít a stratégií miestneho rozvoja pre všetky fondy SSF v zmysle ustanovení článkov 28 a 29 návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia. Znenie návrhu nariadenia je okrem toho upravené v snahe zosúladiť ho s predchádzajúcimi stanoviskami Výboru regiónov (CdR 5/2012 rev. 1).

Pozmeňovací návrh 6

Článok 10 – Konkrétne ciele prioritnej oblasti „životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“, písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií vykonávania plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade v oblasti vody, odpadu a ovzdušia; | podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií vykonávania plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade v oblasti vody, odpadu a ovzdušia; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií vykonávania plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade v oblasti vody, odpadu a ovzdušia;

podporovať uplatňovanie, vývoj, testovanie a demonštráciu integrovaných koncepcií vykonávania plánov a programov v zmysle politiky a právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia, v prvom rade v oblasti vody, odpadu a ovzdušia;

Zdôvodnenie

V mnohých regiónoch má riešenie znečistenia pôdy mimoriadny význam a chápe sa v úzkej spojitosti s ochranou vôd a predchádzaním vzniku odpadu.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 14 – Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov sa v rámci prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele: | S cieľom prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov sa v rámci prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele: |
| (a) | prispievať k vykonávaniu a tvorbe politiky a právnych predpisov Únie na zmiernenie zmeny klímy vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na zmiernenie zmeny klímy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov sa v rámci prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:

S cieľom prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov sa v rámci prioritnej oblasti „Zmiernenie zmeny klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:

(a)

prispievať k vykonávaniu a tvorbe politiky a právnych predpisov Únie na zmiernenie zmeny klímy vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na zmiernenie zmeny klímy;

| (a) | prispievať k vykonávaniu a tvorbe politiky a právnych predpisov Únie na zmiernenie zmeny klímy vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na zmiernenie zmeny klímy; |
| --- | --- |

(a)

prispievať k vykonávaniu a tvorbe politiky a právnych predpisov Únie na zmiernenie zmeny klímy vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom vývoja, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na zmiernenie zmeny klímy;

| (b) | zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných zmierňujúcich akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi. |
| --- | --- |

(b)

zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných zmierňujúcich akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi.

| (b) | zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných zmierňujúcich akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi. |
| --- | --- |

(b)

zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných zmierňujúcich akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi.

| (c) | zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú zmierňujúce stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

(c)

zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú zmierňujúce stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

| (c) | zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú zmierňujúce stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

(c)

zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú zmierňujúce stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

| (d) | prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych zmierňujúcich technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. |
| --- | --- |

(d)

prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych zmierňujúcich technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming.

| (d) | prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych zmierňujúcich technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming |
| --- | --- |

(d)

prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych zmierňujúcich technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Je potrebné dbať o to, aby opatrenia v oblasti klímy nemali negatívny vplyv na biodiverzitu. Naopak, pri opatreniach zahrnutých v programe LIFE je potrebné dohliadnuť, aby mali pozitívny vplyv na biodiverzitu. Je dôležité zachovať koherentnosť medzi dvomi hlavnými osami programu LIFE.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 15 – Konkrétne ciele prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom prispieť k snahe na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy sa v rámci prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele: | S cieľom prispieť k snahe na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy sa v rámci prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele: |
| (a) | prispievať k vývoju a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti adaptácie vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom tvorby, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na adaptáciu na zmenu klímy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom prispieť k snahe na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy sa v rámci prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:

S cieľom prispieť k snahe na zvýšenie odolnosti voči zmene klímy sa v rámci prioritnej oblasti „Adaptácia na zmenu klímy“ sledujú najmä tieto konkrétne ciele:

(a)

prispievať k vývoju a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti adaptácie vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom tvorby, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na adaptáciu na zmenu klímy;

| (a) | prispievať k vývoju a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti adaptácie vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom tvorby, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na adaptáciu na zmenu klímy; |
| --- | --- |

(a)

prispievať k vývoju a vykonávaniu politiky a právnych predpisov Únie v oblasti adaptácie vrátane mainstreamingu do všetkých politických oblastí, najmä prostredníctvom tvorby, testovania a demonštrácie politík alebo koncepcií v oblasti riadenia, osvedčených postupov a riešení na adaptáciu na zmenu klímy;

| (b) | zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných adaptačných akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi. |
| --- | --- |

(b)

zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných adaptačných akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi.

| (b) | zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných adaptačných akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi. |
| --- | --- |

(b)

zlepšovať vedomostnú základňu pre vývoj, posudzovanie, monitorovanie, hodnotenie a vykonávanie účinných adaptačných akcií a opatrení a zvyšovať kapacitu na uplatňovanie týchto poznatkov v praxi.

| (c) | zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú adaptačné stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

(c)

zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú adaptačné stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

| (c) | zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú adaptačné stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

(c)

zjednodušovať vývoj a vykonávanie integrovaných koncepcií, ako sú adaptačné stratégie a akčné plány na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

| (d) | prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych adaptačných technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. |
| --- | --- |

(d)

prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych adaptačných technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming.

| (d) | prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych adaptačných technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming. |
| --- | --- |

(d)

prispievať k vývoju a demonštrácii takých inovatívnych adaptačných technológií, systémov, metód a nástrojov, ktoré sú vhodné na zopakovanie, presun alebo mainstreaming.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Je potrebné dbať o to, aby opatrenia v oblasti klímy nemali negatívny vplyv na biodiverzitu. Naopak, pri opatreniach zahrnutých v programe LIFE je potrebné dohliadnuť, aby mali pozitívny vplyv na biodiverzitu. Je dôležité zachovať koherentnosť medzi dvomi hlavnými osami programu LIFE.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 18 – Projekty, písm. d)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Granty na akcie môžu financovať tieto projekty:
  ....






  d) | integrované projekty najmä v oblasti prírody, vody, odpadu, ovzdušia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Granty na akcie môžu financovať tieto projekty:

....

d)

integrované projekty najmä v oblasti prírody, vody, odpadu, ovzdušia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu;

Granty na akcie môžu financovať tieto projekty:

....

| d) | integrované projekty najmä v oblasti prírody, vody, odpadu, ovzdušia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu; |
| --- | --- |

d)

integrované projekty najmä v oblasti prírody, vody, odpadu, ovzdušia, zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu;

Zdôvodnenie

Medzi prioritné oblasti by malo patriť aj morské prostredie, pôda a ochrana pred hlukom.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 19 – Kritériá oprávnenosti projektov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Projekty uvedené v článku 18 musia spĺňať tieto kritériá oprávnenosti: | 1.   Projekty uvedené v článku 18 musia spĺňať tieto kritériá oprávnenosti: |
| (a) | sú v záujme Únie tým, že značne prispievajú k dosahovaniu jedného z cieľov programu LIFE podľa článku 3; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Projekty uvedené v článku 18 musia spĺňať tieto kritériá oprávnenosti:

1.   Projekty uvedené v článku 18 musia spĺňať tieto kritériá oprávnenosti:

(a)

sú v záujme Únie tým, že značne prispievajú k dosahovaniu jedného z cieľov programu LIFE podľa článku 3;

| (a) | sú v záujme Únie tým, že značne prispievajú k dosahovaniu jedného z cieľov programu LIFE podľa článku 3; |
| --- | --- |

(a)

sú v záujme Únie tým, že značne prispievajú k dosahovaniu jedného z cieľov programu LIFE podľa článku 3;

| (b) | zabezpečujú nákladovo efektívny prístup a sú technicky a finančne koherentné; |
| --- | --- |

(b)

zabezpečujú nákladovo efektívny prístup a sú technicky a finančne koherentné;

| (b) | zabezpečujú nákladovo efektívny prístup a sú technicky a finančne koherentné; |
| --- | --- |

(b)

zabezpečujú nákladovo efektívny prístup a sú technicky a finančne koherentné;

| (c) | sú zárukou riadneho vykonávania. |
| --- | --- |

(c)

sú zárukou riadneho vykonávania.

| (c) | sú zárukou riadneho vykonávania. |
| --- | --- |

(c)

sú zárukou riadneho vykonávania.

Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30, ktorými podrobnejšie určí podmienky uplatňovania kritéria uvedeného v odseku 1 písm. a), aby sa toto kritérium prispôsobilo konkrétnym prioritným oblastiam vymedzeným vo článkoch 9 a 13.

Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30, ktorými podrobnejšie určí podmienky uplatňovania kritéria uvedeného v odseku 1 písm. a), aby sa toto kritérium prispôsobilo konkrétnym prioritným oblastiam vymedzeným vo článkoch 9 a 13.

2.   Projekty financované programom LIFE pokiaľ možno podporia synergie medzi rozličnými cieľmi a využívanie zeleného verejného obstarávania.

2.   Projekty financované programom LIFE podporia synergie medzi rozličnými cieľmi a využívanie zeleného verejného obstarávania.

3.   Do integrovaných projektov uvedených v článku 18 ods. 1 písm. d) sa v prípade potreby zapoja zainteresované strany a pokiaľ možno sa týmito projektmi podporí koordinácia a mobilizácia ďalších finančných zdrojov Únie.

3.   Do integrovaných projektov uvedených v článku 18 ods. 1 písm. d) sa v zapoja zainteresované strany a pokiaľ možno sa týmito projektmi podporí koordinácia a mobilizácia ďalších finančných zdrojov Únie.

Komisia zabezpečí geografickú vyváženosť v súlade so zásadami solidarity a spoločného úsilia v procese zadávania integrovaných projektov. Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30, ktorými stanoví kritériá uplatňovania geografickej vyváženosti v každej tematickej prioritnej oblasti uvedenej v článku 18 ods. 2 písm. d).

Komisia zabezpečí geografickú vyváženosť v súlade so zásadami solidarity a spoločného úsilia v procese zadávania integrovaných projektov. Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 30, ktorými stanoví kritériá uplatňovania geografickej vyváženosti v každej tematickej prioritnej oblasti uvedenej v článku 18 ods. 2 písm. d).

4.   Komisia osobitne zohľadní nadnárodné projekty, v rámci ktorých je nadnárodná spolupráca nevyhnutná na zaručenie ochrany a cieľov životného prostredia a klímy, a bude sa snažiť zabezpečiť, aby sa minimálne 15 % rozpočtových zdrojov vyhradených na projekty pridelilo nadnárodným projektom.

4.   Komisia osobitne zohľadní nadnárodné projekty, v rámci ktorých je nadnárodná spolupráca nevyhnutná na zaručenie ochrany a cieľov životného prostredia a klímy, a bude sa snažiť zabezpečiť, aby sa minimálne 15 % rozpočtových zdrojov vyhradených na projekty pridelilo nadnárodným projektom.

Zdôvodnenie

Prístup zainteresovaných strán k integrovaným projektom a ich zapojenie sa do takýchto projektov by sa mali podporovať všade a v čo najväčšej miere. Hoci úsilie programu by sa malo týkať celej EÚ, v neposlednom rade z toho dôvodu, že environmentálne otázky a otázky súvisiace s klímou majú často cezhraničné dôsledky, koncepcia „národných kvót“ nie je vhodná a nemala by sa uprednostňovať pred vlastnou hodnotou jednotlivých návrhov. Je potrebné zabrániť tomu, aby budúce oprávnené integrované a viacročné projekty znížili rozpočty venované na existujúce projekty, ktoré preukázali svoju opodstatnenosť. Práve tento typ projektov najľahšie využívajú miestne a regionálne orgány, ktoré nie vždy majú prostriedky potrebné na realizáciu integrovaných projektov uvedených v návrhu Komisie. Navyše je logické, aby projekty financované z programu LIFE podnecovali využívanie ekologických verejných zákaziek.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 20 – Miera spolufinancovania a oprávnenosť nákladov na projekty, odsek 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Maximálna miera spolufinancovania projektov uvedených v článku 18 predstavuje 70 % oprávnených nákladov. Vo výnimočných prípadoch predstavuje maximálna miera spolufinancovania projektov uvedená v článku 18 písm. d) a f) 80 % oprávnených nákladov. | Maximálna miera spolufinancovania projektov uvedených v článku 18 predstavuje 70 % oprávnených nákladov. Vo výnimočných prípadoch predstavuje maximálna miera spolufinancovania projektov uvedená v článku 18 písm. d) a f) 80 % oprávnených nákladov . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Maximálna miera spolufinancovania projektov uvedených v článku 18 predstavuje 70 % oprávnených nákladov. Vo výnimočných prípadoch predstavuje maximálna miera spolufinancovania projektov uvedená v článku 18 písm. d) a f) 80 % oprávnených nákladov.

Maximálna miera spolufinancovania projektov uvedených v článku 18 predstavuje 70 % oprávnených nákladov. Vo výnimočných prípadoch predstavuje maximálna miera spolufinancovania projektov uvedená v článku 18 písm. d) a f) 80 % oprávnených nákladov .

Zdôvodnenie

Horná hranica miery spolufinancovania by sa mala zvýšiť až do 85 % v menej rozvinutých regiónoch (v zmysle definície v nariadeniach o štrukturálnych fondoch). Tieto regióny sú často mimoriadne dôležité z hľadiska zastavenia straty biodiverzity. Najvzdialenejšie regióny vo všeobecnosti získavajú z hlavných európskych fondov spolufinancovanie až do výšky 85 %. Preto by mali mať tiež možnosť získavať spolufinancovanie v rovnakej miere aj z iných programov Únie, ako je napríklad program LIFE. Treba tiež pripomenúť, že najvzdialenejšie regióny sú najväčším čistým prispievateľom k biodiverzite v celej Európskej únii, keďže na ich území sa nachádza veľký počet oblastí s celoeurópskym významom v rámci sústavy Natura 2000.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 20 – Miera spolufinancovania a oprávnenosť nákladov na projekty, odsek 2, prvý pododsek o DPH

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| DPH sa nepovažuje za oprávnené náklady v prípade projektov uvedených v článku 18. | DPH za oprávnené náklady v prípade projektov uvedených v článku 18. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

DPH sa nepovažuje za oprávnené náklady v prípade projektov uvedených v článku 18.

DPH za oprávnené náklady v prípade projektov uvedených v článku 18.

Zdôvodnenie

| | |
| --- | --- |

Výbor regiónov sa domnieva, že vylúčenie DPH ako oprávneného výdavku môže odradiť mnohých potenciálnych žiadateľov od vypracovania návrhu. Pripomína, že v rámci iných fondov EÚ sa DPH akceptuje ako oprávnené náklady, ak môžu príjemcovia preukázať, že DPH nemožno získať späť.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 20 – Miera spolufinancovania a oprávnenosť nákladov na projekty, odsek 3 (nový)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | — | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

—

Zdôvodnenie

Výbor regiónov sa domnieva, že vylúčenie nákladov na zamestnancov ako oprávneného výdavku môže odradiť mnohých potenciálnych žiadateľov od vypracovania návrhu. Uvedené znenie znovu zavádza takúto oprávnenosť tak, ako bola stanovená v nariadení (ES) č. 614/2007 o programe LIFE+, ktoré bolo zverejnené v Úradnom vestníku EÚ L 309 z 20. novembra 2008 (pozri článok 5), avšak zároveň zohľadňuje mzdy, a teda nedáva len možnosť zohľadniť ich bez presných kritérií. Okrem toho pre malých operátorov nie je reálne prijímať dodatočný personál na takéto projekty a v mnohých prípadoch by takáto povinnosť znemožnila ich realizáciu, pretože si často vyžadujú špecializovaný personál, ktorý dobre pozná príslušnú oblasť. Navrhujeme preto obmedziť podmienku tak, aby boli títo zamestnanci skutočne pridelení na realizáciu projektu podporovaného z týchto fondov.

Treba objasniť, že zamestnanec osobitne pridelený na určitý projekt bude môcť pracovať na plný alebo čiastočný úväzok, aby sa zabránilo diskriminácii tohto typu pri výpočte nákladov na zamestnancov, ktorí skutočne pracujú na financovaných projektoch. Podľa skúseností s realizáciou uvedených projektov v predchádzajúcich obdobiach programu LIFE sa na ich realizáciu často vyžaduje čiastočné, avšak nevyhnutné zapojenie zamestnancov. Preto je potrebné, aby bolo možné uznať tento druh nákladov na účely ich financovania.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 6/2011 fin. (bod 74).

1

(2)  Správa na tému „Assessment of Territorial Impacts of the EU Life+ instrument“ (správa o hodnotení územného vplyvu európskeho nástroja Life+), ktorú vypracoval sekretariát Výboru regiónov v máji 2011, CdR 6/2011 fin.

2

(3)  CdR 6/2011 fin. (bod 56).

3

(4)  Pracovný dokument útvarov Komisie, SEC (2011) 1573 final.

4

(5)  Správa na tému „Assessment of Territorial Impacts of the EU Life+ instrument“ (správa o hodnotení územného vplyvu európskeho nástroja Life+), ktorú vypracoval sekretariát Výboru regiónov v máji 2011, CdR 6/2011 fin.

5

(6)  COM(2010) 2020 final a COM(2011) 112 final.

6

(7)  CdR 6/2011 fin (body 6, 25, 65 – 69).

7

(8)  CdR 6/2011 fin. (body 33 a 37).

8

(9)  CdR 6/2011 fin. (bod 38).

9

(10)  CdR 6/2011 fin. (bod 18).

10

(11)  CdR 25/2011 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2010 fin.

11

(12)  CdR 6/2011 fin. (bod 35).

12

(13)  COM(2011) 615 final; CdR 6/2011fin (bod 15).

13

(14)  CdR 6/2011 fin. (bod 34).

14

(15)  CdR 6/2011 fin (body 9 a 14).

15

(16)  COM(2011) 112 final, 8.3.2011.

16

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/74 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/74

---

Stanovisko Výboru regiónov „Udeľovanie koncesií“

2012/C 277/09

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že súčasné pravidlá týkajúce sa koncesií sa riadia judikatúrou súdov a právnymi predpismi členských štátov. Vzhľadom na skutočnosť, že niektoré koncesie môžu mať vplyv na vnútorný trh, sú jednoznačné pravidlá a jednotná interpretácia a prístup žiaduce. Výbor sa preto domnieva, že je opodstatnené zvážiť právnu úpravu v tejto oblasti; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že súčasné pravidlá týkajúce sa koncesií sa riadia judikatúrou súdov a právnymi predpismi členských štátov. Vzhľadom na skutočnosť, že niektoré koncesie môžu mať vplyv na vnútorný trh, sú jednoznačné pravidlá a jednotná interpretácia a prístup žiaduce. Výbor sa preto domnieva, že je opodstatnené zvážiť právnu úpravu v tejto oblasti;

| — | preto považuje za dôležité, aby mali verejní obstarávatelia a členské štáty možnosť zvoliť si nástroj, ktorý chcú využiť na splnenie svojich úloh. Povolenia, vrátane prevádzkových povolení, ktorých počet je obmedzený, musia ostať mimo pôsobnosti smernice. Platí to aj pre obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na stanovený účel; |
| --- | --- |

—

preto považuje za dôležité, aby mali verejní obstarávatelia a členské štáty možnosť zvoliť si nástroj, ktorý chcú využiť na splnenie svojich úloh. Povolenia, vrátane prevádzkových povolení, ktorých počet je obmedzený, musia ostať mimo pôsobnosti smernice. Platí to aj pre obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na stanovený účel;

| — | považuje za žiaduce bližšie objasniť spôsob, akým sa koncesie majú udeľovať. Je potrebné vytvoriť rovnováhu medzi objasnením napríklad spôsobu oznámenia zákazky a termínov na jednej strane, a možnosti verejných obstarávateľov rozhodnúť napríklad o kritériách, ktoré chcú použiť, na strane druhej. Táto jednoznačnosť je pre verejných obstarávateľov oporou a je predpokladom žiaducej jednotnosti v prístupoch jednotlivých členských štátov. Sloboda rozhodovania je prejavom uznania znalostí verejných obstarávateľov o ich koncesiách a rešpektovania autonómie členských štátov. Verejní obstarávatelia majú mať k dispozícii dostatočný priestor na zvolenie sociálne orientovaných a udržateľných kritérií; |
| --- | --- |

—

považuje za žiaduce bližšie objasniť spôsob, akým sa koncesie majú udeľovať. Je potrebné vytvoriť rovnováhu medzi objasnením napríklad spôsobu oznámenia zákazky a termínov na jednej strane, a možnosti verejných obstarávateľov rozhodnúť napríklad o kritériách, ktoré chcú použiť, na strane druhej. Táto jednoznačnosť je pre verejných obstarávateľov oporou a je predpokladom žiaducej jednotnosti v prístupoch jednotlivých členských štátov. Sloboda rozhodovania je prejavom uznania znalostí verejných obstarávateľov o ich koncesiách a rešpektovania autonómie členských štátov. Verejní obstarávatelia majú mať k dispozícii dostatočný priestor na zvolenie sociálne orientovaných a udržateľných kritérií;

| — | domnieva sa, že tento návrh musí rešpektovať zásadu subsidiarity: miestnym a regionálnym samosprávam má zostať možnosť slobodne rozhodnúť, či určité stavebné práce alebo služby zrealizujú samy alebo dodávateľským spôsobom. Ak sa miestne a regionálne samosprávy rozhodnutú obstarať práce alebo služby dodávateľským spôsobom, majú možnosť si slobodne vybrať vhodný právny nástroj: povolenie, verejné obstarávanie alebo koncesiu. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že tento návrh musí rešpektovať zásadu subsidiarity: miestnym a regionálnym samosprávam má zostať možnosť slobodne rozhodnúť, či určité stavebné práce alebo služby zrealizujú samy alebo dodávateľským spôsobom. Ak sa miestne a regionálne samosprávy rozhodnutú obstarať práce alebo služby dodávateľským spôsobom, majú možnosť si slobodne vybrať vhodný právny nástroj: povolenie, verejné obstarávanie alebo koncesiu.

| Spravodajca | Henk KOOL (NL/SES), člen výkonnej rady mesta Haag |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o udeľovaní koncesií
  COM(2011) 897 final |

Spravodajca

Henk KOOL (NL/SES), člen výkonnej rady mesta Haag

Referenčný dokument

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o udeľovaní koncesií

COM(2011) 897 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | konštatuje, že pre koncesie nejestvuje žiadny jednotný právny rámec. Verejné koncesie na stavebné práce sú upravené európskymi smernicami o verejnom obstarávaní. Právna úprava koncesií na služby je však z európskych smerníc o verejnom obstarávaní vyňatá a riadi sa zásadami Zmluvy o EÚ. Tieto zásady sú podrobnejšie rozpracované v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že pre koncesie nejestvuje žiadny jednotný právny rámec. Verejné koncesie na stavebné práce sú upravené európskymi smernicami o verejnom obstarávaní. Právna úprava koncesií na služby je však z európskych smerníc o verejnom obstarávaní vyňatá a riadi sa zásadami Zmluvy o EÚ. Tieto zásady sú podrobnejšie rozpracované v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie.

| 2. | Poznamenáva, že členské štáty musia pri udeľovaní koncesií dodržiavať zásady Zmluvy o fungovaní Európskej únie (rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, transparentnosť a proporcionalita), ale upozorňuje, že uplatňovanie týchto zásad je odlišné. Cieľom návrhu smernice o koncesiách je vytvoriť jednotný rámec pre predpisy týkajúce sa koncesií na stavebné práce a koncesií na služby, aby sa udeľovanie koncesií na úrovni EÚ riadilo jednou smernicou. Vzhľadom na hospodárske výzvy, ktorým Európska únia čelí, prikladá Európska komisia veľký význam ďalšiemu rozvoju vnútorného trhu za predpokladu, že európske predpisy o koncesiách poskytnú verejným obstarávateľom dostatočný priestor na vlastný prístup k ich uplatňovaniu. |
| --- | --- |

2.

Poznamenáva, že členské štáty musia pri udeľovaní koncesií dodržiavať zásady Zmluvy o fungovaní Európskej únie (rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, transparentnosť a proporcionalita), ale upozorňuje, že uplatňovanie týchto zásad je odlišné. Cieľom návrhu smernice o koncesiách je vytvoriť jednotný rámec pre predpisy týkajúce sa koncesií na stavebné práce a koncesií na služby, aby sa udeľovanie koncesií na úrovni EÚ riadilo jednou smernicou. Vzhľadom na hospodárske výzvy, ktorým Európska únia čelí, prikladá Európska komisia veľký význam ďalšiemu rozvoju vnútorného trhu za predpokladu, že európske predpisy o koncesiách poskytnú verejným obstarávateľom dostatočný priestor na vlastný prístup k ich uplatňovaniu.

| 3. | Konštatuje, že právnym základom pre vytvorenie jednotného právneho rámca pre koncesie je článok 53 ods. 1 a články 62 a 114 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktoré sa týkajú fungovania vnútorného trhu. V tejto súvislosti poukazuje na to, že koncesie na poskytovanie služieb treba vždy vidieť v súvislosti s poskytovaním služieb všeobecného (hospodárskeho) záujmu. Navrhovaná smernica len nedostatočne zohľadňuje novinky, ktoré v tejto súvislosti priniesla Lisabonská zmluva. Výbor preto žiada, aby sa pri týchto službách uplatnili rozsiahlejšie výnimky z rozsahu pôsobnosti smernice. |
| --- | --- |

3.

Konštatuje, že právnym základom pre vytvorenie jednotného právneho rámca pre koncesie je článok 53 ods. 1 a články 62 a 114 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktoré sa týkajú fungovania vnútorného trhu. V tejto súvislosti poukazuje na to, že koncesie na poskytovanie služieb treba vždy vidieť v súvislosti s poskytovaním služieb všeobecného (hospodárskeho) záujmu. Navrhovaná smernica len nedostatočne zohľadňuje novinky, ktoré v tejto súvislosti priniesla Lisabonská zmluva. Výbor preto žiada, aby sa pri týchto službách uplatnili rozsiahlejšie výnimky z rozsahu pôsobnosti smernice.

| 4. | Domnieva sa, že tento návrh musí rešpektovať zásadu subsidiarity: miestnym a regionálnym samosprávam má zostať možnosť slobodne rozhodnúť, či určité stavebné práce alebo služby zrealizujú samy alebo dodávateľským spôsobom. Ak sa miestne a regionálne samosprávy rozhodnutú obstarať práce alebo služby dodávateľským spôsobom, majú možnosť si slobodne vybrať vhodný právny nástroj: povolenie, verejné obstarávanie alebo koncesiu. |
| --- | --- |

4.

Domnieva sa, že tento návrh musí rešpektovať zásadu subsidiarity: miestnym a regionálnym samosprávam má zostať možnosť slobodne rozhodnúť, či určité stavebné práce alebo služby zrealizujú samy alebo dodávateľským spôsobom. Ak sa miestne a regionálne samosprávy rozhodnutú obstarať práce alebo služby dodávateľským spôsobom, majú možnosť si slobodne vybrať vhodný právny nástroj: povolenie, verejné obstarávanie alebo koncesiu.

| 5. | Podotýka, že koncesie sú komplexnejšie a uzatvárajú sa na dlhšie obdobie. Výbor sa už v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (CdR 21/2010) vyjadril, že v prípade prijatia právnej úpravy v súvislosti s udeľovaním koncesií musí byť táto pružná a jednoduchá a musí sa zabrániť právnym nejasnostiam. |
| --- | --- |

5.

Podotýka, že koncesie sú komplexnejšie a uzatvárajú sa na dlhšie obdobie. Výbor sa už v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (CdR 21/2010) vyjadril, že v prípade prijatia právnej úpravy v súvislosti s udeľovaním koncesií musí byť táto pružná a jednoduchá a musí sa zabrániť právnym nejasnostiam.

VZHĽADOM NA UVEDENÉ VÝBOR REGIÓNOV:

| 6. | V článku 1 smernice alebo aspoň v odôvodneniach by sa malo objasniť, že prenos úloh a právomocí z jedného verejného orgánu na iný nie je predmetom tejto smernice. Okrem toho by sa do nej nemali zaradiť také odvetvia, ktoré sú už regulované právnymi predpisy EÚ zameranými na jednotlivé odvetvia alebo ktoré sa na základe rozhodnutia legislatívnych orgánov EÚ zámerne neregulujú. |
| --- | --- |

6.

V článku 1 smernice alebo aspoň v odôvodneniach by sa malo objasniť, že prenos úloh a právomocí z jedného verejného orgánu na iný nie je predmetom tejto smernice. Okrem toho by sa do nej nemali zaradiť také odvetvia, ktoré sú už regulované právnymi predpisy EÚ zameranými na jednotlivé odvetvia alebo ktoré sa na základe rozhodnutia legislatívnych orgánov EÚ zámerne neregulujú.

| 7. | Uznáva, že koncesie nad určitú hodnotu majú svoj vplyv na vnútorný trh a preto by mohli byť predmetom právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

7.

Uznáva, že koncesie nad určitú hodnotu majú svoj vplyv na vnútorný trh a preto by mohli byť predmetom právnych predpisov EÚ.

| 8. | Konštatuje, že súčasné pravidlá týkajúce sa koncesií sa riadia judikatúrou súdov a právnymi predpismi členských štátov. Vzhľadom na skutočnosť, že niektoré koncesie môžu mať vplyv na vnútorný trh, sú jednoznačné pravidlá a jednotná interpretácia a prístup žiaduce. Výbor sa preto domnieva, že je opodstatnené zvážiť právnu úpravu v tejto oblasti. |
| --- | --- |

8.

Konštatuje, že súčasné pravidlá týkajúce sa koncesií sa riadia judikatúrou súdov a právnymi predpismi členských štátov. Vzhľadom na skutočnosť, že niektoré koncesie môžu mať vplyv na vnútorný trh, sú jednoznačné pravidlá a jednotná interpretácia a prístup žiaduce. Výbor sa preto domnieva, že je opodstatnené zvážiť právnu úpravu v tejto oblasti.

| 9. | Konštatuje, že koncesie sa v jednotlivých členských štátoch používajú veľmi odlišne. Do určitej miery to vyplýva z rozdielnych nástrojov, ktoré má každý členský štát k dispozícii na reguláciu alebo zadávanie takýchto činností. Dosah smernice môže byť teda v každom členskom štáte odlišný, a preto by mala Komisia jednoznačne objasniť a definovať, ktoré zmluvné vzťahy sa považujú za koncesie a ktoré druhy zmluvných vzťahov spadajú do pôsobnosti smernice. |
| --- | --- |

9.

Konštatuje, že koncesie sa v jednotlivých členských štátoch používajú veľmi odlišne. Do určitej miery to vyplýva z rozdielnych nástrojov, ktoré má každý členský štát k dispozícii na reguláciu alebo zadávanie takýchto činností. Dosah smernice môže byť teda v každom členskom štáte odlišný, a preto by mala Komisia jednoznačne objasniť a definovať, ktoré zmluvné vzťahy sa považujú za koncesie a ktoré druhy zmluvných vzťahov spadajú do pôsobnosti smernice.

| 10. | Preto považuje za dôležité, aby mali verejní obstarávatelia a členské štáty možnosť zvoliť si nástroj, ktorý chcú využiť na splnenie svojich úloh. Povolenia, vrátane prevádzkových povolení, ktorých počet je obmedzený, musia ostať mimo pôsobnosti smernice. Platí to aj pre obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na stanovený účel. |
| --- | --- |

10.

Preto považuje za dôležité, aby mali verejní obstarávatelia a členské štáty možnosť zvoliť si nástroj, ktorý chcú využiť na splnenie svojich úloh. Povolenia, vrátane prevádzkových povolení, ktorých počet je obmedzený, musia ostať mimo pôsobnosti smernice. Platí to aj pre obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na stanovený účel.

| 11. | Obáva sa, že vytvorenie povinnosti vyhlásiť verejnú súťaž na poskytovanie takýchto vnútroštátnych nástrojov je príliš veľkým zásahom do autonómie členských štátov. Výbor preto víta preambulu, z ktorej vyplýva, že podľa názoru Európskej komisie sa podobné akty štátu nemajú považovať za koncesie, je však presvedčený, že na tento účel je potrebné uviesť výslovnú výnimku v jednom z článkov návrhu. |
| --- | --- |

11.

Obáva sa, že vytvorenie povinnosti vyhlásiť verejnú súťaž na poskytovanie takýchto vnútroštátnych nástrojov je príliš veľkým zásahom do autonómie členských štátov. Výbor preto víta preambulu, z ktorej vyplýva, že podľa názoru Európskej komisie sa podobné akty štátu nemajú považovať za koncesie, je však presvedčený, že na tento účel je potrebné uviesť výslovnú výnimku v jednom z článkov návrhu.

| 12. | Domnieva sa, že smernica sa má týkať koncesií, ktoré majú vplyv na vnútorný trh. Koncesie, ktoré vzhľadom na svoju nízku hodnotu nemajú vplyv na vnútorný trh, by sa mali udeľovať priamo bez povinnosti vyhlásiť verejnú súťaž. |
| --- | --- |

12.

Domnieva sa, že smernica sa má týkať koncesií, ktoré majú vplyv na vnútorný trh. Koncesie, ktoré vzhľadom na svoju nízku hodnotu nemajú vplyv na vnútorný trh, by sa mali udeľovať priamo bez povinnosti vyhlásiť verejnú súťaž.

| 13. | Považuje tento rozdiel za veľmi dôležitý pre malé a stredné podniky. Verejní obstarávatelia majú vďaka tomu možnosť uplatňovať takú politiku udeľovania koncesií, ktorá podporuje malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

13.

Považuje tento rozdiel za veľmi dôležitý pre malé a stredné podniky. Verejní obstarávatelia majú vďaka tomu možnosť uplatňovať takú politiku udeľovania koncesií, ktorá podporuje malé a stredné podniky.

| 14. | Je znepokojený zložitosťou právnej úpravy. Verejní obstarávatelia považujú v súčasnosti platné smernice o verejnom obstarávaní za zbytočne zložité. Hrozí, že aj táto smernica o koncesiách sa stane komplexnou záležitosťou. Výbor sa domnieva, že koncesie nemožno porovnávať s pravidlami v európskych smerniciach o verejnom obstarávaní, a preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že smernica a prípadné nadväzujúce oznámenie Európskej komisie si zachovajú jednoduchosť. |
| --- | --- |

14.

Je znepokojený zložitosťou právnej úpravy. Verejní obstarávatelia považujú v súčasnosti platné smernice o verejnom obstarávaní za zbytočne zložité. Hrozí, že aj táto smernica o koncesiách sa stane komplexnou záležitosťou. Výbor sa domnieva, že koncesie nemožno porovnávať s pravidlami v európskych smerniciach o verejnom obstarávaní, a preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že smernica a prípadné nadväzujúce oznámenie Európskej komisie si zachovajú jednoduchosť.

| 15. | Považuje za žiaduce bližšie objasniť spôsob, akým sa koncesie majú udeľovať. Je potrebné vytvoriť rovnováhu medzi objasnením napríklad spôsobu oznámenia zákazky a termínov na jednej strane, a možnosti verejných obstarávateľov rozhodnúť napríklad o kritériách, ktoré chcú použiť, na strane druhej. Táto jednoznačnosť je pre verejných obstarávateľov oporou a je predpokladom žiaducej jednotnosti v prístupoch jednotlivých členských štátov. Sloboda rozhodovania je prejavom uznania znalostí verejných obstarávateľov o ich koncesiách a rešpektovania autonómie členských štátov. Verejní obstarávatelia majú mať k dispozícii dostatočný priestor na zvolenie sociálne orientovaných a udržateľných kritérií. |
| --- | --- |

15.

Považuje za žiaduce bližšie objasniť spôsob, akým sa koncesie majú udeľovať. Je potrebné vytvoriť rovnováhu medzi objasnením napríklad spôsobu oznámenia zákazky a termínov na jednej strane, a možnosti verejných obstarávateľov rozhodnúť napríklad o kritériách, ktoré chcú použiť, na strane druhej. Táto jednoznačnosť je pre verejných obstarávateľov oporou a je predpokladom žiaducej jednotnosti v prístupoch jednotlivých členských štátov. Sloboda rozhodovania je prejavom uznania znalostí verejných obstarávateľov o ich koncesiách a rešpektovania autonómie členských štátov. Verejní obstarávatelia majú mať k dispozícii dostatočný priestor na zvolenie sociálne orientovaných a udržateľných kritérií.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie (5)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Určité ustanovenia o koordinácii by sa takisto mali zaviesť pre udeľovanie koncesií na stavebné práce a služby v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb, a to vzhľadom na skutočnosť, že vnútroštátne orgány môžu ovplyvniť konanie subjektov pôsobiacich v týchto odvetviach, a s prihliadnutím na uzatvorenú povahu trhov, na ktorých pôsobia, z dôvodu existencie osobitných alebo výlučných práv udelených členskými štátmi, ktoré sa týkajú zásobovania sietí, poskytovania prístupu do sietí alebo prevádzkovania sietí na účely poskytovania príslušných služieb. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Určité ustanovenia o koordinácii by sa takisto mali zaviesť pre udeľovanie koncesií na stavebné práce a služby v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb, a to vzhľadom na skutočnosť, že vnútroštátne orgány môžu ovplyvniť konanie subjektov pôsobiacich v týchto odvetviach, a s prihliadnutím na uzatvorenú povahu trhov, na ktorých pôsobia, z dôvodu existencie osobitných alebo výlučných práv udelených členskými štátmi, ktoré sa týkajú zásobovania sietí, poskytovania prístupu do sietí alebo prevádzkovania sietí na účely poskytovania príslušných služieb.

Zdôvodnenie

Týmito oblasťami sa už zaoberajú špecifické právne predpisy.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie (6)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6) | Koncesie sú zmluvy s peňažným plnením uzatvorené medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorých predmetom je uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb, pričom protiplnením je zvyčajne právo na využívanie diela alebo služieb, ktoré sú predmetom zmluvy. Na uskutočnenie týchto stavebných prác alebo poskytovanie týchto služieb sa vzťahujú osobitné záväzné povinnosti stanovené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktoré sú právne vymáhateľné. Naopak, niektoré akty štátu, napríklad povolenia alebo licencie, pomocou ktorých štát alebo orgán verejnej správy stanoví podmienky vykonávania hospodárskej činnosti, by sa nemali považovať za koncesie.To isté platí pre určité dohody, ktorých predmetom je právo hospodárskeho subjektu využívať určité verejné oblasti alebo zdroje, ako sú zmluvy o prenájme pozemku, pomocou ktorých štát alebo verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanoví len všeobecné podmienky ich užívania bez získania konkrétnych stavebných prác alebo služieb. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(6)

Koncesie sú zmluvy s peňažným plnením uzatvorené medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorých predmetom je uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb, pričom protiplnením je zvyčajne právo na využívanie diela alebo služieb, ktoré sú predmetom zmluvy. Na uskutočnenie týchto stavebných prác alebo poskytovanie týchto služieb sa vzťahujú osobitné záväzné povinnosti stanovené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktoré sú právne vymáhateľné. Naopak, niektoré akty štátu, napríklad povolenia alebo licencie, pomocou ktorých štát alebo orgán verejnej správy stanoví podmienky vykonávania hospodárskej činnosti, by sa nemali považovať za koncesie.To isté platí pre určité dohody, ktorých predmetom je právo hospodárskeho subjektu využívať určité verejné oblasti alebo zdroje, ako sú zmluvy o prenájme pozemku, pomocou ktorých štát alebo verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanoví len všeobecné podmienky ich užívania bez získania konkrétnych stavebných prác alebo služieb.

| (6) | Koncesie sú zmluvy s peňažným plnením uzatvorené medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorých predmetom je uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb, pričom protiplnením je zvyčajne právo na využívanie diela alebo služieb, ktoré sú predmetom zmluvy. uskutočnenie týchto stavebných prác alebo poskytovanie týchto služieb vzťahujú osobitné stanovené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktoré sú právne vymáhateľné. Naopak, niektoré akty štátu, napríklad povolenia alebo licencie ,pomocou ktorých štát alebo orgán verejnej správy stanoví podmienky vykonávania hospodárskej činnosti by sa nemali považovať za koncesie. To isté platí pre určité dohody, ktorých predmetom je právo hospodárskeho subjektu využívať určité verejné oblasti alebo zdroje, ako sú zmluvy o prenájme pozemku, pomocou ktorých štát alebo verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanoví len všeobecné podmienky ich užívania bez získania konkrétnych stavebných prác alebo služieb. |
| --- | --- |

(6)

Koncesie sú zmluvy s peňažným plnením uzatvorené medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorých predmetom je uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb, pričom protiplnením je zvyčajne právo na využívanie diela alebo služieb, ktoré sú predmetom zmluvy. uskutočnenie týchto stavebných prác alebo poskytovanie týchto služieb vzťahujú osobitné stanovené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktoré sú právne vymáhateľné. Naopak, niektoré akty štátu, napríklad povolenia alebo licencie ,pomocou ktorých štát alebo orgán verejnej správy stanoví podmienky vykonávania hospodárskej činnosti by sa nemali považovať za koncesie. To isté platí pre určité dohody, ktorých predmetom je právo hospodárskeho subjektu využívať určité verejné oblasti alebo zdroje, ako sú zmluvy o prenájme pozemku, pomocou ktorých štát alebo verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanoví len všeobecné podmienky ich užívania bez získania konkrétnych stavebných prác alebo služieb.

Zdôvodnenie

Je potrebné objasniť rozdiel medzi povoleniami, prevádzkovými povoleniami, ktorých počet je obmedzený, a koncesiami.

V povolení sa môžu určiť niektoré podmienky vykonávania činnosti. Okrem toho jestvujú povolenia, ktoré určité činnosti obmedzujú. V tom prípade hovoríme o prevádzkových povoleniach alebo povoleniach, ktorých počet je obmedzený. Udeľujú sa väčšinou s ohľadom na verejný poriadok, verejné zdravie a/alebo bezpečnosť. Patria sem napríklad prevádzkové povolenia na prostitúciu, hotelové a stravovacie služby a kasína.

Koncesná zmluva sa v určitých aspektoch podobá na takéto prevádzkové povolenie. Najvýznamnejším rozdielom je skutočnosť, že pri koncesnej zmluve má vykonávanie určitej činnosti pre verejného obstarávateľa bytostný význam. Preto je pri koncesných zmluvách vykonávanie činnosti právne vymáhateľné. Ak je vykonávanie činnosti, na ktorú sa prevádzkové povolenie vzťahuje, právne vymáhateľné, je možné ustanoviť podmienku peňažného plnenia. Toto kritérium sa uplatňuje aj vo vymedzení verejnej zákazky.

Preto je dôležité, aby verejní obstarávatelia a členské štáty mali možnosť zvoliť si nástroj, ktorý chcú využiť na splnenie svojich úloh. Povolenia, prevádzkové povolenia a povolenia, ktorých počet je obmedzený, musia ostať mimo pôsobnosti smernice. Nie je žiaduce, aby sa udelenie takýchto povolení podmieňovalo transparentnosťou alebo povinnosťou vyhlásiť verejnú súťaž. Rozhodovanie o udelení povolenia by malo vychádzať z národných a decentralizovaných predpisov. Z odôvodnenia 6 v preambule vyplýva, že tento názor zastáva aj Európska komisia.

Definícia koncesie sa vzťahuje na formu zmluvy, avšak tieto kritéria sú účelovo vysvetlené. Predíde sa tak tomu, že by sa povolenie označilo ako koncesia. Preto je potrebné rozdiel medzi (prevádzkovým) povolením a koncesiou jednoznačnejšie uviesť v preambule a vymedzení pojmu „koncesia“.

Treba jasne odlíšiť koncesie od aktov štátu, ako je vydávanie povolení a licencií.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie (9)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 bod 1 ani verejnými podnikmi, podliehajú jej ustanoveniam len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, ktoré sú zahrnuté na základe týchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe postupu, ktorý je založený na objektívnych kritériách, najmä podľa právnych predpisov Únie, a v ktorom sa zaistilo primerané uverejňovanie, nepredstavujú na účely tejto smerniceosobitné alebo výlučné práva. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (1), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (2), smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 20. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (4) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Vzhľadom na čoraz rozmanitejšie formy opatrení verejných orgánov je preto potrebné jasnejšie vymedziť pojem samotného obstarávania. Pravidlá Únie týkajúce sa koncesií sa vzťahujú na nadobudnutie stavebných prác alebo služieb za protiplnenie spočívajúce vo využití týchto diel alebo služieb. Pojem nadobudnutie by sa mal chápať v širšom zmysle získania výhod vyplývajúcich z dotknutých diel alebo služieb, čo si vo všetkých prípadoch nevyžaduje prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Navyše obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, obvykle nespadá do pôsobnosti tejto smernice. | Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 bod 1 ani verejnými podnikmi, podliehajú jej ustanoveniam len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, ktoré sú zahrnuté na základe týchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe postupu, ktorý je založený na objektívnych kritériách, najmä podľa právnych predpisov Únie, a v ktorom sa zaistilo primerané uverejňovanie, nepredstavujú na účely tejto smerniceosobitné alebo výlučné práva. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (1), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (2), smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 20. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (4) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Vzhľadom na čoraz rozmanitejšie formy opatrení verejných orgánov je preto potrebné jasnejšie vymedziť pojem samotného obstarávania. Pravidlá Únie týkajúce sa koncesií sa vzťahujú na nadobudnutie stavebných prác alebo služieb za protiplnenie spočívajúce vo využití týchto diel alebo služieb. Pojem nadobudnutie by sa mal chápať v širšom zmysle získania výhod vyplývajúcich z dotknutých diel alebo služieb, čo si vo všetkých prípadoch nevyžaduje prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Navyše obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, obvykle nespadá do pôsobnosti tejto smernice. |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 bod 1 ani verejnými podnikmi, podliehajú jej ustanoveniam len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, ktoré sú zahrnuté na základe týchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe postupu, ktorý je založený na objektívnych kritériách, najmä podľa právnych predpisov Únie, a v ktorom sa zaistilo primerané uverejňovanie, nepredstavujú na účely tejto smerniceosobitné alebo výlučné práva. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (1), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (2), smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 20. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (4) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Vzhľadom na čoraz rozmanitejšie formy opatrení verejných orgánov je preto potrebné jasnejšie vymedziť pojem samotného obstarávania. Pravidlá Únie týkajúce sa koncesií sa vzťahujú na nadobudnutie stavebných prác alebo služieb za protiplnenie spočívajúce vo využití týchto diel alebo služieb. Pojem nadobudnutie by sa mal chápať v širšom zmysle získania výhod vyplývajúcich z dotknutých diel alebo služieb, čo si vo všetkých prípadoch nevyžaduje prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Navyše obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, obvykle nespadá do pôsobnosti tejto smernice.

Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 bod 1 ani verejnými podnikmi, podliehajú jej ustanoveniam len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, ktoré sú zahrnuté na základe týchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe postupu, ktorý je založený na objektívnych kritériách, najmä podľa právnych predpisov Únie, a v ktorom sa zaistilo primerané uverejňovanie, nepredstavujú na účely tejto smerniceosobitné alebo výlučné práva. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom (1), smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (2), smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (3), smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 20. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (4) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Vzhľadom na čoraz rozmanitejšie formy opatrení verejných orgánov je preto potrebné jasnejšie vymedziť pojem samotného obstarávania. Pravidlá Únie týkajúce sa koncesií sa vzťahujú na nadobudnutie stavebných prác alebo služieb za protiplnenie spočívajúce vo využití týchto diel alebo služieb. Pojem nadobudnutie by sa mal chápať v širšom zmysle získania výhod vyplývajúcich z dotknutých diel alebo služieb, čo si vo všetkých prípadoch nevyžaduje prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Navyše obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, obvykle nespadá do pôsobnosti tejto smernice.

Zdôvodnenie

Cieľom pozmeňovacieho návrhu je jednoznačne potvrdiť zásadný prístup, ktorý bol zaujatý už v smernici 2004/17/ES o obstarávaní v špecifických odvetviach, na základe ktorého v znení odôvodnenia 25 uvedenej smernice 2004/17/ES „ani práva udelené členským štátom v akejkoľvek podobe, vrátane práv udelených na základe koncesie, obmedzenému počtu podnikov na základe objektívnych, primeraných a nediskriminačných kritérií, ktoré umožnia ktorejkoľvek zainteresovanej strane spĺňajúcej tieto kritéria užívanie týchto práv, sa nepovažujú za osobitné alebo výlučné práva“. Toto chápanie by sa nemalo obmedzovať presným vymenovaním aktov Európskej únie, ktoré sa môže považovať sa definitívne, a preto vytvárať dojem, že sú vylúčené akékoľvek legislatívne akty alebo pravidlá jednotlivých členských štátov, ktoré však spĺňajú rovnaké objektívne kritériá proporcionálneho zastúpenia a nediskriminácie.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie (10)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (10) | Takisto sa ukázalo, že je potrebné vysvetliť, čo by sa malo chápať ako jedno obstarávanie s tým, že je potrebné zohľadniť súčet hodnôt všetkých koncesií uzavretých na účely tohto obstarávaniavzhľadom na prahové hodnoty podľa tejto smernice, a že obstarávanie by sa malo uverejňovať ako celok, prípadne v rozdelení na časti. Koncepcia jedného obstarávania zahŕňa všetky dodania tovaru, stavebné práce a služby, ktoré sú potrebné na realizáciu konkrétneho projektu. Ukazovatele existencie jedného projektu môžu napríklad spočívať v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejným obstarávateľov, v skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(10)

Takisto sa ukázalo, že je potrebné vysvetliť, čo by sa malo chápať ako jedno obstarávanie s tým, že je potrebné zohľadniť súčet hodnôt všetkých koncesií uzavretých na účely tohto obstarávaniavzhľadom na prahové hodnoty podľa tejto smernice, a že obstarávanie by sa malo uverejňovať ako celok, prípadne v rozdelení na časti. Koncepcia jedného obstarávania zahŕňa všetky dodania tovaru, stavebné práce a služby, ktoré sú potrebné na realizáciu konkrétneho projektu. Ukazovatele existencie jedného projektu môžu napríklad spočívať v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejným obstarávateľov, v skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Príprava a realizácia jednej koncesie môže trvať roky. Dá sa predpokladať, že verejní obstarávatelia musia v rámci prípravy získať externé poradenstvo z rôznych zdrojov. Podľa definície by sa toto poradenstvo malo zarátať pri určovaní hodnoty koncesie. Nie je to však logické. Zákazky inej povahy, ktoré boli zadané tretej strane by sa nemali zarátať pri stanovovaní hodnoty koncesie. Ak hodnota týchto zákaziek dosiahla určitú výšku, mali by sa obstarať na základe smernice o obstarávaní a v súlade s ňou.

Tento postoj je v súlade s predchádzajúcimi stanoviskami výboru o predchádzaní zbytočnému spájaniu zákaziek.

Pozri pozmeňovací návrh 14.

Pozmeňovací návrh 5

Odôvodnenie (11)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na zabezpečenie skutočného otvorenia sa trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel udeľovania koncesií v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe ich právneho postavenia. Preto by sa malo zaistiť, aby nebolo dotknuté rovnaké zaobchádzanie s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné zaistiť, v súlade s článkom 345 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá upravujúce systém vlastníctva majetku v členských štátoch. | Na zabezpečenie skutočného otvorenia sa trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel udeľovania koncesií v odvetviach energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe ich právneho postavenia. Preto by sa malo zaistiť, aby nebolo dotknuté rovnaké zaobchádzanie s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné zaistiť, v súlade s článkom 345 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá upravujúce systém vlastníctva majetku v členských štátoch. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na zabezpečenie skutočného otvorenia sa trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel udeľovania koncesií v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe ich právneho postavenia. Preto by sa malo zaistiť, aby nebolo dotknuté rovnaké zaobchádzanie s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné zaistiť, v súlade s článkom 345 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá upravujúce systém vlastníctva majetku v členských štátoch.

Na zabezpečenie skutočného otvorenia sa trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel udeľovania koncesií v odvetviach energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe ich právneho postavenia. Preto by sa malo zaistiť, aby nebolo dotknuté rovnaké zaobchádzanie s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné zaistiť, v súlade s článkom 345 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá upravujúce systém vlastníctva majetku v členských štátoch.

Zdôvodnenie

Bezprostredná vôľa Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o vodné hospodárstvo, je zjavná z uznesení zo 14. januára 2004, 10. marca 2004 a 31. mája 2006. Podľa nich nemá Európsky parlament záujem o liberalizáciu vodného hospodárstva, ale o jeho modernizáciu, pri ktorej majú byť hospodárske zásady v súlade s normami akosti a ochrany životného prostredia, a takisto s potrebnou efektívnosťou. V energetike je už veľké množstvo odvetvových predpisov a súhra jednotlivých subjektov je krehká. Preto sme proti ďalšej regulácii horizontálnym predpisom.

Pozmeňovací návrh 6

Nové odôvodnenie za odôvodnenie (13)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Právne predpisy týkajúce sa vnútorného trhu sa nemôžu vzťahovať na spôsoby spolupráce medzi orgánmi verejnej správy (spojenie právomocí na základe dohôd alebo inštitucionálnej štruktúry medzi obcami).

Pozmeňovací návrh 7

Odôvodnenie (20)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Prieskumom tzv. prioritných a neprioritných služieb (služieb „A“ a „B“) Komisiou sa ukázalo, že nie je odôvodnené obmedziť úplné uplatňovanie právnych predpisov o obstarávaní na obmedzenú skupinu služieb. V dôsledku toho by sa táto smernica mala vzťahovať na radu služieb (napríklad cateringové služby a služby v oblasti zásobovania vodou), ktoré vykazujú potenciál pre cezhraničný obchod. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Prieskumom tzv. prioritných a neprioritných služieb (služieb „A“ a „B“) Komisiou sa ukázalo, že nie je odôvodnené obmedziť úplné uplatňovanie právnych predpisov o obstarávaní na obmedzenú skupinu služieb. V dôsledku toho by sa táto smernica mala vzťahovať na radu služieb (napríklad cateringové služby a služby v oblasti zásobovania vodou), ktoré vykazujú potenciál pre cezhraničný obchod.

Zdôvodnenie

Zásadné rozlišovanie prioritných a neprioritných služieb, a tým privilegovanie takzvaných B-služieb v právnych predpisoch o obstarávaní sa musí zachovať. Sociálne a zdravotné služby nie sú takmer vôbec alebo sú len veľmi málo relevantné pre vnútorný trh a spravidla sú poskytované lokálne. Voda je životne dôležitým statkom. Vo vodnom hospodárstve sa preto musí konať mimoriadne citlivo a musia sa zohľadňovať ekologické a hygienické aspekty. Aj v súlade s článkom 17 smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu by sa preto vodohospodárske služby mali vyňať z rozsahu pôsobnosti smernice o koncesiách.

Pozmeňovací návrh 8

Odôvodnenie (22)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (22) | Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné rozhodovacie právomoci na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. Pravidlami tejto smernice sa nebráni členským štátom uplatňovať osobitné kvalitatívne kritéria pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu. Členské štáty a/alebo orgány verejnej správy môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom,ktorý nebude zahŕňať uzatváranie koncesií, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom bez akýchkoľvek obmedzení alebo kvót za predpokladu, že takýto systém zaistí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(22)

Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné rozhodovacie právomoci na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. Pravidlami tejto smernice sa nebráni členským štátom uplatňovať osobitné kvalitatívne kritéria pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu. Členské štáty a/alebo orgány verejnej správy môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom,ktorý nebude zahŕňať uzatváranie koncesií, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom bez akýchkoľvek obmedzení alebo kvót za predpokladu, že takýto systém zaistí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie.

| (22) | Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné rozhodovacie právomoci na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. Pravidlami tejto smernice sa nebráni členským štátom uplatňovať osobitné kvalitatívne kritéria pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu. Členské štáty a/alebo orgány verejnej správy môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom,ktorý nebude zahŕňať uzatváranie koncesií, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom za predpokladu, že takýto systém zaistí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie. |
| --- | --- |

(22)

Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné rozhodovacie právomoci na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. Pravidlami tejto smernice sa nebráni členským štátom uplatňovať osobitné kvalitatívne kritéria pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu. Členské štáty a/alebo orgány verejnej správy môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom,ktorý nebude zahŕňať uzatváranie koncesií, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom za predpokladu, že takýto systém zaistí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie.

Zdôvodnenie

Výbor navrhuje vypustiť túto časť.

Existujú určité prevádzkové povolenia, ktorých počet je obmedzený a regulujú isté činnosti, a nie je žiaduce ich obstarávať dodávateľským spôsobom. Ide o činnosti, ktorých vykonávanie nie je prínosom pre príslušnú samosprávu alebo verejné blaho, práve naopak, môžu byť pre samosprávu škodlivé, preto je potrebné ich regulovať. Príkladom je povolenie vykonávať prostitúciu. Obmedzený počet určitého druhu prevádzkových povolení nemusí automaticky znamenať transparentný postup zadávania.

Pozri tiež pozmeňovací návrh 4.

Pozmeňovací návrh 9

Odôvodnenie (25)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (25) | S cieľom zaistiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie by kritériá na udelenie koncesie mali vždy spĺňať určité všeobecné normy. Tieto by mali byť všetkým potenciálnym uchádzačom sprístupnené vopred, mali by súvisieť s predmetom zákazky a nemali by verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi ponechávať neobmedzenú voľnosť výberu. Mali by zaistiť možnosť účinnej hospodárskej súťaže a byť sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. S cieľom dodržať tieto normy a zároveň zvýšiť právnu istotu môžu členské štáty stanoviť používanie kritéria ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(25)

S cieľom zaistiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie by kritériá na udelenie koncesie mali vždy spĺňať určité všeobecné normy. Tieto by mali byť všetkým potenciálnym uchádzačom sprístupnené vopred, mali by súvisieť s predmetom zákazky a nemali by verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi ponechávať neobmedzenú voľnosť výberu. Mali by zaistiť možnosť účinnej hospodárskej súťaže a byť sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. S cieľom dodržať tieto normy a zároveň zvýšiť právnu istotu môžu členské štáty stanoviť používanie kritéria ekonomicky najvýhodnejšej ponuky.

| (25) | S cieľom zaistiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie by kritériá na udelenie koncesie mali vždy spĺňať určité všeobecné normy. Tieto by mali byť všetkým potenciálnym uchádzačom sprístupnené vopred. Mali by zaistiť možnosť účinnej hospodárskej súťaže a byť sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. S cieľom dodržať tieto normy a zároveň zvýšiť právnu istotu môžu členské štáty stanoviť používanie kritéria ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. |
| --- | --- |

(25)

S cieľom zaistiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie by kritériá na udelenie koncesie mali vždy spĺňať určité všeobecné normy. Tieto by mali byť všetkým potenciálnym uchádzačom sprístupnené vopred. Mali by zaistiť možnosť účinnej hospodárskej súťaže a byť sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. S cieľom dodržať tieto normy a zároveň zvýšiť právnu istotu môžu členské štáty stanoviť používanie kritéria ekonomicky najvýhodnejšej ponuky.

Zdôvodnenie

Pozri tiež pozmeňovacie návrhy 23 a 28.

Pozmeňovací návrh 10

Vložiť do článku 1 nový odsek 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 1


  Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti | Článok 1


  Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti |
| | ... |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

...

Zdôvodnenie

Výbor sa domnieva, že táto smernica sa má týkať výhradne koncesií, ktoré majú vplyv na vnútorný trh. V prípade koncesií s hodnotou pod európskym prahom nemožno hovoriť o „cezhraničnom význame“, a vnútorný trh teda nie je ohrozený. Toto doplnenie zaručuje právomoc verejných obstarávateľov.

Pozmeňovací návrh 11

Doplniť v článku 2 ods. 1 za bod 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 2


  Vymedzenie pojmov | Článok 2


  Vymedzenie pojmov |
| 1.   Na účely tejto smernice platia tieto vymedzenia: | 1.   Na účely tejto smernice platia tieto vymedzenia: |
| ... | ... |
| (7) | „koncesia na služby“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorej predmetom je poskytovanie služieb iných než tie, ktoré sú uvedené v bodoch 2 a 4, pričom protiplnením za služby, ktoré sa majú poskytovať, je buď len právo na využívanie služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Článok 2

Vymedzenie pojmov

1.   Na účely tejto smernice platia tieto vymedzenia:

1.   Na účely tejto smernice platia tieto vymedzenia:

...

...

(7)

„koncesia na služby“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorej predmetom je poskytovanie služieb iných než tie, ktoré sú uvedené v bodoch 2 a 4, pričom protiplnením za služby, ktoré sa majú poskytovať, je buď len právo na využívanie služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením.

| (7) | „koncesia na služby“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorej predmetom je poskytovanie služieb iných než tie, ktoré sú uvedené v bodoch 2 a 4, pričom protiplnením za služby, ktoré sa majú poskytovať, je buď len právo na využívanie služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením. |
| --- | --- |

(7)

„koncesia na služby“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorej predmetom je poskytovanie služieb iných než tie, ktoré sú uvedené v bodoch 2 a 4, pričom protiplnením za služby, ktoré sa majú poskytovať, je buď len právo na využívanie služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením.

Zdôvodnenie

Je potrebné objasniť rozdiel medzi povoleniami, prevádzkovými povoleniami, ktorých počet je obmedzený, a koncesiami.

V povolení sa môžu určiť niektoré podmienky vykonávania činnosti. Okrem toho však jestvujú povolenia, ktoré určité činnosti obmedzujú. V tom prípade hovoríme o prevádzkových povoleniach alebo povoleniach, ktorých počet je obmedzený. Udeľujú sa väčšinou s ohľadom na verejný poriadok, verejné zdravie a/alebo bezpečnosť. Patria sem napríklad prevádzkové povolenia na prostitúciu, hotelové a stravovacie služby a kasína.

Koncesná zmluva sa v určitých aspektoch podobá na takéto prevádzkové povolenie. Najvýznamnejším rozdielom je skutočnosť, že pri koncesnej zmluve vykonávanie určitej činnosti pre verejného obstarávateľa bytostný význam. Preto je pri koncesných zmluvách vykonávanie činnosti právne vymáhateľné. Ak je vykonávanie činnosti, na ktorú sa prevádzkové povolenie vzťahuje, právne vymáhateľné, je možné ustanoviť podmienku peňažného plnenia. Toto kritérium sa uplatňuje aj vo vymedzení verejnej zákazky.

Je preto dôležité, aby verejní obstarávatelia a členské štáty mali možnosť zvoliť si nástroj, ktorý chcú využiť na splnenie svojich úloh. Povolenia, prevádzkové povolenia a povolenia, ktorých počet je obmedzený, musia ostať mimo pôsobnosti smernice. Nie je žiaduce, aby sa udelenie takýchto povolení podmieňovalo transparentnosťou alebo povinnosťou vyhlásiť verejnú súťaž. Rozhodovanie o udelení povolenia by malo vychádzať z národných a decentralizovaných predpisov. Z odôvodnenia 6 v preambule vyplýva, že tento názor zastáva aj Európska komisia.

Definícia koncesie sa vzťahuje na formu zmluvy, avšak tieto kritéria sú účelovo vysvetlené. Predíde sa tak tomu, že by sa povolenie označilo ako koncesia. Preto je potrebné rozdiel medzi (prevádzkovým) povolením a koncesiou jednoznačnejšie uviesť v preambule a vymedzení pojmu „koncesia“.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 2 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 2


  Vymedzenie pojmov


  2.   Právo na využívanie diela alebo služieb podľa bodov 2, 4 a 7 prvého odseku zahŕňa prenos významného prevádzkového rizika na koncesionára. Tým sa rozumie, že koncesionár preberá významné prevádzkové riziko, keď nie je zaručená návratnosť jeho investícií alebo nákladov, ktoré vynaložil pri prevádzkovaní diel alebo poskytovaní služieb, ktoré sú predmetom koncesie. [...] | Článok 2


  Vymedzenie pojmo


  2.   Právo na využívanie diela alebo služieb podľa bodov 2, 4 a 7 prvého odseku zahŕňa prenos prevádzkového rizika na koncesionára. Tým sa rozumie, že koncesionár preberá prevádzkové riziko, keď nie je zaručená návratnosť jeho investícií alebo nákladov, ktoré vynaložil pri prevádzkovaní diel alebo poskytovaní služieb, ktoré sú predmetom koncesie. [...] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 2

Vymedzenie pojmov

2.   Právo na využívanie diela alebo služieb podľa bodov 2, 4 a 7 prvého odseku zahŕňa prenos významného prevádzkového rizika na koncesionára. Tým sa rozumie, že koncesionár preberá významné prevádzkové riziko, keď nie je zaručená návratnosť jeho investícií alebo nákladov, ktoré vynaložil pri prevádzkovaní diel alebo poskytovaní služieb, ktoré sú predmetom koncesie. [...]

Článok 2

Vymedzenie pojmo

2.   Právo na využívanie diela alebo služieb podľa bodov 2, 4 a 7 prvého odseku zahŕňa prenos prevádzkového rizika na koncesionára. Tým sa rozumie, že koncesionár preberá prevádzkové riziko, keď nie je zaručená návratnosť jeho investícií alebo nákladov, ktoré vynaložil pri prevádzkovaní diel alebo poskytovaní služieb, ktoré sú predmetom koncesie. [...]

Zdôvodnenie

Pri prevádzkovom riziku treba pojem „významného“ resp. „významné“ vypustiť. Ohraničenie resp. určenie významného prevádzkového rizika spôsobuje pri vymedzovaní verejnej zákazky v komunálnej praxi spravidla značné problémy. Vymedzenie pojmu „prevádzkové riziko“ zachádza v návrhu smernice ďaleko za judikatúru Súdneho dvora EÚ, ktorý na hospodárske riziko nekladie žiadne príliš veľké požiadavky. Dokonca aj pri nútenom napojení na sieť a jej nútenom využívaní pri zásobovaní vodou (rozsudok Súdneho dvora EÚ vo veci C-206/08 Wasser- und Abwasserzweckverband Gotha z 10. septembra 2009, body 72 – 76) sa vychádza z koncesie na poskytovanie služieb, ktorá nie je viazaná na právne predpisy o obstarávaní.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 5


  Prahové hodnoty | Článok 5


  Prahové hodnoty |
| 1.   Táto smernica sa vzťahuje na tieto koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 5 000 000 EUR: | 1.   Táto smernica sa vzťahuje na tieto koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 5 000 000 EUR: |
| a) | koncesie uzavreté obstarávateľmi na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe III; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 5

Prahové hodnoty

Článok 5

Prahové hodnoty

1.   Táto smernica sa vzťahuje na tieto koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 5 000 000 EUR:

1.   Táto smernica sa vzťahuje na tieto koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 5 000 000 EUR:

a)

koncesie uzavreté obstarávateľmi na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe III;

| a) | koncesie uzavreté obstarávateľmi na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe III; |
| --- | --- |

a)

koncesie uzavreté obstarávateľmi na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe III;

| b) | koncesie uzavreté verejnými obstarávateľmi. |
| --- | --- |

b)

koncesie uzavreté verejnými obstarávateľmi.

| b) | koncesie uzavreté verejnými obstarávateľmi. |
| --- | --- |

b)

koncesie uzavreté verejnými obstarávateľmi.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

2.   Na koncesie na služby, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 2 500 000 EUR, ale je nižšia ako 5 000 000 EUR, ktoré sú iné než sociálne služby a iné osobitné služby, sa vzťahuje povinnosť uverejniť oznámenie o udelení koncesie v súlade s článkami 27 a 28.

2.   Na koncesie na služby, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 2 500 000 EUR, ale je nižšia ako 5 000 000 EUR, ktoré sú iné než sociálne služby a iné osobitné služby, sa vzťahuje povinnosť uverejniť oznámenie o udelení koncesie v súlade s článkami 27 a 28.

Zdôvodnenie

Koncesie môžu mať dlhú dobu platnosti, pretože príslušný podnikateľský subjekt musí mať možnosť získať svoju investíciu späť. V prípade koncesií s dlhou platnosťou je prahová hodnota vo výške 5 000 000 EUR pre celkovú hodnotu koncesie príliš nízka. Suma, ktorú podnikateľský subjekt ročne získa prostredníctvom koncesie nie je taká vysoká, aby ovplyvnila vnútorný trh. Preto sa odporúča odlíšiť jednotlivé koncesie.

Pozmeňovací návrh 14

Článok 6 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 6


  Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty koncesií | Článok 6


  Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty koncesií |
| 2   Odhadovaná hodnota koncesie sa vypočíta ako hodnota súboru stavebných prác alebo služieb, aj keď boli obstarané prostredníctvom rozdielnych zmlúv, ak zmluvy tvoria súčasť jedného projektu. Ukazovatele existencie jedného projektu spočívajú v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené. | 2.   Odhadovaná hodnota koncesie sa vypočíta . |
| Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ poskytuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo platby, zohľadní ich pri výpočte odhadovanej hodnoty koncesie. | Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ poskytuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo platby, zohľadní ich pri výpočte odhadovanej hodnoty koncesie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 6

Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty koncesií

Článok 6

Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty koncesií

2   Odhadovaná hodnota koncesie sa vypočíta ako hodnota súboru stavebných prác alebo služieb, aj keď boli obstarané prostredníctvom rozdielnych zmlúv, ak zmluvy tvoria súčasť jedného projektu. Ukazovatele existencie jedného projektu spočívajú v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené.

2.   Odhadovaná hodnota koncesie sa vypočíta .

Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ poskytuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo platby, zohľadní ich pri výpočte odhadovanej hodnoty koncesie.

Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ poskytuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo platby, zohľadní ich pri výpočte odhadovanej hodnoty koncesie.

Zdôvodnenie

Pozri pozmeňovací návrh 8.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 8 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 8 | Článok 8 |
| 5.   Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na služby na: | 5.   Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na služby na: |
| a) | nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností alebo príslušných práv, ktoré sa ich týkajú, akýmkoľvek finančným spôsobom; smernica sa však vzťahuje na koncesie na finančné služby v akejkoľvek podobe udelené súčasne s uzatvorením zmluvy o nadobudnutí alebo prenájme alebo pred či po jej uzavretí; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 8

Článok 8

5.   Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na služby na:

5.   Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na služby na:

a)

nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností alebo príslušných práv, ktoré sa ich týkajú, akýmkoľvek finančným spôsobom; smernica sa však vzťahuje na koncesie na finančné služby v akejkoľvek podobe udelené súčasne s uzatvorením zmluvy o nadobudnutí alebo prenájme alebo pred či po jej uzavretí;

| a) | nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností alebo príslušných práv, ktoré sa ich týkajú, akýmkoľvek finančným spôsobom; smernica sa však vzťahuje na koncesie na finančné služby v akejkoľvek podobe udelené súčasne s uzatvorením zmluvy o nadobudnutí alebo prenájme alebo pred či po jej uzavretí; |
| --- | --- |

a)

nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností alebo príslušných práv, ktoré sa ich týkajú, akýmkoľvek finančným spôsobom; smernica sa však vzťahuje na koncesie na finančné služby v akejkoľvek podobe udelené súčasne s uzatvorením zmluvy o nadobudnutí alebo prenájme alebo pred či po jej uzavretí;

| b) | nadobudnutie, vypracovanie, produkciu alebo koprodukciu programového materiálu určeného na vysielanie vymedzené ako prenos a šírenie prostredníctvom akejkoľvek formy elektronickej siete, ktoré udeľujú vysielatelia, ani na koncesie na vysielací čas udelené vysielateľom; |
| --- | --- |

b)

nadobudnutie, vypracovanie, produkciu alebo koprodukciu programového materiálu určeného na vysielanie vymedzené ako prenos a šírenie prostredníctvom akejkoľvek formy elektronickej siete, ktoré udeľujú vysielatelia, ani na koncesie na vysielací čas udelené vysielateľom;

| b) | nadobudnutie, vypracovanie, produkciu alebo koprodukciu programového materiálu určeného na vysielanie vymedzené ako prenos a šírenie prostredníctvom akejkoľvek formy elektronickej siete, ktoré udeľujú vysielatelia, ani na koncesie na vysielací čas udelené vysielateľom; |
| --- | --- |

b)

nadobudnutie, vypracovanie, produkciu alebo koprodukciu programového materiálu určeného na vysielanie vymedzené ako prenos a šírenie prostredníctvom akejkoľvek formy elektronickej siete, ktoré udeľujú vysielatelia, ani na koncesie na vysielací čas udelené vysielateľom;

| c) | rozhodcovské a zmierovacie služby; |
| --- | --- |

c)

rozhodcovské a zmierovacie služby;

| c) | rozhodcovské a zmierovacie služby; |
| --- | --- |

c)

rozhodcovské a zmierovacie služby;

| d) | finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo na iné finančné nástroje v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, služby centrálnych bánk a operácie vykonávané za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS); |
| --- | --- |

d)

finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo na iné finančné nástroje v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, služby centrálnych bánk a operácie vykonávané za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS);

| d) | finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo na iné finančné nástroje v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, služby centrálnych bánk a vykonávané za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS; |
| --- | --- |

d)

finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo na iné finančné nástroje v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, služby centrálnych bánk a vykonávané za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS;

| e) | pracovné zmluvy; |
| --- | --- |

e)

pracovné zmluvy;

| e) | pracovné zmluvy; |
| --- | --- |

e)

pracovné zmluvy;

| f) | služby leteckej dopravy na základe udelenia prevádzkovej licencie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1008/2008 (6)
   (7); |
| --- | --- |

f)

služby leteckej dopravy na základe udelenia prevádzkovej licencie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1008/2008 (6)
   (7);

| f) | služby leteckej dopravy na základe udelenia prevádzkovej licencie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1008/2008 (6)
   (7); |
| --- | --- |

f)

služby leteckej dopravy na základe udelenia prevádzkovej licencie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1008/2008 (6)
   (7);

| g) | služby verejnej osobnej dopravy v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007. (8) |
| --- | --- |

g)

služby verejnej osobnej dopravy v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007. (8)

| g) | služby verejnej osobnej dopravy v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8) |
| --- | --- |

g)

služby verejnej osobnej dopravy v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8)

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Vysielanie uvedené v prvom odseku písm. b) zahŕňa akýkoľvek prenos a distribúciu za pomoci akejkoľvek formy elektronickej siete.

Vysielanie uvedené v prvom odseku písm. b) zahŕňa akýkoľvek prenos a distribúciu za pomoci akejkoľvek formy elektronickej siete.

Zdôvodnenie

V súlade s pozmeňovacím návrhom 5 k odôvodneniu 11.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 15 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy | Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy |
| 1.   Koncesia, ktorú udelil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: | 1.   Koncesia, ktorú udelil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: |
| a) | takýto verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

1.   Koncesia, ktorú udelil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

1.   Koncesia, ktorú udelil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

takýto verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami;

| a) | takýto verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami; |
| --- | --- |

a)

takýto verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami;

| b) | prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom; |
| --- | --- |

b)

prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom;

| b) | prinajmenšom % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom; |
| --- | --- |

b)

prinajmenšom % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom;

| c) | v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

c)

v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov.

| c) | v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

c)

v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov.

Usudzuje sa, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonáva nad právnickou osobou kontrolu podobnú tej, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami v zmysle prvého pododseku písm. a), ak má rozhodujúci vplyv na strategické ciele, ako aj významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby.

Usudzuje sa, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonáva nad právnickou osobou kontrolu podobnú tej, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami v zmysle prvého pododseku písm. a), ak má rozhodujúci vplyv na strategické ciele, ako aj významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 15 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy


  2.   Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaný subjekt, ktorý je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, udelí koncesiu svojmu kontrolujúcemu subjektu alebo inej právnickej osobe, ktorá je kontrolovaná rovnakým verejným obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa udeľuje verejná koncesia, nie je žiadna účasť súkromných investorov. | Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy


  2.   Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaný subjekt, ktorý je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, udelí koncesiu alebo inej právnickej osobe, ktorá je kontrolovaná rovnakým verejným obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa udeľuje verejná koncesia, nie je žiadna účasť súkromných investorov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

2.   Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaný subjekt, ktorý je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, udelí koncesiu svojmu kontrolujúcemu subjektu alebo inej právnickej osobe, ktorá je kontrolovaná rovnakým verejným obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa udeľuje verejná koncesia, nie je žiadna účasť súkromných investorov.

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

2.   Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaný subjekt, ktorý je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, udelí koncesiu alebo inej právnickej osobe, ktorá je kontrolovaná rovnakým verejným obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa udeľuje verejná koncesia, nie je žiadna účasť súkromných investorov.

Zdôvodnenie

Odkaz by mal platiť iba pre „operatívnu“ alebo „aktívnu“ súkromnú kapitálovú účasť v kontrolovanej právnickej osobe, ktorou by sa mohli ovplyvňovať riadiace rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby. Má sa tak umožniť investovanie do právnickej osoby čisto kapitálovou účasťou, napríklad tichých podielnikov, bez narušenia výnimky pre interné konštelácie právnickej osoby alebo narušenia horizontálnej verejno-verejnej spolupráce. V tomto smere argumentuje aj samotná Komisia vo svojom oznámení z 5. februára 2008 o inštitucionalizovaných verejno-súkromných partnerstvách. Umožnenie čistej kapitálovej účasti je potrebné, aby sa územným samosprávam umožnilo zabezpečiť ponuku služieb občanom za primerané ceny.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 15 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy | Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy |
| 3.   Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, ktorý nad právnickou osobou nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1, môže napriek tomu udeliť koncesiu právnickej osobe, ktorú kontroluje spoločne s inými takýmito verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, bez uplatnenia ustanovení aktuálnej smernice, a to v prípade, ak sú splnené tieto podmienky: | 3.   Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, ktorý nad právnickou osobou nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1, môže napriek tomu udeliť koncesiu právnickej osobe, ktorú kontroluje spoločne s inými takýmito verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, bez uplatnenia ustanovení aktuálnej smernice, a to v prípade, ak sú splnené tieto podmienky: |
| a) | verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonávajú nad právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

3.   Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, ktorý nad právnickou osobou nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1, môže napriek tomu udeliť koncesiu právnickej osobe, ktorú kontroluje spoločne s inými takýmito verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, bez uplatnenia ustanovení aktuálnej smernice, a to v prípade, ak sú splnené tieto podmienky:

3.   Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, ktorý nad právnickou osobou nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1, môže napriek tomu udeliť koncesiu právnickej osobe, ktorú kontroluje spoločne s inými takýmito verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, bez uplatnenia ustanovení aktuálnej smernice, a to v prípade, ak sú splnené tieto podmienky:

a)

verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonávajú nad právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami;

| a) | verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonávajú nad právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami; |
| --- | --- |

a)

verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonávajú nad právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami;

| b) | prinajmenšom 90 % činnosti danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 alebo iné právnické osoby kontrolované tým istým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom; |
| --- | --- |

b)

prinajmenšom 90 % činnosti danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 alebo iné právnické osoby kontrolované tým istým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom;

| b) | prinajmenšom % činnosti danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 alebo iné právnické osoby kontrolované tým istým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom; |
| --- | --- |

b)

prinajmenšom % činnosti danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 alebo iné právnické osoby kontrolované tým istým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom;

| c) | v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

c)

v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov.

| c) | v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov ... |
| --- | --- |

c)

v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov ...

...

Zdôvodnenie

V súlade s pozmeňovacím návrhom 16 k článku 15 ods. 1.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 15 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy | Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy |
| 4.   Dohoda uzatvorená medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 sa nepovažuje za koncesiu v zmysle článku 2 ods. 1 bod 1 tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: | 4.   Dohoda uzatvorená medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 sa nepovažuje za koncesiu v zmysle článku 2 ods. 1 bod 1 tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: |
| a) | dohodou sa zakladá skutočná spolupráca medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorá je zameraná na spoločné vykonávanie ich úloh služby vo verejnom záujme a zahŕňa vzájomné práva a povinnosti strán; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

4.   Dohoda uzatvorená medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 sa nepovažuje za koncesiu v zmysle článku 2 ods. 1 bod 1 tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

4.   Dohoda uzatvorená medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 sa nepovažuje za koncesiu v zmysle článku 2 ods. 1 bod 1 tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

dohodou sa zakladá skutočná spolupráca medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorá je zameraná na spoločné vykonávanie ich úloh služby vo verejnom záujme a zahŕňa vzájomné práva a povinnosti strán;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | dohoda sa riadi iba aspektmi týkajúcimi sa verejného záujmu; |
| --- | --- |

dohoda sa riadi iba aspektmi týkajúcimi sa verejného záujmu;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | zúčastnení verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia nevykonávajú na otvorenom trhu viac ako 10 % (vyjadrenie na základe obratu) činností, ktoré sú podstatné v súvislosti s dohodou; |
| --- | --- |

zúčastnení verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia nevykonávajú na otvorenom trhu viac ako 10 % (vyjadrenie na základe obratu) činností, ktoré sú podstatné v súvislosti s dohodou;

| c) | zúčastnení verejní obstarávatelia ; |
| --- | --- |

c)

zúčastnení verejní obstarávatelia ;

| d) | dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, s výnimkou prevodov zodpovedajúcich náhrade skutočných nákladov na stavebné práce, služby alebo dodanie tovaru; |
| --- | --- |

d)

dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, s výnimkou prevodov zodpovedajúcich náhrade skutočných nákladov na stavebné práce, služby alebo dodanie tovaru;

| d) | dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, s výnimkou prevodov zodpovedajúcich náhrade skutočných nákladov na stavebné práce, služby alebo dodanie tovaru; |
| --- | --- |

d)

dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, s výnimkou prevodov zodpovedajúcich náhrade skutočných nákladov na stavebné práce, služby alebo dodanie tovaru;

| e) | v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

e)

v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov.

| e) | v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov. |
| --- | --- |

e)

v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov.

Zdôvodnenie

Udeľovanie koncesií medzi verejnými obstarávateľmi (v rámci zodpovedného nakladania s peniazmi daňových poplatníkov) by malo byť plne vyňaté z pravidiel verejného obstarávania za podmienok uvedených v písmene c) až e).

Verejní obstarávatelia musia mať zároveň možnosť spolupracovať v oblastiach, ktoré sa priamo netýkajú verejných služieb. Ide napríklad o spoluprácu na procesoch, ktoré uľahčujú a podporujú činnosť verejných obstarávateľov, ako sú informačné a komunikačné služby, správa budov, zásobovanie a stravovanie.

Takáto spolupráca medzi verejnými obstarávateľmi nie je vždy založená na rovnocennej dohode o spolupráci. Stáva sa, že väčšie samosprávy vykonávajú práce v prospech menších samospráv. Je preto žiaduce, aby jeden verejný obstarávateľ mohol udeliť koncesiu druhému verejnému obstarávateľovi. Je to v záujme účinného využívania verejných prostriedkov.

Európsky súdny dvor nestanovil, že zúčastnení verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia smú vykonávať na otvorenom trhu maximálne 10 % svojich činností. Podiel obratu musí skôr závisieť od druhu činnosti ako aj iných relevantných okolností. Je dôležité, aby akákoľvek forma účasti súkromných investorov nevylučovala automaticky možnosť uplatniť výnimku. Povinnosť vyhlásiť verejnú súťaž by mala vzniknúť len v prípade aktívnej účasti súkromných investorov, t. j. ak je spoločníkom podnik aktívne pôsobiaci na trhu.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 15 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy | Článok 15


  Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy |
| 5.   Neexistencia účasti súkromných investorov podľa odsekov 1 až 4 sa overí pri udeľovaní koncesie alebo uzatváraní dohody. | |
| Výnimky stanovené v tomto článku sa prestávajú uplatňovať v okamihu, keď vznikne účasť súkromného investora, čo má za následok, že prebiehajúce koncesie sa musia otvoriť hospodárskej súťaži prostredníctvom riadnych postupov udeľovania koncesií. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

Článok 15

Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy

5.   Neexistencia účasti súkromných investorov podľa odsekov 1 až 4 sa overí pri udeľovaní koncesie alebo uzatváraní dohody.

Výnimky stanovené v tomto článku sa prestávajú uplatňovať v okamihu, keď vznikne účasť súkromného investora, čo má za následok, že prebiehajúce koncesie sa musia otvoriť hospodárskej súťaži prostredníctvom riadnych postupov udeľovania koncesií.

Zdôvodnenie

V zmysle cieľov zjednodušenia a zoštíhlenia právnych predpisov o udeľovaní koncesií by sa malo upustiť od zabiehajúcich vysvetlení v znení právneho predpisu, ktoré nevedú k väčšej právnej istote a okrem toho idú nad rámec judikatúry Súdneho dvora EÚ.

Pozmeňovací návrh 21

Článok 26 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 26


  Oznámenia o koncesiách | Článok 26


  Oznámenia o koncesiách |
| ... | ... |
| 3.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí chcú udeliť koncesiu na sociálne a iné osobitné služby, oznámia svoj zámer udeliť plánovanú koncesiu prostredníctvom uverejnenia predbežného oznámenia čo najskôr po začiatku rozpočtového roku. Tieto oznámenia obsahujú informácie uvedené v prílohe XIII. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 26

Oznámenia o koncesiách

Článok 26

Oznámenia o koncesiách

...

...

3.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí chcú udeliť koncesiu na sociálne a iné osobitné služby, oznámia svoj zámer udeliť plánovanú koncesiu prostredníctvom uverejnenia predbežného oznámenia čo najskôr po začiatku rozpočtového roku. Tieto oznámenia obsahujú informácie uvedené v prílohe XIII.

Zdôvodnenie

Sociálne služby nie sú takmer vôbec alebo sú len veľmi málo relevantné pre vnútorný trh a spravidla sú poskytované lokálne. Preto v tejto oblasti predstavuje požadovaná oznamovacia povinnosť pre obstarávateľov nepomernú záťaž. Práve v tejto oblasti poskytovania služieb nesmie v zmysle hlavného cieľa reformy na zjednodušenie právnych predpisov o obstarávaní dôjsť k sprísneniu pravidiel.

Pozmeňovací návrh 22

Článok 35

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 35


  Procesné záruky | Článok 35


  Procesné záruky |
| 1.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, vo výzve na predloženie ponúk alebo v podkladoch ku koncesii opis koncesie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky, ktoré je potrebné splniť. Na základe týchto informácií musí byť možné určiť povahu a rozsah koncesie a hospodárske subjekty musia byť schopné rozhodnúť sa, či požiadajú o účasť na postupe udeľovania koncesie. Opis, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky sa v priebehu rokovaní nezmenia. | 1.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, vo výzve na predloženie ponúk alebo v podkladoch ku koncesii opis koncesie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky, ktoré je potrebné splniť. Na základe týchto informácií musí byť možné určiť povahu a rozsah koncesie a hospodárske subjekty musia byť schopné rozhodnúť sa, či požiadajú o účasť na postupe udeľovania koncesie. |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 35

Procesné záruky

Článok 35

Procesné záruky

1.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, vo výzve na predloženie ponúk alebo v podkladoch ku koncesii opis koncesie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky, ktoré je potrebné splniť. Na základe týchto informácií musí byť možné určiť povahu a rozsah koncesie a hospodárske subjekty musia byť schopné rozhodnúť sa, či požiadajú o účasť na postupe udeľovania koncesie. Opis, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky sa v priebehu rokovaní nezmenia.

1.   Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedú v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, vo výzve na predloženie ponúk alebo v podkladoch ku koncesii opis koncesie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a minimálne požiadavky, ktoré je potrebné splniť. Na základe týchto informácií musí byť možné určiť povahu a rozsah koncesie a hospodárske subjekty musia byť schopné rozhodnúť sa, či požiadajú o účasť na postupe udeľovania koncesie.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Verejný obstarávateľ môže na základe otázok a pripomienok uchádzačov považovať za potrebné vykonať zmenu, resp. úpravu v koncesii v priebehu postupu verejného obstarávania. Prostredníctvom rokovaní alebo rozhovorov sa verejný obstarávateľ snaží vytvoriť väčší súlad medzi ponukou a dopytom. Preto musí byť možné čiastočne zmeniť a doplniť minimálne požiadavky a kritériá na vyhodnotenie ponúk v súlade s novými perspektívami, ktoré sa odhalili počas rokovaní alebo rozhovorov, v opačnom prípade stratí toto verejné obstarávanie svoj význam.

V súčasnosti sa postup verejného obstarávania musí pri podstatnej zmene zákazky zastaviť a zopakovať. Výbor preto odporúča vytvoriť jednoduchý spôsob, pomocou ktorého by verejní obstarávatelia mohli svoje koncesie zmeniť, ako je napríklad oficiálna oprava s krátkym predĺžením lehoty na predloženie ponúk.

Pozmeňovací návrh 23

Článok 36 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 36


  Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov | Článok 36


  Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov |
| 1.   Verejní obstarávatelia v oznámení o koncesii bližšie určia podmienky účasti týkajúce sa: | 1.   Verejní obstarávatelia v oznámení o koncesii bližšie určia podmienky účasti týkajúce sa: |
| (a) | vhodnosti vykonávať odbornú činnosť; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 36

Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov

Článok 36

Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov

1.   Verejní obstarávatelia v oznámení o koncesii bližšie určia podmienky účasti týkajúce sa:

1.   Verejní obstarávatelia v oznámení o koncesii bližšie určia podmienky účasti týkajúce sa:

(a)

vhodnosti vykonávať odbornú činnosť;

| (a) | vhodnosti vykonávať odbornú činnosť; |
| --- | --- |

(a)

vhodnosti vykonávať odbornú činnosť;

| (b) | ekonomickej a finančnej situácie; |
| --- | --- |

(b)

ekonomickej a finančnej situácie;

| (b) | ekonomickej a finančnej situácie; |
| --- | --- |

(b)

ekonomickej a finančnej situácie;

| (c) | technickej a odbornej spôsobilosti. |
| --- | --- |

(c)

technickej a odbornej spôsobilosti.

| (c) | technickej a odbornej spôsobilosti. |
| --- | --- |

(c)

technickej a odbornej spôsobilosti.

Verejní obstarávatelia obmedzia akékoľvek podmienky účasti na podmienky, ktoré sú vhodné na zaistenie toho, aby mal záujemca alebo uchádzač právne a finančné kapacity a obchodnú a technickú spôsobilosť na plnenie udeľovanej koncesie. Všetky požiadavky sa vzťahujú na predmet zákazky a sú k predmetu zákazky striktne primerané, pričom sa zohľadňuje potreba zaistiť skutočnú hospodársku súťaž.

Verejní obstarávatelia obmedzia akékoľvek podmienky účasti na podmienky, ktoré sú vhodné na zaistenie toho, aby mal záujemca alebo uchádzač právne a finančné kapacity a obchodnú a technickú spôsobilosť na plnenie udeľovanej koncesie. zaistiť skutočnú hospodársku súťaž.

Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedú v oznámení o koncesii aj to, akú referenciu alebo referencie je potrebné predložiť ako dôkaz o kapacite hospodárskeho subjektu. Požiadavky týkajúce sa týchto referencií sú nediskriminačné a primerané predmetu koncesie.

Verejní obstarávatelia a obstarávatelia uvedú v oznámení o koncesii aj to, akú referenciu alebo referencie je potrebné predložiť ako dôkaz o kapacite hospodárskeho subjektu. Požiadavky týkajúce sa týchto referencií sú nediskriminačné a primerané predmetu koncesie.

Zdôvodnenie

Pozri pozmeňovacie návrhy 2 a 28.

Pozmeňovací návrh 24

Článok 36 ods. 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 36


  Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov


  7.   Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vylúčia z účasti na udeľovaní koncesie akýkoľvek hospodársky subjekt, ak je splnená jedna z týchto podmienok: | Článok 36


  Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov


  7.    môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vylúčia z účasti na udeľovaní koncesie akýkoľvek hospodársky subjekt, ak je splnená jedna z týchto podmienok: |
| ... | ... |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 36

Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov

7.   Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vylúčia z účasti na udeľovaní koncesie akýkoľvek hospodársky subjekt, ak je splnená jedna z týchto podmienok:

Článok 36

Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov

7.    môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia vylúčia z účasti na udeľovaní koncesie akýkoľvek hospodársky subjekt, ak je splnená jedna z týchto podmienok:

...

...

Zdôvodnenie

Výbor toto považuje za právomoc verejných obstarávateľov.

Pozmeňovací návrh 25

Vložiť do článku 38 nový odsek 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 38


  Lehoty na predloženie žiadostí o koncesiu | Článok 38


  Lehoty na predloženie žiadostí o koncesiu |
| ... | ... |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 38

Lehoty na predloženie žiadostí o koncesiu

Článok 38

Lehoty na predloženie žiadostí o koncesiu

...

...

Zdôvodnenie

O niektoré koncesie nie je veľký záujem. Je zbytočné pridŕžať sa celého postupu, ak sa o koncesiu uchádza iba jeden záujemca. Navyše v takejto situácii prinesie otvorené rokovanie verejnému obstarávateľovi výhodnejší výsledok.

Pozmeňovací návrh 26

Článok 39 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 39


  Kritériá na vyhodnotenie ponúk | Článok 39


  Kritériá na vyhodnotenie ponúk |
| ... | ... |
| 2.   Kritériá na vyhodnotenie ponúk sú spojené s predmetom koncesie a nedávajú verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi neobmedzenú voľnosť výberu. | |
| Tieto kritériá zaisťujú účinnú hospodársku súťaž a sprevádzajú ich požiadavky, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia na základe informácií a dôkazov poskytnutých uchádzačmi účinne overia, či ponuky spĺňajú kritériá na vyhodnotenie ponúk. | |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 39

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

Článok 39

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

...

...

2.   Kritériá na vyhodnotenie ponúk sú spojené s predmetom koncesie a nedávajú verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi neobmedzenú voľnosť výberu.

Tieto kritériá zaisťujú účinnú hospodársku súťaž a sprevádzajú ich požiadavky, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia na základe informácií a dôkazov poskytnutých uchádzačmi účinne overia, či ponuky spĺňajú kritériá na vyhodnotenie ponúk.

Zdôvodnenie

Toto ustanovenie je nadbytočné. Nie je žiadnym prínosom a vzhľadom na želané zjednodušenie by sa malo vypustiť. Obsah odseku je už obsiahnutý vo všeobecných zásadách primárnej legislatívy.

Pozmeňovací návrh 27

Článok 39 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 39


  Kritériá na vyhodnotenie ponúk


  4.   Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia založia udelenie koncesií na kritériu hospodársky najvýhodnejšej ponuky v súlade s odsekom 2. Popri cene alebo nákladoch môžu medzi tieto kritériá patriť ktorékoľvek z týchto kritérií: | Článok 39


  Kritériá na vyhodnotenie ponúk


  4.   Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia založia udelenie koncesií na hospodársky najvýhodnejšej ponuky v súlade s odsekom 2. Popri cene alebo nákladoch môžu medzi tieto kritériá patriť ktorékoľvek z týchto kritérií: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 39

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

4.   Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia založia udelenie koncesií na kritériu hospodársky najvýhodnejšej ponuky v súlade s odsekom 2. Popri cene alebo nákladoch môžu medzi tieto kritériá patriť ktorékoľvek z týchto kritérií:

Článok 39

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

4.   Členské štáty môžu stanoviť, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia založia udelenie koncesií na hospodársky najvýhodnejšej ponuky v súlade s odsekom 2. Popri cene alebo nákladoch môžu medzi tieto kritériá patriť ktorékoľvek z týchto kritérií:

Zdôvodnenie

Výbor považuje za vhodné ponechať kritérium najnižšej ceny. Zo súčasného znenia nie je zrejme, či je to možné. Aj pri kritériu najnižšej ceny môže zohrávať úlohu kvalita, a to konkrétne v podobe minimálnych požiadaviek. Verejní obstarávatelia tu musia prijať vlastné rozhodnutie. Okrem toho musia často pristupovať k úsporným opatreniam, ktoré sa musia zohľadniť pri voľbe kritéria pre zadanie zákazky.

Pozmeňovací návrh 28

Článok 39 ods. 4 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 39


  Kritériá na vyhodnotenie ponúk | Článok 39


  Kritériá na vyhodnotenie ponúk |
| 4.   ... | 4.   ... |
| a) | kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru; |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 39

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

Článok 39

Kritériá na vyhodnotenie ponúk

4.   ...

4.   ...

a)

kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru;

| a) | kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru; |
| --- | --- |

a)

kvalita vrátane technického prínosu, estetických a funkčných charakteristík, prístupnosti, dizajnu pre všetkých užívateľov, environmentálnych charakteristík a inovačného charakteru;

Zdôvodnenie

Niektorí verejní obstarávatelia chcú udelenie svojich zákaziek a koncesií podmieniť sociálnymi kritériami. V súčasnosti nemôžu byť sociálne kritériá jedným z kritérií posudzovania, nakoľko nemajú dostatočne priamy vzťah so zákazkou. Z tohto dôvodu sa odkaz na sociálne kritériá pridáva do znenia smernice o obstarávaní. Odporúča sa výslovne uviesť v smernici o udeľovaní koncesií, že je možné stanoviť sociálne kritériá. Verejní obstarávatelia, ktorí o to majú záujem tak získajú možnosť tieto kritéria uplatniť. V odôvodnení 29 preambuly sa na takéto sociálne požiadavky poukazuje, v tomto článku sa však už nespomínajú.

Pozri tiež pozmeňovacie návrhy 2 a 25.

Pozmeňovací návrh 29

Článok 40 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 40


  Náklady na životný cyklus | Článok 40


  Náklady na životný cyklus |
| 3.   Keď sa ako súčasť legislatívneho aktu Únie vrátane delegovaných aktov podľa odvetvových právnych predpisov prijme spoločná metodika výpočtu nákladov na životný cyklus, uplatňuje sa v prípadoch, ak sú náklady na životný cyklus zahrnuté do kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v článku 39 ods. 4. | |
| Zoznam takýchto legislatívnych a delegovaných aktov sa nachádza v prílohe II. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 týkajúce sa aktualizácie tohto zoznamu, keď sa ukáže, že takéto zmeny a doplnenia sú potrebné z dôvodu prijatia nových právnych predpisov, zrušenia alebo úpravy takýchto právnych predpisov. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 40

Náklady na životný cyklus

Článok 40

Náklady na životný cyklus

3.   Keď sa ako súčasť legislatívneho aktu Únie vrátane delegovaných aktov podľa odvetvových právnych predpisov prijme spoločná metodika výpočtu nákladov na životný cyklus, uplatňuje sa v prípadoch, ak sú náklady na životný cyklus zahrnuté do kritérií na vyhodnotenie ponúk uvedených v článku 39 ods. 4.

Zoznam takýchto legislatívnych a delegovaných aktov sa nachádza v prílohe II. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 týkajúce sa aktualizácie tohto zoznamu, keď sa ukáže, že takéto zmeny a doplnenia sú potrebné z dôvodu prijatia nových právnych predpisov, zrušenia alebo úpravy takýchto právnych predpisov.

Zdôvodnenie

Treba privítať, že Komisia verejných obstarávateľov podnecuje, aby začlenili náklady na životný cyklus do vyhodnocovania pri udeľovaní koncesie. Uvedená povinnosť však zachádza priďaleko, pretože sa opiera o zatiaľ nejestvujúcu budúcu metodiku výpočtu. Vzhľadom na nepredvídateľnosť treba odmietnuť stanovenie právnej povinnosti zohľadňovať nejestvujúcu metodiku.

Pozmeňovací návrh 30

Článok 42 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 42


  Úprava koncesií počas ich platnosti


  4.   Ak je možné peňažné vyjadrenie hodnoty úpravy, úprava sa nepovažuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak jej hodnota nepresahuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a je nižšia ako 5 % ceny pôvodnej zmluvy za predpokladu, že takáto úprava nemení celkovú povahu zmluvy. V prípade vykonania viacerých po sebe nasledujúcich úprav sa hodnota posudzuje na základe kumulatívnej hodnoty po sebe nasledujúcich úprav. | Článok 42


  Úprava koncesií počas ich platnosti


  4.   Ak je možné peňažné vyjadrenie hodnoty úpravy, úprava sa nepovažuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak jej hodnota nepresahuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a je nižšia ako % ceny pôvodnej zmluvy za predpokladu, že takáto úprava nemení celkovú povahu zmluvy. V prípade vykonania viacerých po sebe nasledujúcich úprav sa hodnota posudzuje na základe kumulatívnej hodnoty po sebe nasledujúcich úprav. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 42

Úprava koncesií počas ich platnosti

4.   Ak je možné peňažné vyjadrenie hodnoty úpravy, úprava sa nepovažuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak jej hodnota nepresahuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a je nižšia ako 5 % ceny pôvodnej zmluvy za predpokladu, že takáto úprava nemení celkovú povahu zmluvy. V prípade vykonania viacerých po sebe nasledujúcich úprav sa hodnota posudzuje na základe kumulatívnej hodnoty po sebe nasledujúcich úprav.

Článok 42

Úprava koncesií počas ich platnosti

4.   Ak je možné peňažné vyjadrenie hodnoty úpravy, úprava sa nepovažuje za podstatnú v zmysle odseku 1, ak jej hodnota nepresahuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a je nižšia ako % ceny pôvodnej zmluvy za predpokladu, že takáto úprava nemení celkovú povahu zmluvy. V prípade vykonania viacerých po sebe nasledujúcich úprav sa hodnota posudzuje na základe kumulatívnej hodnoty po sebe nasledujúcich úprav.

Zdôvodnenie

Výbor odporúča ustanoviť vyššiu percentuálnu hranicu pre prípustné úpravy. Je totižto potrebné zohľadniť vo všeobecnosti dlhšiu platnosť koncesií v porovnaní s verejnými objednávkami.

Pozmeňovací návrh 31

Príloha III, ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| PRÍLOHA III
  ČINNOSTI VYKONÁVANÉ OBSTARÁVATEĽMI PODĽA ČLÁNKU 4
  Ustanovenia tejto smernice, ktorými sa riadia koncesie udelené obstarávateľmi, sa vzťahujú na tieto činnosti: | PRÍLOHA III
  ČINNOSTI VYKONÁVANÉ OBSTARÁVATEĽMI PODĽA ČLÁNKU 4
  Ustanovenia tejto smernice, ktorými sa riadia koncesie udelené obstarávateľmi, sa vzťahujú na tieto činnosti: |
| ... | ... |
| 3. | V prípade vody: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

PRÍLOHA III

ČINNOSTI VYKONÁVANÉ OBSTARÁVATEĽMI PODĽA ČLÁNKU 4

Ustanovenia tejto smernice, ktorými sa riadia koncesie udelené obstarávateľmi, sa vzťahujú na tieto činnosti:

PRÍLOHA III

ČINNOSTI VYKONÁVANÉ OBSTARÁVATEĽMI PODĽA ČLÁNKU 4

Ustanovenia tejto smernice, ktorými sa riadia koncesie udelené obstarávateľmi, sa vzťahujú na tieto činnosti:

...

...

3.

V prípade vody:

| | |
| --- | --- |

(a)

| (a) | prevádzkovanie alebo poskytovanie prístupu do stálych sietí určených na poskytovanie služieb verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou alebo distribúciou pitnej vody; |
| --- | --- |

prevádzkovanie alebo poskytovanie prístupu do stálych sietí určených na poskytovanie služieb verejnosti v súvislosti s výrobou, prepravou alebo distribúciou pitnej vody;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | zásobovanie týchto sietí pitnou vodou. |
| --- | --- |

zásobovanie týchto sietí pitnou vodou.

| | |
| --- | --- |

Táto smernica sa vzťahuje aj na koncesie udelené alebo organizované obstarávateľmi, ktorí vykonávajú vyššie uvedenú činnosť a ktoré súvisia s:

(a)

| (a) | projektmi využívania vodnej energie, zavlažovaním alebo odvodňovaním pôdy za predpokladu, že objem vody, ktorý sa má použiť na zásobovanie pitnou vodou, predstavuje viac ako 20 % celkového objemu vody získanej v súvislosti s takýmito projektmi alebo zavlažovacími alebo odvodňovacími zariadeniami, alebo |
| --- | --- |

projektmi využívania vodnej energie, zavlažovaním alebo odvodňovaním pôdy za predpokladu, že objem vody, ktorý sa má použiť na zásobovanie pitnou vodou, predstavuje viac ako 20 % celkového objemu vody získanej v súvislosti s takýmito projektmi alebo zavlažovacími alebo odvodňovacími zariadeniami, alebo

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | zneškodňovaním alebo čistením odpadových vôd. |
| --- | --- |

zneškodňovaním alebo čistením odpadových vôd.

| | |
| --- | --- |

Zásobovanie sietí pitnou vodou, ktoré obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 a ods. 2 poskytuje ako službu verejnosti, sa nepovažuje za činnosť v zmysle pododseku 1, ak sú splnené všetky tieto podmienky:

(a)

| (a) | dotknutý obstarávateľ vyrába pitnú vodu preto, lebo jej spotreba je nevyhnutná na vykonávanie inej činnosti, ako sú činnosti uvedené v odsekoch 1 až 4 tejto prílohy; |
| --- | --- |

dotknutý obstarávateľ vyrába pitnú vodu preto, lebo jej spotreba je nevyhnutná na vykonávanie inej činnosti, ako sú činnosti uvedené v odsekoch 1 až 4 tejto prílohy;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | zásobovanie verejnej siete závisí len od vlastnej spotreby obstarávateľa a neprevyšuje 30 % celkovej výroby pitnej vody obstarávateľom na základe priemeru za predchádzajúce tri roky vrátane bežného roka. |
| --- | --- |

zásobovanie verejnej siete závisí len od vlastnej spotreby obstarávateľa a neprevyšuje 30 % celkovej výroby pitnej vody obstarávateľom na základe priemeru za predchádzajúce tri roky vrátane bežného roka.

| | |
| --- | --- |

...

Zdôvodnenie

V súlade s pozmeňovacími návrhmi 1, 5 a 15.

Pozmeňovací návrh 32

Príloha IV, nadpis

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Výbor odporúča zachovať flexibilitu v postupoch, a preto odporúča, aby sa namiesto rozsiahleho oznámenia ustanovila aj možnosť uviesť tieto informácie v podkladoch ku koncesii. Prax ukazuje, že tieto záležitosti si vyžadujú objasnenie, ktoré je lepšie uviesť v príslušných podkladoch ku koncesii. Transparentnosť ostáva naďalej zaručená, keďže podklady ku koncesii sa vopred zasielajú všetkých záujemcom.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 27, 30.1.1997, s. 20.

2

(3)  Ú. v. ES L 15, 21.1.1998, s. 14.

3

(4)  Ú. v. ES L 164, 30.6.1994, s. 3.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 315, 3. 12.2007, s. 1.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007.

8

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/96

---

Stanovisko Výboru regiónov „Návrh nariadenia o európskej územnej spolupráci“

2012/C 277/10

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta samostatné nariadenie o Európskej územnej spolupráci (EÚS), ktoré významne prispeje k dosiahnutiu cieľa územnej súdržnosti, ako aj zvýšenie rozpočtových zdrojov vyčlenených na tento účel. VR ďalej naliehavo žiada, aby boli prostriedky EÚ prideľované podľa programov spolupráce, a nie členskými štátmi; |
| --- | --- |

—

víta samostatné nariadenie o Európskej územnej spolupráci (EÚS), ktoré významne prispeje k dosiahnutiu cieľa územnej súdržnosti, ako aj zvýšenie rozpočtových zdrojov vyčlenených na tento účel. VR ďalej naliehavo žiada, aby boli prostriedky EÚ prideľované podľa programov spolupráce, a nie členskými štátmi;

| — | pripomína, že Európsku územnú spoluprácu pre jej mnohostranný charakter nemožno riadiť prostredníctvom zmlúv o partnerstve. Mala by byť preto výslovne vylúčená z ich oblasti pôsobnosti; |
| --- | --- |

—

pripomína, že Európsku územnú spoluprácu pre jej mnohostranný charakter nemožno riadiť prostredníctvom zmlúv o partnerstve. Mala by byť preto výslovne vylúčená z ich oblasti pôsobnosti;

| — | ľutuje, že nové nariadenie nie je prispôsobené malým projektom, a žiada Európsku komisiu, aby malým cezhraničným programom a operáciám udelila výnimky, najmä tým s dotáciou do 35 000 EUR; |
| --- | --- |

—

ľutuje, že nové nariadenie nie je prispôsobené malým projektom, a žiada Európsku komisiu, aby malým cezhraničným programom a operáciám udelila výnimky, najmä tým s dotáciou do 35 000 EUR;

| — | domnieva sa, že na EÚS by sa nemala automaticky vzťahovať tematická koncentrácia, pretože má obavy, že keby EÚS bola úzko zameraná len na základné priority stratégie Európa 2020, nebola by schopná plniť svoju odlišnú a jedinečnú úlohu. Odporúča preto zvýšiť počet tematických cieľov zo 4 na 5 a rozšíriť zoznam investičných priorít. Požaduje teda, aby sa tematické ciele rozšírili o nové témy, ako je cestovný ruch, ekologická námorná doprava a kultúra či demografické zmeny; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že na EÚS by sa nemala automaticky vzťahovať tematická koncentrácia, pretože má obavy, že keby EÚS bola úzko zameraná len na základné priority stratégie Európa 2020, nebola by schopná plniť svoju odlišnú a jedinečnú úlohu. Odporúča preto zvýšiť počet tematických cieľov zo 4 na 5 a rozšíriť zoznam investičných priorít. Požaduje teda, aby sa tematické ciele rozšírili o nové témy, ako je cestovný ruch, ekologická námorná doprava a kultúra či demografické zmeny;

| — | domnieva sa, že VR by mal zohrávať aktívnu úlohu pri podpore Európskej územnej spolupráce a pri zisťovaní a odstraňovaní prekážok, ktoré bránia jej realizácii; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že VR by mal zohrávať aktívnu úlohu pri podpore Európskej územnej spolupráce a pri zisťovaní a odstraňovaní prekážok, ktoré bránia jej realizácii;

| — | požaduje, aby sa miera spolufinancovania pre menej rozvinuté regióny stanovila na 85 %, ako sa uvádza v aktuálnom všeobecnom nariadení č. 1083/2006; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby sa miera spolufinancovania pre menej rozvinuté regióny stanovila na 85 %, ako sa uvádza v aktuálnom všeobecnom nariadení č. 1083/2006;

| — | súhlasí s udelením výnimky najvzdialenejším regiónom, pokiaľ ide o mieru spolufinancovania a financovanie, a požaduje stanovenie osobitných podmienok pre oblasti, ktoré boli do 30. apríla 2004 a do 31. decembra 2006 vonkajšími hranicami Spoločenstva; |
| --- | --- |

—

súhlasí s udelením výnimky najvzdialenejším regiónom, pokiaľ ide o mieru spolufinancovania a financovanie, a požaduje stanovenie osobitných podmienok pre oblasti, ktoré boli do 30. apríla 2004 a do 31. decembra 2006 vonkajšími hranicami Spoločenstva;

| — | požaduje, aby sa posilnili koordinačné mechanizmy medzi všetkými fondmi a programami územnej spolupráce. Zdôrazňuje tiež potrebu lepšie skoordinovať EÚS s vonkajšími finančnými programami EÚ a ujasniť pravidlá týkajúce sa zapojenia tretích krajín do programov EÚS; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby sa posilnili koordinačné mechanizmy medzi všetkými fondmi a programami územnej spolupráce. Zdôrazňuje tiež potrebu lepšie skoordinovať EÚS s vonkajšími finančnými programami EÚ a ujasniť pravidlá týkajúce sa zapojenia tretích krajín do programov EÚS;

| — | zdôrazňuje význam EZÚS pre posilňovanie územnej spolupráce a naliehavo vyzýva členské štáty, aby odstránili prekážky, ktoré odrádzajú od zakladania EZÚS či brzdia ich fungovanie. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje význam EZÚS pre posilňovanie územnej spolupráce a naliehavo vyzýva členské štáty, aby odstránili prekážky, ktoré odrádzajú od zakladania EZÚS či brzdia ich fungovanie.

| Spravodajca | Petr OSVALD (CZ/SES), člen zastupiteľstva mesta Plzeň |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja
  COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD) |

Spravodajca

Petr OSVALD (CZ/SES), člen zastupiteľstva mesta Plzeň

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja

COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky k návrhu nariadenia

| 1. | víta samostatné nariadenie o Európskej územnej spolupráci, ktoré umožní zohľadniť špecifický účel, zvláštne aspekty a štatút územnej spolupráce ako druhého cieľa politiky súdržnosti. Týmto návrhom samostatného nariadenia sa zdôrazňuje príspevok Európskej územnej spolupráce k podpore nového cieľa zmluvy, ktorým je územná súdržnosť, a k dosiahnutiu cieľov politiky súdržnosti vo všeobecnosti a posilňuje sa význam Európskej územnej spolupráce z hľadiska jej zamerania na cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu; |
| --- | --- |

1.

víta samostatné nariadenie o Európskej územnej spolupráci, ktoré umožní zohľadniť špecifický účel, zvláštne aspekty a štatút územnej spolupráce ako druhého cieľa politiky súdržnosti. Týmto návrhom samostatného nariadenia sa zdôrazňuje príspevok Európskej územnej spolupráce k podpore nového cieľa zmluvy, ktorým je územná súdržnosť, a k dosiahnutiu cieľov politiky súdržnosti vo všeobecnosti a posilňuje sa význam Európskej územnej spolupráce z hľadiska jej zamerania na cezhraničnú, nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu;

| 2. | súhlasí s tým, že úloha Európskej územnej spolupráce je oveľa dôležitejšia vzhľadom na to, že problémy, ktorým čelia členské štáty a regióny, čoraz častejšie pretínajú vnútroštátne/regionálne hranice a vyžadujú spoločné kooperatívne opatrenia na príslušnej územnej úrovni, a teda môže výrazne prispieť k podpore nového cieľa zmluvy, ktorým je územná súdržnosť; |
| --- | --- |

2.

súhlasí s tým, že úloha Európskej územnej spolupráce je oveľa dôležitejšia vzhľadom na to, že problémy, ktorým čelia členské štáty a regióny, čoraz častejšie pretínajú vnútroštátne/regionálne hranice a vyžadujú spoločné kooperatívne opatrenia na príslušnej územnej úrovni, a teda môže výrazne prispieť k podpore nového cieľa zmluvy, ktorým je územná súdržnosť;

| 3. | vo všeobecnosti podporuje návrhy Komisie prepojiť Európsku územnú spoluprácu so stratégiou Európa 2020, pričom treba ponechať dostatočnú flexibilitu, aby sa mohlo vhodne reagovať na miestne potreby. Víta preto zachovanie všetkých troch zložiek Európskej územnej spolupráce (cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca) vo všetkých regiónoch Európy. Spolupráca v rámci cezhraničných projektov a štruktúr prispieva už teraz k európskej integrácii. Pozitívne sa hodnotí aj väčšie zapojenie tretích krajín; |
| --- | --- |

3.

vo všeobecnosti podporuje návrhy Komisie prepojiť Európsku územnú spoluprácu so stratégiou Európa 2020, pričom treba ponechať dostatočnú flexibilitu, aby sa mohlo vhodne reagovať na miestne potreby. Víta preto zachovanie všetkých troch zložiek Európskej územnej spolupráce (cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca) vo všetkých regiónoch Európy. Spolupráca v rámci cezhraničných projektov a štruktúr prispieva už teraz k európskej integrácii. Pozitívne sa hodnotí aj väčšie zapojenie tretích krajín;

| 4. | domnieva sa, že v rámci Európskej územnej spolupráce by mala aj naďalej zohrávať kľúčovú úlohu cezhraničná spolupráca, a preto sa v zásade stotožňuje s návrhom na rozdelenie finančných prostriedkov medzi jednotlivé typy Európskej územnej spolupráce; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že v rámci Európskej územnej spolupráce by mala aj naďalej zohrávať kľúčovú úlohu cezhraničná spolupráca, a preto sa v zásade stotožňuje s návrhom na rozdelenie finančných prostriedkov medzi jednotlivé typy Európskej územnej spolupráce;

| 5. | upozorňuje, že predovšetkým pre malé programy cezhraničnej spolupráce je nariadenie príliš náročné, komplikované a detailné, čo môže znemožniť realizáciu malých, no často veľmi účinných operácií. Žiada preto Európsku komisiu, aby zvážila, či je nevyhnutné všetky ustanovenia tohto nariadenia uplatňovať aj na tieto programy. V záujme dosiahnutia maximálnej efektívnosti nemožno mať rovnaké nároky na malé i veľké programy a operácie; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje, že predovšetkým pre malé programy cezhraničnej spolupráce je nariadenie príliš náročné, komplikované a detailné, čo môže znemožniť realizáciu malých, no často veľmi účinných operácií. Žiada preto Európsku komisiu, aby zvážila, či je nevyhnutné všetky ustanovenia tohto nariadenia uplatňovať aj na tieto programy. V záujme dosiahnutia maximálnej efektívnosti nemožno mať rovnaké nároky na malé i veľké programy a operácie;

| 6. | podporuje súčasnú metodiku vymedzenia regiónov pre cezhraničnú spoluprácu a vyzýva na rozšírenie kategórie území v rámci cezhraničnej spolupráce (zložka A), aby sa umožnilo tiež zohľadnenie funkčných cezhraničných vzťahov, pokiaľ ide o začlenenie územia do programu. V tejto súvislosti by takisto nemalo dochádzať k tomu, že príslušné funkčné regióny, ktoré majú osobitný význam pre dosiahnutie cieľov, budú zapojené až po začatí procesu schvaľovania programu. Takisto podporuje väčšie možnosti na realizáciu viacstranných projektov v oblastiach, v ktorých sa nebudú vytvárať viacstranné programy spolupráce; |
| --- | --- |

6.

podporuje súčasnú metodiku vymedzenia regiónov pre cezhraničnú spoluprácu a vyzýva na rozšírenie kategórie území v rámci cezhraničnej spolupráce (zložka A), aby sa umožnilo tiež zohľadnenie funkčných cezhraničných vzťahov, pokiaľ ide o začlenenie územia do programu. V tejto súvislosti by takisto nemalo dochádzať k tomu, že príslušné funkčné regióny, ktoré majú osobitný význam pre dosiahnutie cieľov, budú zapojené až po začatí procesu schvaľovania programu. Takisto podporuje väčšie možnosti na realizáciu viacstranných projektov v oblastiach, v ktorých sa nebudú vytvárať viacstranné programy spolupráce;

| 7. | zdôrazňuje dôležitú úlohu Európskej územnej spolupráce pri rozvoji nadnárodnej spolupráce, predovšetkým s cieľom povzbudzovať integrovaný územný rozvoj koherentných oblastí a podporovať projekty zamerané na rozvoj makroregionálnych stratégií. Víta, že sa v podstate zachovávajú osvedčené oblasti nadnárodnej spolupráce (zložka B) a že makroregionálne stratégie EÚ nepovedú k vytváraniu nových oblastí spolupráce ani k vylúčeniu určitých oblastí z nadnárodnej spolupráce. Okrem toho vo všeobecnosti víta podporu rozvoja a uskutočňovania makroregionálnych stratégií v rámci nadnárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje dôležitú úlohu Európskej územnej spolupráce pri rozvoji nadnárodnej spolupráce, predovšetkým s cieľom povzbudzovať integrovaný územný rozvoj koherentných oblastí a podporovať projekty zamerané na rozvoj makroregionálnych stratégií. Víta, že sa v podstate zachovávajú osvedčené oblasti nadnárodnej spolupráce (zložka B) a že makroregionálne stratégie EÚ nepovedú k vytváraniu nových oblastí spolupráce ani k vylúčeniu určitých oblastí z nadnárodnej spolupráce. Okrem toho vo všeobecnosti víta podporu rozvoja a uskutočňovania makroregionálnych stratégií v rámci nadnárodnej spolupráce;

| 8. | poukazuje na potenciál medziregionálnej spolupráce, najmä z dôvodu jej pákového efektu pri využívaní štrukturálnych fondov. V podpore medziregionálnej spolupráce (zložka C) vidí vynikajúci nástroj, ako povzbudiť výmenu skúseností a spoluprácu miestnych a regionálnych orgánov v oblasti politiky súdržnosti, a vyzýva, aby sa výsledky tejto výmeny skúseností využívali intenzívnejšie než doteraz pre miestne a regionálne rozvojové stratégie (kapitalizácia); |
| --- | --- |

8.

poukazuje na potenciál medziregionálnej spolupráce, najmä z dôvodu jej pákového efektu pri využívaní štrukturálnych fondov. V podpore medziregionálnej spolupráce (zložka C) vidí vynikajúci nástroj, ako povzbudiť výmenu skúseností a spoluprácu miestnych a regionálnych orgánov v oblasti politiky súdržnosti, a vyzýva, aby sa výsledky tejto výmeny skúseností využívali intenzívnejšie než doteraz pre miestne a regionálne rozvojové stratégie (kapitalizácia);

Účel Európskej územnej spolupráce a tematická koncentrácia

| 9. | upozorňuje však, že Európska územná spolupráca by mala predovšetkým:






  — | riešiť prostredníctvom spolupráce problémy všetkých dotknutých regiónov, |
| --- | --- | --- |

9.

upozorňuje však, že Európska územná spolupráca by mala predovšetkým:

—

riešiť prostredníctvom spolupráce problémy všetkých dotknutých regiónov,

| — | slúžiť ako účinný mechanizmus na výmenu osvedčených postupov a učenie sa, |
| --- | --- |

—

slúžiť ako účinný mechanizmus na výmenu osvedčených postupov a učenie sa,

| — | zaistiť, aby riešenie konkrétneho problému bolo efektívnejšie vďaka úsporám z rozsahu a dosiahnutiu kritického množstva, |
| --- | --- |

—

zaistiť, aby riešenie konkrétneho problému bolo efektívnejšie vďaka úsporám z rozsahu a dosiahnutiu kritického množstva,

| — | zlepšiť správu vecí verejných v dôsledku koordinácie odvetvových politík, opatrení a investícií v cezhraničnom a nadnárodnom meradle, |
| --- | --- |

—

zlepšiť správu vecí verejných v dôsledku koordinácie odvetvových politík, opatrení a investícií v cezhraničnom a nadnárodnom meradle,

| — | prispieť k bezpečnosti, stabilite a vzájomne prospešným vzťahom, |
| --- | --- |

—

prispieť k bezpečnosti, stabilite a vzájomne prospešným vzťahom,

| — | tam, kde je to potrebné, napomôcť podporu rastu, zamestnanosti a riadenia založeného na ochrane ekosystému |
| --- | --- |

—

tam, kde je to potrebné, napomôcť podporu rastu, zamestnanosti a riadenia založeného na ochrane ekosystému

tak, ako je to uvedené v dôvodovej správe k nariadeniu;

| 10. | podľa názoru Výboru regiónov by teda Európska územná spolupráca mala pomáhať pri vytváraní európskej spolupatričnosti, prepojenosti, odstraňovaní predsudkov a pri rozvoji území dotknutých regiónov. Z tohto dôvodu sa Výbor regiónov domnieva, že na Európsku územnú spoluprácu nemožno automaticky aplikovať tematickú koncentráciu a je potrebné zohľadniť úroveň a potenciál jednotlivých regiónov – nesnažiť sa teda uplatniť princíp „one size fits all“, t. j. rovnaké priority pre všetkých, ale naopak, uplatniť prístup „place based approach“. Výbor regiónov sa obáva, že keby bola Európska územná spolupráca a predovšetkým cezhraničná spolupráca úzko zameraná len na základné priority stratégie Európa 2020 a tematické ciele, nebola by schopná plniť svoju odlišnú a jedinečnú úlohu a stala by sa čírou obdobou základnej politiky súdržnosti s inou formou distribúcie; |
| --- | --- |

10.

podľa názoru Výboru regiónov by teda Európska územná spolupráca mala pomáhať pri vytváraní európskej spolupatričnosti, prepojenosti, odstraňovaní predsudkov a pri rozvoji území dotknutých regiónov. Z tohto dôvodu sa Výbor regiónov domnieva, že na Európsku územnú spoluprácu nemožno automaticky aplikovať tematickú koncentráciu a je potrebné zohľadniť úroveň a potenciál jednotlivých regiónov – nesnažiť sa teda uplatniť princíp „one size fits all“, t. j. rovnaké priority pre všetkých, ale naopak, uplatniť prístup „place based approach“. Výbor regiónov sa obáva, že keby bola Európska územná spolupráca a predovšetkým cezhraničná spolupráca úzko zameraná len na základné priority stratégie Európa 2020 a tematické ciele, nebola by schopná plniť svoju odlišnú a jedinečnú úlohu a stala by sa čírou obdobou základnej politiky súdržnosti s inou formou distribúcie;

| 11. | žiada, aby demografické zmeny a ich dôsledky na služby vo verejnom záujme, ako aj udržateľný rozvoj regiónov boli začlenené do Európskej územnej spolupráce ako samostatné témy. Prednosť by mali dostať nové formy partnerstva miest a vidieka ako základ územnej súdržnosti na regionálnej úrovni (v súlade s Územnou agendou 2020). Okrem toho chýbajú dôležité témy ako cestovný ruch, ekologická námorná doprava a kultúra; |
| --- | --- |

11.

žiada, aby demografické zmeny a ich dôsledky na služby vo verejnom záujme, ako aj udržateľný rozvoj regiónov boli začlenené do Európskej územnej spolupráce ako samostatné témy. Prednosť by mali dostať nové formy partnerstva miest a vidieka ako základ územnej súdržnosti na regionálnej úrovni (v súlade s Územnou agendou 2020). Okrem toho chýbajú dôležité témy ako cestovný ruch, ekologická námorná doprava a kultúra;

| 12. | domnieva sa, že v prípade cezhraničnej spolupráce je nevyhnutné definovať rozvojový potenciál každej cezhraničnej oblasti vzhľadom na súčasnú úroveň príslušných regiónov. Európska územná spolupráca a najmä cezhraničná spolupráca by nemali prioritne slúžiť na plnenie cieľov stratégie Európa 2020, ale predovšetkým na vytváranie podmienok na jej čo najlepšiu plošnú, teda celoeurópsku, realizáciu. Hlavne programy cezhraničnej spolupráce by preto mali mať možnosť zvoliť viac tematických cieľov a nemali by byť obmedzované ich vopred definovaným zameraním; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že v prípade cezhraničnej spolupráce je nevyhnutné definovať rozvojový potenciál každej cezhraničnej oblasti vzhľadom na súčasnú úroveň príslušných regiónov. Európska územná spolupráca a najmä cezhraničná spolupráca by nemali prioritne slúžiť na plnenie cieľov stratégie Európa 2020, ale predovšetkým na vytváranie podmienok na jej čo najlepšiu plošnú, teda celoeurópsku, realizáciu. Hlavne programy cezhraničnej spolupráce by preto mali mať možnosť zvoliť viac tematických cieľov a nemali by byť obmedzované ich vopred definovaným zameraním;

| 13. | konštatuje, že udržateľnú územnú súdržnosť možno dosiahnuť len vtedy, ak sa podarí zapojiť a zmobilizovať občanov v regiónoch. Mala by sa preto vytvoriť možnosť, aby programy Európskej územnej spolupráce mohli aj naďalej podporovať opatrenia v oblasti občianskej spoločnosti a kultúry (napr. konkrétne výmenné projekty). V terajších programoch existujú veľmi úspešné iniciatívy v tejto súvislosti. Výbor preto požaduje, aby sa podľa toho doplnili tematické ciele; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že udržateľnú územnú súdržnosť možno dosiahnuť len vtedy, ak sa podarí zapojiť a zmobilizovať občanov v regiónoch. Mala by sa preto vytvoriť možnosť, aby programy Európskej územnej spolupráce mohli aj naďalej podporovať opatrenia v oblasti občianskej spoločnosti a kultúry (napr. konkrétne výmenné projekty). V terajších programoch existujú veľmi úspešné iniciatívy v tejto súvislosti. Výbor preto požaduje, aby sa podľa toho doplnili tematické ciele;

| 14. | víta návrh Komisie na zabezpečenie kontinuity, pokiaľ ide o aspekt nadnárodnej spolupráce, kritizuje však skutočnosť, že doplňujúca investičná priorita pri cezhraničnej spolupráci sa má obmedziť na vypracúvanie a vykonávanie makroregionálnych stratégií a stratégií pre prímorské oblasti. Vzhľadom na početné problémy, ktorým v súčasnosti čelia regióny, ako aj vzhľadom na existujúce nedostatky potrebujú aj iné regióny, oblasti a funkčné oblasti vhodné investičné priority; |
| --- | --- |

14.

víta návrh Komisie na zabezpečenie kontinuity, pokiaľ ide o aspekt nadnárodnej spolupráce, kritizuje však skutočnosť, že doplňujúca investičná priorita pri cezhraničnej spolupráci sa má obmedziť na vypracúvanie a vykonávanie makroregionálnych stratégií a stratégií pre prímorské oblasti. Vzhľadom na početné problémy, ktorým v súčasnosti čelia regióny, ako aj vzhľadom na existujúce nedostatky potrebujú aj iné regióny, oblasti a funkčné oblasti vhodné investičné priority;

| 15. | súhlasí s tým, že cieľom medziregionálnej spolupráce by malo byť zvýšenie efektívnosti politiky súdržnosti vďaka podpore výmeny skúseností medzi regiónmi a zhodnocovaniu výsledkov tejto výmeny v rámci cieľa „Investovanie do rastu a zamestnanosti“. Domnieva sa, že táto výmena skúseností musí mať široký základ a nesmie byť len doplnkom 7. rámcového programu; |
| --- | --- |

15.

súhlasí s tým, že cieľom medziregionálnej spolupráce by malo byť zvýšenie efektívnosti politiky súdržnosti vďaka podpore výmeny skúseností medzi regiónmi a zhodnocovaniu výsledkov tejto výmeny v rámci cieľa „Investovanie do rastu a zamestnanosti“. Domnieva sa, že táto výmena skúseností musí mať široký základ a nesmie byť len doplnkom 7. rámcového programu;

| 16. | domnieva sa, že Výbor regiónov musí hrať aktívnu úlohu pri podpore Európskej územnej spolupráce a pri zisťovaní a odstraňovaní prekážok na úrovni jej realizácie s cieľom optimalizovať súčinnosť s ostatnými aspektmi politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že Výbor regiónov musí hrať aktívnu úlohu pri podpore Európskej územnej spolupráce a pri zisťovaní a odstraňovaní prekážok na úrovni jej realizácie s cieľom optimalizovať súčinnosť s ostatnými aspektmi politiky súdržnosti;

Pridelenie finančných prostriedkov a miera spolufinancovania

| 17. | víta navrhované zvýšenie finančných prostriedkov pridelených na Európsku územnú spoluprácu; |
| --- | --- |

17.

víta navrhované zvýšenie finančných prostriedkov pridelených na Európsku územnú spoluprácu;

| 18. | domnieva sa, že nie je účelné, aby navrhovaná miera spolufinancovania 75 % pre operačné programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca, stanovená vo všeobecnom nariadení, bola nižšia ako miera spolufinancovania pre menej rozvinuté regióny v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť. Táto nižšia miera spolufinancovania môže spôsobiť, že programy Európskej územnej spolupráce v týchto menej rozvinutých regiónoch nebudú atraktívne. Výbor regiónov považuje takýto rozdiel za neodôvodnený a požaduje, aby sa miera spolufinancovania stanovila pre oba ciele rovnako na 85 %. Takisto považuje za neodôvodnené, aby miera spolufinancovania, ktorá sa uplatňuje na dodatočné prostriedky na medziregionálnu spoluprácu v najvzdialenejších regiónoch, dosahovala 50 %, a žiada, aby sa jej výška stanovila na 85 %; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že nie je účelné, aby navrhovaná miera spolufinancovania 75 % pre operačné programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca, stanovená vo všeobecnom nariadení, bola nižšia ako miera spolufinancovania pre menej rozvinuté regióny v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť. Táto nižšia miera spolufinancovania môže spôsobiť, že programy Európskej územnej spolupráce v týchto menej rozvinutých regiónoch nebudú atraktívne. Výbor regiónov považuje takýto rozdiel za neodôvodnený a požaduje, aby sa miera spolufinancovania stanovila pre oba ciele rovnako na 85 %. Takisto považuje za neodôvodnené, aby miera spolufinancovania, ktorá sa uplatňuje na dodatočné prostriedky na medziregionálnu spoluprácu v najvzdialenejších regiónoch, dosahovala 50 %, a žiada, aby sa jej výška stanovila na 85 %;

| 19. | poukazuje na to, že spolufinancovanie sa neuskutočňuje vždy prostredníctvom programových partnerov, členských štátov alebo iných verejných orgánov, ale aj prostredníctvom príjemcov. Nemožno preto vo všeobecnosti vyžadovať, aby sa zúčastnené členské štáty zaviazali, že poskytnú prostriedky potrebné na spolufinancovanie vykonávania programu spolupráce. Písomný záväzok uvedený v návrhu Komisie by sa preto mal vypustiť; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že spolufinancovanie sa neuskutočňuje vždy prostredníctvom programových partnerov, členských štátov alebo iných verejných orgánov, ale aj prostredníctvom príjemcov. Nemožno preto vo všeobecnosti vyžadovať, aby sa zúčastnené členské štáty zaviazali, že poskytnú prostriedky potrebné na spolufinancovanie vykonávania programu spolupráce. Písomný záväzok uvedený v návrhu Komisie by sa preto mal vypustiť;

| 20. | v záujme udržania kvality spolupráce považuje za potrebné, aby sa vo všeobecnom nariadení zachovali súčasné podmienky pre mieru spolufinancovania, ktoré sú stanovené nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (všeobecné nariadenie), článok 53 ods. 3 a 4: „3. V prípade operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca, pri ktorých aspoň jeden účastník patrí k členskému štátu, ktorého HDP na obyvateľa v období rokov 2001 – 2003 bol nižší ako 85 % priemeru EÚ 25 v tom istom období, príspevok z EFRR neprekročí 85 % oprávnených výdavkov. Príspevok z EFRR na všetky ostatné operačné programy neprekročí 75 % oprávnených výdavkov spolufinancovaných z EFRR. 4. Príspevok z fondov na úrovni prioritnej osi nepodlieha maximálnym hodnotám stanoveným v odseku 3 a v prílohe III. Tento sa však stanoví tak, aby sa dodržala maximálna výška príspevku z fondov a maximálny podiel príspevku z jednotlivých fondov stanovený na úrovni operačného programu.“; |
| --- | --- |

20.

v záujme udržania kvality spolupráce považuje za potrebné, aby sa vo všeobecnom nariadení zachovali súčasné podmienky pre mieru spolufinancovania, ktoré sú stanovené nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (všeobecné nariadenie), článok 53 ods. 3 a 4: „3. V prípade operačných programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca, pri ktorých aspoň jeden účastník patrí k členskému štátu, ktorého HDP na obyvateľa v období rokov 2001 – 2003 bol nižší ako 85 % priemeru EÚ 25 v tom istom období, príspevok z EFRR neprekročí 85 % oprávnených výdavkov. Príspevok z EFRR na všetky ostatné operačné programy neprekročí 75 % oprávnených výdavkov spolufinancovaných z EFRR. 4. Príspevok z fondov na úrovni prioritnej osi nepodlieha maximálnym hodnotám stanoveným v odseku 3 a v prílohe III. Tento sa však stanoví tak, aby sa dodržala maximálna výška príspevku z fondov a maximálny podiel príspevku z jednotlivých fondov stanovený na úrovni operačného programu.“;

| 21. | nepovažuje za vhodné, aby sa stanovila maximálna miera spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi, ako sa uvádza vo všeobecnom nariadení. Malo by byť možné diferencovať výšku spolufinancovania v rámci jednotlivých prioritných osí s cieľom motivovať príjemcov k plneniu niektorých strategických priorít. Bolo by vhodné, aby každý program stanovil mieru spolufinancovania pre jednotlivé opatrenia v závislosti od ich typu s tým, že nie všetky opatrenia by mali získať maximálnu mieru podpory; |
| --- | --- |

21.

nepovažuje za vhodné, aby sa stanovila maximálna miera spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi, ako sa uvádza vo všeobecnom nariadení. Malo by byť možné diferencovať výšku spolufinancovania v rámci jednotlivých prioritných osí s cieľom motivovať príjemcov k plneniu niektorých strategických priorít. Bolo by vhodné, aby každý program stanovil mieru spolufinancovania pre jednotlivé opatrenia v závislosti od ich typu s tým, že nie všetky opatrenia by mali získať maximálnu mieru podpory;

| 22. | súhlasí s tým, aby programy spolupráce zahŕňajúce najvzdialenejšie regióny získali najmenej 150 % podpory z EFRR, ktorú dostali v rokoch 2007 – 2013, a aby sa okrem toho na spoluprácu najvzdialenejších regiónov vyčlenilo 50 miliónov EUR z prostriedkov na medziregionálnu spoluprácu; |
| --- | --- |

22.

súhlasí s tým, aby programy spolupráce zahŕňajúce najvzdialenejšie regióny získali najmenej 150 % podpory z EFRR, ktorú dostali v rokoch 2007 – 2013, a aby sa okrem toho na spoluprácu najvzdialenejších regiónov vyčlenilo 50 miliónov EUR z prostriedkov na medziregionálnu spoluprácu;

| 23. | požaduje, aby boli osobitné podmienky stanovené aj pre oblasti, ktoré boli do 30. apríla 2004 a do 31. decembra 2006 vonkajšími hranicami Spoločenstva a odo dňa nasledujúceho po tomto dátume nimi už nie sú, tak ako je to v súčasnom programovom období podľa článku 52 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 (všeobecné nariadenie). Sedem rokov podpory nemožno považovať za dostatočný čas na odstránenie problémov týchto oblastí. Výbor regiónov upozorňuje na to, že zvýšená podpora oblastí bývalých hraníc EÚ neplní len úlohy zvýšenia hospodárskej úrovne príslušných regiónov, ale má značný vplyv na vytváranie európskej spolupatričnosti, prepojenosti a na odstraňovanie predsudkov; |
| --- | --- |

23.

požaduje, aby boli osobitné podmienky stanovené aj pre oblasti, ktoré boli do 30. apríla 2004 a do 31. decembra 2006 vonkajšími hranicami Spoločenstva a odo dňa nasledujúceho po tomto dátume nimi už nie sú, tak ako je to v súčasnom programovom období podľa článku 52 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 (všeobecné nariadenie). Sedem rokov podpory nemožno považovať za dostatočný čas na odstránenie problémov týchto oblastí. Výbor regiónov upozorňuje na to, že zvýšená podpora oblastí bývalých hraníc EÚ neplní len úlohy zvýšenia hospodárskej úrovne príslušných regiónov, ale má značný vplyv na vytváranie európskej spolupatričnosti, prepojenosti a na odstraňovanie predsudkov;

Programovanie

| 24. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v článku 7 ods. 2 písm. a) sú stanovené požiadavky, ktoré oproti súčasnému programovému obdobiu predstavujú pre tvorbu programov dodatočnú záťaž, ale nevytvárajú podstatnú pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

24.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že v článku 7 ods. 2 písm. a) sú stanovené požiadavky, ktoré oproti súčasnému programovému obdobiu predstavujú pre tvorbu programov dodatočnú záťaž, ale nevytvárajú podstatnú pridanú hodnotu;

| 25. | pripomína, že Európsku územnú spoluprácu pre jej mnohostranný charakter nemožno riadiť prostredníctvom zmlúv o partnerstve. Mala by byť preto výslovne vylúčená z ich oblasti pôsobnosti; |
| --- | --- |

25.

pripomína, že Európsku územnú spoluprácu pre jej mnohostranný charakter nemožno riadiť prostredníctvom zmlúv o partnerstve. Mala by byť preto výslovne vylúčená z ich oblasti pôsobnosti;

| 26. | považuje za veľmi dôležité, aby bola vytvorená smernica na konkrétne vykonávanie predpisov o štátnej pomoci pre programy Európskej územnej spolupráce, a žiada, aby sa medzi možných príjemcov opatrení cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce zahrnuli aj súkromné subjekty, najmä malé a stredné podniky, a to tam, kde sa na tom dohodnú všetky členské štáty príslušného programu; |
| --- | --- |

26.

považuje za veľmi dôležité, aby bola vytvorená smernica na konkrétne vykonávanie predpisov o štátnej pomoci pre programy Európskej územnej spolupráce, a žiada, aby sa medzi možných príjemcov opatrení cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce zahrnuli aj súkromné subjekty, najmä malé a stredné podniky, a to tam, kde sa na tom dohodnú všetky členské štáty príslušného programu;

| 27. | vyzýva, aby sa pri vymedzovaní cieľových skupín pre programy Európskej územnej spolupráce lepšie zohľadňovali štruktúry miestnej a regionálnej správy, ktoré sú po celej Európe veľmi rozdielne. Cieľom musí byť lepšie zohľadniť rozmanité formy organizácie verejných aktérov v regiónoch členských štátov. Predovšetkým existencia súkromnej právnej organizačnej štruktúry by nemala viesť k vylúčeniu verejného orgánu z účasti na programe; |
| --- | --- |

27.

vyzýva, aby sa pri vymedzovaní cieľových skupín pre programy Európskej územnej spolupráce lepšie zohľadňovali štruktúry miestnej a regionálnej správy, ktoré sú po celej Európe veľmi rozdielne. Cieľom musí byť lepšie zohľadniť rozmanité formy organizácie verejných aktérov v regiónoch členských štátov. Predovšetkým existencia súkromnej právnej organizačnej štruktúry by nemala viesť k vylúčeniu verejného orgánu z účasti na programe;

Monitorovanie a hodnotenie

| 28. | konštatuje, že povinnosti podávať správy sú z hľadiska rozsahu i frekvencie rozšírené, a požaduje ich obmedzenie na striktné minimum. Výbor preto nesúhlasí s presunom lehoty na predloženie výročnej správy o vykonávaní z 30. júna na 30. apríla nasledujúceho roku. Rokovanie s mnohými programovými partnermi, navyše v niekoľkých jazykoch, predstavuje väčšiu záťaž, a vyžaduje si teda aj viac času; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že povinnosti podávať správy sú z hľadiska rozsahu i frekvencie rozšírené, a požaduje ich obmedzenie na striktné minimum. Výbor preto nesúhlasí s presunom lehoty na predloženie výročnej správy o vykonávaní z 30. júna na 30. apríla nasledujúceho roku. Rokovanie s mnohými programovými partnermi, navyše v niekoľkých jazykoch, predstavuje väčšiu záťaž, a vyžaduje si teda aj viac času;

| 29. | víta stanovenie spoločných ukazovateľov pre výstupy a výsledky v záujme účinnejšieho dosahovania cieľov, lepšej orientácie na účinnosť a umožnenia horizontálneho vyhodnotenia programov. Ukazovatele navrhnuté v prílohe k návrhu nariadenia o Európskej územnej spolupráci sú totiž veľmi málo zamerané na špecifické požiadavky Európskej územnej spolupráce a neponúkajú dostatočnú možnosť opísať či merať jej kvalitu. Výbor preto žiada, aby bol zoznam ukazovateľov prepracovaný tak, aby bolo možné primerane zachytiť špecifické výsledky Európskej územnej spolupráce; |
| --- | --- |

29.

víta stanovenie spoločných ukazovateľov pre výstupy a výsledky v záujme účinnejšieho dosahovania cieľov, lepšej orientácie na účinnosť a umožnenia horizontálneho vyhodnotenia programov. Ukazovatele navrhnuté v prílohe k návrhu nariadenia o Európskej územnej spolupráci sú totiž veľmi málo zamerané na špecifické požiadavky Európskej územnej spolupráce a neponúkajú dostatočnú možnosť opísať či merať jej kvalitu. Výbor preto žiada, aby bol zoznam ukazovateľov prepracovaný tak, aby bolo možné primerane zachytiť špecifické výsledky Európskej územnej spolupráce;

| 30. | vo všeobecnosti víta stanovenie technickej pomoci na 6 % celkovej sumy, najmenej však na 1,5 milióna EUR. No povinný prechod do 31. decembra 2014 na systémy elektronickej výmeny údajov pri všetkých výmenách informácií, ktoré sa môžu financovať z titulu technickej pomoci, považuje výbor za problematický; |
| --- | --- |

30.

vo všeobecnosti víta stanovenie technickej pomoci na 6 % celkovej sumy, najmenej však na 1,5 milióna EUR. No povinný prechod do 31. decembra 2014 na systémy elektronickej výmeny údajov pri všetkých výmenách informácií, ktoré sa môžu financovať z titulu technickej pomoci, považuje výbor za problematický;

Riadenie, kontrola a akreditácia

| 31. | súhlasí s celkovým zachovaním administratívnych štruktúr, ktoré boli poverené vykonávaním operačných programov v programovom období 2007 – 2013 a osvedčili sa, s rozsiahlym pokračovaním štruktúr a jasnejším vymedzením úloh a právomocí rôznych orgánov v rámci vykonávania programov; |
| --- | --- |

31.

súhlasí s celkovým zachovaním administratívnych štruktúr, ktoré boli poverené vykonávaním operačných programov v programovom období 2007 – 2013 a osvedčili sa, s rozsiahlym pokračovaním štruktúr a jasnejším vymedzením úloh a právomocí rôznych orgánov v rámci vykonávania programov;

| 32. | víta možnosť kumulovať funkcie riadiaceho a certifikačného orgánu (stanovenú v článku 113 nariadenia o spoločných ustanoveniach), nesúhlasí však s tým, aby sa táto možnosť stala v rámci Európskej územnej spolupráce povinnou (článok 22 nariadenia o Európskej územnej spolupráci). Rozhodne odmieta plánovanú akreditáciu riadiacich a akreditačných orgánov; |
| --- | --- |

32.

víta možnosť kumulovať funkcie riadiaceho a certifikačného orgánu (stanovenú v článku 113 nariadenia o spoločných ustanoveniach), nesúhlasí však s tým, aby sa táto možnosť stala v rámci Európskej územnej spolupráce povinnou (článok 22 nariadenia o Európskej územnej spolupráci). Rozhodne odmieta plánovanú akreditáciu riadiacich a akreditačných orgánov;

Koordinácia fondov

| 33. | víta snahu o lepšiu koordináciu medzi programami Európskej územnej spolupráce a ostatnými nástrojmi politiky súdržnosti. V tejto súvislosti treba zvýšiť efektívnosť európskeho financovania projektov spolupráce prostredníctvom šírenia výsledkov týchto projektov, snahou o znásobenie účinkov a vyhýbaním sa duplicite opatrení, ktoré už boli overené a vyskúšané; |
| --- | --- |

33.

víta snahu o lepšiu koordináciu medzi programami Európskej územnej spolupráce a ostatnými nástrojmi politiky súdržnosti. V tejto súvislosti treba zvýšiť efektívnosť európskeho financovania projektov spolupráce prostredníctvom šírenia výsledkov týchto projektov, snahou o znásobenie účinkov a vyhýbaním sa duplicite opatrení, ktoré už boli overené a vyskúšané;

| 34. | upozorňuje však, že na to, aby mohol vzniknúť mechanizmus zaisťujúci koordináciu medzi fondmi a ďalšími nástrojmi, je potrebné, aby došlo ku koordinácii medzi týmito fondmi a nástrojmi na úrovni EÚ a na implementačnej úrovni v jednotlivých členských štátoch. Je nevyhnutné, aby sa zaviedli zhodné a koordinované postupy, zhodné riadenie, monitorovanie kontroly, uznateľnosť nákladov, metodika vykazovania ukazovateľov atď. Bolo by tiež veľmi vhodné, aby sa zaistila koordinácia medzi jednotlivými štátmi, pretože na programoch Európskej územnej spolupráce sa vždy podieľa viacero štátov. Osobitnú pozornosť treba venovať koordinácii s vonkajšími finančnými nástrojmi. Výbor regiónov preto žiada Európsku komisiu, aby vytvorila metodiku koordinácie programov; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje však, že na to, aby mohol vzniknúť mechanizmus zaisťujúci koordináciu medzi fondmi a ďalšími nástrojmi, je potrebné, aby došlo ku koordinácii medzi týmito fondmi a nástrojmi na úrovni EÚ a na implementačnej úrovni v jednotlivých členských štátoch. Je nevyhnutné, aby sa zaviedli zhodné a koordinované postupy, zhodné riadenie, monitorovanie kontroly, uznateľnosť nákladov, metodika vykazovania ukazovateľov atď. Bolo by tiež veľmi vhodné, aby sa zaistila koordinácia medzi jednotlivými štátmi, pretože na programoch Európskej územnej spolupráce sa vždy podieľa viacero štátov. Osobitnú pozornosť treba venovať koordinácii s vonkajšími finančnými nástrojmi. Výbor regiónov preto žiada Európsku komisiu, aby vytvorila metodiku koordinácie programov;

| 35. | upozorňuje na to, že v článku 10 návrhu nariadenia o Európskom sociálnom fonde [COM(2011) 607 final] sa rieši nadnárodná spolupráca, čo je rovnaký termín ako v nariadení o Európskej územnej spolupráci, avšak bez akejkoľvek väzby na nariadenie o Európskej územnej spolupráci. Pritom práve koordináciu medzi Európskou územnou spoluprácou financovanou z EFRR a ESF považuje Výbor regiónov za najdôležitejšiu, pretože vhodným kombinovaním aktivít obidvoch týchto fondov možno dosiahnuť potrebné synergie. Veľkú efektívnosť aktivít všeobecne vykonávaných v rámci ESF možno predpokladať najmä v rámci cezhraničnej spolupráce, pretože pohraničné oblasti susediacich krajín zvyčajne vykazujú podobný stav z hľadiska trhu práce, sociálnych problémov atď. Aktivity, ktoré tematicky zodpovedajú ESF, sú veľmi dôležitou súčasťou všetkých programov Európskej územnej spolupráce, a preto Výbor regiónov žiada Európsku komisiu, aby ich koordinácii venovala náležitú pozornosť. Pokiaľ nebude zaistená vyššia forma koordinácie, malo by sa umožniť minimálne to, aby sa z EFRR v rámci Európskej územnej spolupráce financovali aktivity tematicky patriace do ESF; |
| --- | --- |

35.

upozorňuje na to, že v článku 10 návrhu nariadenia o Európskom sociálnom fonde [COM(2011) 607 final] sa rieši nadnárodná spolupráca, čo je rovnaký termín ako v nariadení o Európskej územnej spolupráci, avšak bez akejkoľvek väzby na nariadenie o Európskej územnej spolupráci. Pritom práve koordináciu medzi Európskou územnou spoluprácou financovanou z EFRR a ESF považuje Výbor regiónov za najdôležitejšiu, pretože vhodným kombinovaním aktivít obidvoch týchto fondov možno dosiahnuť potrebné synergie. Veľkú efektívnosť aktivít všeobecne vykonávaných v rámci ESF možno predpokladať najmä v rámci cezhraničnej spolupráce, pretože pohraničné oblasti susediacich krajín zvyčajne vykazujú podobný stav z hľadiska trhu práce, sociálnych problémov atď. Aktivity, ktoré tematicky zodpovedajú ESF, sú veľmi dôležitou súčasťou všetkých programov Európskej územnej spolupráce, a preto Výbor regiónov žiada Európsku komisiu, aby ich koordinácii venovala náležitú pozornosť. Pokiaľ nebude zaistená vyššia forma koordinácie, malo by sa umožniť minimálne to, aby sa z EFRR v rámci Európskej územnej spolupráce financovali aktivity tematicky patriace do ESF;

| 36. | považuje za veľmi vhodné koordinovať nový nástroj na prepojenie Európy s programami Európskej územnej spolupráce, keďže tento nový nástroj by mal zohľadňovať cezhraničné a medzinárodné väzby; |
| --- | --- |

36.

považuje za veľmi vhodné koordinovať nový nástroj na prepojenie Európy s programami Európskej územnej spolupráce, keďže tento nový nástroj by mal zohľadňovať cezhraničné a medzinárodné väzby;

Zapojenie tretích krajín

| 37. | považuje za veľmi dôležité zaistiť koordináciu medzi programami Európskej územnej spolupráce a nástrojmi finančnej pomoci EÚ poskytovanými tretím krajinám. V týchto programoch by mal byť priamo zapracovaný systém, ktorým sa budú koordinovať s jednotlivými programami Európskej územnej spolupráce, aby nič nebránilo zapojeniu subjektov z tretích krajín do spoločných projektov. Tento systém by mal okrem iného zabezpečiť súlad postupov, uznateľnosti nákladov atď. medzi programami Európskej územnej spolupráce v členských štátoch a predvstupovými programami a programami susedstva. Mal by tiež zabezpečiť, aby tretie krajiny zaistili prístup, administratívu a vyčlenenie dostatočného množstva prostriedkov na programy v rámci Európskej územnej spolupráce z predvstupových programov alebo programov susedstva; |
| --- | --- |

37.

považuje za veľmi dôležité zaistiť koordináciu medzi programami Európskej územnej spolupráce a nástrojmi finančnej pomoci EÚ poskytovanými tretím krajinám. V týchto programoch by mal byť priamo zapracovaný systém, ktorým sa budú koordinovať s jednotlivými programami Európskej územnej spolupráce, aby nič nebránilo zapojeniu subjektov z tretích krajín do spoločných projektov. Tento systém by mal okrem iného zabezpečiť súlad postupov, uznateľnosti nákladov atď. medzi programami Európskej územnej spolupráce v členských štátoch a predvstupovými programami a programami susedstva. Mal by tiež zabezpečiť, aby tretie krajiny zaistili prístup, administratívu a vyčlenenie dostatočného množstva prostriedkov na programy v rámci Európskej územnej spolupráce z predvstupových programov alebo programov susedstva;

| 38. | súhlasí s tým, že treba vyjasniť platné pravidlá týkajúce sa finančného riadenia, plánovania, monitorovania, hodnotenia a kontroly účasti tretích krajín v nadnárodných a medziregionálnych programoch spolupráce, a s tým, že by tieto pravidlá mali byť stanovené v príslušných programoch spolupráce alebo prípadne v príslušnej dohode o financovaní medzi Komisiou, jednotlivými tretími krajinami a členským štátom, v ktorom sídli riadiaci orgán príslušného programu spolupráce. Výbor regiónov však upozorňuje, že treba zaistiť, aby v prípade problémov alebo nepružného prístupu tretej krajiny nedochádzalo k oneskoreniu nadnárodných a medziregionálnych programov, a nebola tak ohrozená ich celková realizácia; |
| --- | --- |

38.

súhlasí s tým, že treba vyjasniť platné pravidlá týkajúce sa finančného riadenia, plánovania, monitorovania, hodnotenia a kontroly účasti tretích krajín v nadnárodných a medziregionálnych programoch spolupráce, a s tým, že by tieto pravidlá mali byť stanovené v príslušných programoch spolupráce alebo prípadne v príslušnej dohode o financovaní medzi Komisiou, jednotlivými tretími krajinami a členským štátom, v ktorom sídli riadiaci orgán príslušného programu spolupráce. Výbor regiónov však upozorňuje, že treba zaistiť, aby v prípade problémov alebo nepružného prístupu tretej krajiny nedochádzalo k oneskoreniu nadnárodných a medziregionálnych programov, a nebola tak ohrozená ich celková realizácia;

Úloha EZÚS

| 39. | zdôrazňuje úlohu EZÚS ako hlavného nástroja na posilňovanie územnej spolupráce. Zároveň opakovane žiada, aby revidované nariadenie o EZÚS, ktoré nemá mimoriadny vplyv na rozpočet Európskej únie, bolo bezodkladne prijaté a aby sa pritom nečakalo na prijatie celého legislatívneho balíka o politike súdržnosti po roku 2013. Takisto vyzýva členské štáty, aby odstránili všetky administratívne prekážky, ktoré odrádzajú od zakladania EZÚS alebo sú v porovnaní s inými právnymi nástrojmi diskriminačné, pokiaľ ide o možnosť rozhodnúť sa pre EZÚS, a to najmä v daňovej oblasti a v oblasti prijímania pracovníkov; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje úlohu EZÚS ako hlavného nástroja na posilňovanie územnej spolupráce. Zároveň opakovane žiada, aby revidované nariadenie o EZÚS, ktoré nemá mimoriadny vplyv na rozpočet Európskej únie, bolo bezodkladne prijaté a aby sa pritom nečakalo na prijatie celého legislatívneho balíka o politike súdržnosti po roku 2013. Takisto vyzýva členské štáty, aby odstránili všetky administratívne prekážky, ktoré odrádzajú od zakladania EZÚS alebo sú v porovnaní s inými právnymi nástrojmi diskriminačné, pokiaľ ide o možnosť rozhodnúť sa pre EZÚS, a to najmä v daňovej oblasti a v oblasti prijímania pracovníkov;

| 40. | upozorňuje na to, že členské štáty by síce mali byť podporované v tom, aby úlohou riadiacich orgánov poverovali EZÚS, no Európska komisia by mala navrhnúť všeobecné mechanizmy na objasnenie ustanovenia článku 25 ods. 3 tohto návrhu nariadenia, ktoré dáva povinnosť členským štátom, na ktorých území je EZÚS zaregistrované alebo sa tam nachádza hlavný príjemca, nahradiť neoprávnene vyplatené čiastky od príjemcov z iných krajín. Týmto záväzkom štátov, na ktorých území je zaregistrované EZÚS alebo na ktorých území sa nachádza hlavný príjemca, sa môže značne obmedziť ich vôľa prenášať právomoci v riadení programu na EZÚS, pretože by mohli ručiť za niečo, čo de facto nemôžu ovplyvniť. Výbor regiónov sa preto domnieva, že by sa malo potvrdiť, že orgán členského štátu, v ktorom je EZÚS zaregistrované, môže poveriť orgán v členskom štáte príjemcu neoprávnene vyplatenej čiastky na vrátenie tejto čiastky. Prípadne by sa mali uplatniť podmienky platné v súčasnom programovom období, keď zodpovednosť nesie členský štát, v ktorom sa nachádza príjemca, ktorého sa týka povinnosť vrátiť neoprávnene vyplatené prostriedky; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje na to, že členské štáty by síce mali byť podporované v tom, aby úlohou riadiacich orgánov poverovali EZÚS, no Európska komisia by mala navrhnúť všeobecné mechanizmy na objasnenie ustanovenia článku 25 ods. 3 tohto návrhu nariadenia, ktoré dáva povinnosť členským štátom, na ktorých území je EZÚS zaregistrované alebo sa tam nachádza hlavný príjemca, nahradiť neoprávnene vyplatené čiastky od príjemcov z iných krajín. Týmto záväzkom štátov, na ktorých území je zaregistrované EZÚS alebo na ktorých území sa nachádza hlavný príjemca, sa môže značne obmedziť ich vôľa prenášať právomoci v riadení programu na EZÚS, pretože by mohli ručiť za niečo, čo de facto nemôžu ovplyvniť. Výbor regiónov sa preto domnieva, že by sa malo potvrdiť, že orgán členského štátu, v ktorom je EZÚS zaregistrované, môže poveriť orgán v členskom štáte príjemcu neoprávnene vyplatenej čiastky na vrátenie tejto čiastky. Prípadne by sa mali uplatniť podmienky platné v súčasnom programovom období, keď zodpovednosť nesie členský štát, v ktorom sa nachádza príjemca, ktorého sa týka povinnosť vrátiť neoprávnene vyplatené prostriedky;

Ďalšie pripomienky

| 41. | víta zavedenie paušálnej sadzby na zamestnancov ako veľmi dobrý krok, ktorý zaistí značné zjednodušenie pre príjemcov. Paušálne sadzby na zamestnancov by mali byť rovnaké pre všetky krajiny vykonávajúce operáciu, keďže odvádzajú rovnakú prácu. Mala by sa takisto zjednotiť metodika kontroly a uznateľnosť nákladov. Odmieta však návrh obmedziť paušálne náklady na zamestnancov na maximálne 15 % celkových nákladov, pretože územná spolupráca si z hľadiska svojej podstaty vyžaduje značné ľudské zdroje a 15 % podiel určený na náklady na zamestnancov je hlboko pod terajším priemerom; |
| --- | --- |

41.

víta zavedenie paušálnej sadzby na zamestnancov ako veľmi dobrý krok, ktorý zaistí značné zjednodušenie pre príjemcov. Paušálne sadzby na zamestnancov by mali byť rovnaké pre všetky krajiny vykonávajúce operáciu, keďže odvádzajú rovnakú prácu. Mala by sa takisto zjednotiť metodika kontroly a uznateľnosť nákladov. Odmieta však návrh obmedziť paušálne náklady na zamestnancov na maximálne 15 % celkových nákladov, pretože územná spolupráca si z hľadiska svojej podstaty vyžaduje značné ľudské zdroje a 15 % podiel určený na náklady na zamestnancov je hlboko pod terajším priemerom;

| 42. | napriek tomu, že považuje ochranu životného prostredia, efektívnosť zdrojov, zmierňovanie zmien klímy a prispôsobovanie sa týmto zmenám, prevenciu rizika a jeho riadenie, podporu rovných príležitostí, predchádzanie diskriminácii na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku či sexuálnej orientácie, podporu rovnosti medzi ženami a mužmi atď. za veľmi dôležité, nepovažuje za vhodné uplatniť požiadavky na opis ich uplatnenia v každom programe. Zvlášť malé programy cezhraničnej spolupráce sa môžu týmito ustanoveniami nariadenia veľmi skomplikovať a paralyzovať. Výbor regiónov preto odporúča, aby sa neuplatňovali plošne, ale len v prípade priorít a operácií, kde je to účelné a relevantné. Mohlo by totiž dochádzať k povinnému, no zároveň nezmyselnému a nelogickému zdôvodňovaniu úplne nesúvisiacich operácií; |
| --- | --- |

42.

napriek tomu, že považuje ochranu životného prostredia, efektívnosť zdrojov, zmierňovanie zmien klímy a prispôsobovanie sa týmto zmenám, prevenciu rizika a jeho riadenie, podporu rovných príležitostí, predchádzanie diskriminácii na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku či sexuálnej orientácie, podporu rovnosti medzi ženami a mužmi atď. za veľmi dôležité, nepovažuje za vhodné uplatniť požiadavky na opis ich uplatnenia v každom programe. Zvlášť malé programy cezhraničnej spolupráce sa môžu týmito ustanoveniami nariadenia veľmi skomplikovať a paralyzovať. Výbor regiónov preto odporúča, aby sa neuplatňovali plošne, ale len v prípade priorít a operácií, kde je to účelné a relevantné. Mohlo by totiž dochádzať k povinnému, no zároveň nezmyselnému a nelogickému zdôvodňovaniu úplne nesúvisiacich operácií;

| 43. | považuje za dôležité, aby príjemcovia spolupracovali na rozvoji, uskutočňovaní, personálnom obsadení a financovaní operácií. Predovšetkým pri malých projektoch (s dotáciou do 35 000 EUR z EFRR) však splnenie všetkých 4 kritérií spolupráce môže skomplikovať ich vznik a realizáciu, a preto považuje za vhodné, aby sa pri týchto projektoch takáto podmienka nevyžadovala. Navrhuje, aby pri malých projektoch aj naďalej platila podmienka splnenia aspoň dvoch zo štyroch kritérií; |
| --- | --- |

43.

považuje za dôležité, aby príjemcovia spolupracovali na rozvoji, uskutočňovaní, personálnom obsadení a financovaní operácií. Predovšetkým pri malých projektoch (s dotáciou do 35 000 EUR z EFRR) však splnenie všetkých 4 kritérií spolupráce môže skomplikovať ich vznik a realizáciu, a preto považuje za vhodné, aby sa pri týchto projektoch takáto podmienka nevyžadovala. Navrhuje, aby pri malých projektoch aj naďalej platila podmienka splnenia aspoň dvoch zo štyroch kritérií;

Návrhy

| 44. | vzhľadom na dôraz kladený na koordináciu, efektívnosť, odstraňovanie disparít a integrovanosť navrhuje pre nové programové obdobie zriadenie novej iniciatívy, ktorá by podporovala cezhraničnú koordináciu tematických a rozvojových stratégií (dopravy, energetiky, trhov práce, ochrany životného prostredia, vedy a výskumu atď.) a vytváranie integrovaných prístupov. Tým by sa podarilo identifikovať cezhraničné nedostatky, rozvojový potenciál a ich integrované riešenia. Do riešenia takýchto jasne identifikovaných problémových oblastí a do využitia zisteného rozvojového potenciálu by bolo vhodné zapojiť tak verejné, ako aj súkromné subjekty a finančné prostriedky z rôznych zdrojov. Pre tento nástroj sa javí ako veľmi vhodné využiť potenciál EZÚS a euroregiónov. Na túto iniciatívu by mal byť v rámci Európskej územnej spolupráce vyčlenený dostatočný objem finančných prostriedkov tak, aby sa zaistila jej efektívnosť. |
| --- | --- |

44.

vzhľadom na dôraz kladený na koordináciu, efektívnosť, odstraňovanie disparít a integrovanosť navrhuje pre nové programové obdobie zriadenie novej iniciatívy, ktorá by podporovala cezhraničnú koordináciu tematických a rozvojových stratégií (dopravy, energetiky, trhov práce, ochrany životného prostredia, vedy a výskumu atď.) a vytváranie integrovaných prístupov. Tým by sa podarilo identifikovať cezhraničné nedostatky, rozvojový potenciál a ich integrované riešenia. Do riešenia takýchto jasne identifikovaných problémových oblastí a do využitia zisteného rozvojového potenciálu by bolo vhodné zapojiť tak verejné, ako aj súkromné subjekty a finančné prostriedky z rôznych zdrojov. Pre tento nástroj sa javí ako veľmi vhodné využiť potenciál EZÚS a euroregiónov. Na túto iniciatívu by mal byť v rámci Európskej územnej spolupráce vyčlenený dostatočný objem finančných prostriedkov tak, aby sa zaistila jej efektívnosť.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 3 ods. 1

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Geografické rozloženie | Geografické rozloženie |
| 1.   V prípade cezhraničnej spolupráce sú podporovanými regiónmi regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc okrem regiónov, na ktoré sa vzťahujú programy v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie, a všetky regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž námorných hraníc, vzdialené od seba najviac 150 km, bez toho, aby boli dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programov spolupráce určených na programové obdobie 2007 – 2013. | 1.   V prípade cezhraničnej spolupráce sú podporovanými regiónmi regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc okrem regiónov, na ktoré sa vzťahujú programy v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie, a všetky regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž námorných hraníc, vzdialené od seba najviac km, bez toho, aby boli dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programov spolupráce určených na programové obdobie 2007 – 2013. |
| Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam cezhraničných oblastí určených na podporu v členení podľa programov spolupráce. Tieto vykonávacie akty prijíma v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. | Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam cezhraničných oblastí určených na podporu v členení podľa programov spolupráce. Tieto vykonávacie akty prijíma v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. |
| V uvedenom zozname sa tiež špecifikujú tie regióny na úrovni 3 v Únii, ktoré sú zohľadnené pri prideľovaní prostriedkov z EFRR na cezhraničnú spoluprácu na všetkých vnútorných hraniciach a tých vonkajších hraniciach, ktoré sú pokryté vonkajšími finančnými nástrojmi Únie, ako napr. ENI podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o ENI] a IPA podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o IPA] | V uvedenom zozname sa tiež špecifikujú tie regióny na úrovni 3 v Únii, ktoré sú zohľadnené pri prideľovaní prostriedkov z EFRR na cezhraničnú spoluprácu na všetkých vnútorných hraniciach a tých vonkajších hraniciach, ktoré sú pokryté vonkajšími finančnými nástrojmi Únie, ako napr. ENI podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o ENI] a IPA podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o IPA]. |
| Pri podávaní návrhov programov cezhraničnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby do určitej cezhraničnej oblasti boli zaradené ďalšie regióny na úrovni NUTS 3 susediace s regiónmi, ktoré sú stanovené v rozhodnutí uvedenom v druhom pododseku, a zdôvodnia svoju žiadosť. | Pri podávaní návrhov programov cezhraničnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby do určitej cezhraničnej oblasti boli zaradené ďalšie regióny na úrovni NUTS 3 susediace s regiónmi, ktoré sú stanovené v rozhodnutí uvedenom v druhom pododseku, . |
| [...] | [...] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Geografické rozloženie

Geografické rozloženie

1.   V prípade cezhraničnej spolupráce sú podporovanými regiónmi regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc okrem regiónov, na ktoré sa vzťahujú programy v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie, a všetky regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž námorných hraníc, vzdialené od seba najviac 150 km, bez toho, aby boli dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programov spolupráce určených na programové obdobie 2007 – 2013.

1.   V prípade cezhraničnej spolupráce sú podporovanými regiónmi regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž všetkých vnútorných a vonkajších pozemných hraníc okrem regiónov, na ktoré sa vzťahujú programy v rámci vonkajších finančných nástrojov Únie, a všetky regióny Únie na úrovni NUTS 3 pozdĺž námorných hraníc, vzdialené od seba najviac km, bez toho, aby boli dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity oblastí programov spolupráce určených na programové obdobie 2007 – 2013.

Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam cezhraničných oblastí určených na podporu v členení podľa programov spolupráce. Tieto vykonávacie akty prijíma v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2.

Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam cezhraničných oblastí určených na podporu v členení podľa programov spolupráce. Tieto vykonávacie akty prijíma v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2.

V uvedenom zozname sa tiež špecifikujú tie regióny na úrovni 3 v Únii, ktoré sú zohľadnené pri prideľovaní prostriedkov z EFRR na cezhraničnú spoluprácu na všetkých vnútorných hraniciach a tých vonkajších hraniciach, ktoré sú pokryté vonkajšími finančnými nástrojmi Únie, ako napr. ENI podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o ENI] a IPA podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o IPA]

V uvedenom zozname sa tiež špecifikujú tie regióny na úrovni 3 v Únii, ktoré sú zohľadnené pri prideľovaní prostriedkov z EFRR na cezhraničnú spoluprácu na všetkých vnútorných hraniciach a tých vonkajších hraniciach, ktoré sú pokryté vonkajšími finančnými nástrojmi Únie, ako napr. ENI podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o ENI] a IPA podľa nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [nariadenie o IPA].

Pri podávaní návrhov programov cezhraničnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby do určitej cezhraničnej oblasti boli zaradené ďalšie regióny na úrovni NUTS 3 susediace s regiónmi, ktoré sú stanovené v rozhodnutí uvedenom v druhom pododseku, a zdôvodnia svoju žiadosť.

Pri podávaní návrhov programov cezhraničnej spolupráce môžu členské štáty požiadať, aby do určitej cezhraničnej oblasti boli zaradené ďalšie regióny na úrovni NUTS 3 susediace s regiónmi, ktoré sú stanovené v rozhodnutí uvedenom v druhom pododseku, .

[...]

[...]

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o vzdialenosť 300 km (namiesto 150 km), v praxi sa ukázalo, že dôvody, ktoré opodstatňujú námornú cezhraničnú spoluprácu, nezávisia priamo od geografickej blízkosti príslušných krajín, ale od ich vzájomných vzťahov. Navyše vzhľadom na súčasné komunikačné a dopravné prostriedky vzdialenosť už nie je taká dôležitá.

V súvislosti s úrovňou NUTS sa navyše napr. francúzske regióny stavajú vcelku priaznivo k zachovaniu oblastí v takej podobe, v akej existujú v súčasnom programovom období. So zreteľom na rôzne situácie v jednotlivých oblastiach však považujú za potrebnú určitú pružnosť vo vymedzení geografického rozloženia projektov. Ide najmä o podporu posilnenej spolupráce v nadnárodných oblastiach na úrovni NUTS 2 (bez zmeny ich vymedzenia) a rozšírenie geografického územia niektorých cezhraničných programov nad úroveň NUTS 3 (až na úroveň NUTS 2, ak je to opodstatnené, bez toho, aby sa narušila koncentrácia finančných prostriedkov v bezprostredných hraničných oblastiach). Takisto vyzývajú Komisiu, aby zohľadnila nové oblasti posilnenej spolupráce, ako sú euroregióny.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 4 ods. 3

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu | Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu |
| 3.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme jediné rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam všetkých programov spolupráce a uvedie výšku celkovej podpory z EFRR na program a pridelené prostriedky na program v roku 2014. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. | 3.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme jediné rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam všetkých programov spolupráce a uvedie výšku celkovej podpory z EFRR na program a pridelené prostriedky na program v roku 2014. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2. |
| Počet obyvateľov v oblastiach uvedených v treťom pododseku článku 3 ods. 1 a v prvom pododseku článku 3 ods. 3 sa použije ako kritérium na ročné rozdelenie v členení podľa členských štátov. | Počet obyvateľov v oblastiach uvedených v treťom pododseku článku 3 ods. 1 a v prvom pododseku článku 3 ods. 3 sa použije ako kritérium na rozdelenie podľa . |
| [...] | [...] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu

Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu

3.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme jediné rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam všetkých programov spolupráce a uvedie výšku celkovej podpory z EFRR na program a pridelené prostriedky na program v roku 2014. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2.

3.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme jediné rozhodnutie, ktorým stanoví zoznam všetkých programov spolupráce a uvedie výšku celkovej podpory z EFRR na program a pridelené prostriedky na program v roku 2014. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 30 ods. 2.

Počet obyvateľov v oblastiach uvedených v treťom pododseku článku 3 ods. 1 a v prvom pododseku článku 3 ods. 3 sa použije ako kritérium na ročné rozdelenie v členení podľa členských štátov.

Počet obyvateľov v oblastiach uvedených v treťom pododseku článku 3 ods. 1 a v prvom pododseku článku 3 ods. 3 sa použije ako kritérium na rozdelenie podľa .

[...]

[...]

Zdôvodnenie

Je potrebné dôrazne požadovať pridelenie európskych prostriedkov podľa programov spolupráce. Pokračovanie v súčasnom systéme rozdeľovania finančných prostriedkov podľa členských štátov (pričom samotné štáty by rozdeľovali príspevky medzi jednotlivé oblasti) vytvára dvojitý risk: nevyrovnané národné príspevky pre príslušnú oblasť a zachovanie systému „primeranej návratnosti“, keď sa každý štát proti myšlienke spolupráce usiluje získať financie, ktoré sa aspoň vyrovnajú podielu prostriedkov, ktoré oblasti pridelil.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 4 ods. 7

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu
  7.   V rokoch 2015 a 2016 sa ročný príspevok z EFRR na programy v rámci ENI a IPA, na ktoré nebol Komisii do 30. júna predložený žiadny program v rámci cezhraničného programu alebo programu pre morskú oblasť v rámci ENI a IPA, pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát. | Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu
  7.   V rokoch 2015 a 2016 sa ročný príspevok z EFRR na programy v rámci ENI a IPA, na ktoré nebol Komisii do 30. júna predložený žiadny program v rámci cezhraničného programu alebo programu pre morskú oblasť v rámci ENI a IPA, pridelí na programy cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu

7.   V rokoch 2015 a 2016 sa ročný príspevok z EFRR na programy v rámci ENI a IPA, na ktoré nebol Komisii do 30. júna predložený žiadny program v rámci cezhraničného programu alebo programu pre morskú oblasť v rámci ENI a IPA, pridelí na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát.

Finančné prostriedky na Európsku územnú spoluprácu

7.   V rokoch 2015 a 2016 sa ročný príspevok z EFRR na programy v rámci ENI a IPA, na ktoré nebol Komisii do 30. júna predložený žiadny program v rámci cezhraničného programu alebo programu pre morskú oblasť v rámci ENI a IPA, pridelí na programy cezhraničnej spolupráce podľa odseku 1 písm. a), na ktorých sa zúčastňuje príslušný členský štát.

Zdôvodnenie

Podľa návrhu Komisie a na rozdiel od súčasnej situácie, ak sa nedodrží termín stanovený na predloženie programov, nevyužité prostriedky z EFRR sa budú môcť prideliť len na programy vnútornej cezhraničnej spolupráce, na ktorých sa daný členský štát zúčastňuje. Keďže táto situácia by mohla uškodiť niektorým regiónom, ktoré nemôžu dodržať termíny, a to aj v prípade, že to nie je ich vina, navrhuje sa zachovať súčasné pravidlá.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 5

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tematické zameranie
  Tematické ciele uvedené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] sú zamerané takto:






  a) | pre každý program cezhraničnej spolupráce sa vyberú najviac 4 tematické ciele; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Tematické zameranie

Tematické ciele uvedené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] sú zamerané takto:

a)

pre každý program cezhraničnej spolupráce sa vyberú najviac 4 tematické ciele;

| b) | pre každý program nadnárodnej spolupráce sa vyberú najviac 4 tematické ciele; |
| --- | --- |

b)

pre každý program nadnárodnej spolupráce sa vyberú najviac 4 tematické ciele;

| c) | pre programy medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) sa môžu vybrať všetky tematické ciele. |
| --- | --- |

c)

pre programy medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) sa môžu vybrať všetky tematické ciele.

Tematické zameranie

Tematické ciele uvedené v článku 9 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU] sú zamerané takto:

| a) | pre každý program cezhraničnej spolupráce sa vyber najviac tematick cie; |
| --- | --- |

a)

pre každý program cezhraničnej spolupráce sa vyber najviac tematick cie;

| b) | pre každý program nadnárodnej spolupráce sa vyber najviac tematick cie |
| --- | --- |

b)

pre každý program nadnárodnej spolupráce sa vyber najviac tematick cie

| c) | pre programy medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) sa môžu vybrať všetky tematické ciele. |
| --- | --- |

c)

pre programy medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) sa môžu vybrať všetky tematické ciele.

Zdôvodnenie

Zmyslom programov cezhraničnej spolupráce je pomôcť prekonať periférne postavenie pohraničných regiónov a z neho vyplývajúce problémy tým, že sa bude iniciovať a podporovať cezhraničná spolupráca vo všetkých oblastiach ľudského života (integrácia pohraničných území). Podporovaná je tak spolupráca, ktorej cieľom je spoločné odstraňovanie problémov, ako aj spolupráca podporujúca integráciu v rôznych oblastiach. Pre pohraničné regióny je teda zásadné, aby sa čo najviac zachoval široký rozsah podporovaných aktivít, ktorý bude zodpovedať širokému spektru oblastí cezhraničnej spolupráce. Dôvody, ktoré platia pre cezhraničnú spoluprácu, platia aj pre nadnárodnú spoluprácu. V prípade akéhokoľvek typu spolupráce je nevyhnutné, aby okruh spolupráce zostal čo najširší.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 6 písm. a)

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Investičné priority | Investičné priority |
| [...] | [...] |
| a) | v rámci cezhraničnej spolupráce; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Investičné priority

Investičné priority

[...]

[...]

a)

v rámci cezhraničnej spolupráce;

| a) | v rámci cezhraničnej spolupráce; |
| --- | --- |

a)

v rámci cezhraničnej spolupráce;

| i) | integrácia cezhraničných trhov práce, vrátane cezhraničnej mobility, spoločné miestne iniciatívy v oblasti zamestnanosti a spoločné vzdelávanie (v rámci tematického cieľa podpory zamestnanosti a mobility pracovných síl); |
| --- | --- |

i)

integrácia cezhraničných trhov práce, vrátane cezhraničnej mobility, spoločné miestne iniciatívy v oblasti zamestnanosti a spoločné vzdelávanie (v rámci tematického cieľa podpory zamestnanosti a mobility pracovných síl);

| i) | integrácia cezhraničných trhov práce, vrátane cezhraničnej mobility, spoločné miestne iniciatívy v oblasti zamestnanosti a spoločné vzdelávanie (v rámci tematického cieľa podpory zamestnanosti a mobility pracovných síl); |
| --- | --- |

i)

integrácia cezhraničných trhov práce, vrátane cezhraničnej mobility, spoločné miestne iniciatívy v oblasti zamestnanosti a spoločné vzdelávanie (v rámci tematického cieľa podpory zamestnanosti a mobility pracovných síl);

| ii) | cezhraničné presadzovanie rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí, ako aj cezhraničná podpora sociálneho začlenenia (v rámci tematického cieľa podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe); |
| --- | --- |

ii)

cezhraničné presadzovanie rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí, ako aj cezhraničná podpora sociálneho začlenenia (v rámci tematického cieľa podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe);

| ii) | cezhraničné presadzovanie rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí, ako aj cezhraničná podpora sociálneho začlenenia (v rámci tematického cieľa podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe); |
| --- | --- |

ii)

cezhraničné presadzovanie rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí, ako aj cezhraničná podpora sociálneho začlenenia (v rámci tematického cieľa podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe);

| iii) | príprava a realizácia spoločných vzdelávacích a školiacich programov (v rámci tematického cieľa investícií do zručností, vzdelávania a celoživotného vzdelávania); |
| --- | --- |

iii)

príprava a realizácia spoločných vzdelávacích a školiacich programov (v rámci tematického cieľa investícií do zručností, vzdelávania a celoživotného vzdelávania);

| iii) | príprava a realizácia spoločných vzdelávacích a školiacich programov (v rámci tematického cieľa investícií do zručností, vzdelávania a celoživotného vzdelávania); |
| --- | --- |

iii)

príprava a realizácia spoločných vzdelávacích a školiacich programov (v rámci tematického cieľa investícií do zručností, vzdelávania a celoživotného vzdelávania);

| iv) | podpora právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy); |
| --- | --- |

iv)

podpora právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy);

| iv) | podpora právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy); |
| --- | --- |

iv)

podpora právnej a administratívnej spolupráce a spolupráce medzi občanmi a inštitúciami (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy);

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Pozri bod 9 v časti „POLITICKÉ ODPORÚČANIA“.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 6 písm. b)

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | v rámci nadnárodnej spolupráce: príprava a realizácia makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

b)

v rámci nadnárodnej spolupráce: príprava a realizácia makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy).

| b) | v rámci nadnárodnej spolupráce: príprava a realizácia makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy). |
| --- | --- |

b)

v rámci nadnárodnej spolupráce: príprava a realizácia makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti (v rámci tematického cieľa posilňovania inštitucionálnych kapacít a efektívnej verejnej správy).

Zdôvodnenie

Pozri bod 14 v časti „POLITICKÉ ODPORÚČANIA“.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 6 nové písm. c)

Vložiť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Pozri bod 11 v časti „POLITICKÉ ODPORÚČANIA“.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 7 ods. 2 písm. c)

Doplniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obsah programov spolupráce | Obsah programov spolupráce |
| [...] | [...] |
| c) | príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Obsah programov spolupráce

Obsah programov spolupráce

[...]

[...]

c)

príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane:

| c) | príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane: |
| --- | --- |

c)

príspevok k integrovanej stratégii územného rozvoja stanovenej v zmluve o partnerstve vrátane:

| (i) | mechanizmov zabezpečujúcich koordináciu medzi fondmi, EAFRD, EMFF a koordináciu s ďalšími finančnými nástrojmi Únie a členských štátov a s Európskou investičnou bankou (EIB); |
| --- | --- |

(i)

mechanizmov zabezpečujúcich koordináciu medzi fondmi, EAFRD, EMFF a koordináciu s ďalšími finančnými nástrojmi Únie a členských štátov a s Európskou investičnou bankou (EIB);

| (i) | mechanizmov zabezpečujúcich koordináciu medzi fondmi, EAFRD, EMFF a koordináciu s ďalšími finančnými nástrojmi Únie a členských štátov a s Európskou investičnou bankou (EIB); |
| --- | --- |

(i)

mechanizmov zabezpečujúcich koordináciu medzi fondmi, EAFRD, EMFF a koordináciu s ďalšími finančnými nástrojmi Únie a členských štátov a s Európskou investičnou bankou (EIB);

| (ii) | kde je to vhodné, plánovaného integrovaného prístupu k územnému rozvoju mestských, vidieckych, pobrežných oblastí a oblastí s osobitnými územnými znakmi, najmä implementačných dohôd týkajúcich sa článkov 28 a 29 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU]; |
| --- | --- |

(ii)

kde je to vhodné, plánovaného integrovaného prístupu k územnému rozvoju mestských, vidieckych, pobrežných oblastí a oblastí s osobitnými územnými znakmi, najmä implementačných dohôd týkajúcich sa článkov 28 a 29 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU];

| (ii) | kde je to vhodné, plánovaného integrovaného prístupu k územnému rozvoju mestských, vidieckych, pobrežných oblastí a oblastí s osobitnými územnými znakmi, najmä implementačných dohôd týkajúcich sa článkov 28 a 29 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU]; |
| --- | --- |

(ii)

kde je to vhodné, plánovaného integrovaného prístupu k územnému rozvoju mestských, vidieckych, pobrežných oblastí a oblastí s osobitnými územnými znakmi, najmä implementačných dohôd týkajúcich sa článkov 28 a 29 nariadenia (EÚ) č. /2012 [NSU];

| (iii) | kde je to vhodné, zoznamu miest, v ktorých sa majú vykonávať integrované akcie zamerané na udržateľný rozvoj miest, a orientačných ročných prostriedkov pridelených z EFRR na podporu týchto akcií; |
| --- | --- |

(iii)

kde je to vhodné, zoznamu miest, v ktorých sa majú vykonávať integrované akcie zamerané na udržateľný rozvoj miest, a orientačných ročných prostriedkov pridelených z EFRR na podporu týchto akcií;

| (iii) | kde je to vhodné, zoznamu miest, v ktorých sa majú vykonávať integrované akcie zamerané na udržateľný rozvoj miest, a orientačných ročných prostriedkov pridelených z EFRR na podporu týchto akcií; |
| --- | --- |

(iii)

kde je to vhodné, zoznamu miest, v ktorých sa majú vykonávať integrované akcie zamerané na udržateľný rozvoj miest, a orientačných ročných prostriedkov pridelených z EFRR na podporu týchto akcií;

| (iv) | identifikácie oblastí, v ktorých sa bude uskutočňovať miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva; |
| --- | --- |

(iv)

identifikácie oblastí, v ktorých sa bude uskutočňovať miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva;

| (iv) | identifikácie oblastí, v ktorých sa bude uskutočňovať miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva; |
| --- | --- |

(iv)

identifikácie oblastí, v ktorých sa bude uskutočňovať miestny rozvoj pod vedením Spoločenstva;

| (v) | kde je to vhodné, príspevku plánovaných intervencií k vykonávaniu makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské dno; |
| --- | --- |

(v)

kde je to vhodné, príspevku plánovaných intervencií k vykonávaniu makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské dno;

| (v) | kde je to vhodné, príspevku plánovaných intervencií k vykonávaniu makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské dno; |
| --- | --- |

(v)

kde je to vhodné, príspevku plánovaných intervencií k vykonávaniu makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské dno;

Zdôvodnenie

Uvádzanie informácií týkajúcich sa špecifických foriem podpory územného rozvoja tak, ako sú opísané v článku 7 ods. 2 písm. c), považuje Výbor regiónov za relevantné a na úrovni programového dokumentu povinné len v tých prípadoch, keď budú v rámci operačného programu tieto mechanizmy aktívne využívané alebo keď existuje iný dôvod na popis v programovom dokumente. Programy Európskej územnej spolupráce by preto mali byť povinné opisovať tieto oblasti nie obligatórne, ale len v relevantných a vhodných prípadoch, v súlade s významom úpravy podľa kompromisného návrhu dánskeho predsedníctva k všeobecnému nariadeniu (článok 87 ods. 2) pre programy Cieľa 1.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 7 ods. 2 písm. g) bod iv)

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| iv) | postup na vytvorenie spoločného sekretariátu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

iv)

postup na vytvorenie spoločného sekretariátu;

| iv) | postup na vytvorenie spoločného sekretariátu ; |
| --- | --- |

iv)

postup na vytvorenie spoločného sekretariátu ;

Zdôvodnenie

V mnohých programoch sa zriadenie sprostredkujúcich subjektov ukázalo ako veľmi efektívne riešenie. Výbor regiónov preto požaduje, aby tento postup mohol zostať zachovaný tam, kde sa osvedčil.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 11 ods. 2

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výber operácií | Výber operácií |
| [...] | [...] |
| 2.   Do operácií vybraných v rámci cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce sú zapojení príjemcovia z najmenej dvoch zúčastnených krajín, aspoň jeden z ktorých je z členského štátu. Operácia sa môže vykonávať v jedinej krajine za predpokladu, že je to na prospech danej programovej oblasti. | 2.   Do operácií vybraných v rámci cezhraničnej spolupráce sú zapojení príjemcovia z najmenej dvoch zúčastnených krajín, aspoň jeden z ktorých je z členského štátu. Operácia sa môže vykonávať v jedinej krajine za predpokladu, že je to na prospech danej programovej oblasti. |
| Operácie týkajúce sa medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) a b) zahŕňajú príjemcov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dva sú členské štáty. | Operácie týkajúce sa medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) a b) zahŕňajú príjemcov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dva sú členské štáty. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Výber operácií

Výber operácií

[...]

[...]

2.   Do operácií vybraných v rámci cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce sú zapojení príjemcovia z najmenej dvoch zúčastnených krajín, aspoň jeden z ktorých je z členského štátu. Operácia sa môže vykonávať v jedinej krajine za predpokladu, že je to na prospech danej programovej oblasti.

2.   Do operácií vybraných v rámci cezhraničnej spolupráce sú zapojení príjemcovia z najmenej dvoch zúčastnených krajín, aspoň jeden z ktorých je z členského štátu. Operácia sa môže vykonávať v jedinej krajine za predpokladu, že je to na prospech danej programovej oblasti.

Operácie týkajúce sa medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) a b) zahŕňajú príjemcov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dva sú členské štáty.

Operácie týkajúce sa medziregionálnej spolupráce podľa článku 2 ods. 3 písm. a) a b) zahŕňajú príjemcov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dva sú členské štáty.

Zdôvodnenie

Nadnárodná spolupráca je podľa návrhu EK v podobnom režime ako cezhraničná spolupráca, teda príjemcovia môžu byť len z dvoch štátov a bolo by možné uskutočňovať operácie len v jednej krajine. Domnievame sa, že by tým neplnila svoj nadnárodný rozmer a mali by pre ňu platiť pravidlá ako pre medziregionálnu spoluprácu, ktoré sú uvedené v tomto bode.

Niektoré súčasné programy nadnárodnej spolupráce sú určené pre najvzdialenejšie regióny. V týchto programoch by bolo veľmi komplikované požadovať zapojenie príjemcov z troch krajín.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 11 ods. 4

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Príjemcovia spolupracujú pri príprave, vykonávaní, personálnom zabezpečení a financovaní operácií. | Príjemcovia spolupracujú pri príprave, vykonávaní, personálnom zabezpečení a financovaní operácií. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Príjemcovia spolupracujú pri príprave, vykonávaní, personálnom zabezpečení a financovaní operácií.

Príjemcovia spolupracujú pri príprave, vykonávaní, personálnom zabezpečení a financovaní operácií.

Zdôvodnenie

Je potrebné zmierniť prísne podmienky „cezhraničnosti“, predovšetkým pri malých projektoch. Je totiž medzi nimi veľké množstvo kvalitných projektov, ktoré jednoznačne prispievajú k rozvoju cezhraničných väzieb, avšak ťažko dokážu splniť všetky štyri kritériá.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 15

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca | Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca |
| Spoločné ukazovatele ustanovené v prílohe k tomuto nariadeniu sa používajú podľa potreby a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Je pre ne nastavená nulová východisková čiara a kumulatívne ciele sa stanovia na rok 2022. | poločné ukazovatele ustanovené v prílohe k tomuto nariadeniu sa používajú podľa potreby a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Je pre ne nastavená nulová východisková čiara a kumulatívne ciele sa stanovia na rok 2022. |
| [...] | [...] |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca

Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca

Spoločné ukazovatele ustanovené v prílohe k tomuto nariadeniu sa používajú podľa potreby a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Je pre ne nastavená nulová východisková čiara a kumulatívne ciele sa stanovia na rok 2022.

poločné ukazovatele ustanovené v prílohe k tomuto nariadeniu sa používajú podľa potreby a v súlade s článkom 24 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU]. Je pre ne nastavená nulová východisková čiara a kumulatívne ciele sa stanovia na rok 2022.

[...]

[...]

Zdôvodnenie

Spoločné ukazovatele uvedené v prílohe je treba vnímať len ako príklad. Mali by sa stanoviť individuálne pre program, cieľ a prioritu, aby boli relevantné. Takéto všeobecné ustanovenie nezaisťuje efektívnosť ani konkrétneho programu, ani operácií. Okrem toho ukazovatele v prílohe predvídajú priority a typy operácií pre všetky programy.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 16

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Technická pomoc
  Výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc nesmie presiahnuť 6 % celkovej sumy pridelenej na programy spolupráce, ale nesmie byť nižšia ako 1 500 000 EUR. | Technická pomoc
  Výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc nesmie presiahnuť 6 % celkovej sumy pridelenej na programy spolupráce , ale nesmie byť nižšia ako 1 500 000 EUR; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Technická pomoc

Výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc nesmie presiahnuť 6 % celkovej sumy pridelenej na programy spolupráce, ale nesmie byť nižšia ako 1 500 000 EUR.

Technická pomoc

Výška finančných prostriedkov z EFRR pridelených na technickú pomoc nesmie presiahnuť 6 % celkovej sumy pridelenej na programy spolupráce , ale nesmie byť nižšia ako 1 500 000 EUR;

Zdôvodnenie

Štyri paneurópske projekty územnej spolupráce (ESPON, INTERACT, INTERREG IV C a URBACT) majú nepochybne nižšie náklady ako investičné projekty, ale administratívne náklady sú vyššie s ohľadom na povahu činností (štúdie, expertízy, výmena osvedčených postupov).

Pozmeňovací návrh 14

Článok 18

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Náklady na zamestnancov v rámci operácie možno vypočítať ako paušálnu mieru až do výšky 15 % priamych nákladov na operáciu bez nákladov na zamestnancov. | Náklady na zamestnancov v rámci operácie možno vypočítať ako paušálnu mieru až do výšky % priamych nákladov na operáciu bez nákladov na zamestnancov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Náklady na zamestnancov v rámci operácie možno vypočítať ako paušálnu mieru až do výšky 15 % priamych nákladov na operáciu bez nákladov na zamestnancov.

Náklady na zamestnancov v rámci operácie možno vypočítať ako paušálnu mieru až do výšky % priamych nákladov na operáciu bez nákladov na zamestnancov.

Zdôvodnenie

Pozri bod 41 v časti „POLITICKÉ ODPORÚČANIA“.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 19 nový odsek 4

Vložiť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Oprávnenosť operácií v programoch spolupráce v závislosti od miesta | Oprávnenosť operácií v programoch spolupráce v závislosti od miesta |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Oprávnenosť operácií v programoch spolupráce v závislosti od miesta

Oprávnenosť operácií v programoch spolupráce v závislosti od miesta

Zdôvodnenie

Hoci súčasné nariadenia umožňujú využívanie tzv. pravidla flexibility v programoch cezhraničnej spolupráce, členské štáty (resp. riadiace a národné orgány) túto možnosť pri príprave programov často nevyužívali. To komplikuje realizáciu projektov vo viacstranných regiónoch (euroregiónoch).

Pozmeňovací návrh 16

Článok 26

Zmeniť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Používanie eura | Používanie eura |
| Odchylne od článku 123 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], príjemcovia prepočítajú výdavky vzniknuté v inej mene, ako je euro, na eurá v mesiaci, v ktorom výdavok vznikol. | Odchylne od článku 123 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], príjemcovia prepočítajú výdavky vzniknuté v inej mene, ako je euro, na eurá v mesiaci, v ktorom . |
| Prepočet overuje riadiaci orgán alebo kontrolór v členskom štáte alebo v tretej krajine, v ktorej sa nachádza príjemca. | Prepočet overuje riadiaci orgán alebo kontrolór v členskom štáte alebo v tretej krajine, v ktorej sa nachádza príjemca. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Používanie eura

Používanie eura

Odchylne od článku 123 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], príjemcovia prepočítajú výdavky vzniknuté v inej mene, ako je euro, na eurá v mesiaci, v ktorom výdavok vznikol.

Odchylne od článku 123 nariadenia (EÚ) č. [...]/2012 [NSU], príjemcovia prepočítajú výdavky vzniknuté v inej mene, ako je euro, na eurá v mesiaci, v ktorom .

Prepočet overuje riadiaci orgán alebo kontrolór v členskom štáte alebo v tretej krajine, v ktorej sa nachádza príjemca.

Prepočet overuje riadiaci orgán alebo kontrolór v členskom štáte alebo v tretej krajine, v ktorej sa nachádza príjemca.

Zdôvodnenie

Domnievame sa, že rozhodujúcim okamihom na prepočet národných mien na euro by mal byť okamih (resp. by sa mal použiť kurz platný v danom mesiaci), keď došlo k predloženiu výdavkov na kontrolu podľa článku 114 ods. 4 písm. a) všeobecného nariadenia. Hoci ide o technickú záležitosť, považujeme toto ustanovenie o prepočte podľa kurzu v čase realizácie výdavku za nešťastné a komplikujúce (a tým zvyšujúce riziko chybovosti), najmä vzhľadom na skutočnosť, že na kontrolu sa zvyčajne predkladajú výdavky z rôznych časových období. V rámci jedného súboru predkladaných výdavkov by sa tak na prepočet použilo niekoľko rôznych kurzov. Ako technicky najjednoduchšie a najmenej rizikové sa javí prepočítať všetky predkladané výdavky jedným kurzom, a to kurzom platným v mesiaci ich predloženia na kontrolu. Navrhovaná úprava okrem toho zvýši istotu príjemcov, pokiaľ ide o objem získaných prostriedkov, pretože sa tým skráti časové rozpätie medzi prepočtom národnej meny na EUR a preplatením dotácie.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/110 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/110

---

Stanovisko Výboru regiónov „Balík opatrení pre letiská“

2012/C 277/11

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta cieľ, ktorým je vytvárať potrebné podmienky pre účinnejšie využívanie existujúcej infraštruktúry, domnieva sa však, že treba urobiť ďalšie kroky na pokrytie rastúceho dopytu po kapacite. Predovšetkým je dôležité rozšíriť infraštruktúru na preťažených letiskách, viac zohľadniť voľné kapacity regionálnych letísk, urýchliť vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru a zaistiť konkurencieschopnú prevádzkovú dobu, a to aj v noci; |
| --- | --- |

—

víta cieľ, ktorým je vytvárať potrebné podmienky pre účinnejšie využívanie existujúcej infraštruktúry, domnieva sa však, že treba urobiť ďalšie kroky na pokrytie rastúceho dopytu po kapacite. Predovšetkým je dôležité rozšíriť infraštruktúru na preťažených letiskách, viac zohľadniť voľné kapacity regionálnych letísk, urýchliť vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru a zaistiť konkurencieschopnú prevádzkovú dobu, a to aj v noci;

| — | poukazuje na potrebu zlepšiť multimodálne prepojenie letísk s ostatnými druhmi dopravy. Zvýši sa tým konkurencieschopnosť a zaistí dostatočné prepojenie regiónov s európskou a svetovou sieťou leteckej dopravy; |
| --- | --- |

—

poukazuje na potrebu zlepšiť multimodálne prepojenie letísk s ostatnými druhmi dopravy. Zvýši sa tým konkurencieschopnosť a zaistí dostatočné prepojenie regiónov s európskou a svetovou sieťou leteckej dopravy;

| — | súhlasí s tým, že v rámci vyváženého prístupu je potrebné zvoliť nákladovo najefektívnejšie opatrenie, aby sa dosiahli ciele zníženia hluku, domnieva sa však, že plánovaná kontrolná právomoc Európskej komisie na preskúmanie prevádzkových obmedzení presahuje rámec právomocí prípustných podľa zásady subsidiarity. Prevádzkové obmedzenia musia stanoviť miestne orgány s ohľadom na miestnu situáciu a miestne špecifiká. Dodatočná kontrolná právomoc Európskej komisie nie je ani potrebná, ani primeraná; |
| --- | --- |

—

súhlasí s tým, že v rámci vyváženého prístupu je potrebné zvoliť nákladovo najefektívnejšie opatrenie, aby sa dosiahli ciele zníženia hluku, domnieva sa však, že plánovaná kontrolná právomoc Európskej komisie na preskúmanie prevádzkových obmedzení presahuje rámec právomocí prípustných podľa zásady subsidiarity. Prevádzkové obmedzenia musia stanoviť miestne orgány s ohľadom na miestnu situáciu a miestne špecifiká. Dodatočná kontrolná právomoc Európskej komisie nie je ani potrebná, ani primeraná;

| — | víta otvorenie a harmonizáciu prístupu na trh so službami pozemnej obsluhy. Povedie to k zvýšeniu konkurencie a v konečnom dôsledku aj k vyššej kvalite služieb poskytovaných na letiskách EÚ. V snahe vyhnúť sa nepriaznivým vplyvom na existujúce pracovné pomery, bezpečnosť leteckej dopravy a na kapacitu letísk by sa malo umožniť zohľadniť vhodným spôsobom miestne osobitosti letísk; |
| --- | --- |

—

víta otvorenie a harmonizáciu prístupu na trh so službami pozemnej obsluhy. Povedie to k zvýšeniu konkurencie a v konečnom dôsledku aj k vyššej kvalite služieb poskytovaných na letiskách EÚ. V snahe vyhnúť sa nepriaznivým vplyvom na existujúce pracovné pomery, bezpečnosť leteckej dopravy a na kapacitu letísk by sa malo umožniť zohľadniť vhodným spôsobom miestne osobitosti letísk;

| — | víta návrh Európskej komisie zaviesť trhovo založené nástroje s cieľom optimálne využiť obmedzené infraštruktúrne kapacity na vyťažených letiskách, zdôrazňuje však, že napojenie regiónov na sieť leteckej dopravy musí zostať zaručené. |
| --- | --- |

—

víta návrh Európskej komisie zaviesť trhovo založené nástroje s cieľom optimálne využiť obmedzené infraštruktúrne kapacity na vyťažených letiskách, zdôrazňuje však, že napojenie regiónov na sieť leteckej dopravy musí zostať zaručené.

| Spravodajca | Roland WERNER (DE/ALDE), štátny tajomník, saské ministerstvo pre hospodárstvo, prácu a dopravu |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Politika v oblasti letísk v Európskej únii riešenie problémov kapacity a kvality na podporu rastu, prepojiteľnosti a udržateľnej mobility“
  COM(2011) 823 final |

Spravodajca

Roland WERNER (DE/ALDE), štátny tajomník, saské ministerstvo pre hospodárstvo, prácu a dopravu

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Politika v oblasti letísk v Európskej únii riešenie problémov kapacity a kvality na podporu rastu, prepojiteľnosti a udržateľnej mobility“

COM(2011) 823 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o pravidlách a postupoch zavedenia prevádzkových obmedzení podmienených hlukom na letiskách Únie v rámci vyváženého prístupu a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/30/ES
  COM(2011) 828 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o pravidlách a postupoch zavedenia prevádzkových obmedzení podmienených hlukom na letiskách Únie v rámci vyváženého prístupu a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/30/ES

COM(2011) 828 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o službách pozemnej obsluhy na letiskách Únie, ktorým sa zrušuje smernica Rady 96/67/ES
  COM(2011) 824 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o službách pozemnej obsluhy na letiskách Únie, ktorým sa zrušuje smernica Rady 96/67/ES

COM(2011) 824 final

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Európskej únie (prepracované znenie)
  COM(2011) 827 final |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Európskej únie (prepracované znenie)

COM(2011) 827 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky (k dokumentu COM(2011) 823 final)

| 1. | súhlasí s názorom, že letiská tvoria neoddeliteľnú súčasť modernej a výkonnej dopravnej siete. Vychádzajú z nich dôležité impulzy pre hospodársky rozvoj, trh práce a cestovný ruch v jednotlivých regiónoch. Zároveň posilňujú územnú súdržnosť v rámci Európskej únie; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s názorom, že letiská tvoria neoddeliteľnú súčasť modernej a výkonnej dopravnej siete. Vychádzajú z nich dôležité impulzy pre hospodársky rozvoj, trh práce a cestovný ruch v jednotlivých regiónoch. Zároveň posilňujú územnú súdržnosť v rámci Európskej únie;

| 2. | domnieva sa, že hluk lietadiel pri letiskách obťažuje najmä v noci čoraz viac občanov EÚ, a preto je na zmiernenie neželaných účinkov potrebná účinná stratégia na ochranu pred hlukom; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že hluk lietadiel pri letiskách obťažuje najmä v noci čoraz viac občanov EÚ, a preto je na zmiernenie neželaných účinkov potrebná účinná stratégia na ochranu pred hlukom;

| 3. | podporuje cieľ Európskej komisie, ktorým je čo možno najlepšie využiť a ďalej rozvíjať potenciál leteckej dopravy, predovšetkým jej predpokladaného rastu; |
| --- | --- |

3.

podporuje cieľ Európskej komisie, ktorým je čo možno najlepšie využiť a ďalej rozvíjať potenciál leteckej dopravy, predovšetkým jej predpokladaného rastu;

| 4. | zdôrazňuje, že EÚ by mohla podporovať investície do modernizácie siete letísk, ako aj výstavby nových letísk, predovšetkým vďaka využívaniu inovačných finančných nástrojov, s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast EÚ a zlepšiť svoje ekonomické vzťahy so zvyškom sveta; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že EÚ by mohla podporovať investície do modernizácie siete letísk, ako aj výstavby nových letísk, predovšetkým vďaka využívaniu inovačných finančných nástrojov, s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast EÚ a zlepšiť svoje ekonomické vzťahy so zvyškom sveta;

| 5. | domnieva sa, že kapacita infraštruktúry letísk a neustále sa zvyšujúci dopyt po osobnej resp. nákladnej doprave sú v rastúcom nepomere. Už v súčasnosti sú niektoré európske letiská preťažené a fungujú na hranici svojich kapacitných možností. Predovšetkým na letiskách, ktoré sú leteckými uzlami, nemôžu byť nové kapacity vždy zaistené v takej miere, akú si vyžaduje dopyt. Z tohto dôvodu treba očakávať, že sa kapacitné problémy v nadchádzajúcich rokoch ešte vyostria; |
| --- | --- |

5.

domnieva sa, že kapacita infraštruktúry letísk a neustále sa zvyšujúci dopyt po osobnej resp. nákladnej doprave sú v rastúcom nepomere. Už v súčasnosti sú niektoré európske letiská preťažené a fungujú na hranici svojich kapacitných možností. Predovšetkým na letiskách, ktoré sú leteckými uzlami, nemôžu byť nové kapacity vždy zaistené v takej miere, akú si vyžaduje dopyt. Z tohto dôvodu treba očakávať, že sa kapacitné problémy v nadchádzajúcich rokoch ešte vyostria;

| 6. | víta cieľ, ktorým je čeliť zvyšujúcim sa problémom s kapacitou a vytvárať rámcové podmienky pre účinnejšie využívanie existujúcej infraštruktúry. Výbor však poukazuje na to, že opatrenia uvedené v balíku pre letiská nie sú dostatočné; |
| --- | --- |

6.

víta cieľ, ktorým je čeliť zvyšujúcim sa problémom s kapacitou a vytvárať rámcové podmienky pre účinnejšie využívanie existujúcej infraštruktúry. Výbor však poukazuje na to, že opatrenia uvedené v balíku pre letiská nie sú dostatočné;

| 7. | poukazuje na to, že na mnohých regionálnych letiskách je k dispozícii infraštruktúra s dostatočnými kapacitami na to, aby sa účinne odbremenili letiská s kapacitnými problémami a zlepšilo sa tým prepojenie s regiónmi; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že na mnohých regionálnych letiskách je k dispozícii infraštruktúra s dostatočnými kapacitami na to, aby sa účinne odbremenili letiská s kapacitnými problémami a zlepšilo sa tým prepojenie s regiónmi;

| 8. | konštatuje, že treba urobiť ďalšie kroky na dostatočné pokrytie rastúceho dopytu po kapacite. Predovšetkým je dôležité rozšíriť infraštruktúru na preťažených letiskách, viac zohľadniť voľné kapacity regionálnych letísk, urýchliť vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru a zaistiť konkurencieschopnú prevádzkovú dobu, a to aj v noci. Okrem toho treba rozhodne podporovať malé regionálne letiská, aby tak dopĺňali väčšie letiská a aby sa optimálne využívala existujúca infraštruktúra; |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že treba urobiť ďalšie kroky na dostatočné pokrytie rastúceho dopytu po kapacite. Predovšetkým je dôležité rozšíriť infraštruktúru na preťažených letiskách, viac zohľadniť voľné kapacity regionálnych letísk, urýchliť vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru a zaistiť konkurencieschopnú prevádzkovú dobu, a to aj v noci. Okrem toho treba rozhodne podporovať malé regionálne letiská, aby tak dopĺňali väčšie letiská a aby sa optimálne využívala existujúca infraštruktúra;

| 9. | poukazuje na potrebu zlepšiť multimodálne prepojenie letísk s ostatnými druhmi dopravy. Zvýši sa tým konkurencieschopnosť a zaistí dostatočné prepojenie regiónov s európskou a svetovou sieťou leteckej dopravy; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na potrebu zlepšiť multimodálne prepojenie letísk s ostatnými druhmi dopravy. Zvýši sa tým konkurencieschopnosť a zaistí dostatočné prepojenie regiónov s európskou a svetovou sieťou leteckej dopravy;

| 10. | vidí v efektívnejšom prideľovaní prevádzkových intervalov na letiskách možnosť optimálnejšieho využitia obmedzených infraštruktúrnych kapacít na vyťažených letiskách. Víta snahu Európskej komisie zaviesť z tohto dôvodu trhovo založené nástroje, hoci napojenie regiónov na sieť leteckej dopravy musí zostať zaručené; |
| --- | --- |

10.

vidí v efektívnejšom prideľovaní prevádzkových intervalov na letiskách možnosť optimálnejšieho využitia obmedzených infraštruktúrnych kapacít na vyťažených letiskách. Víta snahu Európskej komisie zaviesť z tohto dôvodu trhovo založené nástroje, hoci napojenie regiónov na sieť leteckej dopravy musí zostať zaručené;

| 11. | podporuje návrh na prepracovanie pravidiel a postupov pre zavedenie prevádzkových obmedzení podmienených hlukom. Cieľ harmonizovať postupy pri uplatňovaní vyváženého prístupu by mal v súlade so smernicou 2002/49/ES z 25. júna 2002, ktorá sa týka posudzovania a riadenia environmentálneho hluku, viesť k lepšej úrovni ochrany osôb vystavených hluku; |
| --- | --- |

11.

podporuje návrh na prepracovanie pravidiel a postupov pre zavedenie prevádzkových obmedzení podmienených hlukom. Cieľ harmonizovať postupy pri uplatňovaní vyváženého prístupu by mal v súlade so smernicou 2002/49/ES z 25. júna 2002, ktorá sa týka posudzovania a riadenia environmentálneho hluku, viesť k lepšej úrovni ochrany osôb vystavených hluku;

| 12. | víta cieľ ďalej liberalizovať trh služieb pozemnej obsluhy. Povedie to k zvýšeniu konkurencie a v konečnom dôsledku aj k vyššej kvalite služieb. V snahe vyhnúť sa nepriaznivým vplyvom na existujúce pracovné pomery, bezpečnosť leteckej dopravy a na kapacitu letísk by sa malo umožniť zohľadniť vhodným spôsobom miestne osobitosti letísk. Takisto treba dbať na to, aby tieto pravidlá neviedli k nerovnakému zaobchádzaniu s podnikmi poskytujúcimi služby. Cieľ Európskej komisie zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže možno dosiahnuť len vtedy, ak budú pre všetkých zúčastnených platiť rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

12.

víta cieľ ďalej liberalizovať trh služieb pozemnej obsluhy. Povedie to k zvýšeniu konkurencie a v konečnom dôsledku aj k vyššej kvalite služieb. V snahe vyhnúť sa nepriaznivým vplyvom na existujúce pracovné pomery, bezpečnosť leteckej dopravy a na kapacitu letísk by sa malo umožniť zohľadniť vhodným spôsobom miestne osobitosti letísk. Takisto treba dbať na to, aby tieto pravidlá neviedli k nerovnakému zaobchádzaniu s podnikmi poskytujúcimi služby. Cieľ Európskej komisie zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže možno dosiahnuť len vtedy, ak budú pre všetkých zúčastnených platiť rovnaké podmienky;

| 13. | vyjadruje obavy, pokiaľ ide o návrh Komisie a ešte ďalekosiahlejší návrh „všeobecného smerovania“ Rady, ktorá chce regulovať poplatky za infraštruktúru pozemnej obsluhy nielen v rámci stanovenom smernicou o letiskových poplatkoch (smernica 2009/12/ES), ale aj nad jej rámec. Tieto poplatky obvykle predstavujú veľmi malé percento celkových príjmov letiska – najmä na regionálnych letiskách, ktoré len o málo prekračujú novo navrhnutú hranicu 2 milióny cestujúcich ročne – a aj v absolútnych číslach predstavujú nízke sumy. Administratívne náklady by mohli ľahko prevážiť akýkoľvek prípadný prínos, keďže letiská sú už aj tak povinné stanovovať tieto poplatky objektívnym a transparentným spôsobom; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje obavy, pokiaľ ide o návrh Komisie a ešte ďalekosiahlejší návrh „všeobecného smerovania“ Rady, ktorá chce regulovať poplatky za infraštruktúru pozemnej obsluhy nielen v rámci stanovenom smernicou o letiskových poplatkoch (smernica 2009/12/ES), ale aj nad jej rámec. Tieto poplatky obvykle predstavujú veľmi malé percento celkových príjmov letiska – najmä na regionálnych letiskách, ktoré len o málo prekračujú novo navrhnutú hranicu 2 milióny cestujúcich ročne – a aj v absolútnych číslach predstavujú nízke sumy. Administratívne náklady by mohli ľahko prevážiť akýkoľvek prípadný prínos, keďže letiská sú už aj tak povinné stanovovať tieto poplatky objektívnym a transparentným spôsobom;

| 14. | zdôrazňuje význam všeobecného letectva pre leteckú dopravu v EÚ. Umožňuje podnikateľom, ktorí vytvárajú hodnoty a pracovné miesta, cestovať s maximálnou pružnosťou a rozširovať hospodársku silu okrajových regiónov a najvzdialenejších regiónov. To je osobitne dôležité z hľadiska prevádzkových intervalov a dostupnosti letísk; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje význam všeobecného letectva pre leteckú dopravu v EÚ. Umožňuje podnikateľom, ktorí vytvárajú hodnoty a pracovné miesta, cestovať s maximálnou pružnosťou a rozširovať hospodársku silu okrajových regiónov a najvzdialenejších regiónov. To je osobitne dôležité z hľadiska prevádzkových intervalov a dostupnosti letísk;

Prevádzkové obmedzenia podmienené hlukom (k dokumentu COM(2011) 828 final)

| 15. | víta cieľ, ktorým je objasnenie postupov a pravidiel pre zavedenie prevádzkových obmedzení podmienených hlukom a zvýšenie transparentnosti procesu posudzovania. Tým sa odstráni doteraz nejednotné uplatňovanie smernice v členských štátoch. Okrem toho získajú osoby vystavené hluku leteckej dopravy porovnateľnú úroveň ochrany. Výbor však konštatuje, že návrh nariadenia ešte nie je zosúladený so smernicou 2002/49/ES, ktorá sa týka posudzovania a riadenia environmentálneho hluku, najmä pokiaľ ide o posudzovanie hluku a nákladovej efektívnosti, a že by preto výrazne zvýšil administratívnu záťaž, ktorá so sebou prinesie aj značné náklady a ktorá by poškodila akceptáciu leteckej dopravy zo strany verejnosti; |
| --- | --- |

15.

víta cieľ, ktorým je objasnenie postupov a pravidiel pre zavedenie prevádzkových obmedzení podmienených hlukom a zvýšenie transparentnosti procesu posudzovania. Tým sa odstráni doteraz nejednotné uplatňovanie smernice v členských štátoch. Okrem toho získajú osoby vystavené hluku leteckej dopravy porovnateľnú úroveň ochrany. Výbor však konštatuje, že návrh nariadenia ešte nie je zosúladený so smernicou 2002/49/ES, ktorá sa týka posudzovania a riadenia environmentálneho hluku, najmä pokiaľ ide o posudzovanie hluku a nákladovej efektívnosti, a že by preto výrazne zvýšil administratívnu záťaž, ktorá so sebou prinesie aj značné náklady a ktorá by poškodila akceptáciu leteckej dopravy zo strany verejnosti;

| 16. | očakáva, že zmenou doterajšej smernice na nariadenie sa zvýši účinnosť opatrení na ochranu pred hlukom a zabráni sa narušovaniu hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie; |
| --- | --- |

16.

očakáva, že zmenou doterajšej smernice na nariadenie sa zvýši účinnosť opatrení na ochranu pred hlukom a zabráni sa narušovaniu hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie;

| 17. | súhlasí s názorom Európskej komisie, že v rámci vyváženého prístupu je potrebné zvoliť nákladovo najefektívnejšie opatrenie, aby sa dosiahli ciele zníženia hluku. Zdravie a bezpečnosť obyvateľov, ktorí žijú v blízkosti letísk, je však potrebné zohľadniť v najväčšej možnej miere, a nielen nepovinne. Členským štátom sa tým umožní zosúladiť hospodárske dôsledky opatrení na zníženie hluku s oprávnenými požiadavkami osôb vystavených hluku leteckej dopravy na ochranu; |
| --- | --- |

17.

súhlasí s názorom Európskej komisie, že v rámci vyváženého prístupu je potrebné zvoliť nákladovo najefektívnejšie opatrenie, aby sa dosiahli ciele zníženia hluku. Zdravie a bezpečnosť obyvateľov, ktorí žijú v blízkosti letísk, je však potrebné zohľadniť v najväčšej možnej miere, a nielen nepovinne. Členským štátom sa tým umožní zosúladiť hospodárske dôsledky opatrení na zníženie hluku s oprávnenými požiadavkami osôb vystavených hluku leteckej dopravy na ochranu;

| 18. | v podstate podporuje cieľ, sprísniť prahovú hodnotu pre limitovane vyhovujúce lietadlá. Podporí sa tým technický pokrok pri vývoji tichších lietadiel. Výbor však pripomína, že nákladné lietadlá spĺňajú prísnejšiu prahovú hodnotu 10 EPNdB (skutočný vnímaný hluk v decibeloch) menej často než osobné lietadlá prepravujúce cestujúcich. Možný zákaz „limitovane vyhovujúcich lietadiel“ preto nepomerne viac postihuje letecké spoločnosti prevádzkujúce nákladnú dopravu. Výbor preto odporúča sprísnenie prahovej hodnoty v rámci primeraného prechodného obdobia v menšom rozsahu. Už zmena prahovej hodnoty na 8 EPNdB môže viesť k značnému zníženiu hluku. |
| --- | --- |

18.

v podstate podporuje cieľ, sprísniť prahovú hodnotu pre limitovane vyhovujúce lietadlá. Podporí sa tým technický pokrok pri vývoji tichších lietadiel. Výbor však pripomína, že nákladné lietadlá spĺňajú prísnejšiu prahovú hodnotu 10 EPNdB (skutočný vnímaný hluk v decibeloch) menej často než osobné lietadlá prepravujúce cestujúcich. Možný zákaz „limitovane vyhovujúcich lietadiel“ preto nepomerne viac postihuje letecké spoločnosti prevádzkujúce nákladnú dopravu. Výbor preto odporúča sprísnenie prahovej hodnoty v rámci primeraného prechodného obdobia v menšom rozsahu. Už zmena prahovej hodnoty na 8 EPNdB môže viesť k značnému zníženiu hluku.

| 19. | domnieva sa, že je potrebný nezávislý odvolací orgán na úrovni členských štátov; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že je potrebný nezávislý odvolací orgán na úrovni členských štátov;

| 20. | víta uplatňovanie vyváženého prístupu s cieľom znížiť resp. obmedziť vystavenie hluku. Členským štátom to zaistí potrebnú flexibilitu pri obmedzovaní hluku. Výbor pritom súhlasí s postojom Európskej komisie, že prevádzkové obmedzenia by sa mali zaviesť len ako posledná možnosť; |
| --- | --- |

20.

víta uplatňovanie vyváženého prístupu s cieľom znížiť resp. obmedziť vystavenie hluku. Členským štátom to zaistí potrebnú flexibilitu pri obmedzovaní hluku. Výbor pritom súhlasí s postojom Európskej komisie, že prevádzkové obmedzenia by sa mali zaviesť len ako posledná možnosť;

| 21. | víta cieľ, ktorým je objasnenie pravidiel pre vyhodnocovanie hluku leteckej dopravy a zvýšenie transparentnosti procesu posudzovania. Plánovaná konzultácia s osobami vystavenými hluku povedie k lepšej akceptácii pri uplatňovaní opatrení na znižovanie hluku. Výbor však odporúča, aby sa členským štátom ponechala primeraná voľnosť pri zriaďovaní fóra technickej spolupráce, ktoré sa plánuje v návrhu nariadenia. Ak v členských štátoch už existujú podobné komisie, malo by sa umožniť ich uznanie, aby sa nezriaďovali žiadne ďalšie grémiá; |
| --- | --- |

21.

víta cieľ, ktorým je objasnenie pravidiel pre vyhodnocovanie hluku leteckej dopravy a zvýšenie transparentnosti procesu posudzovania. Plánovaná konzultácia s osobami vystavenými hluku povedie k lepšej akceptácii pri uplatňovaní opatrení na znižovanie hluku. Výbor však odporúča, aby sa členským štátom ponechala primeraná voľnosť pri zriaďovaní fóra technickej spolupráce, ktoré sa plánuje v návrhu nariadenia. Ak v členských štátoch už existujú podobné komisie, malo by sa umožniť ich uznanie, aby sa nezriaďovali žiadne ďalšie grémiá;

| 22. | domnieva sa, že metóda posudzovania hluku, ktorá sa uvádza v prílohe I a ktorá vychádza zo správy ECAC Doc 29 o „štandardnej metóde výpočtu celkovej hlučnosti v okolí civilných letísk“, nie je vhodná na zvýšenie transparentnosti postupu pre posudzovanie hluku. Ďalšia metóda posudzovania povedie k tomu, že zanikne možnosť porovnania napr. so smernicou o environmentálnom hluku alebo s národnými predpismi pre výpočet a vznikne zbytočná byrokratická záťaž. Pokiaľ ide o posudzovanie hluku, malo by sa odkazovať na smernicu o environmentálnom hluku (smernica 2002/49/ES); |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že metóda posudzovania hluku, ktorá sa uvádza v prílohe I a ktorá vychádza zo správy ECAC Doc 29 o „štandardnej metóde výpočtu celkovej hlučnosti v okolí civilných letísk“, nie je vhodná na zvýšenie transparentnosti postupu pre posudzovanie hluku. Ďalšia metóda posudzovania povedie k tomu, že zanikne možnosť porovnania napr. so smernicou o environmentálnom hluku alebo s národnými predpismi pre výpočet a vznikne zbytočná byrokratická záťaž. Pokiaľ ide o posudzovanie hluku, malo by sa odkazovať na smernicu o environmentálnom hluku (smernica 2002/49/ES);

| 23. | domnieva sa, že plánovaná kontrolná právomoc Európskej komisie na preskúmanie prevádzkových obmedzení pred ich zavedením a prípadne ich zastavenie je nad rámec právomocí Komisie prípustných podľa zásady subsidiarity. Prevádzkové obmedzenia musia stanoviť miestne orgány s ohľadom na miestnu situáciu a miestne špecifiká. Dodatočná kontrolná právomoc Európskej komisie nie je ani potrebná, ani primeraná. Okrem toho nie je prínosom pre lepšie dosiahnutie cieľa nariadenia, ktorým je znížiť počet osôb vystavených hluku; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že plánovaná kontrolná právomoc Európskej komisie na preskúmanie prevádzkových obmedzení pred ich zavedením a prípadne ich zastavenie je nad rámec právomocí Komisie prípustných podľa zásady subsidiarity. Prevádzkové obmedzenia musia stanoviť miestne orgány s ohľadom na miestnu situáciu a miestne špecifiká. Dodatočná kontrolná právomoc Európskej komisie nie je ani potrebná, ani primeraná. Okrem toho nie je prínosom pre lepšie dosiahnutie cieľa nariadenia, ktorým je znížiť počet osôb vystavených hluku;

| 24. | považuje definíciu pojmov „lietadlo“ a „limitovane vyhovujúce lietadlo“, zmenu hlukových limitov, ako aj certifikačný postup a pozmenenie metódy a technickej správy za zásadné body nariadenia. Tieto body však nie sú vhodné na to, aby bola Komisia splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

24.

považuje definíciu pojmov „lietadlo“ a „limitovane vyhovujúce lietadlo“, zmenu hlukových limitov, ako aj certifikačný postup a pozmenenie metódy a technickej správy za zásadné body nariadenia. Tieto body však nie sú vhodné na to, aby bola Komisia splnomocnená prijímať delegované akty podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

Služby pozemnej obsluhy (k dokumentu COM(2011) 824 final)

| 25. | súhlasí s názorom Európskej komisie, že služby pozemnej obsluhy majú kľúčovú funkciu v reťazci leteckej dopravy. Efektívne a na kvalitu zamerané služby pozemnej obsluhy zásadne prispievajú k zaisteniu výkonného a konkurencieschopného systému leteckej dopravy; |
| --- | --- |

25.

súhlasí s názorom Európskej komisie, že služby pozemnej obsluhy majú kľúčovú funkciu v reťazci leteckej dopravy. Efektívne a na kvalitu zamerané služby pozemnej obsluhy zásadne prispievajú k zaisteniu výkonného a konkurencieschopného systému leteckej dopravy;

| 26. | víta ďalšie otvorenie a harmonizáciu prístupu na trh so službami pozemnej obsluhy. Vďaka tomu možno očakávať, že sa ďalej zvýši kvalita služieb pozemnej obsluhy ponúkaných na letiskách Spoločenstva. Profitovať z toho budú v rovnakej miere letecké spoločnosti, zasielatelia aj cestujúci. V snahe vyhnúť sa nepriaznivým vplyvom na existujúce pracovnoprávne vzťahy, bezpečnosť leteckej dopravy a kapacitu letísk by sa malo umožniť zohľadniť vhodným spôsobom miestne osobitosti letísk; |
| --- | --- |

26.

víta ďalšie otvorenie a harmonizáciu prístupu na trh so službami pozemnej obsluhy. Vďaka tomu možno očakávať, že sa ďalej zvýši kvalita služieb pozemnej obsluhy ponúkaných na letiskách Spoločenstva. Profitovať z toho budú v rovnakej miere letecké spoločnosti, zasielatelia aj cestujúci. V snahe vyhnúť sa nepriaznivým vplyvom na existujúce pracovnoprávne vzťahy, bezpečnosť leteckej dopravy a kapacitu letísk by sa malo umožniť zohľadniť vhodným spôsobom miestne osobitosti letísk;

| 27. | víta pravidlá na presun pracovníkov medzi poskytovateľmi služieb. Žiada, aby sa v tejto súvislosti prehodnotilo, či by na účel prechodu personálu, ktorého pravidlá má stanoviť členský štát, nemohli licenčné orgány príslušného štátu priamo využiť článok 4 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1370/2007 bez toho, aby bolo potrebné vydávať ďalšie právne predpisy členského štátu, a či by nebolo možné definovať parametre, pokiaľ ide o presun personálu; |
| --- | --- |

27.

víta pravidlá na presun pracovníkov medzi poskytovateľmi služieb. Žiada, aby sa v tejto súvislosti prehodnotilo, či by na účel prechodu personálu, ktorého pravidlá má stanoviť členský štát, nemohli licenčné orgány príslušného štátu priamo využiť článok 4 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1370/2007 bez toho, aby bolo potrebné vydávať ďalšie právne predpisy členského štátu, a či by nebolo možné definovať parametre, pokiaľ ide o presun personálu;

| 28. | poukazuje na to, že nie všetky ustanovenia týkajúce sa schvaľovacích postupov sú dostatočne prepracované. Najmä v otázke stanovenia následnosti jednotlivých krokov postupu, osobitných ustanovení, ktoré majú zabrániť tomu, aby mali sťažnosti nepraktický odkladný účinok, rozdelenia kompetencií počas kvalifikačného konania, ako aj pri kritériách zadávania zákazky sú potrebné úpravy; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že nie všetky ustanovenia týkajúce sa schvaľovacích postupov sú dostatočne prepracované. Najmä v otázke stanovenia následnosti jednotlivých krokov postupu, osobitných ustanovení, ktoré majú zabrániť tomu, aby mali sťažnosti nepraktický odkladný účinok, rozdelenia kompetencií počas kvalifikačného konania, ako aj pri kritériách zadávania zákazky sú potrebné úpravy;

| 29. | súhlasí s názorom Európskej komisie, že letiská zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri koordinácii poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy. Výbor však pripomína, že letiská môžu túto funkciu plniť len vtedy, ak sú na to v členských štátoch zaistené potrebné zákonné rámcové podmienky. Tieto úlohy okrem toho so sebou prinášajú dodatočné náklady, ktoré môžu letiská len ťažko pokrývať z výnosov v trhovom prostredí; |
| --- | --- |

29.

súhlasí s názorom Európskej komisie, že letiská zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri koordinácii poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy. Výbor však pripomína, že letiská môžu túto funkciu plniť len vtedy, ak sú na to v členských štátoch zaistené potrebné zákonné rámcové podmienky. Tieto úlohy okrem toho so sebou prinášajú dodatočné náklady, ktoré môžu letiská len ťažko pokrývať z výnosov v trhovom prostredí;

| 30. | zdôrazňuje, že ďalšie otvorenie trhu nesmie mať negatívne dôsledky na leteckú bezpečnosť. Pre zaistenie bezpečnosti na letiskách Spoločenstva je potrebné dostatočná odborná príprava a ďalšie vzdelávanie pracovníkov; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že ďalšie otvorenie trhu nesmie mať negatívne dôsledky na leteckú bezpečnosť. Pre zaistenie bezpečnosti na letiskách Spoločenstva je potrebné dostatočná odborná príprava a ďalšie vzdelávanie pracovníkov;

| 31. | považuje za dôležité stanoviť dĺžku odbornej prípravy tak, aby sa zaistila dostatočná kvalita služieb pozemnej obsluhy. Vzhľadom na to, že službám pozemnej obsluhy sa má udeľovať povolenie, ktoré bude uznávané vo všetkých členských štátoch, výbor odporúča nastaviť odbornú prípravu a ďalšie vzdelávanie tak, aby sa vytvorili porovnateľné kvalifikačné štandardy. Pritom treba dbať na nákladovú efektívnosť a podporovať zamestnanosť; |
| --- | --- |

31.

považuje za dôležité stanoviť dĺžku odbornej prípravy tak, aby sa zaistila dostatočná kvalita služieb pozemnej obsluhy. Vzhľadom na to, že službám pozemnej obsluhy sa má udeľovať povolenie, ktoré bude uznávané vo všetkých členských štátoch, výbor odporúča nastaviť odbornú prípravu a ďalšie vzdelávanie tak, aby sa vytvorili porovnateľné kvalifikačné štandardy. Pritom treba dbať na nákladovú efektívnosť a podporovať zamestnanosť;

| 32. | konštatuje, že zadávanie zákaziek subdodávateľom je vyhradené len tretím osobám. Prevádzkovatelia a užívatelia letísk túto možnosť dostať nemajú. Podľa výboru to je diskriminácia, ktorá narúša hospodársku súťaž a je v rozpore s cieľom návrhu nariadenia, ktorým je zvýšenie konkurencie. Po stanovení presných pravidiel by malo byť všetkým poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy povolené zadávať subdodávky; |
| --- | --- |

32.

konštatuje, že zadávanie zákaziek subdodávateľom je vyhradené len tretím osobám. Prevádzkovatelia a užívatelia letísk túto možnosť dostať nemajú. Podľa výboru to je diskriminácia, ktorá narúša hospodársku súťaž a je v rozpore s cieľom návrhu nariadenia, ktorým je zvýšenie konkurencie. Po stanovení presných pravidiel by malo byť všetkým poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy povolené zadávať subdodávky;

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

| 33. | domnieva sa, že prepracovanie nariadenia je dôležitým príspevkom k ešte účinnejšiemu využívaniu obmedzených infraštruktúrnych kapacít. Vzhľadom na predpokladaný rast leteckej dopravy a neúmerne rastúcu infraštruktúru letísk vznikajú leteckým spoločnostiam čoraz väčšia obmedzenia pri dostatočnom uspokojovaní dopytu po dopravných službách. To je prekážkou pre hospodársky rozvoj leteckej dopravy a tým aj regiónov; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že prepracovanie nariadenia je dôležitým príspevkom k ešte účinnejšiemu využívaniu obmedzených infraštruktúrnych kapacít. Vzhľadom na predpokladaný rast leteckej dopravy a neúmerne rastúcu infraštruktúru letísk vznikajú leteckým spoločnostiam čoraz väčšia obmedzenia pri dostatočnom uspokojovaní dopytu po dopravných službách. To je prekážkou pre hospodársky rozvoj leteckej dopravy a tým aj regiónov;

| 34. | domnieva sa, že v prípadoch, keď má o výške poplatkov za využívanie centralizovanej infraštruktúry rozhodnúť nezávislý dozorný orgán, riadiaci orgán tejto centralizovanej infraštruktúry by mal mať možnosť vyberať od užívateľov poplatky na pôvodne stanovenej úrovni až dovtedy, kým nezávislý dozorný orgán neprijme konečné rozhodnutie. To by znížilo motiváciu podávať zbytočné odvolania voči rozhodnutiam o výške poplatkov; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že v prípadoch, keď má o výške poplatkov za využívanie centralizovanej infraštruktúry rozhodnúť nezávislý dozorný orgán, riadiaci orgán tejto centralizovanej infraštruktúry by mal mať možnosť vyberať od užívateľov poplatky na pôvodne stanovenej úrovni až dovtedy, kým nezávislý dozorný orgán neprijme konečné rozhodnutie. To by znížilo motiváciu podávať zbytočné odvolania voči rozhodnutiam o výške poplatkov;

| 35. | víta v podstate zavedenie trhových nástrojov na prideľovanie prevádzkových intervalov. Zaistí sa tým, že prevádzkové intervaly dostanú tie letecké spoločnosti, ktoré ich dokážu najlepšie využiť. Treba dbať na to, aby zostalo zaručené napojenie regiónov na sieť leteckej dopravy; |
| --- | --- |

35.

víta v podstate zavedenie trhových nástrojov na prideľovanie prevádzkových intervalov. Zaistí sa tým, že prevádzkové intervaly dostanú tie letecké spoločnosti, ktoré ich dokážu najlepšie využiť. Treba dbať na to, aby zostalo zaručené napojenie regiónov na sieť leteckej dopravy;

| 36. | poukazuje na to, že nie všetky dôsledky trhu s prevádzkovými intervalmi sú dostatočne prezentované. Európska komisia predovšetkým neuvádza, aké bude mať trh s prevádzkovými intervalmi dôsledky na regionálne letiská a tým aj na regionálne prepojenie; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na to, že nie všetky dôsledky trhu s prevádzkovými intervalmi sú dostatočne prezentované. Európska komisia predovšetkým neuvádza, aké bude mať trh s prevádzkovými intervalmi dôsledky na regionálne letiská a tým aj na regionálne prepojenie;

| 37. | považuje za možné, že letecké spoločnosti budú využívať svoje prevádzkové intervaly, ktoré majú k dispozícii na leteckých uzloch, prednostne na diaľkové lety. Tým by sa oslabilo prepojenie regionálnych letísk s leteckými uzlami. výbor preto požaduje zavedenie vhodných opatrení s cieľom zaistiť napojenie regiónov na celosvetovú sieť leteckej dopravy; |
| --- | --- |

37.

považuje za možné, že letecké spoločnosti budú využívať svoje prevádzkové intervaly, ktoré majú k dispozícii na leteckých uzloch, prednostne na diaľkové lety. Tým by sa oslabilo prepojenie regionálnych letísk s leteckými uzlami. výbor preto požaduje zavedenie vhodných opatrení s cieľom zaistiť napojenie regiónov na celosvetovú sieť leteckej dopravy;

| 38. | teší ho úmysel posilniť nezávislosť koordinátora prevádzkových intervalov. Návrh nariadenia umožňuje leteckým spoločnostiam, aby svoje prevádzkové intervaly v budúcnosti prevádzali za úhradu. Presun je viazaný na súhlas koordinátora prevádzkových intervalov, ktorý ho musí potvrdiť. Podľa výboru je preto o to dôležitejšie, aby tento koordinátor prijímal svoje rozhodnutia nezávisle a objektívne; |
| --- | --- |

38.

teší ho úmysel posilniť nezávislosť koordinátora prevádzkových intervalov. Návrh nariadenia umožňuje leteckým spoločnostiam, aby svoje prevádzkové intervaly v budúcnosti prevádzali za úhradu. Presun je viazaný na súhlas koordinátora prevádzkových intervalov, ktorý ho musí potvrdiť. Podľa výboru je preto o to dôležitejšie, aby tento koordinátor prijímal svoje rozhodnutia nezávisle a objektívne;

| 39. | domnieva sa, že bezplatné prideľovanie prevádzkových intervalov len preto, aby mohli byť vzápätí predané, nemôže viesť k stanovenému cieľu. Súhlas s obchodovaním s prevádzkovými intervalmi by letecké spoločnosti mali dostať predovšetkým v prípade, ak môžu dokázať, že tieto intervaly už predtým pravidelne využívali; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že bezplatné prideľovanie prevádzkových intervalov len preto, aby mohli byť vzápätí predané, nemôže viesť k stanovenému cieľu. Súhlas s obchodovaním s prevádzkovými intervalmi by letecké spoločnosti mali dostať predovšetkým v prípade, ak môžu dokázať, že tieto intervaly už predtým pravidelne využívali;

| 40. | zmenu minimálnych pravidiel využívania prevádzkových intervalov považuje za akceptovateľnú. Toto opatrenie zvýši tlak na to, aby sa prevádzkové intervaly využívali lepšie. Zároveň je potrebné zaistiť, aby sa zohľadnili mimoriadne udalosti (napríklad štrajky, sopečný popol). Možno očakávať, že v budúcnosti sa viac prevádzkových intervalov bude vracať do fondu prevádzkových intervalov alebo sa budú predávať iným leteckým spoločnostiam. Uľahčí to prístup leteckých spoločností na preťažené letiská; |
| --- | --- |

40.

zmenu minimálnych pravidiel využívania prevádzkových intervalov považuje za akceptovateľnú. Toto opatrenie zvýši tlak na to, aby sa prevádzkové intervaly využívali lepšie. Zároveň je potrebné zaistiť, aby sa zohľadnili mimoriadne udalosti (napríklad štrajky, sopečný popol). Možno očakávať, že v budúcnosti sa viac prevádzkových intervalov bude vracať do fondu prevádzkových intervalov alebo sa budú predávať iným leteckým spoločnostiam. Uľahčí to prístup leteckých spoločností na preťažené letiská;

| 41. | víta možnosť, aby letiská mali prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov vplyv na čo najskoršie vracanie nevyužitých resp. zarezervovaných prevádzkových intervalov. Tým sa zaisťuje, že prevádzkové intervaly nebudú blokované, ale budú môcť byť využívané inými leteckým spoločnosťami; |
| --- | --- |

41.

víta možnosť, aby letiská mali prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov vplyv na čo najskoršie vracanie nevyužitých resp. zarezervovaných prevádzkových intervalov. Tým sa zaisťuje, že prevádzkové intervaly nebudú blokované, ale budú môcť byť využívané inými leteckým spoločnosťami;

| 42. | konštatuje, že je dôležité stanoviť miestne pravidlá, aby sa zabezpečilo, že regulačný rámec je v tých regiónoch a na tých letiskách, kde musia byť primerane zohľadnené osobitné okolnosti, dostatočne pružný. V takomto prípade je nutné, aby zasiahla regionálna úroveň s cieľom zabezpečiť optimálne a účinné využitie kapacity príslušných letísk; |
| --- | --- |

42.

konštatuje, že je dôležité stanoviť miestne pravidlá, aby sa zabezpečilo, že regulačný rámec je v tých regiónoch a na tých letiskách, kde musia byť primerane zohľadnené osobitné okolnosti, dostatočne pružný. V takomto prípade je nutné, aby zasiahla regionálna úroveň s cieľom zabezpečiť optimálne a účinné využitie kapacity príslušných letísk;

| 43. | domnieva sa, že navrhované právo Európskej komisie stanoviť jednotlivé „letiská patriace do siete“, pričom potom môže od členských štátov žiadať, aby pristupovali k týmto letiskám osobitne a odlišným spôsobom, presahuje jej právomoci podľa zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

43.

domnieva sa, že navrhované právo Európskej komisie stanoviť jednotlivé „letiská patriace do siete“, pričom potom môže od členských štátov žiadať, aby pristupovali k týmto letiskám osobitne a odlišným spôsobom, presahuje jej právomoci podľa zásady subsidiarity;

| 44. | vyjadruje obavy v súvislosti s návrhom Európskej komisie zaviesť koncepciu „správcu siete“, najmä pokiaľ ide o to, že tento orgán má mať významné a ďalekosiahle právomoci, pričom nie je jasne stanovené, ako bude tento orgán riadený; |
| --- | --- |

44.

vyjadruje obavy v súvislosti s návrhom Európskej komisie zaviesť koncepciu „správcu siete“, najmä pokiaľ ide o to, že tento orgán má mať významné a ďalekosiahle právomoci, pričom nie je jasne stanovené, ako bude tento orgán riadený;

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Prevádzkové obmedzenia podmienených hlukom(k dokumentu COM(2011) 828 final)

Článok 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (4)   „Limitovane vyhovujúce lietadlo“ znamená civilné lietadlo, ktoré spĺňa certifikačné rozpätia kapitoly 3 stanovené vo zväzku 1, v časti II, kapitole 3 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve (Chicagský dohovor) v rámci kumulovaného rozpätia maximálne 10EPNdB (skutočný vnímaný hluk v decibeloch), pričom kumulované rozpätie je číslo vyjadrené v EPNdB a získané tak, že sa pridávajú jednotlivé rozpätia (t. j. rozdiely medzi certifikovaným rozpätím hluku) v každom z troch referenčných bodov merania hluku, definovaných vo zväzku 1, v časti II, kapitole 4 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve; | (4)   „Limitovane vyhovujúce lietadlo“ znamená civilné lietadlo, ktoré spĺňa certifikačné rozpätia kapitoly 3 stanovené vo zväzku 1, v časti II, kapitole 3 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve (Chicagský dohovor) v rámci kumulovaného rozpätia maximálne EPNdB (skutočný vnímaný hluk v decibeloch) na prechodné obdobie 4 rokov a potom v rámci kumulovaného rozpätia maximálne 10 EPNdB, pričom kumulované rozpätie je číslo vyjadrené v EPNdB a získané tak, že sa pridávajú jednotlivé rozpätia (t. j. rozdiely medzi certifikovaným rozpätím hluku) v každom z troch referenčných bodov merania hluku, definovaných vo zväzku 1, v časti II, kapitole 4 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(4)   „Limitovane vyhovujúce lietadlo“ znamená civilné lietadlo, ktoré spĺňa certifikačné rozpätia kapitoly 3 stanovené vo zväzku 1, v časti II, kapitole 3 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve (Chicagský dohovor) v rámci kumulovaného rozpätia maximálne 10EPNdB (skutočný vnímaný hluk v decibeloch), pričom kumulované rozpätie je číslo vyjadrené v EPNdB a získané tak, že sa pridávajú jednotlivé rozpätia (t. j. rozdiely medzi certifikovaným rozpätím hluku) v každom z troch referenčných bodov merania hluku, definovaných vo zväzku 1, v časti II, kapitole 4 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve;

(4)   „Limitovane vyhovujúce lietadlo“ znamená civilné lietadlo, ktoré spĺňa certifikačné rozpätia kapitoly 3 stanovené vo zväzku 1, v časti II, kapitole 3 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve (Chicagský dohovor) v rámci kumulovaného rozpätia maximálne EPNdB (skutočný vnímaný hluk v decibeloch) na prechodné obdobie 4 rokov a potom v rámci kumulovaného rozpätia maximálne 10 EPNdB, pričom kumulované rozpätie je číslo vyjadrené v EPNdB a získané tak, že sa pridávajú jednotlivé rozpätia (t. j. rozdiely medzi certifikovaným rozpätím hluku) v každom z troch referenčných bodov merania hluku, definovaných vo zväzku 1, v časti II, kapitole 4 prílohy 16 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve;

Zdôvodnenie

| 1) | Nákladné lietadlá spĺňajú prahovú hodnotu 10 EPNdB uvádzanú v návrhu nariadenia menej často než osobné lietadlá. Možný zákaz „limitovane vyhovujúcich lietadiel“ preto nepomerne viac nepostihuje letecké spoločnosti prevádzkujúce nákladnú dopravu. |
| --- | --- |

1)

Nákladné lietadlá spĺňajú prahovú hodnotu 10 EPNdB uvádzanú v návrhu nariadenia menej často než osobné lietadlá. Možný zákaz „limitovane vyhovujúcich lietadiel“ preto nepomerne viac nepostihuje letecké spoločnosti prevádzkujúce nákladnú dopravu.

| 2) | Stanovením vhodného prechodného obdobia dostanú letecké spoločnosti možnosť naplánovať a uskutočniť prípadnú potrebnú modernizáciu svojej leteckej flotily. |
| --- | --- |

2)

Stanovením vhodného prechodného obdobia dostanú letecké spoločnosti možnosť naplánovať a uskutočniť prípadnú potrebnú modernizáciu svojej leteckej flotily.

Pozmeňovací návrh 2

Prevádzkové obmedzenia podmienených hlukom(k dokumentu COM(2011) 828 final)

Článok 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Právo na kontrolu | |
| 1.   Komisia môže na žiadosť členského štátu alebo zo svojej vlastnej iniciatívy, bez toho, aby bolo dotknuté nadchádzajúce odvolacie konanie, preveriť rozhodnutie o prevádzkovom obmedzení ešte pred jeho zavedením. Keď Komisia zistí, že rozhodnutie nerešpektuje požiadavky uvedené v tomto nariadení, alebo ak je inak v rozpore s právom Únie, môže toto rozhodnutie pozastaviť. | |
| 2.   Kompetentné orgány poskytnú Komisii informácie preukazujúce súlad s týmto nariadením. | |
| 3.   Komisia, v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 13 ods. 2, a najmä s prihliadnutím na kritériá v prílohe II, rozhodne o tom, či dotknutý kompetentný orgán môže pokračovať so zavádzaním prevádzkového obmedzenia. Komisia oznámi svoje rozhodnutie Rade a dotknutému členskému štátu. | |
| 4.   Keď Komisia neprijme rozhodnutie do šiestich mesiacov po získaní informácií podľa odseku 2, kompetentný orgán môže uplatniť plánované rozhodnutie o prevádzkovom obmedzení. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Právo na kontrolu

1.   Komisia môže na žiadosť členského štátu alebo zo svojej vlastnej iniciatívy, bez toho, aby bolo dotknuté nadchádzajúce odvolacie konanie, preveriť rozhodnutie o prevádzkovom obmedzení ešte pred jeho zavedením. Keď Komisia zistí, že rozhodnutie nerešpektuje požiadavky uvedené v tomto nariadení, alebo ak je inak v rozpore s právom Únie, môže toto rozhodnutie pozastaviť.

2.   Kompetentné orgány poskytnú Komisii informácie preukazujúce súlad s týmto nariadením.

3.   Komisia, v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 13 ods. 2, a najmä s prihliadnutím na kritériá v prílohe II, rozhodne o tom, či dotknutý kompetentný orgán môže pokračovať so zavádzaním prevádzkového obmedzenia. Komisia oznámi svoje rozhodnutie Rade a dotknutému členskému štátu.

4.   Keď Komisia neprijme rozhodnutie do šiestich mesiacov po získaní informácií podľa odseku 2, kompetentný orgán môže uplatniť plánované rozhodnutie o prevádzkovom obmedzení.

Zdôvodnenie

| 1) | O prevádzkových obmedzenia by mali, rovnako ako doteraz, môcť rozhodovať len členské štáty. Rada sa už vyjadrila v tomto zmysle a vypustila príslušný článok v návrhu Komisie. Vypustenie tohto bodu je okrem toho aj v súlade s bodom 23 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

1)

O prevádzkových obmedzenia by mali, rovnako ako doteraz, môcť rozhodovať len členské štáty. Rada sa už vyjadrila v tomto zmysle a vypustila príslušný článok v návrhu Komisie. Vypustenie tohto bodu je okrem toho aj v súlade s bodom 23 tohto stanoviska.

| 2) | V súčasnom znení by mohol článok 10 spochybňovať regionálne dohody. Tieto dohody medzi letiskami, príslušným regiónom a občanmi sa často podarilo dosiahnuť až po dlhoročných náročných a vyčerpávajúcich rokovaniach. Nemecká spolková rada, francúzsky senát, rakúska spolková rada a prvá komora holandského parlamentu konštatovali, že právo Komisie zasahovať do rozhodnutí, ustanovené v článku 10, porušuje zásadu subsidiarity v Európskej únii. |
| --- | --- |

2)

V súčasnom znení by mohol článok 10 spochybňovať regionálne dohody. Tieto dohody medzi letiskami, príslušným regiónom a občanmi sa často podarilo dosiahnuť až po dlhoročných náročných a vyčerpávajúcich rokovaniach. Nemecká spolková rada, francúzsky senát, rakúska spolková rada a prvá komora holandského parlamentu konštatovali, že právo Komisie zasahovať do rozhodnutí, ustanovené v článku 10, porušuje zásadu subsidiarity v Európskej únii.

Pozmeňovací návrh 3

Prevádzkové obmedzenia podmienených hlukom(k dokumentu COM(2011) 828 final)

Článok 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 12 týkajúce sa: | |
| (a) | pozmenenia definícií lietadla v článku 2 ods. 3 a limitovane vyhovujúceho lietadla v článku 2 ods. 4; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 12 týkajúce sa:

(a)

pozmenenia definícií lietadla v článku 2 ods. 3 a limitovane vyhovujúceho lietadla v článku 2 ods. 4;

| | |
| --- | --- |

(b)

| (b) | pozmenenia a aktualizácie noriem hlukovej certifikácie podľa článkov 4 a 8; a certifikačného postupu podľa článku 6 ods. 1. |
| --- | --- |

pozmenenia a aktualizácie noriem hlukovej certifikácie podľa článkov 4 a 8; a certifikačného postupu podľa článku 6 ods. 1.

| | |
| --- | --- |

(c)

| (c) | pozmenenia metódy a technickej správy v prílohe I. |
| --- | --- |

pozmenenia metódy a technickej správy v prílohe I.

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

Definícia pojmu „lietadlo“ a „limitovane vyhovujúce lietadlo“, zmena hlukových limitov, ako aj certifikačný postup a pozmenenie metodiky a technickej správy sú zásadnými bodmi nariadenia. Tieto body však nie sú vhodné na to, aby bola Európska komisia oprávnená prijímať delegované akty podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Pozmeňovací návrh 4

Prevádzkové obmedzenia podmienených hlukom(k dokumentu COM(2011) 828 final)

Článok 12

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Právomoc prijímať delegované akty sa udeľuje Komisii za podmienok ustanovených v tomto článku. | |
| 2.   Delegovanie právomocí uvedených v článku 11 sa udeľuje na neobmedzené obdobie odo dňa, kedy toto nariadenie nadobudlo účinnosť. | |
| 3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Odvolaním sa ukončuje delegovanie právomocí uvedených v danom rozhodnutí. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nemá vplyv na účinnosť akýchkoľvek už platných delegovaných právnych aktov. | |
| 4.   Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade. | |
| 5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 11 nadobúda účinnosť iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada nevzniesli žiadne námietky v lehote dvoch mesiacov po oznámení tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred koncom tohto obdobia Európsky parlament a Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Táto lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predlžuje o dva mesiace. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Právomoc prijímať delegované akty sa udeľuje Komisii za podmienok ustanovených v tomto článku.

2.   Delegovanie právomocí uvedených v článku 11 sa udeľuje na neobmedzené obdobie odo dňa, kedy toto nariadenie nadobudlo účinnosť.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Odvolaním sa ukončuje delegovanie právomocí uvedených v danom rozhodnutí. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nemá vplyv na účinnosť akýchkoľvek už platných delegovaných právnych aktov.

4.   Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 11 nadobúda účinnosť iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada nevzniesli žiadne námietky v lehote dvoch mesiacov po oznámení tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred koncom tohto obdobia Európsky parlament a Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Táto lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predlžuje o dva mesiace.

Zdôvodnenie

Pozmeňovacie návrhy 3 a 4 spolu priamo súvisia. Navrhované vypustenie článku 11 si vyžaduje vypustenie článku 12.

Pozmeňovací návrh 5

Služby pozemnej obsluhy (k dokumentu COM(2011) 824 final)

Článok 13

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| Článok 13


  Ostrovné letiská | Článok 13


  Ostrovné letiská |
| V prípade výberu poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy na letisku podľa ustanovení článkov 7 až 10 môže členský štát rozšíriť záväzok služby vo verejnom záujme na iné letiská v danom členskom štáte, pokiaľ: | V prípade výberu poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy na letisku podľa ustanovení článkov 7 až 10 môže členský štát rozšíriť záväzok služby vo verejnom záujme na iné letiská v danom členskom štáte, pokiaľ: |
| (a) | tieto letiská sú umiestnené na ostrovoch v tom istom geografickom regióne a |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Článok 13

Ostrovné letiská

Článok 13

Ostrovné letiská

V prípade výberu poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy na letisku podľa ustanovení článkov 7 až 10 môže členský štát rozšíriť záväzok služby vo verejnom záujme na iné letiská v danom členskom štáte, pokiaľ:

V prípade výberu poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy na letisku podľa ustanovení článkov 7 až 10 môže členský štát rozšíriť záväzok služby vo verejnom záujme na iné letiská v danom členskom štáte, pokiaľ:

(a)

tieto letiská sú umiestnené na ostrovoch v tom istom geografickom regióne a

| (a) | tieto letiská sú umiestnené na ostrovoch v tom istom geografickom regióne a |
| --- | --- |

(a)

tieto letiská sú umiestnené na ostrovoch v tom istom geografickom regióne a

| (b) | na každom z takých letísk je objem prepravy minimálne 100 000 prepravených cestujúcich za rok; |
| --- | --- |

(b)

na každom z takých letísk je objem prepravy minimálne 100 000 prepravených cestujúcich za rok;

| (b) | na každom z takých letísk je objem prepravy minimálne 100 000 prepravených cestujúcich za rok; |
| --- | --- |

(b)

na každom z takých letísk je objem prepravy minimálne 100 000 prepravených cestujúcich za rok;

| (c) | a takéto rozšírenie schváli Komisia. |
| --- | --- |

(c)

a takéto rozšírenie schváli Komisia.

| (c) | a takéto rozšírenie schváli Komisia. |
| --- | --- |

(c)

a takéto rozšírenie schváli Komisia.

Rozhodnutie o schválení rozšírenia predstavuje vykonávací akt, ktorý sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 43 ods. 2. Týmto ustanovením nie sú dotknuté pravidlá EÚ o štátnej pomoci.

Rozhodnutie o schválení rozšírenia predstavuje vykonávací akt, ktorý sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 43 ods. 2. Týmto ustanovením nie sú dotknuté pravidlá EÚ o štátnej pomoci.

Zdôvodnenie

Článok 13 návrhu, ktorý sa týka možnosti rozšíriť záväzok služby vo verejnom záujme na ostrovné letiská, treba doplniť tak, aby v prípade ostrovných letísk boli riadiace orgány povinné poskytovať služby stanovené v článku 6 ods. 2 návrhu, t. j. obsluhu batožiny, obsluhu rampy, obsluhu paliva a oleja, obsluhu nákladu a pošty. Ak prevádzkovanie týchto služieb nebude ekonomicky rentabilné a žiaden podnik preto nebude mať záujem o ich poskytovanie, a ani letecké spoločnosti nebudú mať záujem poskytovať ich prostredníctvom obsluhy vlastnými silami, potom to bude sám riadiaci orgán, ktorý prevezme povinnosť poskytovať tieto služby zohľadňujúc pritom zásadnú povahu, ktorú majú tieto infraštruktúry nielen pre zaistenie dostupnosti a prepojenia ostrova s okolitým svetom, pre ktoré neexistujú iné alternatívy, ale aj preto, že sú potrebné pre poskytovanie základných verejných služieb, akými sú lekárska pohotovostná služba, hasenie požiarov, námorný dozor a námorné záchranárske hliadky a iné služby, ktoré sa uskutočňujú z týchto letísk použitím helikoptér, a ktoré by sa iným spôsobom (napr. bez zásobovania pohonnými hmotami) nemohli uskutočniť.

Pozmeňovací návrh 6

Služby pozemnej obsluhy (k dokumentu COM(2011) 824 final)

Článok 28 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V prípade, že Výbor užívateľov letiska nesúhlasí s poplatkom, ktorý stanovil riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry, môže požiadať nezávislý dozorný orgán dotknutého členského štátu, aby rozhodol o výške poplatku. | V prípade, že Výbor užívateľov letiska nesúhlasí s poplatkom, ktorý stanovil riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry, môže požiadať nezávislý dozorný orgán dotknutého členského štátu, aby o výške poplatku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V prípade, že Výbor užívateľov letiska nesúhlasí s poplatkom, ktorý stanovil riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry, môže požiadať nezávislý dozorný orgán dotknutého členského štátu, aby rozhodol o výške poplatku.

V prípade, že Výbor užívateľov letiska nesúhlasí s poplatkom, ktorý stanovil riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry, môže požiadať nezávislý dozorný orgán dotknutého členského štátu, aby o výške poplatku.

Zdôvodnenie

Návrh prakticky zavádza detailný postup odvolania sa v prípade nesúhlasu s poplatkami, čo by bolo spojené s obrovskými nákladmi, a to z finančného hľadiska i z hľadiska času. Pre mnohé letiská, ktorých príjmy z týchto poplatkov tvoria ani nie 1 % celkových príjmov by to bol neprimeraný prístup.

Pozmeňovací návrh 7

Služby pozemnej obsluhy (k dokumentu COM(2011) 824 final)

Článok 28 – nový odsek 8

| Text navrhnutý Komisiou | Navrhovaná zmena |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Navrhovaná zmena

Zdôvodnenie

Aby sa zabránilo situáciám, keď sa podávajú zbytočné odvolania len preto, aby užívatelia oddialili povinnosť uhradiť poplatky do momentu, kým sa spor nevyrieši. Preto by bolo dôležité, aby mali riadiace orgány letiska možnosť vyberať poplatky na pôvodne stanovenej úrovni za obdobie, od momentu, keď boli stanovené. Toto je dôležitá otázka najmä pre regionálne letiská, ktoré majú len obmedzený príjem z iných zdrojov než leteckého priemyslu, a to najmä ak na nich dominujú letecké spoločnosti, ktoré uplatňujú pravidlo jednej batožiny. Toto by bol spôsob, ako bez akéhokoľvek vplyvu na rozpočet podnietiť priemyselnú spoluprácu, podobný systému spoplatňovania pre letiská, aby sa vrátili nevyužité alebo nerezervované prevádzkové intervaly.

Pozmeňovací návrh 8

Služby pozemnej obsluhy (k dokumentu COM(2011) 824 final)

Článok 32 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling musia tieto minimálne normy kvality dodržiavať. Užívatelia letiska a poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy musia okrem toho vo svojich zmluvných vzťahoch dodržiavať minimálne normy kvality. | Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling musia tieto minimálne normy kvality dodržiavať. Užívatelia letiska a poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy musia okrem toho vo svojich zmluvných vzťahoch dodržiavať minimálne normy kvality. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling musia tieto minimálne normy kvality dodržiavať. Užívatelia letiska a poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy musia okrem toho vo svojich zmluvných vzťahoch dodržiavať minimálne normy kvality.

Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling musia tieto minimálne normy kvality dodržiavať. Užívatelia letiska a poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy musia okrem toho vo svojich zmluvných vzťahoch dodržiavať minimálne normy kvality.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na význam služieb pozemnej obsluhy pre hladké fungovanie letísk sú potrebné vhodné, primerané opatrenia na zabezpečenie dodržiavania minimálnych noriem kvality.

Pozmeňovací návrh 9

Služby pozemnej obsluhy (k dokumentu COM(2011) 824 final)

Článok 35

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2, 3 a 4, poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy môžu uzatvárať subdodávateľské zmluvy. | 1.   Bez toho, aby bol dotknut odsek3 , poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy uzatvárať subdodávateľské zmluvy. |
| 2.   Užívatelia letiska vykonávajúci self-handling môžu zadať služby pozemnej obsluhy subdodávateľom len v prípade, ak dočasne nie sú schopní vykonávať self-handling z dôvodov zásahu vyššej moci. | |
| 3.   Subdodávatelia nesmú zadať služby pozemnej obsluhy ďalším subdodávateľom. | .   Subdodávatelia nesmú zadať služby pozemnej obsluhy ďalším subdodávateľom. |
| 4.   Poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy uvedený v článku 11 ods. 1 nesmie zadať služby pozemnej obsluhy subdodávateľom, okrem prípadov, keď dočasne nie je schopný poskytovať tieto služby pozemnej obsluhy z dôvodu zásahu vyššej moci. | |
| 5.   Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, zabezpečí, aby subdodávatelia plnili povinnosti poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy podľa tohto nariadenia. | Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, zabezpečí, aby subdodávatelia plnili povinnosti poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy podľa tohto nariadenia. |
| | |
| | |
| 6.   Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, informuje riadiaci orgán letiska o názvoch a činnostiach príslušných subdodávateľov. | 6.   Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, informuje riadiaci orgán letiska o názvoch a činnostiach príslušných subdodávateľov. |
| 7.   Ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy žiada o povolenie na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy na základe výberového konania uvedeného v článku 7, uvedie počet, činnosti a názvy subdodávateľov, ktorých služby hodlá použiť. | 7.   Ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy žiada o povolenie na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy na základe výberového konania uvedeného v článku 7, uvedie počet, činnosti a názvy subdodávateľov, ktorých služby hodlá použiť. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2, 3 a 4, poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy môžu uzatvárať subdodávateľské zmluvy.

1.   Bez toho, aby bol dotknut odsek3 , poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy uzatvárať subdodávateľské zmluvy.

2.   Užívatelia letiska vykonávajúci self-handling môžu zadať služby pozemnej obsluhy subdodávateľom len v prípade, ak dočasne nie sú schopní vykonávať self-handling z dôvodov zásahu vyššej moci.

3.   Subdodávatelia nesmú zadať služby pozemnej obsluhy ďalším subdodávateľom.

.   Subdodávatelia nesmú zadať služby pozemnej obsluhy ďalším subdodávateľom.

4.   Poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy uvedený v článku 11 ods. 1 nesmie zadať služby pozemnej obsluhy subdodávateľom, okrem prípadov, keď dočasne nie je schopný poskytovať tieto služby pozemnej obsluhy z dôvodu zásahu vyššej moci.

5.   Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, zabezpečí, aby subdodávatelia plnili povinnosti poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy podľa tohto nariadenia.

Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, zabezpečí, aby subdodávatelia plnili povinnosti poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy podľa tohto nariadenia.

6.   Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, informuje riadiaci orgán letiska o názvoch a činnostiach príslušných subdodávateľov.

6.   Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného alebo viacerých subdodávateľov, informuje riadiaci orgán letiska o názvoch a činnostiach príslušných subdodávateľov.

7.   Ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy žiada o povolenie na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy na základe výberového konania uvedeného v článku 7, uvedie počet, činnosti a názvy subdodávateľov, ktorých služby hodlá použiť.

7.   Ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy žiada o povolenie na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy na základe výberového konania uvedeného v článku 7, uvedie počet, činnosti a názvy subdodávateľov, ktorých služby hodlá použiť.

Zdôvodnenie

| 1) | Zákaz pre letiská a užívateľov letísk najímať subdodávateľov vedie k ich diskriminácii voči ostatným poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy a narúša hospodársku súťaž. Je to v rozpore s cieľom návrhu nariadenia zvýšiť konkurenciu. |
| --- | --- |

1)

Zákaz pre letiská a užívateľov letísk najímať subdodávateľov vedie k ich diskriminácii voči ostatným poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy a narúša hospodársku súťaž. Je to v rozpore s cieľom návrhu nariadenia zvýšiť konkurenciu.

| 2) | Subdodávatelia musia spĺňať požiadavky na kvalitu a spoľahlivosť služieb v rovnakom rozsahu ako zadávatelia. Letiská by mali mať okrem toho možnosť obmedziť počet subdodávateľov, ak je to potrebné z dôvodu miesta. |
| --- | --- |

2)

Subdodávatelia musia spĺňať požiadavky na kvalitu a spoľahlivosť služieb v rovnakom rozsahu ako zadávatelia. Letiská by mali mať okrem toho možnosť obmedziť počet subdodávateľov, ak je to potrebné z dôvodu miesta.

Pozmeňovací návrh 10

Prideľovanie prevádzkových intervalov (k dokument COM(2011) 827 final)

Článok 3 ods. 3 bod ii)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| na žiadosť Komisie, najmä keď sa noví dopravcovia stretli s vážnymi problémami pri zabezpečení možnosti pristátia a vzletu na príslušnom letisku alebo keď to manažér siete uzná za potrebné na zabezpečenie súladu plánu prevádzky letiska s plánom prevádzky siete v súlade s článkom 6 ods. 7 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011. | na žiadosť Komisie, najmä keď sa noví dopravcovia stretli s vážnymi problémami pri zabezpečení možnosti pristátia a vzletu na príslušnom letisku alebo keď to manažér siete uzná za potrebné na zabezpečenie súladu plánu prevádzky s plánom prevádzky v súlade s článkom 6 ods. 7 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

na žiadosť Komisie, najmä keď sa noví dopravcovia stretli s vážnymi problémami pri zabezpečení možnosti pristátia a vzletu na príslušnom letisku alebo keď to manažér siete uzná za potrebné na zabezpečenie súladu plánu prevádzky letiska s plánom prevádzky siete v súlade s článkom 6 ods. 7 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011.

na žiadosť Komisie, najmä keď sa noví dopravcovia stretli s vážnymi problémami pri zabezpečení možnosti pristátia a vzletu na príslušnom letisku alebo keď to manažér siete uzná za potrebné na zabezpečenie súladu plánu prevádzky s plánom prevádzky v súlade s článkom 6 ods. 7 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011.

Zdôvodnenie

Úlohou správcu siete by malo byť skôr koordinovať na úrovni siete než dávať pokyny na miestnej úrovni. Za svoj plán prevádzky je zodpovedné príslušné letisko, nie správca siete.

Pozmeňovací návrh 11

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 3 ods. 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na žiadosť Komisie, ktorá môže konať z vlastnej iniciatívy alebo z iniciatívy manažéra siete, a po konzultácii so subjektmi uvedenými v odseku 4 dbá členský štát na to, aby letisko bez určenia bolo určené ako letisko patriace do siete. Rozhodnutie sa oznamuje Komisii. Ak sa Komisia domnieva, že letisko už nie je pre sieť predmetom záujmu, členský štát po konzultácii so subjektmi uvedenými v odseku 4 zmení určenie letiska na letisko bez určenia. | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na žiadosť Komisie, ktorá môže konať z vlastnej iniciatívy alebo z iniciatívy manažéra siete, a po konzultácii so subjektmi uvedenými v odseku 4 dbá členský štát na to, aby letisko bez určenia bolo určené ako letisko patriace do siete. Rozhodnutie sa oznamuje Komisii. Ak sa Komisia domnieva, že letisko už nie je pre sieť predmetom záujmu, členský štát po konzultácii so subjektmi uvedenými v odseku 4 zmení určenie letiska na letisko bez určenia.

Zdôvodnenie

Pojem „letisko patriace do siete“ je v súčasnom návrhu EK definovaný príliš široko a Komisia má tak práva, ktoré by jej umožnili subjektívne rozhodovať o tom, či by „mohlo mať vplyv na fungovanie európskej siete manažmentu letovej prevádzky“. Najmä regionálne letiská by mohli zaznamenať prípady „náhleho a značného nárastu prevádzky“, a preto by mala byť koncepcia „letiska patriaceho do siete“ vypustená alebo aspoň presnejšie definovaná. Doplnenie tohto odseku nie je ničím odôvodnené, keďže koncepcia „letiska patriaceho do siete“ nemá žiadny význam pre navrhované nariadenie.

Pozmeňovací návrh 12

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 3 ods. 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ak sa na základe odsekov 6, 8 alebo 9 prijme rozhodnutie, členský štát ho oznámi subjektom uvedeným v odseku 4 najneskôr 1. apríla, pokiaľ ide o zimné plánovacie obdobie, a najneskôr 1. septembra, pokiaľ ide o letné plánovacie obdobie. | Ak sa na základe odsekov 6 8 prijme rozhodnutie, členský štát ho oznámi subjektom uvedeným v odseku 4 najneskôr 1. apríla, pokiaľ ide o zimné plánovacie obdobie, a najneskôr 1. septembra, pokiaľ ide o letné plánovacie obdobie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Ak sa na základe odsekov 6, 8 alebo 9 prijme rozhodnutie, členský štát ho oznámi subjektom uvedeným v odseku 4 najneskôr 1. apríla, pokiaľ ide o zimné plánovacie obdobie, a najneskôr 1. septembra, pokiaľ ide o letné plánovacie obdobie.

Ak sa na základe odsekov 6 8 prijme rozhodnutie, členský štát ho oznámi subjektom uvedeným v odseku 4 najneskôr 1. apríla, pokiaľ ide o zimné plánovacie obdobie, a najneskôr 1. septembra, pokiaľ ide o letné plánovacie obdobie.

Zdôvodnenie

Pozri pozmeňovací návrh 11.

Pozmeňovací návrh 13

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 5 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členský štát zodpovedný za letisko patriace do siete, letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko zabezpečí vymenovanie kvalifikovanej fyzickej alebo právnickej osoby za sprostredkovateľa letových plánov alebo koordinátora letiska, po konzultácii s leteckými dopravcami pravidelne používajúcimi letisko, ich zastupujúcimi organizáciami, riadiacim orgánom letiska a koordinačným výborom, ak taký výbor existuje. Ten istý sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor môže byť menovaný pre viac ako jedno letisko. | Členský štát zodpovedný za letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko zabezpečí vymenovanie kvalifikovanej fyzickej alebo právnickej osoby za sprostredkovateľa letových plánov alebo koordinátora letiska, po konzultácii s leteckými dopravcami pravidelne používajúcimi letisko, ich zastupujúcimi organizáciami, riadiacim orgánom letiska a koordinačným výborom, ak taký výbor existuje. Ten istý sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor môže byť menovaný pre viac ako jedno letisko. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členský štát zodpovedný za letisko patriace do siete, letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko zabezpečí vymenovanie kvalifikovanej fyzickej alebo právnickej osoby za sprostredkovateľa letových plánov alebo koordinátora letiska, po konzultácii s leteckými dopravcami pravidelne používajúcimi letisko, ich zastupujúcimi organizáciami, riadiacim orgánom letiska a koordinačným výborom, ak taký výbor existuje. Ten istý sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor môže byť menovaný pre viac ako jedno letisko.

Členský štát zodpovedný za letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko zabezpečí vymenovanie kvalifikovanej fyzickej alebo právnickej osoby za sprostredkovateľa letových plánov alebo koordinátora letiska, po konzultácii s leteckými dopravcami pravidelne používajúcimi letisko, ich zastupujúcimi organizáciami, riadiacim orgánom letiska a koordinačným výborom, ak taký výbor existuje. Ten istý sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor môže byť menovaný pre viac ako jedno letisko.

Zdôvodnenie

Za všetky svoje letiská zodpovedajú členské štáty, a nie Európska komisia, a to bez ohľadu na to, či ide o letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko.

Pozmeňovací návrh 14

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 6
  Transparentnosť činností koordinácie a možného plánovania letov | Článok 6
  Transparentnosť činností koordinácie a možného plánovania letov |
| 1.   Na konci každého plánovacieho obdobia koordinátor alebo sprostredkovateľ letových plánov predloží príslušným členským štátom a Komisii správu o činnosti, v ktorej sa opisuje celková situácia týkajúca sa prideľovania prevádzkových intervalov a/alebo možného plánovania letov. Správa sa venuje najmä uplatňovaniu článku 9 ods. 5 a článkov 13 a 18, ako aj sťažnostiam týkajúcim sa uplatňovania článkov 9 a 10, predložených koordinačnému výboru a krokom na ich riešenie. Správa obsahuje aj výsledky prieskumu vykonaného u zainteresovaných strán o kvalite služieb, ktoré poskytuje koordinátor. | 1.   Na konci každého plánovacieho obdobia koordinátor alebo sprostredkovateľ letových plánov predloží príslušným členským štátom a Komisii správu o činnosti, v ktorej sa opisuje celková situácia týkajúca sa prideľovania prevádzkových intervalov a/alebo možného plánovania letov. Správa sa venuje najmä uplatňovaniu článku 9 ods. 5 a článkov 13 a 18, ako aj sťažnostiam týkajúcim sa uplatňovania článkov 9 a 10, predložených koordinačnému výboru a krokom na ich riešenie. Správa obsahuje aj výsledky prieskumu vykonaného u zainteresovaných strán o kvalite služieb, ktoré poskytuje koordinátor. |
| 2.   Komisia môže prijať vzor správy o činnosti uvedenej v odseku 1. Tento vykonávací akt sa prijíma v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 2. | 2.   Komisia môže prijať vzor správy o činnosti uvedenej v odseku 1. Tento vykonávací akt sa prijíma v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 2. |
| 3.   Koordinátor aktualizuje elektronickú databázu s bezplatným prístupom, ktorá obsahuje tieto informácie: | 3.   Koordinátor aktualizuje elektronickú databázu s bezplatným prístupom , ktorá obsahuje tieto informácie: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 6

Transparentnosť činností koordinácie a možného plánovania letov

Článok 6

Transparentnosť činností koordinácie a možného plánovania letov

1.   Na konci každého plánovacieho obdobia koordinátor alebo sprostredkovateľ letových plánov predloží príslušným členským štátom a Komisii správu o činnosti, v ktorej sa opisuje celková situácia týkajúca sa prideľovania prevádzkových intervalov a/alebo možného plánovania letov. Správa sa venuje najmä uplatňovaniu článku 9 ods. 5 a článkov 13 a 18, ako aj sťažnostiam týkajúcim sa uplatňovania článkov 9 a 10, predložených koordinačnému výboru a krokom na ich riešenie. Správa obsahuje aj výsledky prieskumu vykonaného u zainteresovaných strán o kvalite služieb, ktoré poskytuje koordinátor.

1.   Na konci každého plánovacieho obdobia koordinátor alebo sprostredkovateľ letových plánov predloží príslušným členským štátom a Komisii správu o činnosti, v ktorej sa opisuje celková situácia týkajúca sa prideľovania prevádzkových intervalov a/alebo možného plánovania letov. Správa sa venuje najmä uplatňovaniu článku 9 ods. 5 a článkov 13 a 18, ako aj sťažnostiam týkajúcim sa uplatňovania článkov 9 a 10, predložených koordinačnému výboru a krokom na ich riešenie. Správa obsahuje aj výsledky prieskumu vykonaného u zainteresovaných strán o kvalite služieb, ktoré poskytuje koordinátor.

2.   Komisia môže prijať vzor správy o činnosti uvedenej v odseku 1. Tento vykonávací akt sa prijíma v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 2.

2.   Komisia môže prijať vzor správy o činnosti uvedenej v odseku 1. Tento vykonávací akt sa prijíma v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 2.

3.   Koordinátor aktualizuje elektronickú databázu s bezplatným prístupom, ktorá obsahuje tieto informácie:

3.   Koordinátor aktualizuje elektronickú databázu s bezplatným prístupom , ktorá obsahuje tieto informácie:

Zdôvodnenie

Pokiaľ ide o dostupnosť a transparentnosť informácií, v článku 6 návrhu sa uvádza, že koordinátor aktualizuje elektronickú databázu s bezplatným prístupom. Je potrebné doplniť výslovne skutočnosť, že tieto informácie musia byť k dispozícii pre všetkých, a nie len pre letiská a letecké spoločnosti. V predchádzajúcom nariadení (EHS 95/93) boli tieto informácie obmedzené na zainteresované strany (letecké spoločnosti), predovšetkým na členov a pozorovateľov koordinačného výboru, pričom ostatné zainteresované strany, ako sú územné samosprávy, zahrnuté neboli. Toto sa už zmenilo v návrhu (pozri posledný vypustený bod na strane 33 dokumentu COM 827), treba však trvať na tom, aby sa výslovne uviedlo, že informácie z databázy musia byť poskytované všetkým tretím stranám (miestnym orgánom, univerzitným študijným a výskumným centrám alebo dokonca konzultačným firmám, ktoré pracujú na zlepšovaní verejných politík a podnikateľských iniciatív). Toto sprístupnenie vôbec nenarúša pravidlá hospodárskej súťaže a netýka sa tajomstva a potrebnej ochrany podnikateľských stratégií, pretože všetky tieto informácie už boli poskytnuté samotným leteckým spoločnostiam. Informačné a telekomunikačné technológie na druhej strane umožňujú, aby tieto informácie boli zhromažďované a dané k dispozícii akémukoľvek záujemcovi priamo a bezplatne alebo za zanedbateľný poplatok. Tieto informácie musia byť preto poskytované verejnosti, pretože sú cenným nástrojom, prostredníctvom ktorého sa nielen zvyšuje transparentnosť fungovania prideľovania prevádzkových intervalov, ale je to tiež v prospech programovania a plánovania príslušných hospodárskych odvetví (hotely, voľný čas, stravovanie) a uľahčuje sa tak koordinované vykonávanie administratívnych právomocí, napr. plánovanie reklamných kampaní v oblasti cestovného ruchu zo strany regionálnych orgánov, stratégie rokovaní s veľkoobchodmi atď.

Pozmeňovací návrh 15

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 7 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Leteckí dopravcovia používajúci alebo zamýšľajúci používať letisko patriace do siete, letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko, predložia sprostredkovateľovi letových plánov alebo koordinátorovi všetky relevantné informácie, ktoré požadujú. Ak dôjde k zmene týchto informácií, leteckí dopravcovia o tom čo najskôr informujú sprostredkovateľa letových plánov a koordinátora. Všetky relevantné informácie sa predložia vo formáte a lehote, ktoré určí sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor. Letecký dopravca informuje koordinátora v čase žiadosti o pridelenie najmä o tom, či by postavenie nového dopravcu podľa článku 2 ods. 2 bolo výhodné z hľadiska požadovaných prevádzkových intervalov. | Leteckí dopravcovia používajúci alebo zamýšľajúci používať letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko, predložia sprostredkovateľovi letových plánov alebo koordinátorovi všetky relevantné informácie, ktoré požadujú. Ak dôjde k zmene týchto informácií, leteckí dopravcovia o tom čo najskôr informujú sprostredkovateľa letových plánov a koordinátora. Všetky relevantné informácie sa predložia vo formáte a lehote, ktoré určí sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor. Letecký dopravca informuje koordinátora v čase žiadosti o pridelenie najmä o tom, či by postavenie nového dopravcu podľa článku 2 ods. 2 bolo výhodné z hľadiska požadovaných prevádzkových intervalov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Leteckí dopravcovia používajúci alebo zamýšľajúci používať letisko patriace do siete, letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko, predložia sprostredkovateľovi letových plánov alebo koordinátorovi všetky relevantné informácie, ktoré požadujú. Ak dôjde k zmene týchto informácií, leteckí dopravcovia o tom čo najskôr informujú sprostredkovateľa letových plánov a koordinátora. Všetky relevantné informácie sa predložia vo formáte a lehote, ktoré určí sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor. Letecký dopravca informuje koordinátora v čase žiadosti o pridelenie najmä o tom, či by postavenie nového dopravcu podľa článku 2 ods. 2 bolo výhodné z hľadiska požadovaných prevádzkových intervalov.

Leteckí dopravcovia používajúci alebo zamýšľajúci používať letisko s možným plánovaním letov alebo koordinované letisko, predložia sprostredkovateľovi letových plánov alebo koordinátorovi všetky relevantné informácie, ktoré požadujú. Ak dôjde k zmene týchto informácií, leteckí dopravcovia o tom čo najskôr informujú sprostredkovateľa letových plánov a koordinátora. Všetky relevantné informácie sa predložia vo formáte a lehote, ktoré určí sprostredkovateľ letových plánov alebo koordinátor. Letecký dopravca informuje koordinátora v čase žiadosti o pridelenie najmä o tom, či by postavenie nového dopravcu podľa článku 2 ods. 2 bolo výhodné z hľadiska požadovaných prevádzkových intervalov.

Zdôvodnenie

Pozri pozmeňovací návrh 11.

Pozmeňovací návrh 16

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 8 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na koordinovanom letisku členský štát zabezpečí ustanovenie koordinačného výboru. Ten istý koordinačný výbor môže byť určený pre viac než jedno letisko. Členstvo v tomto výbore je otvorené prinajmenšom pre leteckých dopravcov používajúcich príslušné letisko (letiská), alebo pre ich zastupujúce organizácie, riadiaci orgán príslušného letiska, príslušné orgány riadenia letovej prevádzky, zástupcov všeobecného letectva používajúcich letisko pravidelne, manažéra siete, orgán na preskúmanie výkonnosti a národný dozorný orgán príslušného členského štátu. | Na koordinovanom letisku členský štát zabezpečí ustanovenie koordinačného výboru. Ten istý koordinačný výbor môže byť určený pre viac než jedno letisko. Členstvo v tomto výbore je otvorené prinajmenšom pre leteckých dopravcov používajúcich príslušné letisko (letiská), alebo pre ich zastupujúce organizácie, riadiaci orgán príslušného letiska, príslušné orgány riadenia letovej prevádzky, zástupcov všeobecného letectva používajúcich letisko pravidelne, manažéra siete, orgán na preskúmanie výkonnosti a národný dozorný orgán príslušného členského štátu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na koordinovanom letisku členský štát zabezpečí ustanovenie koordinačného výboru. Ten istý koordinačný výbor môže byť určený pre viac než jedno letisko. Členstvo v tomto výbore je otvorené prinajmenšom pre leteckých dopravcov používajúcich príslušné letisko (letiská), alebo pre ich zastupujúce organizácie, riadiaci orgán príslušného letiska, príslušné orgány riadenia letovej prevádzky, zástupcov všeobecného letectva používajúcich letisko pravidelne, manažéra siete, orgán na preskúmanie výkonnosti a národný dozorný orgán príslušného členského štátu.

Na koordinovanom letisku členský štát zabezpečí ustanovenie koordinačného výboru. Ten istý koordinačný výbor môže byť určený pre viac než jedno letisko. Členstvo v tomto výbore je otvorené prinajmenšom pre leteckých dopravcov používajúcich príslušné letisko (letiská), alebo pre ich zastupujúce organizácie, riadiaci orgán príslušného letiska, príslušné orgány riadenia letovej prevádzky, zástupcov všeobecného letectva používajúcich letisko pravidelne, manažéra siete, orgán na preskúmanie výkonnosti a národný dozorný orgán príslušného členského štátu.

Zdôvodnenie

Požiadavka, aby členmi koordinačného výboru boli aj zástupcovia miestnej samosprávy (obce, regióny) nie je vhodná. Už teraz je povinnosťou členských štátov vyslať do tohto grémia zástupcov národných dozorných orgánov. Miestna samospráva by mala byť zapojená len vtedy, ak si to vyžiadajú mimoriadne okolnosti.

Pozmeňovací návrh 17

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 9 ods. 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Koordinátor zohľadní doplňujúce usmernenia stanovené leteckým dopravným odvetvím v celosvetovom rámci alebo v rámci Únie, ako aj miestne usmernenia navrhnuté koordinačným výborom a schválené členským štátom alebo ktorýmkoľvek iným príslušným orgánom zodpovedným za dané letisko za predpokladu, že tieto usmernenia nemajú vplyv na nezávislé postavenie koordinátora, sú v súlade s právom Únie, sú zamerané na zvýšenie efektívneho využitia kapacity letísk a boli vopred oznámené Komisii a boli ňou schválené. | Koordinátor zohľadní doplňujúce usmernenia stanovené leteckým dopravným odvetvím v celosvetovom rámci alebo v rámci Únie, ako aj miestne usmernenia navrhnuté koordinačným výborom a schválené členským štátom alebo ktorýmkoľvek iným príslušným orgánom zodpovedným za dané letisko za predpokladu, že tieto usmernenia nemajú vplyv na nezávislé postavenie koordinátora, sú v súlade s právom Únie, sú zamerané na zvýšenie efektívneho využitia kapacity letísk |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Koordinátor zohľadní doplňujúce usmernenia stanovené leteckým dopravným odvetvím v celosvetovom rámci alebo v rámci Únie, ako aj miestne usmernenia navrhnuté koordinačným výborom a schválené členským štátom alebo ktorýmkoľvek iným príslušným orgánom zodpovedným za dané letisko za predpokladu, že tieto usmernenia nemajú vplyv na nezávislé postavenie koordinátora, sú v súlade s právom Únie, sú zamerané na zvýšenie efektívneho využitia kapacity letísk a boli vopred oznámené Komisii a boli ňou schválené.

Koordinátor zohľadní doplňujúce usmernenia stanovené leteckým dopravným odvetvím v celosvetovom rámci alebo v rámci Únie, ako aj miestne usmernenia navrhnuté koordinačným výborom a schválené členským štátom alebo ktorýmkoľvek iným príslušným orgánom zodpovedným za dané letisko za predpokladu, že tieto usmernenia nemajú vplyv na nezávislé postavenie koordinátora, sú v súlade s právom Únie, sú zamerané na zvýšenie efektívneho využitia kapacity letísk

Zdôvodnenie

Miestne pravidlá existujú a sú nevyhnutné, pretože zohľadňujú špecifické/miestne danosti na príslušnom miestnom letisku (napríklad životné prostredie, dostupnosť, geografickú rozmanitosť, špecifické poveternostné podmienky). Tieto miestne špecifiká musia byť rovnako zohľadnené aj v súvislosti s prípadnými prevádzkovými obmedzeniami podmienenými hlukom. Taktiež sa musí prihliadať na špecifické podmienky pri prideľovaní prevádzkových intervalov, aby sa zabezpečilo, že regulačný rámec je dostatočne pružný na to, aby umožnil dosiahnuť optimálne a účinné využitie kapacity jednotlivých letísk.

Pozmeňovací návrh 18

Prevádzkové intervaly (k dokumentu COM(2011) 827 final)

Článok 12 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Keď boli uložené záväzky služieb vo verejnom záujme na trati v súlade s článkom 16 nariadenia (ES) č. 1008/2008, členský štát si môže rezervovať na koordinovanom letisku prevádzkové intervaly požadované na plánovanú prevádzku na uvedenej trati. Ak nie sú rezervované prevádzkové intervaly na príslušnej trati využité, môžu byť poskytnuté k dispozícii ktorémukoľvek inému leteckému dopravcovi, ktorý má záujem o prevádzkovanie trate v súlade so záväzkami služieb vo verejnom záujme s výhradou odseku 2. Ak nemá žiadny letecký dopravca záujem o prevádzkovanie tejto trate a príslušný členský štát nevypíše verejnú súťaž podľa článku 16 ods. 10, článku 17 ods. 3 až 7 a článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1008/2008, prevádzkové intervaly sa rezervujú buď pre inú trať podliehajúcu záväzkom služieb vo verejnom záujme, alebo sa vrátia do fondu. | Keď boli uložené záväzky služieb vo verejnom záujme na trati v súlade s článkom 16 nariadenia (ES) č. 1008/2008, členský štát si môže rezervovať na koordinovanom letisku prevádzkové intervaly požadované na plánovanú prevádzku na uvedenej trati. Ak nie sú rezervované prevádzkové intervaly na príslušnej trati využité, môžu byť poskytnuté k dispozícii ktorémukoľvek inému leteckému dopravcovi, ktorý má záujem o prevádzkovanie trate v súlade so záväzkami služieb vo verejnom záujme s výhradou odseku 2. Ak nemá žiadny letecký dopravca záujem o prevádzkovanie tejto trate a príslušný členský štát nevypíše verejnú súťaž podľa článku 16 ods. 10, článku 17 ods. 3 až 7 a článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1008/2008, prevádzkové intervaly sa rezervujú buď pre inú trať podliehajúcu záväzkom služieb vo verejnom záujme, alebo sa vrátia do fondu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Keď boli uložené záväzky služieb vo verejnom záujme na trati v súlade s článkom 16 nariadenia (ES) č. 1008/2008, členský štát si môže rezervovať na koordinovanom letisku prevádzkové intervaly požadované na plánovanú prevádzku na uvedenej trati. Ak nie sú rezervované prevádzkové intervaly na príslušnej trati využité, môžu byť poskytnuté k dispozícii ktorémukoľvek inému leteckému dopravcovi, ktorý má záujem o prevádzkovanie trate v súlade so záväzkami služieb vo verejnom záujme s výhradou odseku 2. Ak nemá žiadny letecký dopravca záujem o prevádzkovanie tejto trate a príslušný členský štát nevypíše verejnú súťaž podľa článku 16 ods. 10, článku 17 ods. 3 až 7 a článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1008/2008, prevádzkové intervaly sa rezervujú buď pre inú trať podliehajúcu záväzkom služieb vo verejnom záujme, alebo sa vrátia do fondu.

Keď boli uložené záväzky služieb vo verejnom záujme na trati v súlade s článkom 16 nariadenia (ES) č. 1008/2008, členský štát si môže rezervovať na koordinovanom letisku prevádzkové intervaly požadované na plánovanú prevádzku na uvedenej trati. Ak nie sú rezervované prevádzkové intervaly na príslušnej trati využité, môžu byť poskytnuté k dispozícii ktorémukoľvek inému leteckému dopravcovi, ktorý má záujem o prevádzkovanie trate v súlade so záväzkami služieb vo verejnom záujme s výhradou odseku 2. Ak nemá žiadny letecký dopravca záujem o prevádzkovanie tejto trate a príslušný členský štát nevypíše verejnú súťaž podľa článku 16 ods. 10, článku 17 ods. 3 až 7 a článku 18 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1008/2008, prevádzkové intervaly sa rezervujú buď pre inú trať podliehajúcu záväzkom služieb vo verejnom záujme, alebo sa vrátia do fondu.

Zdôvodnenie

Sprísnenie rezervačných pravidiel nie je potrebné. Návrh nariadenia už dáva členským štátom dostatočné rezervačné práva. Pokým neexistujú žiadne záväzky služieb vo verejnom záujme, nemali by existovať ani možnosti rezervácie pre ostrovné letiská, aby sa tak zbytočne neobmedzovala hospodárska súťaž.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/125 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/125

---

Stanovisko Výboru regiónov „Nástroj ‚Spájame Európu‘ “

2012/C 277/12

VÝBOR REGIÓNOV

| — | pripomína význam európskej politiky v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií ako kľúčového nástroja na zabezpečenie vyššej konkurencieschopnosti miest a regiónov a prínosu k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v rámci EÚ; |
| --- | --- |

—

pripomína význam európskej politiky v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií ako kľúčového nástroja na zabezpečenie vyššej konkurencieschopnosti miest a regiónov a prínosu k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v rámci EÚ;

| — | podporuje vytvorenie nového nástroja „Spájame Európu“ ako spoločného právneho rámca a tiež ako jediného nástroja na financovanie v sektore dopravy, energetiky a telekomunikácií; |
| --- | --- |

—

podporuje vytvorenie nového nástroja „Spájame Európu“ ako spoločného právneho rámca a tiež ako jediného nástroja na financovanie v sektore dopravy, energetiky a telekomunikácií;

| — | víta zameranie na doplnenie chýbajúcich prepojení, odstránenie problémových miest a zabezpečenie primeraných cezhraničných spojení, ako aj zavedenie inovatívnych finančných nástrojov s cieľom zabezpečiť čo najvyšší stimulačný účinok verejných výdavkov a dosiahnutie väčšieho prínosu pre občanov EÚ; |
| --- | --- |

—

víta zameranie na doplnenie chýbajúcich prepojení, odstránenie problémových miest a zabezpečenie primeraných cezhraničných spojení, ako aj zavedenie inovatívnych finančných nástrojov s cieľom zabezpečiť čo najvyšší stimulačný účinok verejných výdavkov a dosiahnutie väčšieho prínosu pre občanov EÚ;

| — | požaduje, aby sa implementácia uskutočnila v úzkej spolupráci s členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a miestnymi subjektmi v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby sa implementácia uskutočnila v úzkej spolupráci s členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a miestnymi subjektmi v súlade so zásadou subsidiarity;

| — | domnieva sa, že implementácia by mala byť tiež v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a politiky súdržnosti, ako aj s fondmi politiky súdržnosti, s ktorými by sa mala zároveň dopĺňať; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že implementácia by mala byť tiež v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 a politiky súdržnosti, ako aj s fondmi politiky súdržnosti, s ktorými by sa mala zároveň dopĺňať;

| — | požaduje, aby boli finančné prostriedky spravodlivo rozdeľované medzi všetky členské štáty a regióny EÚ a aby sa pritom zohľadňovali špecifické územné podmienky EÚ; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby boli finančné prostriedky spravodlivo rozdeľované medzi všetky členské štáty a regióny EÚ a aby sa pritom zohľadňovali špecifické územné podmienky EÚ;

| — | žiada Komisiu, aby objasnila, že v prípade 10 miliárd EUR, ktoré majú byť prevedené z Kohézneho fondu, sa dodržiava nariadenie o Kohéznom fonde, vrátane národných kvót platných pre členské štáty. |
| --- | --- |

—

žiada Komisiu, aby objasnila, že v prípade 10 miliárd EUR, ktoré majú byť prevedené z Kohézneho fondu, sa dodržiava nariadenie o Kohéznom fonde, vrátane národných kvót platných pre členské štáty.

| Spravodajca | Ivan ŽAGAR (SI/EĽS), starosta mesta Slovenska Bistrica |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení nástroja „Spájame Európu“
  COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD) |

Spravodajca

Ivan ŽAGAR (SI/EĽS), starosta mesta Slovenska Bistrica

Referenčné dokumenty

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení nástroja „Spájame Európu“

COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD)

| | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí
  COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 (COD) |
| --- | --- |

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí

COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 (COD)

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné hodnotenie

| 1. | pripomína, že európska politika v oblasti dopravy, telekomunikácií a digitálnych zariadení by sa mala považovať za kľúčový nástroj na zabezpečenie vyššej konkurencieschopnosti miest a regiónov, voľného pohybu tovaru a osôb, integrácie jednotného trhu a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ a jej spojenia so zvyškom sveta; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že európska politika v oblasti dopravy, telekomunikácií a digitálnych zariadení by sa mala považovať za kľúčový nástroj na zabezpečenie vyššej konkurencieschopnosti miest a regiónov, voľného pohybu tovaru a osôb, integrácie jednotného trhu a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ a jej spojenia so zvyškom sveta;

| 2. | víta potenciálnu úlohu nástroja „Spájame Európu“ pri podpore rastu a zamestnanosti a zvyšovaní konkurencieschopnosti Európy (1) a súhlasí s tým, že sa Komisia zameriava na doplnenie chýbajúcich prepojení, odstránenie problémových miest a zabezpečenie primeraných cezhraničných spojení; |
| --- | --- |

2.

víta potenciálnu úlohu nástroja „Spájame Európu“ pri podpore rastu a zamestnanosti a zvyšovaní konkurencieschopnosti Európy (1) a súhlasí s tým, že sa Komisia zameriava na doplnenie chýbajúcich prepojení, odstránenie problémových miest a zabezpečenie primeraných cezhraničných spojení;

| 3. | podporuje vytvorenie nového nástroja „Spájame Európu“ (Connecting Europe Facility – CEF) ako spoločného právneho rámca a tiež ako nástroja na financovanie v sektore dopravy, energetiky a telekomunikácií; |
| --- | --- |

3.

podporuje vytvorenie nového nástroja „Spájame Európu“ (Connecting Europe Facility – CEF) ako spoločného právneho rámca a tiež ako nástroja na financovanie v sektore dopravy, energetiky a telekomunikácií;

| 4. | požaduje, aby sa implementácia uskutočnila v úzkej spolupráci s členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a miestnymi subjektmi v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

4.

požaduje, aby sa implementácia uskutočnila v úzkej spolupráci s členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a miestnymi subjektmi v súlade so zásadou subsidiarity;

| 5. | požaduje transparentnejší, koherentnejší a zjednodušený prístup k financovaniu EÚ, ktorý by bol schopný prilákať financovanie zo strany súkromného sektora, čo je v dnešných časoch nevyhnutné v záujme dosiahnutia cieľov EÚ; |
| --- | --- |

5.

požaduje transparentnejší, koherentnejší a zjednodušený prístup k financovaniu EÚ, ktorý by bol schopný prilákať financovanie zo strany súkromného sektora, čo je v dnešných časoch nevyhnutné v záujme dosiahnutia cieľov EÚ;

| 6. | domnieva sa, že implementácia nástroja „Spájame Európu“ by mala prispieť aj k posilneniu cieľov hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a mala by byť prepojená s fondmi politiky súdržnosti tak, aby sa navzájom dopĺňali a boli vo vzájomnom súlade; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že implementácia nástroja „Spájame Európu“ by mala prispieť aj k posilneniu cieľov hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a mala by byť prepojená s fondmi politiky súdržnosti tak, aby sa navzájom dopĺňali a boli vo vzájomnom súlade;

| 7. | víta návrh Komisie vyčleniť 10 miliárd EUR z Kohézneho fondu do nástroja CEF na podporu koordinovanej realizácie projektov dopravnej infraštruktúry na základnej sieti TEN-T v členských štátoch podporovaných v rámci politiky súdržnosti. Zdôrazňuje, že je potrebné v maximálnej miere rešpektovať národné prideľovanie prostriedkov z Kohézneho fondu, aby sa zabezpečili priaznivé podmienky finančnej podpory poskytovanej z Kohézneho fondu na všetky druhy oprávnených projektov, vrátane cezhraničných cestných projektov; |
| --- | --- |

7.

víta návrh Komisie vyčleniť 10 miliárd EUR z Kohézneho fondu do nástroja CEF na podporu koordinovanej realizácie projektov dopravnej infraštruktúry na základnej sieti TEN-T v členských štátoch podporovaných v rámci politiky súdržnosti. Zdôrazňuje, že je potrebné v maximálnej miere rešpektovať národné prideľovanie prostriedkov z Kohézneho fondu, aby sa zabezpečili priaznivé podmienky finančnej podpory poskytovanej z Kohézneho fondu na všetky druhy oprávnených projektov, vrátane cezhraničných cestných projektov;

| 8. | domnieva sa, že projekty v rámci nástroja „Spájame Európu“ by mali sledovať priority inteligentného, inkluzívneho a udržateľného rastu, t. j. ciele stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že projekty v rámci nástroja „Spájame Európu“ by mali sledovať priority inteligentného, inkluzívneho a udržateľného rastu, t. j. ciele stratégie Európa 2020;

| 9. | zdôrazňuje, že pre mnohé členské štáty je ťažké, aby samy rozvíjali zložité projekty v oblasti cezhraničnej dopravnej infraštruktúry, kým na úrovni EÚ nadobudla kritický rozsah potreba väčšej synergie rôznych finančných programov a sektorov politiky, ktorou sa má zabezpečiť čo najvyšší stimulačný účinok verejných výdavkov, čo by malo pre občanov EÚ väčší prínos; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že pre mnohé členské štáty je ťažké, aby samy rozvíjali zložité projekty v oblasti cezhraničnej dopravnej infraštruktúry, kým na úrovni EÚ nadobudla kritický rozsah potreba väčšej synergie rôznych finančných programov a sektorov politiky, ktorou sa má zabezpečiť čo najvyšší stimulačný účinok verejných výdavkov, čo by malo pre občanov EÚ väčší prínos;

Právny rámec

Nástroj „Spájame Európu“ – všeobecné súvislosti

| 10. | podporuje vytvorenie nového nástroja „Spájame Európu“ ako spoločného právneho rámca a tiež ako jediného nástroja na financovanie v sektore dopravy, energetiky a telekomunikácií; |
| --- | --- |

10.

podporuje vytvorenie nového nástroja „Spájame Európu“ ako spoločného právneho rámca a tiež ako jediného nástroja na financovanie v sektore dopravy, energetiky a telekomunikácií;

| 11. | podčiarkuje, že v rámci projektov v oblasti dopravy by sme mali zvážiť ich prepojenie s inými druhmi dopravy v dopravných uzloch, napr. s leteckou dopravou, metrom atď. Musí sa zabezpečiť prístup k rýchlej širokopásmovej sieti a službám, najmä v oblastiach, ktoré nie sú komerčne atraktívne, ako sú vidiecke oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva, kde IKT môžu uľahčiť poskytovanie verejných služieb a prispieť k udržaniu vidieckeho obyvateľstva a k územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

11.

podčiarkuje, že v rámci projektov v oblasti dopravy by sme mali zvážiť ich prepojenie s inými druhmi dopravy v dopravných uzloch, napr. s leteckou dopravou, metrom atď. Musí sa zabezpečiť prístup k rýchlej širokopásmovej sieti a službám, najmä v oblastiach, ktoré nie sú komerčne atraktívne, ako sú vidiecke oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva, kde IKT môžu uľahčiť poskytovanie verejných služieb a prispieť k udržaniu vidieckeho obyvateľstva a k územnej súdržnosti;

| 12. | uvítal by, keby sa objasnil prístup k regiónom s rôznym indexom rozvoja tak, aby sa odrážali špecifické územné podmienky EÚ, vrátane regiónov závažne a trvalo znevýhodnených demografickými a prírodnými podmienkami a najvzdialenejších regiónov, a aby sa regióny Európy zahrnuli vyváženým spôsobom; |
| --- | --- |

12.

uvítal by, keby sa objasnil prístup k regiónom s rôznym indexom rozvoja tak, aby sa odrážali špecifické územné podmienky EÚ, vrátane regiónov závažne a trvalo znevýhodnených demografickými a prírodnými podmienkami a najvzdialenejších regiónov, a aby sa regióny Európy zahrnuli vyváženým spôsobom;

Sektorové ciele

| 13. | je naklonený úsiliu o podporu ekologických a udržateľných dopravných systémov, najmä železničnej a námornej dopravy, ktoré sú efektívnymi a konkurencieschopnými spôsobmi dopravy a mali by mať k dispozícii vhodnú infraštruktúru a organizované služby. Aby sa zabezpečilo dobré fungovanie týchto udržateľných spôsobov dopravy, musia sa tiež rozvíjať vnútrozemské logistické uzly, ktoré umožnia optimálnu intermodálnu výmenu a efektívnosť systému ako celku; |
| --- | --- |

13.

je naklonený úsiliu o podporu ekologických a udržateľných dopravných systémov, najmä železničnej a námornej dopravy, ktoré sú efektívnymi a konkurencieschopnými spôsobmi dopravy a mali by mať k dispozícii vhodnú infraštruktúru a organizované služby. Aby sa zabezpečilo dobré fungovanie týchto udržateľných spôsobov dopravy, musia sa tiež rozvíjať vnútrozemské logistické uzly, ktoré umožnia optimálnu intermodálnu výmenu a efektívnosť systému ako celku;

| 14. | domnieva sa, že sa musí náležitým spôsobom zohľadniť osobitná situácia rôznych oblastí EÚ, vrátane regiónov v nových členských štátoch, kde bola doteraz infraštruktúra slabo rozvinutá a chýbalo jej dostatočné finančné zabezpečenie, predovšetkým tam, kde to má na regionálnej úrovni veľký prínos, ako napr. v cezhraničnej doprave; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že sa musí náležitým spôsobom zohľadniť osobitná situácia rôznych oblastí EÚ, vrátane regiónov v nových členských štátoch, kde bola doteraz infraštruktúra slabo rozvinutá a chýbalo jej dostatočné finančné zabezpečenie, predovšetkým tam, kde to má na regionálnej úrovni veľký prínos, ako napr. v cezhraničnej doprave;

| 15. | zdôrazňuje, že je potrebné podporovať prepojenie energetických sietí a fungovanie vnútorného energetického trhu v EÚ, ako aj uznať energetickú nezávislosť EÚ za jednu z hlavných priorít tohto nástroja a zvýšiť bezpečnosť zásobovania; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je potrebné podporovať prepojenie energetických sietí a fungovanie vnútorného energetického trhu v EÚ, ako aj uznať energetickú nezávislosť EÚ za jednu z hlavných priorít tohto nástroja a zvýšiť bezpečnosť zásobovania;

| 16. | poukazuje na skutočnosť, že investície do širokopásmovej telekomunikačnej siete a platforiem s infraštruktúrou digitálnych služieb majú rozhodujúci význam z hľadiska plnenia digitálnej agendy EÚ a dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020, ako aj poskytovania európskych verejných služieb; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na skutočnosť, že investície do širokopásmovej telekomunikačnej siete a platforiem s infraštruktúrou digitálnych služieb majú rozhodujúci význam z hľadiska plnenia digitálnej agendy EÚ a dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020, ako aj poskytovania európskych verejných služieb;

Rozpočtové otázky

| 17. | víta vytvorenie nástroja CEF a jeho finančných zdrojov, ktoré nemožno spochybňovať, ak sa má zachovať jeho účinnosť a stimulačný účinok na ostatné verejné a súkromné finančné zdroje. Varuje však pred akýmkoľvek pokusom, ktorý by mohol byť na škodu štrukturálnym fondom; |
| --- | --- |

17.

víta vytvorenie nástroja CEF a jeho finančných zdrojov, ktoré nemožno spochybňovať, ak sa má zachovať jeho účinnosť a stimulačný účinok na ostatné verejné a súkromné finančné zdroje. Varuje však pred akýmkoľvek pokusom, ktorý by mohol byť na škodu štrukturálnym fondom;

| 18. | vzhľadom na situáciu na finančných trhoch má obavy, pokiaľ ide o očakávaný dosah a stimulačný účinok finančných opatrení CEF na regionálne a miestne verejné financovanie plánované na investície v oblasti infraštruktúry; |
| --- | --- |

18.

vzhľadom na situáciu na finančných trhoch má obavy, pokiaľ ide o očakávaný dosah a stimulačný účinok finančných opatrení CEF na regionálne a miestne verejné financovanie plánované na investície v oblasti infraštruktúry;

| 19. | požaduje, aby boli finančné prostriedky spravodlivo rozdeľované medzi všetky členské štáty a regióny EÚ a aby sa pritom brala do úvahy kvalita a pridaná hodnota projektov financovaných z nástroja CEF v oblasti dopravných, energetických a telekomunikačných sietí pre najslabšie regióny, vrátane tých, ktoré sú závažne a trvalo znevýhodnené geografickými a prírodnými podmienkami alebo majú veľmi nízku hustotu obyvateľstva, a ostrovných, cezhraničných a horských regiónov, a mala by sa dôkladne zvážiť účinnosť a stimulačný účinok navrhovaných projektov; |
| --- | --- |

19.

požaduje, aby boli finančné prostriedky spravodlivo rozdeľované medzi všetky členské štáty a regióny EÚ a aby sa pritom brala do úvahy kvalita a pridaná hodnota projektov financovaných z nástroja CEF v oblasti dopravných, energetických a telekomunikačných sietí pre najslabšie regióny, vrátane tých, ktoré sú závažne a trvalo znevýhodnené geografickými a prírodnými podmienkami alebo majú veľmi nízku hustotu obyvateľstva, a ostrovných, cezhraničných a horských regiónov, a mala by sa dôkladne zvážiť účinnosť a stimulačný účinok navrhovaných projektov;

| 20. | žiada Komisiu, aby objasnila, že v prípade 10 miliárd EUR, ktoré majú byť prevedené z Kohézneho fondu, sa dodržiava nariadenie o Kohéznom fonde, vrátane národných kvót platných pre členské štáty; |
| --- | --- |

20.

žiada Komisiu, aby objasnila, že v prípade 10 miliárd EUR, ktoré majú byť prevedené z Kohézneho fondu, sa dodržiava nariadenie o Kohéznom fonde, vrátane národných kvót platných pre členské štáty;

| 21. | kladie dôraz na to, aby sa pravidlá oprávnenosti rozšírili vo vzťahu k administratívnym nákladom; |
| --- | --- |

21.

kladie dôraz na to, aby sa pravidlá oprávnenosti rozšírili vo vzťahu k administratívnym nákladom;

Formy financovania a finančné ustanovenia

| 22. | je za transparentnejší, koherentnejší a zjednodušený prístup k financovaniu EÚ s cieľom prilákať financovanie zo strany súkromného sektora. Požaduje preto zaradenie administratívnych nákladov medzi oprávnené výdavky, aby sa tak dali účinnejšie dosiahnuť stanovené ciele, a zdôrazňuje, že nové zdroje financovania nesmú žiadnym spôsobom nahradiť tradičné financovanie EÚ, ale ho len dopĺňať; |
| --- | --- |

22.

je za transparentnejší, koherentnejší a zjednodušený prístup k financovaniu EÚ s cieľom prilákať financovanie zo strany súkromného sektora. Požaduje preto zaradenie administratívnych nákladov medzi oprávnené výdavky, aby sa tak dali účinnejšie dosiahnuť stanovené ciele, a zdôrazňuje, že nové zdroje financovania nesmú žiadnym spôsobom nahradiť tradičné financovanie EÚ, ale ho len dopĺňať;

| 23. | víta zavedenie inovatívnych finančných nástrojov, predovšetkým využívanie európskych projektových dlhopisov, ktoré pomôžu prilákať súkromných investorov a podnietia vytváranie verejno-súkromných partnerstiev v EÚ. Vzhľadom na situáciu na finančných trhoch by mala za tieto dlhopisy ručiť Komisia; |
| --- | --- |

23.

víta zavedenie inovatívnych finančných nástrojov, predovšetkým využívanie európskych projektových dlhopisov, ktoré pomôžu prilákať súkromných investorov a podnietia vytváranie verejno-súkromných partnerstiev v EÚ. Vzhľadom na situáciu na finančných trhoch by mala za tieto dlhopisy ručiť Komisia;

| 24. | žiada Komisiu, aby navrhla opatrenia na budovanie kapacít na využívanie inovatívnych finančných nástrojov s cieľom podporiť zapojenie orgánov verejnej moci, ktoré nemajú požadovanú odbornosť, najmä na regionálnej a miestnej úrovni. Víta, že 6. júla 2012 bolo prijaté nariadenie, ktorým sa otvára pilotná fáza (2012 – 2013) iniciatívy EÚ týkajúcej sa dlhopisov na financovanie projektov, s cieľom mobilizovať až 4,5 miliardy EUR zo súkromného sektora na financovanie kľúčových strategických projektov v oblasti infraštruktúry (2). Podporuje myšlienku, že ak bude pilotná fáza úspešná, bude po nej v rokoch 2014 – 2020 nasledovať prevádzková fáza v rámci nástroja „Spájame Európu“; |
| --- | --- |

24.

žiada Komisiu, aby navrhla opatrenia na budovanie kapacít na využívanie inovatívnych finančných nástrojov s cieľom podporiť zapojenie orgánov verejnej moci, ktoré nemajú požadovanú odbornosť, najmä na regionálnej a miestnej úrovni. Víta, že 6. júla 2012 bolo prijaté nariadenie, ktorým sa otvára pilotná fáza (2012 – 2013) iniciatívy EÚ týkajúcej sa dlhopisov na financovanie projektov, s cieľom mobilizovať až 4,5 miliardy EUR zo súkromného sektora na financovanie kľúčových strategických projektov v oblasti infraštruktúry (2). Podporuje myšlienku, že ak bude pilotná fáza úspešná, bude po nej v rokoch 2014 – 2020 nasledovať prevádzková fáza v rámci nástroja „Spájame Európu“;

Granty

| 25. | víta pracovné programy ako nástroje využívajúce formu grantov, ktoré sa používajú na osobitné opatrenia; |
| --- | --- |

25.

víta pracovné programy ako nástroje využívajúce formu grantov, ktoré sa používajú na osobitné opatrenia;

| 26. | konštatuje, že oprávnenosť výdavkov, ako ju definuje CEF, môže byť limitujúcim faktorom pri realizácii projektov. Mala by sa preto upraviť, pokiaľ ide o dátumy oprávnenosti a konkrétne položky oprávnených nákladov, ako sú náklady na prípravu, nenávratná DPH, nákup pôdy; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že oprávnenosť výdavkov, ako ju definuje CEF, môže byť limitujúcim faktorom pri realizácii projektov. Mala by sa preto upraviť, pokiaľ ide o dátumy oprávnenosti a konkrétne položky oprávnených nákladov, ako sú náklady na prípravu, nenávratná DPH, nákup pôdy;

| 27. | je znepokojený skutočnosťou, že všetky návrhy na granty budú podliehať jedine súhlasu členských štátov. Výbor regiónov preto požaduje, aby boli v prípade potreby a v súlade so svojimi právnymi kompetenciami miestne a regionálne orgány súčasťou postupu výberu; |
| --- | --- |

27.

je znepokojený skutočnosťou, že všetky návrhy na granty budú podliehať jedine súhlasu členských štátov. Výbor regiónov preto požaduje, aby boli v prípade potreby a v súlade so svojimi právnymi kompetenciami miestne a regionálne orgány súčasťou postupu výberu;

| 28. | poukazuje na to, že vzhľadom na situáciu, ktorej v súčasnosti čelia miestne a regionálne orgány, príjemcovia nebudú schopní začať práce načas. Ustanovenia týkajúce sa zrušenia projektov by preto nemali byť nadmerne obmedzujúce a mali by umožniť trojročné obdobie namiesto dvojročného, ktoré navrhuje Komisia; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že vzhľadom na situáciu, ktorej v súčasnosti čelia miestne a regionálne orgány, príjemcovia nebudú schopní začať práce načas. Ustanovenia týkajúce sa zrušenia projektov by preto nemali byť nadmerne obmedzujúce a mali by umožniť trojročné obdobie namiesto dvojročného, ktoré navrhuje Komisia;

Verejné obstarávanie

| 29. | pripomína, že 10 miliárd EUR, ktoré majú byť vyčlenené z Kohézneho fondu, sa bude spravovať podľa pravidiel priameho hospodárenia, a nie prístupom založeným na poradí, v akom sú žiadosti doručené. Zdôrazňuje, že prístupom založeným na poradí, v akom sú žiadosti doručené, sa môže riskovať, že sa zvýrazní nerovnováha medzi krajinami EÚ podporovanými v rámci politiky súdržnosti, ktoré viac čelia ťažkostiam súvisiacim s administratívnymi, personálnymi a finančnými podmienkami, čo by mohlo niektorým členským štátom a regiónom znemožniť predloženie kvalitne vypracovaných projektov; |
| --- | --- |

29.

pripomína, že 10 miliárd EUR, ktoré majú byť vyčlenené z Kohézneho fondu, sa bude spravovať podľa pravidiel priameho hospodárenia, a nie prístupom založeným na poradí, v akom sú žiadosti doručené. Zdôrazňuje, že prístupom založeným na poradí, v akom sú žiadosti doručené, sa môže riskovať, že sa zvýrazní nerovnováha medzi krajinami EÚ podporovanými v rámci politiky súdržnosti, ktoré viac čelia ťažkostiam súvisiacim s administratívnymi, personálnymi a finančnými podmienkami, čo by mohlo niektorým členským štátom a regiónom znemožniť predloženie kvalitne vypracovaných projektov;

| 30. | navrhuje, aby pravidlá oprávnenosti pre čerpanie 10 miliárd EUR, ktoré majú byť prevedené z Kohézneho fondu, boli v súlade s nariadením týkajúcim sa tohto fondu; |
| --- | --- |

30.

navrhuje, aby pravidlá oprávnenosti pre čerpanie 10 miliárd EUR, ktoré majú byť prevedené z Kohézneho fondu, boli v súlade s nariadením týkajúcim sa tohto fondu;

Finančné nástroje

| 31. | bez toho, aby bola dotknutá otázka právomocí, výbor žiada, aby finančná podpora projektov na úrovni nižšej, ako sú transeurópske siete, zodpovedala zásade subsidiarity; |
| --- | --- |

31.

bez toho, aby bola dotknutá otázka právomocí, výbor žiada, aby finančná podpora projektov na úrovni nižšej, ako sú transeurópske siete, zodpovedala zásade subsidiarity;

Programovanie, vykonávanie a kontrola

| 32. | podporuje viacročné pracovné programy, ktoré budú oznámené všetkým príslušným stranám. V súlade so zásadami viacúrovňového riadenia by mali byť do vypracúvania pracovných programov zapojení partneri na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

32.

podporuje viacročné pracovné programy, ktoré budú oznámené všetkým príslušným stranám. V súlade so zásadami viacúrovňového riadenia by mali byť do vypracúvania pracovných programov zapojení partneri na všetkých úrovniach;

Viacúrovňové riadenie

| 33. | podčiarkuje, že miestne a regionálne orgány nesú právnu zodpovednosť za mnohé oblasti, na ktoré sa CEF vzťahuje, a navrhované opatrenia na financovanie transeurópskej dopravnej, energetickej a telekomunikačnej infraštruktúry majú na tieto orgány priamy vplyv. Z tohto dôvodu je úplne nevyhnutné, aby sa dodržiavali zásady viacúrovňového riadenia s cieľom zabezpečiť vyvážený územný rozvoj; |
| --- | --- |

33.

podčiarkuje, že miestne a regionálne orgány nesú právnu zodpovednosť za mnohé oblasti, na ktoré sa CEF vzťahuje, a navrhované opatrenia na financovanie transeurópskej dopravnej, energetickej a telekomunikačnej infraštruktúry majú na tieto orgány priamy vplyv. Z tohto dôvodu je úplne nevyhnutné, aby sa dodržiavali zásady viacúrovňového riadenia s cieľom zabezpečiť vyvážený územný rozvoj;

| 34. | domnieva sa, že návrh nástroja CEF nevyvoláva žiadne otázky týkajúce sa jeho súladu so zásadou subsidiarity (3). Pripomína, že vzhľadom na svoj rozsah a vplyv môžu mať projekty CEF nadnárodný rozmer, a preto ich treba realizovať na najvhodnejšej úrovni: EÚ, národnej, regionálnej alebo miestnej; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že návrh nástroja CEF nevyvoláva žiadne otázky týkajúce sa jeho súladu so zásadou subsidiarity (3). Pripomína, že vzhľadom na svoj rozsah a vplyv môžu mať projekty CEF nadnárodný rozmer, a preto ich treba realizovať na najvhodnejšej úrovni: EÚ, národnej, regionálnej alebo miestnej;

| 35. | trvá na tom, že regionálne a miestne orgány a iné zainteresované strany musia byť zapojené do procesu prijímania rozhodnutí a plánovania v rámci členských štátov v súvislosti s informatívnym zoznamom projektov, ktoré by sa potenciálne mohli financovať v rámci CEF; |
| --- | --- |

35.

trvá na tom, že regionálne a miestne orgány a iné zainteresované strany musia byť zapojené do procesu prijímania rozhodnutí a plánovania v rámci členských štátov v súvislosti s informatívnym zoznamom projektov, ktoré by sa potenciálne mohli financovať v rámci CEF;

| 36. | trvá na tom, že miestne a regionálne orgány by mali byť čo najskôr informované o návrhoch CEF a aktívne podporované v tom, aby ich začlenili do prípravy projektov a územných stratégií rozvoja. Dôležité je aj to, aby všetky zainteresované strany v jednotlivých regiónoch spolupracovali na príprave a realizácii budúcich projektov CEF; |
| --- | --- |

36.

trvá na tom, že miestne a regionálne orgány by mali byť čo najskôr informované o návrhoch CEF a aktívne podporované v tom, aby ich začlenili do prípravy projektov a územných stratégií rozvoja. Dôležité je aj to, aby všetky zainteresované strany v jednotlivých regiónoch spolupracovali na príprave a realizácii budúcich projektov CEF;

| 37. | zastáva názor, že do konca roku 2012 je potrebné vypracovať strategické opatrenia na povzbudenie regionálnych a národných orgánov k tomu, aby vyhotovili zoznamy navrhovaných investícií v oblasti energetiky a telekomunikácií, pretože len tak sa členským štátom ponechá dostatočný časový priestor na prípravu projektovej dokumentácie; |
| --- | --- |

37.

zastáva názor, že do konca roku 2012 je potrebné vypracovať strategické opatrenia na povzbudenie regionálnych a národných orgánov k tomu, aby vyhotovili zoznamy navrhovaných investícií v oblasti energetiky a telekomunikácií, pretože len tak sa členským štátom ponechá dostatočný časový priestor na prípravu projektovej dokumentácie;

Riadenie a implementácia

| 38. | zdôrazňuje, že v odvetví nových technológií (napr. infraštruktúra pre alternatívne palivá) sú prekážky vstupu väčšie než v prípade tradičnej infraštruktúry, ako je cestná a železničná infraštruktúra, a preto treba umožniť poskytovanie grantov až do výšky 50 % namiesto 20 %; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že v odvetví nových technológií (napr. infraštruktúra pre alternatívne palivá) sú prekážky vstupu väčšie než v prípade tradičnej infraštruktúry, ako je cestná a železničná infraštruktúra, a preto treba umožniť poskytovanie grantov až do výšky 50 % namiesto 20 %;

| 39. | podčiarkuje, že implementácia nástroja „Spájame Európu“ prostredníctvom výkonnej agentúry Európskej komisie ako riadiaceho orgánu by sa mala uskutočňovať v úzkej spolupráci s inými príslušnými orgánmi verejnej správy. Treba predísť dodatočným nákladom súvisiacim so zriadením a činnosťou takejto agentúry; |
| --- | --- |

39.

podčiarkuje, že implementácia nástroja „Spájame Európu“ prostredníctvom výkonnej agentúry Európskej komisie ako riadiaceho orgánu by sa mala uskutočňovať v úzkej spolupráci s inými príslušnými orgánmi verejnej správy. Treba predísť dodatočným nákladom súvisiacim so zriadením a činnosťou takejto agentúry;

| 40. | zdôrazňuje, že je potrebné stanoviť pravidlá upravujúce finančné prostriedky CEF pre prípad, keď jednotliví partneri z rôznych členských štátov nebudú schopní dosiahnuť dohodu týkajúcu sa implementácie určitého projektu; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje, že je potrebné stanoviť pravidlá upravujúce finančné prostriedky CEF pre prípad, keď jednotliví partneri z rôznych členských štátov nebudú schopní dosiahnuť dohodu týkajúcu sa implementácie určitého projektu;

| 41. | navrhuje preto, aby Komisia preskúmala využiteľnosť EZÚS pri riešení možných ťažkostí s implementáciou cezhraničných projektov, ktoré by mohli nastať v dôsledku rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov a kombinovania rôznych finančných zdrojov definovaných v rozličných nariadeniach; |
| --- | --- |

41.

navrhuje preto, aby Komisia preskúmala využiteľnosť EZÚS pri riešení možných ťažkostí s implementáciou cezhraničných projektov, ktoré by mohli nastať v dôsledku rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov a kombinovania rôznych finančných zdrojov definovaných v rozličných nariadeniach;

Súlad s inými politikami EÚ – politika súdržnosti

| 42. | vyzdvihuje potrebu zabezpečiť celkový súlad medzi projektmi financovanými prostredníctvom štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a CEF a tiež očakávaný vplyv CEF na malé projekty; |
| --- | --- |

42.

vyzdvihuje potrebu zabezpečiť celkový súlad medzi projektmi financovanými prostredníctvom štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a CEF a tiež očakávaný vplyv CEF na malé projekty;

| 43. | žiada Komisiu, aby stanovila jasné opatrenia, ktoré by garantovali koordináciu a súlad medzi nariadeniami týkajúcimi sa štrukturálnych fondov, najmä pokiaľ ide vypracovanie návrhu spoločného strategického rámca a zmlúv o partnerstve, ale tiež v súvislosti s pravidlami oprávnenosti a možným prekrývaním sa financovaných projektov; |
| --- | --- |

43.

žiada Komisiu, aby stanovila jasné opatrenia, ktoré by garantovali koordináciu a súlad medzi nariadeniami týkajúcimi sa štrukturálnych fondov, najmä pokiaľ ide vypracovanie návrhu spoločného strategického rámca a zmlúv o partnerstve, ale tiež v súvislosti s pravidlami oprávnenosti a možným prekrývaním sa financovaných projektov;

| 44. | upriamuje pozornosť na vplyv CEF na územné plánovanie i regionálne a miestne rozvojové stratégie. Podporuje opatrenia na budovanie kapacít s cieľom napomôcť regionálne a miestne orgány v tom, aby boli čo najlepšie pripravené na predkladanie kvalitne vypracovaných projektov, ktoré sa majú financovať pomocou CEF; |
| --- | --- |

44.

upriamuje pozornosť na vplyv CEF na územné plánovanie i regionálne a miestne rozvojové stratégie. Podporuje opatrenia na budovanie kapacít s cieľom napomôcť regionálne a miestne orgány v tom, aby boli čo najlepšie pripravené na predkladanie kvalitne vypracovaných projektov, ktoré sa majú financovať pomocou CEF;

| 45. | trvá na tom, že operačné programy a pravidlá na programové obdobie 2014 – 2020 musia byť schválené včas, aby sa začiatkom roku 2014 mohlo začať s realizáciou projektov; |
| --- | --- |

45.

trvá na tom, že operačné programy a pravidlá na programové obdobie 2014 – 2020 musia byť schválené včas, aby sa začiatkom roku 2014 mohlo začať s realizáciou projektov;

Všeobecné a záverečné ustanovenia

| 46. | podporuje návrh Komisie zamerať sa viac na výsledky prostredníctvom jasných a merateľných cieľov a ukazovateľov výsledkov, ktoré by boli stanovené vopred. Malo by sa stanoviť niekoľko jasných a spoľahlivých ukazovateľov, ktoré by mali byť všeobecné, spravodlivé, primerané a založené na zásade rovnakého zaobchádzania. Miestne a regionálne orgány preto budú musieť mať k dispozícii nástroje strategického plánovania s cieľom vyhnúť sa ďalšej administratívnej záťaži súvisiacej s podávaním správ. Navyše je potrebné vykonať dodatočné hodnotenie zahŕňajúce vplyv na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť; |
| --- | --- |

46.

podporuje návrh Komisie zamerať sa viac na výsledky prostredníctvom jasných a merateľných cieľov a ukazovateľov výsledkov, ktoré by boli stanovené vopred. Malo by sa stanoviť niekoľko jasných a spoľahlivých ukazovateľov, ktoré by mali byť všeobecné, spravodlivé, primerané a založené na zásade rovnakého zaobchádzania. Miestne a regionálne orgány preto budú musieť mať k dispozícii nástroje strategického plánovania s cieľom vyhnúť sa ďalšej administratívnej záťaži súvisiacej s podávaním správ. Navyše je potrebné vykonať dodatočné hodnotenie zahŕňajúce vplyv na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť;

| 47. | žiada, aby členské štáty viac využívali technickú pomoc dostupnú pre operačné programy, a to s cieľom zlepšiť schopnosť miestnych a regionálnych orgánov a iných účastníkov čerpať finančné prostriedky EÚ. V rámci nástroja CEF je obzvlášť dôležité, aby aj menej rozvinuté členské štáty vypracúvali kvalitné projekty s podporou zdrojov technickej pomoci, a pri podávaní žiadosti v rámci výzvy na predkladanie návrhov na spolufinancovanie EÚ teda mohli byť rovnocenným kandidátom v porovnaní s ostatnými členskými štátmi; |
| --- | --- |

47.

žiada, aby členské štáty viac využívali technickú pomoc dostupnú pre operačné programy, a to s cieľom zlepšiť schopnosť miestnych a regionálnych orgánov a iných účastníkov čerpať finančné prostriedky EÚ. V rámci nástroja CEF je obzvlášť dôležité, aby aj menej rozvinuté členské štáty vypracúvali kvalitné projekty s podporou zdrojov technickej pomoci, a pri podávaní žiadosti v rámci výzvy na predkladanie návrhov na spolufinancovanie EÚ teda mohli byť rovnocenným kandidátom v porovnaní s ostatnými členskými štátmi;

| 48. | požaduje podrobnejšiu definíciu, pokiaľ ide o prípravu projektovej dokumentácie, vypracúvanie projektov, iniciovanie postupov a prihlášky jednotlivých účastníkov (deľba úloh medzi ústrednými, regionálnymi a miestnymi orgánmi) v rámci nástroja CEF. |
| --- | --- |

48.

požaduje podrobnejšiu definíciu, pokiaľ ide o prípravu projektovej dokumentácie, vypracúvanie projektov, iniciovanie postupov a prihlášky jednotlivých účastníkov (deľba úloh medzi ústrednými, regionálnymi a miestnymi orgánmi) v rámci nástroja CEF.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

COM(2011) 665 final/3

Pozmeňovací návrh 1

Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Sociálna a územná súdržnosť v Európe je vo veľkej miere závislá od schopnosti EÚ dosiahnuť rovnováhu medzi jednotlivými územnými celkami a udržiavať medzi nimi prvotriedne prepojenie. Vytváranie štruktúry európskeho územia pomocou rozsiahlych dopravných sietí, ktoré sú udržateľné z environmentálneho hľadiska, musí zohľadniť nielen potrebu prepojiť už rozvinuté oblasti: komunikačné osi musia samy osebe slúžiť ako základné nosné prvky, ktoré oživia sociálne a hospodársky najviac znevýhodnené oblasti. Zavedenie mechanizmov na prepojenie Európy musí byť tiež kľúčovým prvkom pre územné plánovanie a dosiahnutie rovnováhy medzi regiónmi.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 3 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | prispievať k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu rozvojom moderných a vysokovýkonných transeurópskych sietí, čím sa stane prínosom pre celú Európsku úniu vzhľadom na konkurencieschopnosť a hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v rámci jednotného trhu a vytvorí priaznivejšie prostredie pre súkromné a verejné investície prostredníctvom kombinácie finančných nástrojov a priamej podpory Únie a využívaním synergií vo všetkých sektoroch. (...) |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(a)

prispievať k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu rozvojom moderných a vysokovýkonných transeurópskych sietí, čím sa stane prínosom pre celú Európsku úniu vzhľadom na konkurencieschopnosť a hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v rámci jednotného trhu a vytvorí priaznivejšie prostredie pre súkromné a verejné investície prostredníctvom kombinácie finančných nástrojov a priamej podpory Únie a využívaním synergií vo všetkých sektoroch. (...)

| (a) | prispievať k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu rozvojom moderných a vysokovýkonných transeurópskych sietí, čím sa stane prínosom pre celú Európsku úniu vzhľadom na konkurencieschopnosť a hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v rámci jednotného trhu a vytvorí priaznivejšie prostredie pre súkromné a verejné investície prostredníctvom kombinácie finančných nástrojov a priamej podpory Únie a využívaním synergií vo všetkých sektoroch. (...) |
| --- | --- |

(a)

prispievať k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu rozvojom moderných a vysokovýkonných transeurópskych sietí, čím sa stane prínosom pre celú Európsku úniu vzhľadom na konkurencieschopnosť a hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v rámci jednotného trhu a vytvorí priaznivejšie prostredie pre súkromné a verejné investície prostredníctvom kombinácie finančných nástrojov a priamej podpory Únie a využívaním synergií vo všetkých sektoroch. (...)

Zdôvodnenie

Pozri bod 12.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 5 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Finančné krytie nástroja „Spájame Európu“ sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi akciami, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov, predovšetkým so štúdiami, zasadnutiami expertov, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavkami spojenými so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikli pri riadení programu. (...) | 2.   Finančné krytie nástroja „Spájame Európu“ sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými hodnotiacimi akciami, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov, predovšetkým so štúdiami, zasadnutiami expertov, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavkami spojenými so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikli pri riadení programu. (...) |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Finančné krytie nástroja „Spájame Európu“ sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi akciami, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov, predovšetkým so štúdiami, zasadnutiami expertov, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavkami spojenými so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikli pri riadení programu. (...)

2.   Finančné krytie nástroja „Spájame Európu“ sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými hodnotiacimi akciami, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a na dosiahnutie jeho cieľov, predovšetkým so štúdiami, zasadnutiami expertov, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavkami spojenými so sieťami IT zameranými na spracovanie a výmenu informácií, spolu so všetkými ostatnými nákladmi na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikli pri riadení programu. (...)

Zdôvodnenie

Pozri bod 22.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 7 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V oblasti dopravy sú oprávnené na podporu prostredníctvom finančnej pomoci Únie vo forme obstarávania a finančných nástrojov podľa tohto nariadenia len akcie prispievajúce k projektom spoločného záujmu v súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] a akcie na podporu programu. Na finančnú pomoc Únie vo forme grantov podľa tohto nariadenia sú oprávnené len tieto akcie: | V oblasti dopravy sú oprávnené na podporu prostredníctvom finančnej pomoci Únie vo forme obstarávania a finančných nástrojov podľa tohto nariadenia len akcie prispievajúce k projektom spoločného záujmu v súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] a akcie na podporu programu. Na finančnú pomoc Únie vo forme grantov podľa tohto nariadenia sú oprávnené len tieto akcie: |
| (a) | akcie realizujúce základnú sieť podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] vrátane zavádzania nových technológií a inovácií podľa článku 39 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V oblasti dopravy sú oprávnené na podporu prostredníctvom finančnej pomoci Únie vo forme obstarávania a finančných nástrojov podľa tohto nariadenia len akcie prispievajúce k projektom spoločného záujmu v súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] a akcie na podporu programu. Na finančnú pomoc Únie vo forme grantov podľa tohto nariadenia sú oprávnené len tieto akcie:

V oblasti dopravy sú oprávnené na podporu prostredníctvom finančnej pomoci Únie vo forme obstarávania a finančných nástrojov podľa tohto nariadenia len akcie prispievajúce k projektom spoločného záujmu v súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] a akcie na podporu programu. Na finančnú pomoc Únie vo forme grantov podľa tohto nariadenia sú oprávnené len tieto akcie:

(a)

akcie realizujúce základnú sieť podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] vrátane zavádzania nových technológií a inovácií podľa článku 39 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| (a) | akcie realizujúce základnú sieť podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] vrátane zavádzania nových technológií a inovácií podľa článku 39 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

(a)

akcie realizujúce základnú sieť podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T] vrátane zavádzania nových technológií a inovácií podľa článku 39 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| (b) | štúdie pre projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

(b)

štúdie pre projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| ( | |
| --- | --- |

(

(c)

| (c) | akcie podporujúce projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

akcie podporujúce projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| () | štúdie pre projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

()

štúdie pre projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| (d) | akcie podporujúce systémy riadenia dopravy v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

(d)

akcie podporujúce systémy riadenia dopravy v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| () | akcie podporujúce projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

()

akcie podporujúce projekty spoločného záujmu vymedzené v článku 8 ods. 1 písm. a) a d) nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| (e) | akcie podporujúce služby nákladnej dopravy v súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

(e)

akcie podporujúce služby nákladnej dopravy v súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| () | akcie podporujúce systémy riadenia dopravy v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

()

akcie podporujúce systémy riadenia dopravy v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| (f) | akcie na zníženie hluku zo železničnej nákladnej dopravy úpravou existujúcich koľajových vozidiel; |
| --- | --- |

(f)

akcie na zníženie hluku zo železničnej nákladnej dopravy úpravou existujúcich koľajových vozidiel;

| () | akcie podporujúce služby nákladnej dopravy v súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T]; |
| --- | --- |

()

akcie podporujúce služby nákladnej dopravy v súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [usmernenia pre TEN-T];

| (g) | akcie na podporu programu. |
| --- | --- |

(g)

akcie na podporu programu.

| () | akcie na zníženie hluku zo železničnej nákladnej dopravy úpravou existujúcich koľajových vozidiel; |
| --- | --- |

()

akcie na zníženie hluku zo železničnej nákladnej dopravy úpravou existujúcich koľajových vozidiel;

[...]

| () | akcie na podporu programu. |
| --- | --- |

()

akcie na podporu programu.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 7 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Všetky akcie v sektore telekomunikácií realizujúce projekty spoločného záujmu a akcie na podporu programu stanovené v prílohe k nariadeniu (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia INFSO] sú podľa tohto nariadenia oprávnené prijímať finančnú pomoc Únie vo forme grantov, obstarávania a finančných nástrojov. | Všetky akcie v sektore telekomunikácií realizujúce projekty spoločného záujmu a akcie na podporu programu stanovené v prílohe k nariadeniu (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia INFSO] sú podľa tohto nariadenia oprávnené prijímať finančnú pomoc Únie vo forme grantov, obstarávania a finančných nástrojov. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Všetky akcie v sektore telekomunikácií realizujúce projekty spoločného záujmu a akcie na podporu programu stanovené v prílohe k nariadeniu (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia INFSO] sú podľa tohto nariadenia oprávnené prijímať finančnú pomoc Únie vo forme grantov, obstarávania a finančných nástrojov.

Všetky akcie v sektore telekomunikácií realizujúce projekty spoločného záujmu a akcie na podporu programu stanovené v prílohe k nariadeniu (EÚ) č. XXXX/2012 [usmernenia INFSO] sú podľa tohto nariadenia oprávnené prijímať finančnú pomoc Únie vo forme grantov, obstarávania a finančných nástrojov.

Zdôvodnenie

V článku 2 ods. 9 návrhu nariadenia sa uvádza, že ako (priami) príjemcovia finančnej pomoci prichádzajú do úvahy aj verejné subjekty. Túto skutočnosť treba privítať. Dostupné prostriedky by mali mať k dispozícii aj členské štáty a regióny, aby finančne zabezpečili programy podpory širokopásmového pripojenia.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 8 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výdavky môžu byť oprávnené odo dňa, kedy bola podaná žiadosť o poskytnutie pomoci. [Výdavky na akcie vyplývajúce z projektov začlenených do prvého viacročného programu môžu byť oprávnené od 1. januára 2014]. | Výdavky môžu byť oprávnené odo dňa, kedy bola podaná žiadosť o poskytnutie pomoci. [Výdavky na akcie vyplývajúce z projektov začlenených do prvého viacročného programu môžu byť oprávnené od 1. januára 2014]. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Výdavky môžu byť oprávnené odo dňa, kedy bola podaná žiadosť o poskytnutie pomoci. [Výdavky na akcie vyplývajúce z projektov začlenených do prvého viacročného programu môžu byť oprávnené od 1. januára 2014].

Výdavky môžu byť oprávnené odo dňa, kedy bola podaná žiadosť o poskytnutie pomoci. [Výdavky na akcie vyplývajúce z projektov začlenených do prvého viacročného programu môžu byť oprávnené od 1. januára 2014].

Zdôvodnenie

Pozri bod 26

Pozmeňovací návrh 7

Článok 8 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výdavky súvisiace s nákupom pôdy nepredstavujú oprávnené náklady. | Výdavky súvisiace s nákupom pôdy predstavujú oprávnené náklady. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Výdavky súvisiace s nákupom pôdy nepredstavujú oprávnené náklady.

Výdavky súvisiace s nákupom pôdy predstavujú oprávnené náklady.

Zdôvodnenie

Pozri bod 26.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 8 ods. 7

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| DPH nepredstavuje oprávnené náklady. | DPH predstavuje oprávnené náklady. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

DPH nepredstavuje oprávnené náklady.

DPH predstavuje oprávnené náklady.

Zdôvodnenie

Pozri bod 26.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 9 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Návrhy môže predkladať jeden alebo viac členských štátov, medzinárodných organizácií, spoločných podnikov alebo verejných či súkromných podnikov alebo orgánov zriadených v členských štátoch. | Návrhy môže predkladať jeden alebo viac členských štátov, medzinárodných organizácií, spoločných podnikov, alebo verejných či súkromných podnikov alebo orgánov zriadených v členských štátoch. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Návrhy môže predkladať jeden alebo viac členských štátov, medzinárodných organizácií, spoločných podnikov alebo verejných či súkromných podnikov alebo orgánov zriadených v členských štátoch.

Návrhy môže predkladať jeden alebo viac členských štátov, medzinárodných organizácií, spoločných podnikov, alebo verejných či súkromných podnikov alebo orgánov zriadených v členských štátoch.

Zdôvodnenie

Pozri bod 27.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 10 ods. 2 písm. b)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| v prípade grantov na práce týkajúce sa:






  i) | železnice a vnútrozemských vodných ciest: objem finančnej pomoci Únie neprekročí 20 % oprávnenýchnákladov; miera financovania sa môže zvýšiť na 30 % pre akcie odstraňujúce úzke miesta; miera financovania sa môže zvýšiť na 40 % pre akcie súvisiace s cezhraničnými úsekmi; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

v prípade grantov na práce týkajúce sa:

i)

železnice a vnútrozemských vodných ciest: objem finančnej pomoci Únie neprekročí 20 % oprávnenýchnákladov; miera financovania sa môže zvýšiť na 30 % pre akcie odstraňujúce úzke miesta; miera financovania sa môže zvýšiť na 40 % pre akcie súvisiace s cezhraničnými úsekmi;

v prípade grantov na práce týkajúce sa:

| i) | železnice a vnútrozemských vodných ciest: objem finančnej pomoci Únie neprekročí 20 % oprávnenýchnákladov; miera financovania sa môže zvýšiť na 30 % pre akcie odstraňujúce úzke miesta; miera financovania sa môže zvýšiť na 40 % pre akcie súvisiace s cezhraničnými úsekmi ; |
| --- | --- |

i)

železnice a vnútrozemských vodných ciest: objem finančnej pomoci Únie neprekročí 20 % oprávnenýchnákladov; miera financovania sa môže zvýšiť na 30 % pre akcie odstraňujúce úzke miesta; miera financovania sa môže zvýšiť na 40 % pre akcie súvisiace s cezhraničnými úsekmi ;

[...]

[...]

Zdôvodnenie

V niektorých krajinách, ako napríklad v Španielsku, sa musí vzhľadom na východiskovú situáciu, ktorú určuje o. i. odlišný rozchod koľaje či odlišný elektrifikačný systém, vyvinúť väčšie úsilie na splnenie európskych noriem v oblasti interoperability európskej železničnej siete. V tejto súvislosti považujeme za nevyhnutné stanoviť prioritu jednotlivých opatrení, ktoré by umožnili skutočnú realizáciu interoperability, príchod nových prevádzkovateľov z podnikateľskej časti sektoru dopravy a logistiky, ktorí by museli využívať vytvárané siete, dodávku vhodných mobilných zariadení atď. Panuje preto názor, že (už rozbehnuté) zavádzanie technologických riešení ako je „tretia koľajnica“ (tri koľajnice v rámci koľaje umožňujúce dva rozchody) na existujúcich tratiach, umožní existenciu interoperabilných dopravných služieb bez toho, aby sa muselo čakať na dokončenie koridorov špeciálne navrhnutých podľa týchto noriem. To by znamenalo, že tieto služby by boli uvedené do prevádzky najskôr po roku 2020. Tieto kroky by mali byť považované za „počiatočné“ činnosti zamerané na dosiahnutie plnej interoperablity budúcich koridorov, ktoré budú dokončené v dlhšom časovom horizonte, a preto musia mať v rámci finančných nástrojov prednostné postavenie. Jednou z možností by mohlo byť udeliť týmto činnostiam rovnaký status, ako majú cezhraničné úseky. V každom prípade je tento návrh v súlade s bodom 17 politických odporúčaní, pretože pokiaľ ide o železnice, Španielsko je jedným z „najslabších regiónov a regiónov, ktoré majú najviac problémov“, keďže španielska železničná sieť má odlišný rozchod koľaje. Je to tiež v súlade s bodom 26, pretože v rámci konvenčnej železničnej siete Španielsko patrí vzhľadom na odlišný rozchod koľaje medzi „zaostávajúce regióny“.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 10 ods. 4 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| akcie v oblasti širokopásmových sietí: objem finančnej pomoci Únie neprekročí 50 % oprávnených nákladov; | akcie v oblasti širokopásmových sietí: objem finančnej pomoci Únie neprekročí  % oprávnených nákladov; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

akcie v oblasti širokopásmových sietí: objem finančnej pomoci Únie neprekročí 50 % oprávnených nákladov;

akcie v oblasti širokopásmových sietí: objem finančnej pomoci Únie neprekročí  % oprávnených nákladov;

Zdôvodnenie

Rozvoj širokopásmových sietí na územiach s nízkou hustotou obyvateľstva si vyžaduje značné finančné investície, pričom záujem hospodárskych subjektov o rozšírenie svojich obchodných činností na takéto územia je nízky, ba až nulový. Vzhľadom na navrhovanú mieru spolufinancovania bude preto zložité splniť v odvetví elektronickej komunikácie ciele, ktoré boli stanovené v rámci Digitálnej agendy pre Európu, pokiaľ ide o poskytovanie prístupu k širokopásmovému pripojeniu.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 10 ods. 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Uvedené miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť až o 10 percentuálnych bodov v prípade akcií so synergiami vo všetkých sektoroch, dosahujúcich ciele zmiernenia zmeny klímy, zvyšujúcich odolnosť voči zmenám klímy alebo znižujúcich emisie skleníkových plynov. Toto zvýšenie by sa nemalo uplatňovať na miery spolufinancovania uvedené v článku 11. | Uvedené miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť až o 10 percentuálnych bodov v prípade akcií so synergiami vo všetkých sektoroch, dosahujúcich ciele zmiernenia zmeny klímy, zvyšujúcich odolnosť voči zmenám klímy alebo znižujúcich emisie skleníkových plynov. Toto zvýšenie by sa nemalo uplatňovať na miery spolufinancovania uvedené v článku 11. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Uvedené miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť až o 10 percentuálnych bodov v prípade akcií so synergiami vo všetkých sektoroch, dosahujúcich ciele zmiernenia zmeny klímy, zvyšujúcich odolnosť voči zmenám klímy alebo znižujúcich emisie skleníkových plynov. Toto zvýšenie by sa nemalo uplatňovať na miery spolufinancovania uvedené v článku 11.

Uvedené miery spolufinancovania sa môžu zvýšiť až o 10 percentuálnych bodov v prípade akcií so synergiami vo všetkých sektoroch, dosahujúcich ciele zmiernenia zmeny klímy, zvyšujúcich odolnosť voči zmenám klímy alebo znižujúcich emisie skleníkových plynov. Toto zvýšenie by sa nemalo uplatňovať na miery spolufinancovania uvedené v článku 11.

Zdôvodnenie

Považuje sa za potrebné stanoviť diferencovaný spôsob zaobchádzania s menej rozvinutými regiónmi, ako aj s regiónmi, ktoré sú závažne a trvalo znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkami, keďže všetky tieto kritériá ovplyvňujú regionálny rozvoj, a preto by sa mali rovnakým spôsobom zohľadniť pri posudzovaní miery spolufinancovania. V súlade s touto myšlienkou Komisia začlenila do návrhu nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja na nasledujúce programové obdobie konkrétne ustanovenia v snahe zabezpečiť, aby sa venovala mimoriadna pozornosť špecifickým problémom regiónov s týmito osobitnými územnými črtami, a to v súlade s článkom 174 ZFEÚ.

Pozmeňovací návrh 13

Článok 11 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na tieto osobitné výzvy sa vzťahujú pravidlá platné podľa tohto nariadenia pre sektor dopravy. V rámci realizácie týchto výziev sa maximálna možná priorita udelí projektom rešpektujúcim národné prideľovanie finančných prostriedkov z Kohézneho fondu. | Na tieto osobitné výzvy sa vzťahujú pravidlá platné podľa tohto nariadenia pre sektor dopravy. V rámci realizácie týchto výziev sa národné prideľovanie finančných prostriedkov z Kohézneho fondu . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na tieto osobitné výzvy sa vzťahujú pravidlá platné podľa tohto nariadenia pre sektor dopravy. V rámci realizácie týchto výziev sa maximálna možná priorita udelí projektom rešpektujúcim národné prideľovanie finančných prostriedkov z Kohézneho fondu.

Na tieto osobitné výzvy sa vzťahujú pravidlá platné podľa tohto nariadenia pre sektor dopravy. V rámci realizácie týchto výziev sa národné prideľovanie finančných prostriedkov z Kohézneho fondu .

Zdôvodnenie

Pozri bod 7.

Pozmeňovací návrh 14

Článok 12 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S výnimkou riadne odôvodnených prípadov Komisia zruší poskytovanie finančnej pomoci akciám, ktoré sa nezačali realizovať v priebehu jedného roku od dátumu začatia akcie stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci. | S výnimkou riadne odôvodnených prípadov Komisia zruší poskytovanie finančnej pomoci akciám, ktoré sa nezačali realizovať v priebehu od dátumu začatia akcie stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S výnimkou riadne odôvodnených prípadov Komisia zruší poskytovanie finančnej pomoci akciám, ktoré sa nezačali realizovať v priebehu jedného roku od dátumu začatia akcie stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci.

S výnimkou riadne odôvodnených prípadov Komisia zruší poskytovanie finančnej pomoci akciám, ktoré sa nezačali realizovať v priebehu od dátumu začatia akcie stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci.

Zdôvodnenie

Zaistí sa tak väčšia flexibilita potrebná na to, aby sa príjemcom pomohli prekonať prekážky v implementácii.

Pozmeňovací návrh 15

Článok 12 ods. 2 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | po posúdení dosiahnutého pokroku projektu, predovšetkým v prípade výrazných oneskorení v realizácii akcie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(c)

po posúdení dosiahnutého pokroku projektu, predovšetkým v prípade výrazných oneskorení v realizácii akcie.

| (c) | po posúdení dosiahnutého pokroku projektu, predovšetkým v prípade výrazných oneskorení v realizácii akcie. |
| --- | --- |

(c)

po posúdení dosiahnutého pokroku projektu, predovšetkým v prípade výrazných oneskorení v realizácii akcie.

Zdôvodnenie

Pozri bod 28.

Pozmeňovací návrh 16

Článok 12 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia môže požiadať o vrátenie poskytnutej finančnej pomoci, ak v priebehu dvoch rokov od konečného dátumu stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci, nebola dokončená realizácia akcie prijímajúcej finančnú pomoc. | Komisia môže požiadať o vrátenie poskytnutej finančnej pomoci, ak v priebehu rokov od konečného dátumu stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci, nebola dokončená realizácia akcie prijímajúcej finančnú pomoc. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia môže požiadať o vrátenie poskytnutej finančnej pomoci, ak v priebehu dvoch rokov od konečného dátumu stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci, nebola dokončená realizácia akcie prijímajúcej finančnú pomoc.

Komisia môže požiadať o vrátenie poskytnutej finančnej pomoci, ak v priebehu rokov od konečného dátumu stanoveného v podmienkach platných pre poskytovanie pomoci, nebola dokončená realizácia akcie prijímajúcej finančnú pomoc.

Zdôvodnenie

Pozri bod 28.

Pozmeňovací návrh 17

Článok 12 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pred tým, ako Komisia príjme akékoľvek rozhodnutie podľa odsekov 1, 2 a 3, preskúma daný prípad a informuje dotknutých príjemcov tak, aby mohli predložiť svoje stanoviská v stanovenom časovom rámci. | Pred tým, ako Komisia príjme akékoľvek rozhodnutie podľa odsekov 1, 2 a 3, preskúma daný prípad a informuje dotknutých príjemcov tak, aby mohli predložiť svoje stanoviská v . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pred tým, ako Komisia príjme akékoľvek rozhodnutie podľa odsekov 1, 2 a 3, preskúma daný prípad a informuje dotknutých príjemcov tak, aby mohli predložiť svoje stanoviská v stanovenom časovom rámci.

Pred tým, ako Komisia príjme akékoľvek rozhodnutie podľa odsekov 1, 2 a 3, preskúma daný prípad a informuje dotknutých príjemcov tak, aby mohli predložiť svoje stanoviská v .

Zdôvodnenie

Pozri bod 28.

Pozmeňovací návrh 18

Článok 17 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia prijíma viacročné a ročné pracovné programy pre každý sektor. Komisia môže prijímať aj viacročné a ročné pracovné programy, ktoré sa týkajú viac ako jedného sektora. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2. | Komisia prijíma viacročné a ročné pracovné programy pre každý sektor. Komisia môže prijímať aj viacročné a ročné pracovné programy, ktoré sa týkajú viac ako jedného sektora. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia prijíma viacročné a ročné pracovné programy pre každý sektor. Komisia môže prijímať aj viacročné a ročné pracovné programy, ktoré sa týkajú viac ako jedného sektora. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.

Komisia prijíma viacročné a ročné pracovné programy pre každý sektor. Komisia môže prijímať aj viacročné a ročné pracovné programy, ktoré sa týkajú viac ako jedného sektora. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.

Zdôvodnenie

Pozri bod 32.

Pozmeňovací návrh 19

Článok 17 – nový odsek 8

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

V odvetví nových technológií (napr. pri infraštruktúre pre alternatívne palivá) sú prekážky vstupu väčšie než pri tradičnej infraštruktúre, ako je cestná a železničná infraštruktúra. Sú súčasťou nových usmernení TEN-T, avšak v CEF chýbajú ustanovenia týkajúce sa ich financovania. Takéto projekty sa ťažšie financujú. Na druhej strane podporujú nezávislosť od dodávok ropy a dosiahnutie cieľov bielej knihy o doprave, medzi ktoré patrí zníženie počtu vozidiel na tradičné palivá v mestách do roku 2030 o polovicu. Za takýchto okolností je nelogické obmedziť granty pre inováciu v doprave na 20 %, čo je najmenej zo všetkých druhov dopravy.

Pozmeňovací návrh 20

Článok 17 – nový odsek 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pozmeňovací návrh 21

Článok 26 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Najneskôr v polovici roku 2018 Komisia vypracuje hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých opatrení (na úrovni výsledkov a vplyvov), efektívnosti využívania zdrojov a ich európskej pridanej hodnote, s cieľom prijať rozhodnutie o obnovení, zmene alebo pozastavenie opatrení. V hodnotení sa overujú aj možnosti zjednodušenia, jeho vnútorný a vonkajší súlad, pokračujúca relevantnosť všetkých cieľov, ako aj tým, nakoľko opatrenia prispievajú k prioritám Únie dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Berie do úvahy výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení. | Najneskôr v polovici roku 2018 Komisia vypracuje hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých opatrení (na úrovni výsledkov a vplyvov), efektívnosti využívania zdrojov a ich európskej pridanej hodnote, s cieľom prijať rozhodnutie o obnovení, zmene alebo pozastavenie opatrení. V hodnotení sa overujú aj možnosti zjednodušenia, jeho vnútorný a vonkajší súlad, pokračujúca relevantnosť všetkých cieľov, ako aj, nakoľko opatrenia prispievajú k prioritám Únie dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Berie do úvahy výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Najneskôr v polovici roku 2018 Komisia vypracuje hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých opatrení (na úrovni výsledkov a vplyvov), efektívnosti využívania zdrojov a ich európskej pridanej hodnote, s cieľom prijať rozhodnutie o obnovení, zmene alebo pozastavenie opatrení. V hodnotení sa overujú aj možnosti zjednodušenia, jeho vnútorný a vonkajší súlad, pokračujúca relevantnosť všetkých cieľov, ako aj tým, nakoľko opatrenia prispievajú k prioritám Únie dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Berie do úvahy výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení.

Najneskôr v polovici roku 2018 Komisia vypracuje hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých opatrení (na úrovni výsledkov a vplyvov), efektívnosti využívania zdrojov a ich európskej pridanej hodnote, s cieľom prijať rozhodnutie o obnovení, zmene alebo pozastavenie opatrení. V hodnotení sa overujú aj možnosti zjednodušenia, jeho vnútorný a vonkajší súlad, pokračujúca relevantnosť všetkých cieľov, ako aj, nakoľko opatrenia prispievajú k prioritám Únie dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Berie do úvahy výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení.

Zdôvodnenie

Pozri bod 46.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Táto úloha sa zdôrazňuje v záveroch Európskej rady z 28. – 29. júna 2012 („Príspevok európskych politík k rastu“, s. 11).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013), a nariadenie (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí.

2

(3)  Stanovisko Výboru regiónov k CEF zohľadňuje konzultáciu so sieťou na monitorovanie subsidiarity Výboru regiónov. Správa z konzultácie je dostupná na internetovej stránke VR: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

3

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/137

---

Stanovisko Výboru regiónov „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES“

2012/C 277/13

VÝBOR REGIÓNOV

| — | konštatuje, že v oblasti vysokého a veľmi vysokého napätia je dôležité dodať regiónom s najvyššími energetickými potrebami energiu zo zariadení na šírom mori a na pobreží účinne a nákladovo efektívne, kým v oblasti nízkeho a stredného napätia je potrebné vytvoriť infraštruktúrne predpoklady pre množstvo nových decentralizovaných napájačov; |
| --- | --- |

—

konštatuje, že v oblasti vysokého a veľmi vysokého napätia je dôležité dodať regiónom s najvyššími energetickými potrebami energiu zo zariadení na šírom mori a na pobreží účinne a nákladovo efektívne, kým v oblasti nízkeho a stredného napätia je potrebné vytvoriť infraštruktúrne predpoklady pre množstvo nových decentralizovaných napájačov;

| — | zdôrazňuje, že Komisia musí členským štátom, hospodárstvu, bankovému sektoru a partnerom na celom svete vyslať jednoznačný politický signál, že zvolený spôsob využívania väčšieho podielu obnoviteľných zdrojov energie v kombinácii energetických zdrojov je nezvratný a že je výhodný aj pre oblasť súkromných investícií; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že Komisia musí členským štátom, hospodárstvu, bankovému sektoru a partnerom na celom svete vyslať jednoznačný politický signál, že zvolený spôsob využívania väčšieho podielu obnoviteľných zdrojov energie v kombinácii energetických zdrojov je nezvratný a že je výhodný aj pre oblasť súkromných investícií;

| — | zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov EÚ stanovených do roku 2020 by sa malo viac podporovať budovanie inteligentných sietí na miestnej a regionálnej úrovni, ako to výbor žiadal vo svojich skorších stanoviskách (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin). Ceny pre koncových spotrebiteľov pri počítačovo riadenom priebehu zaťaženia musia byť závislé od výroby a dopytu, aby sa mohlo stimulovať šetrné využívanie energie a aby sa decentralizovaná výroba energie mohla lepšie zosúladiť s jej decentralizovanou spotrebou; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov EÚ stanovených do roku 2020 by sa malo viac podporovať budovanie inteligentných sietí na miestnej a regionálnej úrovni, ako to výbor žiadal vo svojich skorších stanoviskách (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin). Ceny pre koncových spotrebiteľov pri počítačovo riadenom priebehu zaťaženia musia byť závislé od výroby a dopytu, aby sa mohlo stimulovať šetrné využívanie energie a aby sa decentralizovaná výroba energie mohla lepšie zosúladiť s jej decentralizovanou spotrebou;

| — | domnieva sa, že by sa malo preskúmať, či by na nasmerovanie národných rozhodovacích orgánov nebol ako miernejší prostriedok vhodnejší návrh menej podrobných usmernení. Komisia by tak členským štátom poskytla čo najväčší priestor na rozhodovanie pri konkrétnom zapojení existujúcich štruktúr. Môže to platiť pre prípadne federálne štruktúrované orgány územného plánovania, plánovania verejných prác a schvaľovania v členských štátoch, ako aj pre už existujúce regionálne skupiny z 3. balíka pre vnútorný trh. Poverenie inštitúcií, ktoré už úspešne fungujú, by v zásade malo byť prioritou, pokiaľ ide o vytváranie nových štruktúr. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že by sa malo preskúmať, či by na nasmerovanie národných rozhodovacích orgánov nebol ako miernejší prostriedok vhodnejší návrh menej podrobných usmernení. Komisia by tak členským štátom poskytla čo najväčší priestor na rozhodovanie pri konkrétnom zapojení existujúcich štruktúr. Môže to platiť pre prípadne federálne štruktúrované orgány územného plánovania, plánovania verejných prác a schvaľovania v členských štátoch, ako aj pre už existujúce regionálne skupiny z 3. balíka pre vnútorný trh. Poverenie inštitúcií, ktoré už úspešne fungujú, by v zásade malo byť prioritou, pokiaľ ide o vytváranie nových štruktúr.

| Spravodajca | Heinz LEHMANN (DE/EĽS), poslanec Saského krajinského snemu |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES“
  COM(2011) 658 final – 2011/0300 (COD) |

Spravodajca

Heinz LEHMANN (DE/EĽS), poslanec Saského krajinského snemu

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES“

COM(2011) 658 final – 2011/0300 (COD)

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta, že cieľom nariadenia je úplná integrácia vnútorného energetického trhu, ktorou sa má zabezpečiť, že žiaden členský štát a žiaden región nebude izolovaný od európskej siete, že bude zaručená istota dodávok a solidarita medzi členskými štátmi a že sa budú dodržiavať zásady udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia. Ide o dôležitý predpoklad na to, aby sa do roku 2020 podarilo znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %, zvýšiť energetickú účinnosť o 20 % a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v energetickej spotrebe koncových odberateľov o 20 %. |
| --- | --- |

1.

víta, že cieľom nariadenia je úplná integrácia vnútorného energetického trhu, ktorou sa má zabezpečiť, že žiaden členský štát a žiaden región nebude izolovaný od európskej siete, že bude zaručená istota dodávok a solidarita medzi členskými štátmi a že sa budú dodržiavať zásady udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia. Ide o dôležitý predpoklad na to, aby sa do roku 2020 podarilo znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %, zvýšiť energetickú účinnosť o 20 % a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie v energetickej spotrebe koncových odberateľov o 20 %.

| 2. | Zdôrazňuje rozhodujúci význam tejto iniciatívy, ktorá má zaručiť bezpečnosť dodávok energie vďaka využívaniu rôznych technických riešení, ktoré slúžia na tento účel, najmä vďaka rozvoju prenosových a distribučných sústav a všetkých typov zdrojov energie, ktoré sú dostupné a perspektívne vzhľadom na existujúce možnosti podpory. |
| --- | --- |

2.

Zdôrazňuje rozhodujúci význam tejto iniciatívy, ktorá má zaručiť bezpečnosť dodávok energie vďaka využívaniu rôznych technických riešení, ktoré slúžia na tento účel, najmä vďaka rozvoju prenosových a distribučných sústav a všetkých typov zdrojov energie, ktoré sú dostupné a perspektívne vzhľadom na existujúce možnosti podpory.

| 3. | Očakáva, že tento návrh bude prínosom k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu a celej Európskej únii prinesie rozhodujúce výhody z hľadiska konkurencieschopnosti a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

3.

Očakáva, že tento návrh bude prínosom k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu a celej Európskej únii prinesie rozhodujúce výhody z hľadiska konkurencieschopnosti a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

| 4. | Víta, že na rýchlejšie dosiahnutie cieľov v oblasti infraštruktúry sa na obdobie do roku 2020 a na ďalšie roky na tento účel vymedzuje obmedzený počet prioritných transeurópskych koridorov a území určených na elektrické a plynovodné siete a na infraštruktúru na dopravu ropy, zemného plynu, oxidu uhličitého a biometánu (vyčisteného bioplynu z bioplynových staníc), pri ktorých sú opatrenia EÚ najviac odôvodnené. Zjednodušenie a skrátenie postupov vydávania povolení, zvýšenie akceptácie projektov včasným zapájaním verejnosti, uľahčenie regulácie zámerov v elektroenergetike a plynárenstve, rozdelenie nákladov, ktoré zosúlaďuje výnosy a riziká v závislosti od prínosov, a poskytnutie potrebnej priamej finančnej podpory EÚ vychádzajúcej zo situácie na trhu, bude pre celú EÚ trvalým prínosom k urýchleniu realizácie zámerov spoločného záujmu. |
| --- | --- |

4.

Víta, že na rýchlejšie dosiahnutie cieľov v oblasti infraštruktúry sa na obdobie do roku 2020 a na ďalšie roky na tento účel vymedzuje obmedzený počet prioritných transeurópskych koridorov a území určených na elektrické a plynovodné siete a na infraštruktúru na dopravu ropy, zemného plynu, oxidu uhličitého a biometánu (vyčisteného bioplynu z bioplynových staníc), pri ktorých sú opatrenia EÚ najviac odôvodnené. Zjednodušenie a skrátenie postupov vydávania povolení, zvýšenie akceptácie projektov včasným zapájaním verejnosti, uľahčenie regulácie zámerov v elektroenergetike a plynárenstve, rozdelenie nákladov, ktoré zosúlaďuje výnosy a riziká v závislosti od prínosov, a poskytnutie potrebnej priamej finančnej podpory EÚ vychádzajúcej zo situácie na trhu, bude pre celú EÚ trvalým prínosom k urýchleniu realizácie zámerov spoločného záujmu.

| 5. | Upozorňuje na to, že spoločná európska energetická sieť musí spĺňať vyššie bezpečnostné normy. Predovšetkým sa musí zabezpečiť, aby ani počítačové, ani fyzické útoky nemohli ohrozovať bezpečnosť dodávok v Európe a negatívne ovplyvňovať hospodársku výkonnosť členských štátov. |
| --- | --- |

5.

Upozorňuje na to, že spoločná európska energetická sieť musí spĺňať vyššie bezpečnostné normy. Predovšetkým sa musí zabezpečiť, aby ani počítačové, ani fyzické útoky nemohli ohrozovať bezpečnosť dodávok v Európe a negatívne ovplyvňovať hospodársku výkonnosť členských štátov.

A.   
  Východisková situácia

| 6. | Konštatuje, že každý členský štát EÚ v súčasnosti disponuje kombináciou energetických zdrojov, ktorá je určená zemepisnými, geologickými, technickými a energetickými danosťami a vnútroštátnym dopytom. Z tejto kombinácie zdrojov sa pokrýva základné zaťaženie, na čo sa doteraz využíva predovšetkým energia z fosílnych, jadrových a niektorých obnoviteľných zdrojov (vodné zdroje a pevná biomasa), a špičkové zaťaženie, na pokrytie ktorého sa využívajú niektoré flexibilné fosílne zdroje a čiastočne obnoviteľné zdroje energie závislé od poveternostnej situácie, pričom tento podiel v súčasnosti kolíše. Aby sa dosiahli dohodnuté klimatické ciele, bude treba predovšetkým zlepšiť energetickú účinnosť, znížiť využívanie tepelnej energie a spotrebu pohonných látok (nezohľadňovaných v bilanciách primárnych palív) a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej výrobe energie. Vznikajúce prirodzené výkyvy sa musia vyrovnávať sériou opatrení, napr. modernizáciou existujúcich elektrární, budovaním vysoko flexibilných plynových elektrární s kogeneráciou, rozšírením kapacity prečerpávacích vodných elektrární alebo iných akumulačných technológií, ako aj modernizáciou a rozšírením existujúcich prenosových a distribučných sústav. Potreba modernizácie sa týka všetkých úrovní sieťovej štruktúry. Kým v oblasti nízkeho a stredného napätia je potrebné vytvoriť infraštruktúrne predpoklady pre množstvo nových decentralizovaných napájačov, v oblasti vysokého a veľmi vysokého napätia je dôležité dodať regiónom s najvyššími energetickými potrebami energiu zo zariadení na šírom mori a na pobreží účinne a nákladovo efektívne. |
| --- | --- |

6.

Konštatuje, že každý členský štát EÚ v súčasnosti disponuje kombináciou energetických zdrojov, ktorá je určená zemepisnými, geologickými, technickými a energetickými danosťami a vnútroštátnym dopytom. Z tejto kombinácie zdrojov sa pokrýva základné zaťaženie, na čo sa doteraz využíva predovšetkým energia z fosílnych, jadrových a niektorých obnoviteľných zdrojov (vodné zdroje a pevná biomasa), a špičkové zaťaženie, na pokrytie ktorého sa využívajú niektoré flexibilné fosílne zdroje a čiastočne obnoviteľné zdroje energie závislé od poveternostnej situácie, pričom tento podiel v súčasnosti kolíše. Aby sa dosiahli dohodnuté klimatické ciele, bude treba predovšetkým zlepšiť energetickú účinnosť, znížiť využívanie tepelnej energie a spotrebu pohonných látok (nezohľadňovaných v bilanciách primárnych palív) a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej výrobe energie. Vznikajúce prirodzené výkyvy sa musia vyrovnávať sériou opatrení, napr. modernizáciou existujúcich elektrární, budovaním vysoko flexibilných plynových elektrární s kogeneráciou, rozšírením kapacity prečerpávacích vodných elektrární alebo iných akumulačných technológií, ako aj modernizáciou a rozšírením existujúcich prenosových a distribučných sústav. Potreba modernizácie sa týka všetkých úrovní sieťovej štruktúry. Kým v oblasti nízkeho a stredného napätia je potrebné vytvoriť infraštruktúrne predpoklady pre množstvo nových decentralizovaných napájačov, v oblasti vysokého a veľmi vysokého napätia je dôležité dodať regiónom s najvyššími energetickými potrebami energiu zo zariadení na šírom mori a na pobreží účinne a nákladovo efektívne.

| 7. | Na to, aby sa zaručila bezpečnosť dodávok energie v členských štátoch, je nevyhnutné zavádzať riešenia založené na modernizácii, ďalšom využívaní a rozvoji existujúcich tradičných aj alternatívnych komerčných zdrojov, ktoré rozhodujúcou mierou pomáhajú zabezpečiť stabilné fungovanie elektroenergetických sústav, napr. na miestnej a národnej úrovni. |
| --- | --- |

7.

Na to, aby sa zaručila bezpečnosť dodávok energie v členských štátoch, je nevyhnutné zavádzať riešenia založené na modernizácii, ďalšom využívaní a rozvoji existujúcich tradičných aj alternatívnych komerčných zdrojov, ktoré rozhodujúcou mierou pomáhajú zabezpečiť stabilné fungovanie elektroenergetických sústav, napr. na miestnej a národnej úrovni.

| 8. | Zdôrazňuje, že stredobodom úvah musí byť testovanie účinnejších prenosových a akumulačných technológií, využívanie informačných a komunikačných technológií, ako aj podpora vypracovania komunálnych a regionálnych energetických plánov. |
| --- | --- |

8.

Zdôrazňuje, že stredobodom úvah musí byť testovanie účinnejších prenosových a akumulačných technológií, využívanie informačných a komunikačných technológií, ako aj podpora vypracovania komunálnych a regionálnych energetických plánov.

| 9. | Konštatuje, že aj zemný plyn môže v nasledujúcich desaťročiach zohrávať v Európe dôležitú úlohu pri vyrovnávaní výkyvov vo výrobe elektrickej energie. Na tento účel je potrebné diverzifikovať dovoz plynu, rozvinúť v členských štátoch EÚ získavanie plynu z tradičných aj netradičných ložísk, ako aj výrobu biometánu (vyčisteného bioplynu), ktorý sa získava v bioplynových staniciach, doplniť plynovodnú sieť diaľkovými plynovodmi a vybudovať väčšie zásobníkové kapacity. Základom prevádzky ďalších plynových elektrární na vyrovnávanie zaťaženia je zlepšenie zodpovedajúcej plynovodnej infraštruktúry v tých členských štátoch, v ktorých je plyn dôležitým zdrojom energie. |
| --- | --- |

9.

Konštatuje, že aj zemný plyn môže v nasledujúcich desaťročiach zohrávať v Európe dôležitú úlohu pri vyrovnávaní výkyvov vo výrobe elektrickej energie. Na tento účel je potrebné diverzifikovať dovoz plynu, rozvinúť v členských štátoch EÚ získavanie plynu z tradičných aj netradičných ložísk, ako aj výrobu biometánu (vyčisteného bioplynu), ktorý sa získava v bioplynových staniciach, doplniť plynovodnú sieť diaľkovými plynovodmi a vybudovať väčšie zásobníkové kapacity. Základom prevádzky ďalších plynových elektrární na vyrovnávanie zaťaženia je zlepšenie zodpovedajúcej plynovodnej infraštruktúry v tých členských štátoch, v ktorých je plyn dôležitým zdrojom energie.

| 10. | Uznáva, že aj v blízkej budúcnosti sa v kombinácii energetických zdrojov v Európe nezaobídeme bez určitého podielu fosílnych palív, aj keď má ich podiel stále klesať. Technológia zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) môže počas tohto obdobia prispieť k obmedzeniu jeho emisií, ak sa ďalším vývojom podarí dosiahnuť, že tento systém bude technicky realizovateľný, cenovo vhodný a bezpečne prevádzkovateľný. Ešte však pretrváva potreba výskumu a vývoja pri praktickom využívaní, predovšetkým pokiaľ ide o jeho technické a ekonomické aspekty a s tým súvisiace vplyvy na životné prostredie. V záujme rozvoja aj cezhraničnej siete na prepravu oxidu uhličitého by sa opatrenia na európskej úrovni mali prijať predsa už teraz. |
| --- | --- |

10.

Uznáva, že aj v blízkej budúcnosti sa v kombinácii energetických zdrojov v Európe nezaobídeme bez určitého podielu fosílnych palív, aj keď má ich podiel stále klesať. Technológia zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) môže počas tohto obdobia prispieť k obmedzeniu jeho emisií, ak sa ďalším vývojom podarí dosiahnuť, že tento systém bude technicky realizovateľný, cenovo vhodný a bezpečne prevádzkovateľný. Ešte však pretrváva potreba výskumu a vývoja pri praktickom využívaní, predovšetkým pokiaľ ide o jeho technické a ekonomické aspekty a s tým súvisiace vplyvy na životné prostredie. V záujme rozvoja aj cezhraničnej siete na prepravu oxidu uhličitého by sa opatrenia na európskej úrovni mali prijať predsa už teraz.

B.   
  Subsidiarita

| 11. | Zdôrazňuje, že EÚ sa dohodla na klimatických cieľoch, na presadzovanie ktorých je potrebná vysoká miera úsilia všetkých členských štátov. Jednou z týchto snáh je vybudovanie pokiaľ možno sofistikovanej energetickej infraštruktúry. Okrem pripojenia mnohých malých výrobcov a mikrovýrobcov elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov na existujúce siete a rozvoja sofistikovaných distribučných sietí, ktoré budú schopné decentralizovane zabezpečovať rovnováhu a rozšíriť a uľahčiť prepojenie s inými krajinami disponujúcimi zdrojmi energie s cieľom zvýšiť výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sa národné infraštruktúry musia vzájomne účinne a najmä flexibilne prepojiť. Komisia sa tejto myšlienky chopila už pred rokmi prostredníctvom projektu TEN-E. |
| --- | --- |

11.

Zdôrazňuje, že EÚ sa dohodla na klimatických cieľoch, na presadzovanie ktorých je potrebná vysoká miera úsilia všetkých členských štátov. Jednou z týchto snáh je vybudovanie pokiaľ možno sofistikovanej energetickej infraštruktúry. Okrem pripojenia mnohých malých výrobcov a mikrovýrobcov elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov na existujúce siete a rozvoja sofistikovaných distribučných sietí, ktoré budú schopné decentralizovane zabezpečovať rovnováhu a rozšíriť a uľahčiť prepojenie s inými krajinami disponujúcimi zdrojmi energie s cieľom zvýšiť výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, sa národné infraštruktúry musia vzájomne účinne a najmä flexibilne prepojiť. Komisia sa tejto myšlienky chopila už pred rokmi prostredníctvom projektu TEN-E.

| 12. | Berie na vedomie, že súbežne s tým vypracovali všetky členské štáty svoje plány na zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie a vydali príslušné zákony. Po nadobudnutí účinnosti 3. energetického balíka EÚ okrem toho účinne spolupracuje celý rad nadnárodných inštitúcií a skupín. |
| --- | --- |

12.

Berie na vedomie, že súbežne s tým vypracovali všetky členské štáty svoje plány na zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie a vydali príslušné zákony. Po nadobudnutí účinnosti 3. energetického balíka EÚ okrem toho účinne spolupracuje celý rad nadnárodných inštitúcií a skupín.

| 13. | Konštatuje, že napriek týmto už zabehnutým štruktúram vznikajú pri konkrétnych cezhraničných energetických projektoch ťažkosti, ktoré vyplývajú z povahy národných infraštruktúr, konkrétnych energetických priorít alebo rozdielnych právomocí. Tieto rozdiely spôsobili časové straty pri plánovaní, financovaní a budovaní projektov TEN-E. |
| --- | --- |

13.

Konštatuje, že napriek týmto už zabehnutým štruktúram vznikajú pri konkrétnych cezhraničných energetických projektoch ťažkosti, ktoré vyplývajú z povahy národných infraštruktúr, konkrétnych energetických priorít alebo rozdielnych právomocí. Tieto rozdiely spôsobili časové straty pri plánovaní, financovaní a budovaní projektov TEN-E.

| 14. | Konštatuje, že návrhom nariadenia chce Komisia rozdiely čo najskôr identifikovať a odstrániť navrhnutým postupom sprostredkovania. Cieľom nariadenia, ktoré predložila Komisia je urýchliť obmedzený počet kľúčových cezhraničných projektov a národných projektov s významným cezhraničným účinkom, ktoré možno chápať ako základ budúcej európskej vysokovýkonnej prenosovej sústavy. |
| --- | --- |

14.

Konštatuje, že návrhom nariadenia chce Komisia rozdiely čo najskôr identifikovať a odstrániť navrhnutým postupom sprostredkovania. Cieľom nariadenia, ktoré predložila Komisia je urýchliť obmedzený počet kľúčových cezhraničných projektov a národných projektov s významným cezhraničným účinkom, ktoré možno chápať ako základ budúcej európskej vysokovýkonnej prenosovej sústavy.

| 15. | Rešpektuje, že omnoho rozsiahlejšiu úlohu budú pri uspôsobovaní národných sietí na dodávky energie v budúcnosti aj naďalej zohrávať členské štáty a že sa nariadenie tejto úlohy týka len okrajovo. Tento postup sa riadi článkami 170 až 172 Zmluvy o fungovaní EÚ. Dotýka sa tak zásady subsidiarity, ktorá však z dôvodu obmedzeného počtu príslušných cezhraničných projektov nie je porušená. |
| --- | --- |

15.

Rešpektuje, že omnoho rozsiahlejšiu úlohu budú pri uspôsobovaní národných sietí na dodávky energie v budúcnosti aj naďalej zohrávať členské štáty a že sa nariadenie tejto úlohy týka len okrajovo. Tento postup sa riadi článkami 170 až 172 Zmluvy o fungovaní EÚ. Dotýka sa tak zásady subsidiarity, ktorá však z dôvodu obmedzeného počtu príslušných cezhraničných projektov nie je porušená.

| 16. | Zdôrazňuje, že okrem rozvoja európskeho akčného plánu pre cezhraničné energetické siete s jednoznačným politickým signálom Komisie členským štátom, hospodárstvu, bankovému sektoru a partnerom na celom svete je výhodou aj to, že zvolený spôsob využívania väčšieho podielu obnoviteľných zdrojov energie v kombinácii energetických zdrojov je nezvratný a že sa hodí aj pre oblasť súkromných investícií. |
| --- | --- |

16.

Zdôrazňuje, že okrem rozvoja európskeho akčného plánu pre cezhraničné energetické siete s jednoznačným politickým signálom Komisie členským štátom, hospodárstvu, bankovému sektoru a partnerom na celom svete je výhodou aj to, že zvolený spôsob využívania väčšieho podielu obnoviteľných zdrojov energie v kombinácii energetických zdrojov je nezvratný a že sa hodí aj pre oblasť súkromných investícií.

| 17. | Konštatuje, že Komisia navrhuje ako právny nástroj nariadenie, ktoré by bolo bezprostredne platné vo všetkých členských štátoch a záväzné vo svojej celistvosti. Vzhľadom na požadované urýchlenie schvaľovacích konaní ho Výbor regiónov považuje v zásade za primerané. |
| --- | --- |

17.

Konštatuje, že Komisia navrhuje ako právny nástroj nariadenie, ktoré by bolo bezprostredne platné vo všetkých členských štátoch a záväzné vo svojej celistvosti. Vzhľadom na požadované urýchlenie schvaľovacích konaní ho Výbor regiónov považuje v zásade za primerané.

| 18. | Upozorňuje však na to, že zjednodušenie postupov vydávania povolení na projekty infraštruktúry môže potenciálne predstavovať veľký zásah do práv členských štátov v plánovaní, ako aj do práv účasti zainteresovaných subjektov a verejnosti. Ústavne garantovaná právomoc spolkových krajín vo federatívnych systémoch pri vykonávaní a vypracúvaní postupov plánovania a vydávania povolení sa musí zohľadniť aj pri projektoch spoločného záujmu. Nesúhlasí s tým, že podrobné ciele zhrnuté v III. kapitole možno ešte považovať za „usmernenia“ resp. „základ“ pre oblasť transeurópskych sietí v zmysle článku 171 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ a tým aj za skutočne potrebnú minimálnu harmonizáciu štátnych administratívnych postupov. |
| --- | --- |

18.

Upozorňuje však na to, že zjednodušenie postupov vydávania povolení na projekty infraštruktúry môže potenciálne predstavovať veľký zásah do práv členských štátov v plánovaní, ako aj do práv účasti zainteresovaných subjektov a verejnosti. Ústavne garantovaná právomoc spolkových krajín vo federatívnych systémoch pri vykonávaní a vypracúvaní postupov plánovania a vydávania povolení sa musí zohľadniť aj pri projektoch spoločného záujmu. Nesúhlasí s tým, že podrobné ciele zhrnuté v III. kapitole možno ešte považovať za „usmernenia“ resp. „základ“ pre oblasť transeurópskych sietí v zmysle článku 171 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ a tým aj za skutočne potrebnú minimálnu harmonizáciu štátnych administratívnych postupov.

| 19. | V tejto súvislosti žiada preskúmať, či by na nasmerovanie národných rozhodovacích orgánov nebol ako miernejší prostriedok vhodnejší návrh menej podrobných usmernení. Komisia by tak členským štátom poskytla čo najväčší priestor na rozhodovanie pri konkrétnom zapojení existujúcich štruktúr, čím by sa uľahčili a podporili prepojenia, ak má daný štát zdroje na zvýšenie výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Môže to platiť pre prípadne federálne štruktúrované orgány územného plánovania, plánovania verejných prác a schvaľovania v členských štátoch, ako aj pre už existujúce regionálne skupiny z 3. balíka pre vnútorný trh. Poverenie inštitúcií, ktoré už úspešne fungujú, by v zásade malo byť prioritou, pokiaľ ide o vytváranie nových štruktúr. |
| --- | --- |

19.

V tejto súvislosti žiada preskúmať, či by na nasmerovanie národných rozhodovacích orgánov nebol ako miernejší prostriedok vhodnejší návrh menej podrobných usmernení. Komisia by tak členským štátom poskytla čo najväčší priestor na rozhodovanie pri konkrétnom zapojení existujúcich štruktúr, čím by sa uľahčili a podporili prepojenia, ak má daný štát zdroje na zvýšenie výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Môže to platiť pre prípadne federálne štruktúrované orgány územného plánovania, plánovania verejných prác a schvaľovania v členských štátoch, ako aj pre už existujúce regionálne skupiny z 3. balíka pre vnútorný trh. Poverenie inštitúcií, ktoré už úspešne fungujú, by v zásade malo byť prioritou, pokiaľ ide o vytváranie nových štruktúr.

| 20. | Vyjadruje sa kriticky k apodikticky stanovenému časovému obmedzeniu v správnom konaní. Práve pri projektoch spoločného záujmu musí mať kvalita prednosť pred rýchlosťou. Okrem istoty dodávok bude mať kvalita projektov spoločného záujmu významný vplyv na ceny pre koncových spotrebiteľov. Popri záujmoch investorov sú dôležitým činiteľom lokality aj náklady pre miestne malé a stredné podniky a občanov. |
| --- | --- |

20.

Vyjadruje sa kriticky k apodikticky stanovenému časovému obmedzeniu v správnom konaní. Práve pri projektoch spoločného záujmu musí mať kvalita prednosť pred rýchlosťou. Okrem istoty dodávok bude mať kvalita projektov spoločného záujmu významný vplyv na ceny pre koncových spotrebiteľov. Popri záujmoch investorov sú dôležitým činiteľom lokality aj náklady pre miestne malé a stredné podniky a občanov.

| 21. | Poukazuje na to, že problémy vznikajúce pri plánovaní a vykonávaní projektov spoločného záujmu by sa mali riešiť zdola nahor, teda podľa zásady subsidiarity, a všetky alternatívy by sa mali preskúmať s patričnou vážnosťou. Európsky projektový koordinátor by mal vyvinúť aktivitu len v prípade, ak sa miestne, regionálne, štátne alebo nadnárodné orgány nedokážu včas dohodnúť. V minulosti nastali prípady, keď bolo potrebné zapojiť európskeho sprostredkovateľa. Existencia európskych koordinátorov, ktorí pomáhajú riešiť zložité prípady, sa sama osebe nezdá byť v rozpore so zásadou subsidiarity. Mali by sa však priberať, resp. ich mandáty by sa mali predlžovať na základe spoločného rozhodnutia Rady ministrov a Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

21.

Poukazuje na to, že problémy vznikajúce pri plánovaní a vykonávaní projektov spoločného záujmu by sa mali riešiť zdola nahor, teda podľa zásady subsidiarity, a všetky alternatívy by sa mali preskúmať s patričnou vážnosťou. Európsky projektový koordinátor by mal vyvinúť aktivitu len v prípade, ak sa miestne, regionálne, štátne alebo nadnárodné orgány nedokážu včas dohodnúť. V minulosti nastali prípady, keď bolo potrebné zapojiť európskeho sprostredkovateľa. Existencia európskych koordinátorov, ktorí pomáhajú riešiť zložité prípady, sa sama osebe nezdá byť v rozpore so zásadou subsidiarity. Mali by sa však priberať, resp. ich mandáty by sa mali predlžovať na základe spoločného rozhodnutia Rady ministrov a Európskeho parlamentu.

| 22. | Víta zriadenie národného schvaľovacieho orgánu ako jednotného kontaktného miesta. Rozhodnutie, či sa pri povoľovacom konaní použije integrované alebo koordinované pravidlo, by mali prijať jednotlivé štáty. |
| --- | --- |

22.

Víta zriadenie národného schvaľovacieho orgánu ako jednotného kontaktného miesta. Rozhodnutie, či sa pri povoľovacom konaní použije integrované alebo koordinované pravidlo, by mali prijať jednotlivé štáty.

| 23. | Podporuje návrh upraviť cezhraničné rozdelenie nákladov za účasti Agentúry pre spoluprácu energetických regulačných orgánov (ACER). Platí to aj o záväzkoch národných regulačných orgánov vytvárať poplatkami investičné stimuly na projekty spoločného záujmu. Tieto stimuly by mali zodpovedať riziku. |
| --- | --- |

23.

Podporuje návrh upraviť cezhraničné rozdelenie nákladov za účasti Agentúry pre spoluprácu energetických regulačných orgánov (ACER). Platí to aj o záväzkoch národných regulačných orgánov vytvárať poplatkami investičné stimuly na projekty spoločného záujmu. Tieto stimuly by mali zodpovedať riziku.

| 24. | Považuje za potrebné, aby sa zoznam projektov spoločného záujmu pravidelne kontroloval a prispôsoboval zmeneným požiadavkám. |
| --- | --- |

24.

Považuje za potrebné, aby sa zoznam projektov spoločného záujmu pravidelne kontroloval a prispôsoboval zmeneným požiadavkám.

C.   
  Prijatie verejnosťou

| 25. | Výslovne poukazuje na to, že vytvorenie technických predpokladov na dosiahnutie našich ambicióznych energetických a klimatických cieľov môže byť úspešné len spolu s ľuďmi, nikdy nie proti nim. Z tohto dôvodu je potrebné dôrazne privítať včasné informovanie, zapojenie a účasť občanov, obcí a ich samospráv. |
| --- | --- |

25.

Výslovne poukazuje na to, že vytvorenie technických predpokladov na dosiahnutie našich ambicióznych energetických a klimatických cieľov môže byť úspešné len spolu s ľuďmi, nikdy nie proti nim. Z tohto dôvodu je potrebné dôrazne privítať včasné informovanie, zapojenie a účasť občanov, obcí a ich samospráv.

| 26. | Zdôrazňuje, že prechod na výrobu elektrickej energie s nízkymi emisiami oxidu uhličitého si vyžaduje reformu štruktúry sietí. Zatiaľ čo pripájanie nových malých generátorov elektrickej energie do sietí s nízkym a stredným napätím a ich sofistikované riadenie možno aj naďalej vykonávať bez zásahov, ktoré by zmenili ráz krajiny, na dokončenie nových európskych diaľnic veľmi vysokého napätia je potrebné vybudovať nové trasy, pričom by sa mali uprednostniť trasy, ktoré umožnia rozšíriť prepojenia so štátmi, ktoré môžu zabezpečiť zvýšenie výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Keďže náklady na vybudovanie týchto sústav budú musieť nakoniec znášať odberatelia, je nevyhnutné, aby ich technické vypracovanie bolo čo najinteligentnejšie a najúčinnejšie. Patrí sem aj minimalizácia záberu územia. Tieto súvislosti je potrebné obyvateľom čo najskôr a najdôslednejšie vysvetliť. |
| --- | --- |

26.

Zdôrazňuje, že prechod na výrobu elektrickej energie s nízkymi emisiami oxidu uhličitého si vyžaduje reformu štruktúry sietí. Zatiaľ čo pripájanie nových malých generátorov elektrickej energie do sietí s nízkym a stredným napätím a ich sofistikované riadenie možno aj naďalej vykonávať bez zásahov, ktoré by zmenili ráz krajiny, na dokončenie nových európskych diaľnic veľmi vysokého napätia je potrebné vybudovať nové trasy, pričom by sa mali uprednostniť trasy, ktoré umožnia rozšíriť prepojenia so štátmi, ktoré môžu zabezpečiť zvýšenie výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Keďže náklady na vybudovanie týchto sústav budú musieť nakoniec znášať odberatelia, je nevyhnutné, aby ich technické vypracovanie bolo čo najinteligentnejšie a najúčinnejšie. Patrí sem aj minimalizácia záberu územia. Tieto súvislosti je potrebné obyvateľom čo najskôr a najdôslednejšie vysvetliť.

| 27. | Žiada vlády, aby vytvorili stimuly, ktoré budú občanom, obciam a ich samosprávam spravodlivo kompenzovať nevyhnutné vplyvy. Skúsenosti v obciach, v ktorých sa v minulosti realizovali projekty novej výstavby tohto rozmeru, ukázali, že transparentnosť a lokálna prítomnosť stálej kontaktnej osoby vykonávateľa projektu sú dôležitým predpokladom pokroku pri plánovaní a výstavby v stanovenom termíne. |
| --- | --- |

27.

Žiada vlády, aby vytvorili stimuly, ktoré budú občanom, obciam a ich samosprávam spravodlivo kompenzovať nevyhnutné vplyvy. Skúsenosti v obciach, v ktorých sa v minulosti realizovali projekty novej výstavby tohto rozmeru, ukázali, že transparentnosť a lokálna prítomnosť stálej kontaktnej osoby vykonávateľa projektu sú dôležitým predpokladom pokroku pri plánovaní a výstavby v stanovenom termíne.

| 28. | Zdôrazňuje, že príručka, ktorá sa vypracuje na tento účel, je dôležitou pomôckou na informovanie občanov o výhodách rozvoja infraštruktúry a inteligentných sietí z hľadiska istoty dodávok, zníženia emisií skleníkových plynov a energetickej účinnosti. Tieto informácie však nesmú zamlčať záporné stránky. Občania môžu pochopiť dosah tejto výzvy len na základe úplných a transparentných informácií a lepšie akceptovať prípadné negatívne dôsledky. Informačný tok musí zodpovedať situácii a poskytnúť vecné informácie občanovi, ktorého sa vec týka. |
| --- | --- |

28.

Zdôrazňuje, že príručka, ktorá sa vypracuje na tento účel, je dôležitou pomôckou na informovanie občanov o výhodách rozvoja infraštruktúry a inteligentných sietí z hľadiska istoty dodávok, zníženia emisií skleníkových plynov a energetickej účinnosti. Tieto informácie však nesmú zamlčať záporné stránky. Občania môžu pochopiť dosah tejto výzvy len na základe úplných a transparentných informácií a lepšie akceptovať prípadné negatívne dôsledky. Informačný tok musí zodpovedať situácii a poskytnúť vecné informácie občanovi, ktorého sa vec týka.

| 29. | Žiada, aby sa okrem vecného odškodnenia poskytovaného občanom, obciam a miestnym samosprávam osobitne postihnutým realizáciou týchto projektov museli zverejňovať aj informácie o prijatých predbežných opatreniach spolu s posúdením sociálno-hospodárskeho a environmentálneho vplyvu. Iniciatíva za transparentnosť a spravodlivý systém kompenzácií sú nevyhnutnými predpokladmi na akceptovanie zrýchlenej výstavby energetických sietí budúcnosti. |
| --- | --- |

29.

Žiada, aby sa okrem vecného odškodnenia poskytovaného občanom, obciam a miestnym samosprávam osobitne postihnutým realizáciou týchto projektov museli zverejňovať aj informácie o prijatých predbežných opatreniach spolu s posúdením sociálno-hospodárskeho a environmentálneho vplyvu. Iniciatíva za transparentnosť a spravodlivý systém kompenzácií sú nevyhnutnými predpokladmi na akceptovanie zrýchlenej výstavby energetických sietí budúcnosti.

D.   
  Financovanie

| 30. | Berie na vedomie, že podľa Komisie sa doterajšie nástroje financovania projektu TEN-E nepreukázali ako dostatočne úspešné. Má ich nahradiť financovanie z nástroja „Spájame Európu“. Z prostriedkov stanovených v nariadení o infraštruktúre pre viacročný finančný rámec vo výške 50 miliárd EUR pripadá na oblasť energetiky na obdobie 7 rokov suma 9,1 miliardy EUR. Týmto spôsobom je možné vyčleniť prostriedky na štúdie a nástroje financovania v prospech projektov v oblasti elektrickej energie, plynu a oxidu uhličitého a poskytnúť nenávratné príspevky na elektroenergetické a plynárenské projekty, ktoré majú pozitívny vplyv na istotu dodávok, solidaritu a inovácie, ktoré vo svojich podnikateľských plánoch poukazujú na nedostatok obchodnej efektívnosti a v prípade ktorých je potrebné prijať rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov. Medzi projekty, ktoré majú nárok na pomoc nenávratnými príspevkami patria aj inteligentné siete a meracie zariadenia, ako aj projekty týkajúce sa oxidu uhličitého, ktorých obchodnú efektívnosť nie je možné preukázať. |
| --- | --- |

30.

Berie na vedomie, že podľa Komisie sa doterajšie nástroje financovania projektu TEN-E nepreukázali ako dostatočne úspešné. Má ich nahradiť financovanie z nástroja „Spájame Európu“. Z prostriedkov stanovených v nariadení o infraštruktúre pre viacročný finančný rámec vo výške 50 miliárd EUR pripadá na oblasť energetiky na obdobie 7 rokov suma 9,1 miliardy EUR. Týmto spôsobom je možné vyčleniť prostriedky na štúdie a nástroje financovania v prospech projektov v oblasti elektrickej energie, plynu a oxidu uhličitého a poskytnúť nenávratné príspevky na elektroenergetické a plynárenské projekty, ktoré majú pozitívny vplyv na istotu dodávok, solidaritu a inovácie, ktoré vo svojich podnikateľských plánoch poukazujú na nedostatok obchodnej efektívnosti a v prípade ktorých je potrebné prijať rozhodnutie o cezhraničnom rozdelení nákladov. Medzi projekty, ktoré majú nárok na pomoc nenávratnými príspevkami patria aj inteligentné siete a meracie zariadenia, ako aj projekty týkajúce sa oxidu uhličitého, ktorých obchodnú efektívnosť nie je možné preukázať.

| 31. | Víta skutočnosť, že sa v rámci nástroja „Spájame Európu“ kladie väčší dôraz na infraštruktúrne projekty, ktoré sú z energetického hľadiska dôležité, avšak z komerčného hľadiska sú menej atraktívne. Úspešná realizácia takýchto projektov by výrazne prispela k dokončeniu vnútorného trhu EÚ a zaručeniu bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

31.

Víta skutočnosť, že sa v rámci nástroja „Spájame Európu“ kladie väčší dôraz na infraštruktúrne projekty, ktoré sú z energetického hľadiska dôležité, avšak z komerčného hľadiska sú menej atraktívne. Úspešná realizácia takýchto projektov by výrazne prispela k dokončeniu vnútorného trhu EÚ a zaručeniu bezpečnosti dodávok.

| 32. | Zastáva názor, že Európska komisia vysiela v energetickej politike jednoznačne nesprávny signál, keďže väčšina z dvanástich prioritných infraštruktúrnych projektov v rámci nástroja „Spájame Európu“ sa týka plynovodov a ropovodov, ktoré si vyžadujú investície s dlhodobou návratnosťou, keďže doteraz chýba jasné zdôvodnenie, ako sa takéto zameranie na fosílne zdroje energie dá zosúladiť s cieľmi EÚ do roku 2020 a rozsiahlejšími cieľmi ochrany podnebia do roku 2030 a do roku 2050. |
| --- | --- |

32.

Zastáva názor, že Európska komisia vysiela v energetickej politike jednoznačne nesprávny signál, keďže väčšina z dvanástich prioritných infraštruktúrnych projektov v rámci nástroja „Spájame Európu“ sa týka plynovodov a ropovodov, ktoré si vyžadujú investície s dlhodobou návratnosťou, keďže doteraz chýba jasné zdôvodnenie, ako sa takéto zameranie na fosílne zdroje energie dá zosúladiť s cieľmi EÚ do roku 2020 a rozsiahlejšími cieľmi ochrany podnebia do roku 2030 a do roku 2050.

| 33. | Zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov EÚ stanovených do roku 2020 by sa popri urýchlenom budovaní veľkých prenosových sústav, ako to výbor žiadal vo svojich skorších stanoviskách (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin), malo viac podporovať budovanie inteligentných sietí na miestnej a regionálnej úrovni. Ceny pre koncových spotrebiteľov pri počítačovo riadenom priebehu zaťaženia musia byť závislé od výroby a dopytu, aby sa mohlo stimulovať šetrné využívanie energie a aby sa decentralizovaná výroba energie mohla lepšie zosúladiť s jej decentralizovanou spotrebou. Ak je zdanenie energie jedným z nástrojov, ktorý môžu členské štáty využiť v boji proti klimatickým zmenám, a to v súlade so smernicou Rady 2003/96/ES o reštrukturalizácii spoločného právneho rámca pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, výbor sa domnieva, že možnosť zaviesť diferencované zdaňovanie by sa nemala obmedzovať len na regióny, ale mala by sa rozšíriť aj na miestne samosprávy, ktoré sú takisto považované za rovnocenných aktérov v úsilí o udržateľný rozvoj v EÚ. Najmä v členských štátoch, v ktorých sa tieto územné orgány podieľajú na rozvoji inteligentných sietí v snahe zaručiť vyššiu bezpečnosť dodávok energie, znížiť emisie skleníkových plynov a zvýšiť energetickú účinnosť, by pri zdaňovaní spotreby energie takto mali mať možnosť stanovovať také všeobecné daňové sadzby, ktoré by sa odlišovali od príslušných sadzieb na národnej úrovni, a to za predpokladu, že sa všetky konkurenčné zdroje energie budú posudzovať rovnako a že tieto rozdielne daňové sadzby nenarušia dobré fungovanie vnútorného trhu a obeh energetických výrobkov v EÚ. |
| --- | --- |

33.

Zdôrazňuje, že na dosiahnutie cieľov EÚ stanovených do roku 2020 by sa popri urýchlenom budovaní veľkých prenosových sústav, ako to výbor žiadal vo svojich skorších stanoviskách (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin), malo viac podporovať budovanie inteligentných sietí na miestnej a regionálnej úrovni. Ceny pre koncových spotrebiteľov pri počítačovo riadenom priebehu zaťaženia musia byť závislé od výroby a dopytu, aby sa mohlo stimulovať šetrné využívanie energie a aby sa decentralizovaná výroba energie mohla lepšie zosúladiť s jej decentralizovanou spotrebou. Ak je zdanenie energie jedným z nástrojov, ktorý môžu členské štáty využiť v boji proti klimatickým zmenám, a to v súlade so smernicou Rady 2003/96/ES o reštrukturalizácii spoločného právneho rámca pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, výbor sa domnieva, že možnosť zaviesť diferencované zdaňovanie by sa nemala obmedzovať len na regióny, ale mala by sa rozšíriť aj na miestne samosprávy, ktoré sú takisto považované za rovnocenných aktérov v úsilí o udržateľný rozvoj v EÚ. Najmä v členských štátoch, v ktorých sa tieto územné orgány podieľajú na rozvoji inteligentných sietí v snahe zaručiť vyššiu bezpečnosť dodávok energie, znížiť emisie skleníkových plynov a zvýšiť energetickú účinnosť, by pri zdaňovaní spotreby energie takto mali mať možnosť stanovovať také všeobecné daňové sadzby, ktoré by sa odlišovali od príslušných sadzieb na národnej úrovni, a to za predpokladu, že sa všetky konkurenčné zdroje energie budú posudzovať rovnako a že tieto rozdielne daňové sadzby nenarušia dobré fungovanie vnútorného trhu a obeh energetických výrobkov v EÚ.

| 34. | Vzhľadom na potrebnú trhovú integráciu obnoviteľných zdrojov energie je vážne znepokojený vylúčením projektov prečerpávacích vodných elektrární alebo iných technológií z nástroja „Spájame Európu“. Práve možnosť akumulovať v takýchto elektrárňach energiu vyrobenú z obnoviteľných zdrojov má nenahraditeľný význam pri vyrovnávaní kolísania dodávok z nestálych zdrojov veternej a slnečnej energie. |
| --- | --- |

34.

Vzhľadom na potrebnú trhovú integráciu obnoviteľných zdrojov energie je vážne znepokojený vylúčením projektov prečerpávacích vodných elektrární alebo iných technológií z nástroja „Spájame Európu“. Práve možnosť akumulovať v takýchto elektrárňach energiu vyrobenú z obnoviteľných zdrojov má nenahraditeľný význam pri vyrovnávaní kolísania dodávok z nestálych zdrojov veternej a slnečnej energie.

| 35. | S poľutovaním si všíma, že Komisia zatiaľ ešte podrobne nevypracovala nové nástroje financovania, ktoré majú byť k dispozícii od roku 2014. Pri ich výbere je potrebné dbať na ich pridanú hodnotu. Tieto nástroje majú dopĺňať doteraz zaužívané nenávratné príspevky a vytvoriť konzistentný a jednotný finančný rámec pre sieťové odvetvia železničnej dopravy, energetiky a telekomunikácií, ktorý je založený na skúsenostiach s finančným nástrojom s rozdelením rizika (Risk Sharing Finance Facility), nástrojom úverových záruk (Loan Guarantee Instrument) a fondom Margarite Fonds. |
| --- | --- |

35.

S poľutovaním si všíma, že Komisia zatiaľ ešte podrobne nevypracovala nové nástroje financovania, ktoré majú byť k dispozícii od roku 2014. Pri ich výbere je potrebné dbať na ich pridanú hodnotu. Tieto nástroje majú dopĺňať doteraz zaužívané nenávratné príspevky a vytvoriť konzistentný a jednotný finančný rámec pre sieťové odvetvia železničnej dopravy, energetiky a telekomunikácií, ktorý je založený na skúsenostiach s finančným nástrojom s rozdelením rizika (Risk Sharing Finance Facility), nástrojom úverových záruk (Loan Guarantee Instrument) a fondom Margarite Fonds.

| 36. | Berie na vedomie, že sa na financovanie plánujú tak nástroje vlastného a rizikového kapitálu, ako aj nástroje cudzieho kapitálu. Patria k nim záruky pre sprostredkovateľov, ktorí následne zabezpečia financovanie pre príjemcov vo finančných ťažkostiach, ako aj rozdelenie rizika medzi peňažné ústavy na zvýšenie objemu financovania. Patria sem aj projektové dlhopisy. |
| --- | --- |

36.

Berie na vedomie, že sa na financovanie plánujú tak nástroje vlastného a rizikového kapitálu, ako aj nástroje cudzieho kapitálu. Patria k nim záruky pre sprostredkovateľov, ktorí následne zabezpečia financovanie pre príjemcov vo finančných ťažkostiach, ako aj rozdelenie rizika medzi peňažné ústavy na zvýšenie objemu financovania. Patria sem aj projektové dlhopisy.

| 37. | Pokiaľ ide o posúdenie vplyvu, súhlasí s názorom Komisie, že navrhované nástroje financovania nespôsobujú narušenie finančného trhu, pretože sú ekonomicky realizovateľné, ale v jednotlivých prípadoch im trh neposkytuje dostatočné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

37.

Pokiaľ ide o posúdenie vplyvu, súhlasí s názorom Komisie, že navrhované nástroje financovania nespôsobujú narušenie finančného trhu, pretože sú ekonomicky realizovateľné, ale v jednotlivých prípadoch im trh neposkytuje dostatočné finančné prostriedky.

| 38. | Konštatuje, že z toho vyplýva určitý rozpor s článkom 15 nariadenia, podľa ktorého problémy súvisiace s financovaním nemajú predstavovať kritérium vhodnosti finančných nástrojov. |
| --- | --- |

38.

Konštatuje, že z toho vyplýva určitý rozpor s článkom 15 nariadenia, podľa ktorého problémy súvisiace s financovaním nemajú predstavovať kritérium vhodnosti finančných nástrojov.

| 39. | V zásade kladne hodnotí skutočnosť, že v rámci nástroja „Spájame Európu“ by sa počas obdobia plánovania malo vyčleniť až do 20 % disponibilného rozpočtu na rozdelenie rizika a nástroje vlastného kapitálu. Pri dôkladnom vypracovaní sa tak rozšíria možnosti financovania a na rozdiel od nenávratných príspevkov sa zároveň bude podporovať vlastná zodpovednosť podnikov. Musí sa však zabezpečiť, aby sa pri analýze nákladov a výnosov konkrétneho projektu, ako aj pri posudzovaní komerčnej uskutočniteľnosti pri projektoch spoločného záujmu uplatňovali prísne kritériá. |
| --- | --- |

39.

V zásade kladne hodnotí skutočnosť, že v rámci nástroja „Spájame Európu“ by sa počas obdobia plánovania malo vyčleniť až do 20 % disponibilného rozpočtu na rozdelenie rizika a nástroje vlastného kapitálu. Pri dôkladnom vypracovaní sa tak rozšíria možnosti financovania a na rozdiel od nenávratných príspevkov sa zároveň bude podporovať vlastná zodpovednosť podnikov. Musí sa však zabezpečiť, aby sa pri analýze nákladov a výnosov konkrétneho projektu, ako aj pri posudzovaní komerčnej uskutočniteľnosti pri projektoch spoločného záujmu uplatňovali prísne kritériá.

| 40. | Kriticky sa zamýšľa nad vhodnosťou navrhovaných finančných nástrojov pre projekty v oblasti energetiky a budovania sietí. |
| --- | --- |

40.

Kriticky sa zamýšľa nad vhodnosťou navrhovaných finančných nástrojov pre projekty v oblasti energetiky a budovania sietí.

| 41. | Zdôrazňuje, že je potrebné upraviť kritériá oprávnenosti nástroja „Spájame Európu“ tak, aby zaručovali prístup najvzdialenejších regiónov k financovaniu projektov zameraných na väčšiu energetickú nezávislosť týchto regiónov. |
| --- | --- |

41.

Zdôrazňuje, že je potrebné upraviť kritériá oprávnenosti nástroja „Spájame Európu“ tak, aby zaručovali prístup najvzdialenejších regiónov k financovaniu projektov zameraných na väčšiu energetickú nezávislosť týchto regiónov.

E.   
  Projektové dlhopisy

| 42. | Berie na vedomie, že na iniciatívu projektových dlhopisov v rokoch 2012 – 2013 sa naplánovala pilotná fáza pod záštitou EIB. Do úvahy prichádzajú projekty, ktorých plánovanie v kontexte usmernení TEN-E už výrazne pokročilo. Komisia vo svojom posúdení vplyvu očakáva, že sa v pilotnej fáze bude kvalifikovať len jeden energetický projekt. |
| --- | --- |

42.

Berie na vedomie, že na iniciatívu projektových dlhopisov v rokoch 2012 – 2013 sa naplánovala pilotná fáza pod záštitou EIB. Do úvahy prichádzajú projekty, ktorých plánovanie v kontexte usmernení TEN-E už výrazne pokročilo. Komisia vo svojom posúdení vplyvu očakáva, že sa v pilotnej fáze bude kvalifikovať len jeden energetický projekt.

| 43. | Súhlasí s Radou európskych energetických regulátorov (CEER), že projektové dlhopisy sú len podmienečne vhodné na investície v rámci existujúcich sietí, pretože ich vymedzenie je problematické. Zmysluplným nástrojom by mohli byť pri pripájaní zariadení na šírom mori a pri cezhraničných spojovacích trasách. |
| --- | --- |

43.

Súhlasí s Radou európskych energetických regulátorov (CEER), že projektové dlhopisy sú len podmienečne vhodné na investície v rámci existujúcich sietí, pretože ich vymedzenie je problematické. Zmysluplným nástrojom by mohli byť pri pripájaní zariadení na šírom mori a pri cezhraničných spojovacích trasách.

| 44. | Upozorňuje na to, že pre prevádzkovateľov sietí takýto spôsob financovania projektov zatiaľ nie je bežný. Mohlo by preto nejaký čas trvať, kým investori začnú akceptovať tento nový druh aktív. Komisia a EIB by si dôveru potenciálnych investorov mali získavať výberom spoľahlivo prepočítaných projektov. Cieľom je získať dobré hodnotenie investície (investment grade rating) v snahe zatraktívniť dlhopisy aj pre veľkých inštitucionálnych investorov. |
| --- | --- |

44.

Upozorňuje na to, že pre prevádzkovateľov sietí takýto spôsob financovania projektov zatiaľ nie je bežný. Mohlo by preto nejaký čas trvať, kým investori začnú akceptovať tento nový druh aktív. Komisia a EIB by si dôveru potenciálnych investorov mali získavať výberom spoľahlivo prepočítaných projektov. Cieľom je získať dobré hodnotenie investície (investment grade rating) v snahe zatraktívniť dlhopisy aj pre veľkých inštitucionálnych investorov.

| 45. | Kladne poznamenáva, že z hľadiska využívania rozpočtových prostriedkov je v zásade prínosom možnosť využívať okrem nenávratných príspevkov už aj nástroje financovania. Musí sa však zabezpečiť, aby sa financovali výlučne tie projekty, ktoré sú skutočne potrebné, teda nevyhnutné a ktoré preukázateľne nie sú komerčne únosné. V žiadnom prípade by sa nemali nadmerne podporovať už aj tak realizovateľné projekty, čím by sa zbytočne potláčalo súkromné financovanie. Predovšetkým by neprioritný cudzí kapitál mali získavať výlučne tie projekty, ktoré boli spoľahlivo prepočítané. V žiadnom prípade sa nemá vytvoriť umelý trh, ktorý bude fungovať výlučne na základe spolufinancovania EÚ a neustále sa bude musieť dotovať novými prostriedkami na predídenie platobnej neschopnosti. Počas pilotnej fázy sa musí pravidelne skúmať, či nejestvujú alternatívne spôsoby podpory, ktoré by boli z celkového hospodárskeho hľadiska výhodnejšie. Namiesto plánovaných dlhopisov by do úvahy mohlo prichádzať konzorciálne financovanie. |
| --- | --- |

45.

Kladne poznamenáva, že z hľadiska využívania rozpočtových prostriedkov je v zásade prínosom možnosť využívať okrem nenávratných príspevkov už aj nástroje financovania. Musí sa však zabezpečiť, aby sa financovali výlučne tie projekty, ktoré sú skutočne potrebné, teda nevyhnutné a ktoré preukázateľne nie sú komerčne únosné. V žiadnom prípade by sa nemali nadmerne podporovať už aj tak realizovateľné projekty, čím by sa zbytočne potláčalo súkromné financovanie. Predovšetkým by neprioritný cudzí kapitál mali získavať výlučne tie projekty, ktoré boli spoľahlivo prepočítané. V žiadnom prípade sa nemá vytvoriť umelý trh, ktorý bude fungovať výlučne na základe spolufinancovania EÚ a neustále sa bude musieť dotovať novými prostriedkami na predídenie platobnej neschopnosti. Počas pilotnej fázy sa musí pravidelne skúmať, či nejestvujú alternatívne spôsoby podpory, ktoré by boli z celkového hospodárskeho hľadiska výhodnejšie. Namiesto plánovaných dlhopisov by do úvahy mohlo prichádzať konzorciálne financovanie.

| 46. | Zdôrazňuje, že prvoradou úlohou podnikov musí byť aj naďalej financovanie súrne potrebného rozširovania energetickej infraštruktúry. Úlohou EÚ a členských štátov je podporné monitorovanie infraštruktúrnych opatrení a vytvorenie nevyhnutného rámca pre trhové subjekty. Komisia by sa na odstránenie existujúcich pochybností, pokiaľ ide o rozsah potrebných celkových investícií, mala snažiť konkretizovať svoje domnienky. V každom prípade musia primerané sieťové sadzby zabezpečiť, aby sa investovaný kapitál zúročil v súlade s požiadavkami trhu. |
| --- | --- |

46.

Zdôrazňuje, že prvoradou úlohou podnikov musí byť aj naďalej financovanie súrne potrebného rozširovania energetickej infraštruktúry. Úlohou EÚ a členských štátov je podporné monitorovanie infraštruktúrnych opatrení a vytvorenie nevyhnutného rámca pre trhové subjekty. Komisia by sa na odstránenie existujúcich pochybností, pokiaľ ide o rozsah potrebných celkových investícií, mala snažiť konkretizovať svoje domnienky. V každom prípade musia primerané sieťové sadzby zabezpečiť, aby sa investovaný kapitál zúročil v súlade s požiadavkami trhu.

F.   
  Súlad s inými európskymi právnymi predpismi

| 47. | Podporuje zámer Komisie ukončiť projekty spoločného záujmu v kratšej lehote vďaka jednoduchšiemu postupu vydávania povolení, ktorý by koordinoval iba jeden štátny orgán, a to za predpokladu, že postupy vnútroštátneho plánovania budú v tomto procese dostatočne zohľadnené. Na to sa pri prioritných projektoch definuje prioritný štatút. Predmetom návrhu nariadenia sú v podstate otázky konania a organizácie. |
| --- | --- |

47.

Podporuje zámer Komisie ukončiť projekty spoločného záujmu v kratšej lehote vďaka jednoduchšiemu postupu vydávania povolení, ktorý by koordinoval iba jeden štátny orgán, a to za predpokladu, že postupy vnútroštátneho plánovania budú v tomto procese dostatočne zohľadnené. Na to sa pri prioritných projektoch definuje prioritný štatút. Predmetom návrhu nariadenia sú v podstate otázky konania a organizácie.

| 48. | Konštatuje, že dôsledné by bolo, keby sa vecné normy, ktorým podliehajú projekty spoločného záujmu, upravili podľa tohto prioritného štatútu. Návrh nariadenia neprináša vo svojej súčasnej podobe žiadne zásadné zjednodušenie. Vzhľadom na požiadavky smernice EÚ o biotopoch a rámcovej smernice EÚ o vode musia byť tieto projekty prevažne vo verejnom záujme. Nemalo by sa to však týkať hmotných podmienok uvedených predpisov. V tomto smere zostáva návrh nariadenia ambivalentný. Nezmenené zostáva stanovisko Komisie podľa článku 6 ods. 4 smernice 92/43/EHS o biotopoch, aj keď by Komisia mala vypracovať zoznam projektov spoločného záujmu. Zdá sa, že ide o zbytočnú dvojitú kontrolu. |
| --- | --- |

48.

Konštatuje, že dôsledné by bolo, keby sa vecné normy, ktorým podliehajú projekty spoločného záujmu, upravili podľa tohto prioritného štatútu. Návrh nariadenia neprináša vo svojej súčasnej podobe žiadne zásadné zjednodušenie. Vzhľadom na požiadavky smernice EÚ o biotopoch a rámcovej smernice EÚ o vode musia byť tieto projekty prevažne vo verejnom záujme. Nemalo by sa to však týkať hmotných podmienok uvedených predpisov. V tomto smere zostáva návrh nariadenia ambivalentný. Nezmenené zostáva stanovisko Komisie podľa článku 6 ods. 4 smernice 92/43/EHS o biotopoch, aj keď by Komisia mala vypracovať zoznam projektov spoločného záujmu. Zdá sa, že ide o zbytočnú dvojitú kontrolu.

| 49. | Konštatuje, že tým, že sa na trvanie povoľovacieho konania stanovili lehoty, sa zodpovednosť za zjednodušenie konania prenesie predovšetkým na národné a regionálne schvaľovacie orgány, ktoré by svoju administratívnu prax mali prispôsobiť prioritnému štatútu, zatiaľ čo hmotnoprávne normy, ktoré stanovila EÚ, sa naopak v podstate zachovajú. Európska komisia by mala v úzkej spolupráci so schvaľovacími orgánmi vypracovať na uplatňovanie týchto požiadaviek praktické návrhy, ktoré by zohľadňovali praktické požiadavky na účinné a transparentné postupy. |
| --- | --- |

49.

Konštatuje, že tým, že sa na trvanie povoľovacieho konania stanovili lehoty, sa zodpovednosť za zjednodušenie konania prenesie predovšetkým na národné a regionálne schvaľovacie orgány, ktoré by svoju administratívnu prax mali prispôsobiť prioritnému štatútu, zatiaľ čo hmotnoprávne normy, ktoré stanovila EÚ, sa naopak v podstate zachovajú. Európska komisia by mala v úzkej spolupráci so schvaľovacími orgánmi vypracovať na uplatňovanie týchto požiadaviek praktické návrhy, ktoré by zohľadňovali praktické požiadavky na účinné a transparentné postupy.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/143 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/143

---

Stanovisko Výboru regiónov „Horizont 2020 (rámcový program pre výskum a inovácie)“

2012/C 277/14

VÝBOR REGIÓNOV

dospel k týmto hlavným záverom:

| — | Návrh nariadenia Rady a plány vykonávania programu Horizont 2020 by mali byť väčšmi zamerané na každodennú prax a mali by na ňu mať väčší dosah. To znamená, že miestna a regionálna úroveň musí byť nabádaná, aby sa aktívne zapájala do plnenia cieľov stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

—

Návrh nariadenia Rady a plány vykonávania programu Horizont 2020 by mali byť väčšmi zamerané na každodennú prax a mali by na ňu mať väčší dosah. To znamená, že miestna a regionálna úroveň musí byť nabádaná, aby sa aktívne zapájala do plnenia cieľov stratégie Európa 2020.

| — | Trojpilierový systém programu Horizont 2020 je pre európsky výskum značným prínosom. |
| --- | --- |

—

Trojpilierový systém programu Horizont 2020 je pre európsky výskum značným prínosom.

| — | Program Horizont 2020 by mal financovať výskum a vypracovanie koncepcií, metód a iných foriem intelektuálneho kapitálu, ktoré sú potrebné na spoluprácu medzi regiónmi a mestami, univerzitami a podnikmi v oblasti inovácií a zhodnocovania poznatkov. |
| --- | --- |

—

Program Horizont 2020 by mal financovať výskum a vypracovanie koncepcií, metód a iných foriem intelektuálneho kapitálu, ktoré sú potrebné na spoluprácu medzi regiónmi a mestami, univerzitami a podnikmi v oblasti inovácií a zhodnocovania poznatkov.

| — | Regióny a mestá by mali z výskumu, vývoja a inovácií urobiť zásadnú súčasť svojho ústredného politického programu. Program Horizont 2020 a financovanie v rámci súdržnosti by sa mali využívať na vytváranie koncepcií, nástrojov a ďalších podmienok, pomocou ktorých by miestne a regionálne orgány mohli aktívne podporovať inovácie, podstupovať riziká a investovať do praktického uplatňovania výskumu, vývoja a inovácií, a dať im tak regionálny rozmer. |
| --- | --- |

—

Regióny a mestá by mali z výskumu, vývoja a inovácií urobiť zásadnú súčasť svojho ústredného politického programu. Program Horizont 2020 a financovanie v rámci súdržnosti by sa mali využívať na vytváranie koncepcií, nástrojov a ďalších podmienok, pomocou ktorých by miestne a regionálne orgány mohli aktívne podporovať inovácie, podstupovať riziká a investovať do praktického uplatňovania výskumu, vývoja a inovácií, a dať im tak regionálny rozmer.

| — | VR navrhuje, aby strategickým cieľom programu Horizont 2020 bolo vytvorenie európskej kultúry otvorenej inovácie prostredníctvom príslušných špecifických programov a ďalších nástrojov. Inovačné ekosystémy, kľúčové podporné technológie, verejné obstarávanie a výskumná infraštruktúra si vyžadujú značnú úroveň rozvoja. |
| --- | --- |

—

VR navrhuje, aby strategickým cieľom programu Horizont 2020 bolo vytvorenie európskej kultúry otvorenej inovácie prostredníctvom príslušných špecifických programov a ďalších nástrojov. Inovačné ekosystémy, kľúčové podporné technológie, verejné obstarávanie a výskumná infraštruktúra si vyžadujú značnú úroveň rozvoja.

| — | Obnova rámcového programu znamená zjednodušenie programových postupov a zvýšenie dosahu projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácií financovaných zo zdrojov EÚ. |
| --- | --- |

—

Obnova rámcového programu znamená zjednodušenie programových postupov a zvýšenie dosahu projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácií financovaných zo zdrojov EÚ.

| — | Na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebná aj zmena spôsobu myslenia. VR vyzýva priekopnícke regióny, aby vytvorili európske konzorciá integrujúce rôzne schopnosti s cieľom vytvárať prelomové spoločenské inovácie pre celoeurópske využitie. |
| --- | --- |

—

Na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebná aj zmena spôsobu myslenia. VR vyzýva priekopnícke regióny, aby vytvorili európske konzorciá integrujúce rôzne schopnosti s cieľom vytvárať prelomové spoločenské inovácie pre celoeurópske využitie.

| — | Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) môže byť osobitným prínosom aj pre regionálnu úroveň. |
| --- | --- |

—

Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) môže byť osobitným prínosom aj pre regionálnu úroveň.

| Spravodajca | Markku MARKKULA (FI/EĽS), člen rady mesta Espoo |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020
  COM(2011) 809 final |

Spravodajca

Markku MARKKULA (FI/EĽS), člen rady mesta Espoo

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020

COM(2011) 809 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

1.   hlavný bod:

Návrh nariadenia Rady a plány vykonávania programu Horizont 2020 by mali byť väčšmi zamerané na každodennú prax a mali by na ňu mať väčší dosah. To znamená, že miestna a regionálna úroveň musí byť nabádaná, aby sa aktívne zapájala do plnenia cieľov stratégie Európa 2020.

| 1. | Návrhy Komisie predstavujú vynikajúci východiskový bod na definovanie činností EÚ v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v nasledujúcom programovom období 2014 – 2020. Všetky regióny a subjekty v rámci regiónu môžu a mali by účinne využívať poznatky. Preto má šírenie a ďalšie zdokonaľovanie výsledkov výskumu, vývoja a inovácií v celej Európe nesmierny význam. |
| --- | --- |

1.

Návrhy Komisie predstavujú vynikajúci východiskový bod na definovanie činností EÚ v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v nasledujúcom programovom období 2014 – 2020. Všetky regióny a subjekty v rámci regiónu môžu a mali by účinne využívať poznatky. Preto má šírenie a ďalšie zdokonaľovanie výsledkov výskumu, vývoja a inovácií v celej Európe nesmierny význam.

| 2. | Na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 je potrebné, aby politika súdržnosti EÚ prispievala k rozširovaniu kvalifikačnej základne a inovačnej kapacity na miestnej úrovni, ako aj k rozvoju nástrojov a spolupráce podporujúcej medziregionálnu spoluprácu v rámci Európy. Takéto nástroje a spolupráca sú potrebné na realizáciu výsledkov programu Horizont 2020 na regionálnej a miestnej úrovni. Všetky regionálne výskumy financované z programu Horizont 2020 by mali obsahovať rozmer „globálnej excelentnosti“, ktorú podporujú zásady inteligentnej špecializácie. Okrem toho užšie prepojenie programu Horizont 2020 a štrukturálnych fondov by sa malo náležite prejaviť v operačných programoch a stratégiách výskumu, inovácie a inteligentnej špecializácie. |
| --- | --- |

2.

Na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 je potrebné, aby politika súdržnosti EÚ prispievala k rozširovaniu kvalifikačnej základne a inovačnej kapacity na miestnej úrovni, ako aj k rozvoju nástrojov a spolupráce podporujúcej medziregionálnu spoluprácu v rámci Európy. Takéto nástroje a spolupráca sú potrebné na realizáciu výsledkov programu Horizont 2020 na regionálnej a miestnej úrovni. Všetky regionálne výskumy financované z programu Horizont 2020 by mali obsahovať rozmer „globálnej excelentnosti“, ktorú podporujú zásady inteligentnej špecializácie. Okrem toho užšie prepojenie programu Horizont 2020 a štrukturálnych fondov by sa malo náležite prejaviť v operačných programoch a stratégiách výskumu, inovácie a inteligentnej špecializácie.

| 3. | Návrh Komisie je v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. Opatrenia programu Horizont 2020 sú zamerané na to, aby sa pri implementácii na úrovni EÚ dosiahla čo najvyššia pridaná hodnota a zabezpečil čo najdôraznejší vplyv. Jeho činnosti môžu posilniť všeobecné zásady výskumu a inovácie, podporiť úlohu členských štátov v oblasti výskumu a zabrániť prekrývaniu. Je obzvlášť dôležité, aby tento program pomohol dosiahnuť kritický objem v kľúčových sektoroch a uskutočniť vysoko rizikový a dlhodobý výskum a vývoj, pretože to umožní rozdelenie rizika a dosiahnutie širokého rozsahu pôsobnosti a úspor z rozsahu, ktoré by inak nebolo možné docieliť. |
| --- | --- |

3.

Návrh Komisie je v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. Opatrenia programu Horizont 2020 sú zamerané na to, aby sa pri implementácii na úrovni EÚ dosiahla čo najvyššia pridaná hodnota a zabezpečil čo najdôraznejší vplyv. Jeho činnosti môžu posilniť všeobecné zásady výskumu a inovácie, podporiť úlohu členských štátov v oblasti výskumu a zabrániť prekrývaniu. Je obzvlášť dôležité, aby tento program pomohol dosiahnuť kritický objem v kľúčových sektoroch a uskutočniť vysoko rizikový a dlhodobý výskum a vývoj, pretože to umožní rozdelenie rizika a dosiahnutie širokého rozsahu pôsobnosti a úspor z rozsahu, ktoré by inak nebolo možné docieliť.

VÝBOR REGIÓNOV

| 4. | Zdôrazňuje význam programu Horizont 2020. Plánovaná výška financovania 80 miliárd EUR je plne odôvodnená a predstavuje nevyhnutné minimum vzhľadom na úlohu programu pri uplatňovaní stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj pri realizácii a fungovaní Európskeho výskumného priestoru (EVP). Avšak vzhľadom na skutočnosť, že Európa sa potrebuje vymaniť z finančnej krízy a vytvoriť pevný základ pre vybrané priority vo svojom celosvetovom pôsobení, program Horizont 2020 by mal obsahovať nástroje zamerané na zmeny v každodennej praxi a zabezpečiť rýchlejšie dosahovanie výsledkov spoločenského charakteru v podobe nových pracovných miest, inteligentného rastu a zvyšovanie blahobytu v krátkodobom aj dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

4.

Zdôrazňuje význam programu Horizont 2020. Plánovaná výška financovania 80 miliárd EUR je plne odôvodnená a predstavuje nevyhnutné minimum vzhľadom na úlohu programu pri uplatňovaní stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj pri realizácii a fungovaní Európskeho výskumného priestoru (EVP). Avšak vzhľadom na skutočnosť, že Európa sa potrebuje vymaniť z finančnej krízy a vytvoriť pevný základ pre vybrané priority vo svojom celosvetovom pôsobení, program Horizont 2020 by mal obsahovať nástroje zamerané na zmeny v každodennej praxi a zabezpečiť rýchlejšie dosahovanie výsledkov spoločenského charakteru v podobe nových pracovných miest, inteligentného rastu a zvyšovanie blahobytu v krátkodobom aj dlhodobom horizonte.

| 5. | Víta cieľ programu Horizont 2020 získať viac inovácií z výskumu, pričom sa zohľadňuje inovačný potenciál. Preto je nevyhnutné, aby regionálni politickí činitelia, univerzity a výskumné ústavy so sídlom v danom územnom celku začali ešte pred začiatkom nového programového obdobia aktívne vypracovávať spoločné regionálne inovačné stratégie a vykonávacie programy, ktoré by strategicky vychádzali z inteligentnej špecializácie a boli by financované spoločne z rôznych zdrojov, vrátane rozpočtov miest a obcí, príspevkov podnikov a viacerých finančných nástrojov EÚ. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa európsky výskumný a inovačný program a národné a regionálne inovačné stratégie navzájom dopĺňali. |
| --- | --- |

5.

Víta cieľ programu Horizont 2020 získať viac inovácií z výskumu, pričom sa zohľadňuje inovačný potenciál. Preto je nevyhnutné, aby regionálni politickí činitelia, univerzity a výskumné ústavy so sídlom v danom územnom celku začali ešte pred začiatkom nového programového obdobia aktívne vypracovávať spoločné regionálne inovačné stratégie a vykonávacie programy, ktoré by strategicky vychádzali z inteligentnej špecializácie a boli by financované spoločne z rôznych zdrojov, vrátane rozpočtov miest a obcí, príspevkov podnikov a viacerých finančných nástrojov EÚ. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa európsky výskumný a inovačný program a národné a regionálne inovačné stratégie navzájom dopĺňali.

| 6. | Požaduje, aby boli plány programu Horizont 2020 (pokiaľ ide o obsah, zameranie financovania a nástrojov) hodnotené z hľadiska ich dosahu, a to najmä ich stimulačného účinku ako súčasti všetkých činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré sa realizujú v Európe. Horizont 2020 je z finančného hľadiska obrovský program (80 miliárd EUR na obdobie 2014 – 2020). Rozpočet na akcie Marie Curie poklesne v roku 2014 na 0,7 miliardy oproti takmer 1 miliarde v roku 2013. Vzhľadom na prínos tohto programu by však financovanie týchto akcií malo byť viac zosúladené s financovaním Európskej rady pre výskum. Program Horizont 2020 navyše predstavuje iba niekoľko percent z celkovej európskej činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, mal by sa pri prijímaní rozhodnutí zdôrazňovať európsky systém výskumu, vývoja a inovácií ako celok a mali by sa stanoviť jednoznačné priority pri využívaní prostriedkov z programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

6.

Požaduje, aby boli plány programu Horizont 2020 (pokiaľ ide o obsah, zameranie financovania a nástrojov) hodnotené z hľadiska ich dosahu, a to najmä ich stimulačného účinku ako súčasti všetkých činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré sa realizujú v Európe. Horizont 2020 je z finančného hľadiska obrovský program (80 miliárd EUR na obdobie 2014 – 2020). Rozpočet na akcie Marie Curie poklesne v roku 2014 na 0,7 miliardy oproti takmer 1 miliarde v roku 2013. Vzhľadom na prínos tohto programu by však financovanie týchto akcií malo byť viac zosúladené s financovaním Európskej rady pre výskum. Program Horizont 2020 navyše predstavuje iba niekoľko percent z celkovej európskej činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, mal by sa pri prijímaní rozhodnutí zdôrazňovať európsky systém výskumu, vývoja a inovácií ako celok a mali by sa stanoviť jednoznačné priority pri využívaní prostriedkov z programu Horizont 2020.

| 7. | Opätovne pripomína (1), že na praktickej úrovni musia byť prijaté odvážne kroky, ktoré dajú všetkým úrovniam verejnej správy v členských štátoch – miestnej, regionálnej i ústrednej – väčšiu zodpovednosť a budú zapájať všetky ostatné zainteresované strany. To si vyžaduje uznanie dôležitej úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri príprave a vykonávaní stratégie Európa 2020 v národných programoch reforiem a spoločnú zodpovednosť všetkých kľúčových aktérov, ktorí sa prostredníctvom územných dohôd zameriavajú na činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

7.

Opätovne pripomína (1), že na praktickej úrovni musia byť prijaté odvážne kroky, ktoré dajú všetkým úrovniam verejnej správy v členských štátoch – miestnej, regionálnej i ústrednej – väčšiu zodpovednosť a budú zapájať všetky ostatné zainteresované strany. To si vyžaduje uznanie dôležitej úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri príprave a vykonávaní stratégie Európa 2020 v národných programoch reforiem a spoločnú zodpovednosť všetkých kľúčových aktérov, ktorí sa prostredníctvom územných dohôd zameriavajú na činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na regionálnej úrovni.

| 8. | Požaduje, aby mestá a regióny prevzali zásadnú úlohu pri vytváraní nových druhov dohôd o spoločných podnikoch v rámci verejno-súkromných partnerstiev s účasťou občanov, pričom dôraz by sa mal klásť na silnejšie postavenie používateľov, otvorenú inováciu a zhodnotenie excelentných znalostí v záujme podpory výskumu, vývoja a inovácií potrebných na vytváranie inovačných riešení spoločenských problémov. Ako je už v programe Horizont 2020 uvedené, na dosiahnutie stanoveného cieľa, aby sa Európa stala svetovým lídrom v riešení veľkých celospoločenských problémov, musia byť činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií vo svojej povahe multidisciplinárne, viacodborové, viacrozmerné a multikultúrne, čo si vyžaduje výraznú každodennú angažovanosť. Laboratória už prestali byť tradičnými univerzitnými pracoviskami, ale fungujú ako regionálne inovačné ekosystémy a skúšobné prostredie na rýchle testovanie prototypov mnohých druhov inovácií zameraných na používateľov: nových produktov, postupov, štruktúr a systémov transformačného a evolutívneho charakteru. Tie sa nedajú vytvárať a udržiavať bez aktívnej účasti miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

8.

Požaduje, aby mestá a regióny prevzali zásadnú úlohu pri vytváraní nových druhov dohôd o spoločných podnikoch v rámci verejno-súkromných partnerstiev s účasťou občanov, pričom dôraz by sa mal klásť na silnejšie postavenie používateľov, otvorenú inováciu a zhodnotenie excelentných znalostí v záujme podpory výskumu, vývoja a inovácií potrebných na vytváranie inovačných riešení spoločenských problémov. Ako je už v programe Horizont 2020 uvedené, na dosiahnutie stanoveného cieľa, aby sa Európa stala svetovým lídrom v riešení veľkých celospoločenských problémov, musia byť činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií vo svojej povahe multidisciplinárne, viacodborové, viacrozmerné a multikultúrne, čo si vyžaduje výraznú každodennú angažovanosť. Laboratória už prestali byť tradičnými univerzitnými pracoviskami, ale fungujú ako regionálne inovačné ekosystémy a skúšobné prostredie na rýchle testovanie prototypov mnohých druhov inovácií zameraných na používateľov: nových produktov, postupov, štruktúr a systémov transformačného a evolutívneho charakteru. Tie sa nedajú vytvárať a udržiavať bez aktívnej účasti miestnych a regionálnych orgánov.

| 9. | Zdôrazňuje potrebu začlenenia regionálneho prvku do rámcového programu Horizont 2020 v záujme dosiahnutia želanej súčinnosti medzi regionálnou politikou a politikou výskumu. V tejto súvislosti výbor požaduje zachovanie nástrojov a programov v rámci Horizontu 2020, ako sú Regióny znalostí a Živé laboratóriá. Tieto programy majú silný regionálny rozmer, regionálnu účasť a regionálny dosah, upevňujú regionálny inovačný potenciál a presahujú rámec prostej „výmeny znalostí“. |
| --- | --- |

9.

Zdôrazňuje potrebu začlenenia regionálneho prvku do rámcového programu Horizont 2020 v záujme dosiahnutia želanej súčinnosti medzi regionálnou politikou a politikou výskumu. V tejto súvislosti výbor požaduje zachovanie nástrojov a programov v rámci Horizontu 2020, ako sú Regióny znalostí a Živé laboratóriá. Tieto programy majú silný regionálny rozmer, regionálnu účasť a regionálny dosah, upevňujú regionálny inovačný potenciál a presahujú rámec prostej „výmeny znalostí“.

| 10. | Trvá na tom, že program Regióny znalostí sa nesmie zrušiť, a to ani z dôvodu, že sa organizujú podobné iniciatívy, ktoré sú vo veľkej miere financované z prostriedkov politiky súdržnosti. Naopak, tento program by sa mal využívať ako nástroj na rozvoj regionálnej excelentnosti a jeho objem by sa mal znásobiť. Program Regióny znalostí môže mať zásadný význam pri podnecovaní a podpore regiónov, aby sa zamerali na inteligentnú špecializáciu a stali sa odrazovým mostíkom k zintenzívneniu celoeurópskej spolupráce a tzv. bench-learningu, čo je proces zameraný na spoločné vytváranie systémových zmien prostredníctvom referenčného porovnávania (bench-marking) a učenia sa na základe spolupráce. |
| --- | --- |

10.

Trvá na tom, že program Regióny znalostí sa nesmie zrušiť, a to ani z dôvodu, že sa organizujú podobné iniciatívy, ktoré sú vo veľkej miere financované z prostriedkov politiky súdržnosti. Naopak, tento program by sa mal využívať ako nástroj na rozvoj regionálnej excelentnosti a jeho objem by sa mal znásobiť. Program Regióny znalostí môže mať zásadný význam pri podnecovaní a podpore regiónov, aby sa zamerali na inteligentnú špecializáciu a stali sa odrazovým mostíkom k zintenzívneniu celoeurópskej spolupráce a tzv. bench-learningu, čo je proces zameraný na spoločné vytváranie systémových zmien prostredníctvom referenčného porovnávania (bench-marking) a učenia sa na základe spolupráce.

| 11. | Navrhuje, že v záujme plodnej európskej spolupráce by mal program Regióny znalostí zohrávať osobitnú úlohu pri financovaní výskumu o možných spôsoboch začlenenia regionálnych aktivít do jednotlivých hlavných iniciatív. Jedným z cieľov tohto programu by teda mala byť podpora konkurencieschopnosti regionálnych ekosystémov zameraných na výskum v oblastiach digitálnej agendy a technológií účinne využívajúcich zdroje, a to v rámci Európy aj na celom svete, vďaka čomu by sa vytvorili nové obchodné príležitosti pre zúčastnené malé a stredné podniky (MSP), ktoré majú kľúčovú úlohu v oblasti marketingu a pri realizácii inovatívneho rozvoja. |
| --- | --- |

11.

Navrhuje, že v záujme plodnej európskej spolupráce by mal program Regióny znalostí zohrávať osobitnú úlohu pri financovaní výskumu o možných spôsoboch začlenenia regionálnych aktivít do jednotlivých hlavných iniciatív. Jedným z cieľov tohto programu by teda mala byť podpora konkurencieschopnosti regionálnych ekosystémov zameraných na výskum v oblastiach digitálnej agendy a technológií účinne využívajúcich zdroje, a to v rámci Európy aj na celom svete, vďaka čomu by sa vytvorili nové obchodné príležitosti pre zúčastnené malé a stredné podniky (MSP), ktoré majú kľúčovú úlohu v oblasti marketingu a pri realizácii inovatívneho rozvoja.

| 12. | Vyjadruje znepokojenie nad tým, že ani vo viacročnom finančnom rámci Európskej únie navrhnutom na roky 2014 – 2020, ani v programe Horizont 2020 sa nehovorí o budúcnosti programu Inteligentná energia – Európa (IEE), ktorý bol v súčasnom programovom období rozhodujúci pre inovácie, pokiaľ ide o miestnu správu, finančné inžinierstvo, prilákanie miestnych subjektov a občanov, dlhodobú víziu a vytváranie sietí, a umožnil spustiť iniciatívy, akou je Dohovor primátorov a starostov. Žiada preto samostatnú rozpočtovú kapitolu určenú na netechnologické riešenia v programe Horizont 2020 v súlade s duchom programu IEE a v rámci jeho podpory. |
| --- | --- |

12.

Vyjadruje znepokojenie nad tým, že ani vo viacročnom finančnom rámci Európskej únie navrhnutom na roky 2014 – 2020, ani v programe Horizont 2020 sa nehovorí o budúcnosti programu Inteligentná energia – Európa (IEE), ktorý bol v súčasnom programovom období rozhodujúci pre inovácie, pokiaľ ide o miestnu správu, finančné inžinierstvo, prilákanie miestnych subjektov a občanov, dlhodobú víziu a vytváranie sietí, a umožnil spustiť iniciatívy, akou je Dohovor primátorov a starostov. Žiada preto samostatnú rozpočtovú kapitolu určenú na netechnologické riešenia v programe Horizont 2020 v súlade s duchom programu IEE a v rámci jeho podpory.

2.   hlavný bod:

Trojpilierový systém programu Horizont 2020 je pre európsky výskum značným prínosom.

| 13. | V záujme zvýšenia regionálneho vplyvu európskych aktivít v oblasti výskumu, vývoja a inovácií je potrebné venovať pozornosť niekoľkým otázkam:






  a) | zvyšovaniu povedomia verejnosti o inováciách, ako aj o dosahu a evolutívnosti výskumu, vývoja a inovácií; |
| --- | --- | --- |

13.

V záujme zvýšenia regionálneho vplyvu európskych aktivít v oblasti výskumu, vývoja a inovácií je potrebné venovať pozornosť niekoľkým otázkam:

a)

zvyšovaniu povedomia verejnosti o inováciách, ako aj o dosahu a evolutívnosti výskumu, vývoja a inovácií;

| b) | rozvoju hodnotových ukazovateľov s cieľom pomáhať zvyšovať regionálnu spoluprácu v záujme riešenia zásadných spoločenských problémov a pri vytváraní a činnosti spoločných platforiem pre otvorené inovácie a verejno-súkromné partnerstvá s účasťou občanov; |
| --- | --- |

b)

rozvoju hodnotových ukazovateľov s cieľom pomáhať zvyšovať regionálnu spoluprácu v záujme riešenia zásadných spoločenských problémov a pri vytváraní a činnosti spoločných platforiem pre otvorené inovácie a verejno-súkromné partnerstvá s účasťou občanov;

| c) | podnecovaniu dialógu medzi vedou a spoločnosťou a prostredníctvom neho aj lepšiemu pochopeniu systematickej povahy inovácií a prognóz. |
| --- | --- |

c)

podnecovaniu dialógu medzi vedou a spoločnosťou a prostredníctvom neho aj lepšiemu pochopeniu systematickej povahy inovácií a prognóz.

VÝBOR REGIÓNOV

| 14. | zdôrazňuje, že kľúčovými úlohami v súvislosti s výskumom, vývojom a inováciami v regiónoch v celej Európe sú tieto:






  a) | vymedziť úlohu výskumu, vývoja a inovácií pri obnove tradičných postupov vo verejnom sektore, vrátane prijímania rozhodnutí; |
| --- | --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že kľúčovými úlohami v súvislosti s výskumom, vývojom a inováciami v regiónoch v celej Európe sú tieto:

a)

vymedziť úlohu výskumu, vývoja a inovácií pri obnove tradičných postupov vo verejnom sektore, vrátane prijímania rozhodnutí;

| b) | zlepšiť relevantnosť a využiteľnosť výsledkov hlavných iniciatív EÚ a na tomto základe urýchliť realizácia týchto činností; |
| --- | --- |

b)

zlepšiť relevantnosť a využiteľnosť výsledkov hlavných iniciatív EÚ a na tomto základe urýchliť realizácia týchto činností;

| c) | naučiť sa využívať a uvádzať na trh existujúce poznatky z výskumu a inovácií prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev a výmenou osvedčených postupov a ďalších relevantných znalostí. |
| --- | --- |

c)

naučiť sa využívať a uvádzať na trh existujúce poznatky z výskumu a inovácií prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev a výmenou osvedčených postupov a ďalších relevantných znalostí.

| 15. | Zdôrazňuje, že trojpilierová štruktúra programu Horizont 2020 vytvára príležitosti na dosiahnutie strategických cieľov stratégie Európa 2020. Ak berieme do úvahy, že program Horizont 2020 sa sústreďuje na výskum, vývoj a inovácie na úrovni EU, ktoré by mali byť katalyzátorom výskumu, vývoja a inovácií v členských štátoch a regiónoch, mali by byť pri opätovnej formulácii predpisov a postupov týkajúcich sa programu Horizont 2020 zohľadnené tieto odporúčania:






  a) | pokiaľ ide o kritériá hodnotenia a financovania, dôraz sa kladie na celosvetovú excelentnosť; všetky činnosti vychádzajú z vedeckých poznatkov. Malo by sa však upozorniť, že každá priorita potrebuje vlastné kritériá excelentnosti: v prvej priorite by to mala byť vedecká excelentnosť, v druhej priorite excelentnosť priemyselných inovácií a obnovy podnikov a v tretej priorite excelentnosť a dosah spoločenských inovácií; |
| --- | --- | --- |

15.

Zdôrazňuje, že trojpilierová štruktúra programu Horizont 2020 vytvára príležitosti na dosiahnutie strategických cieľov stratégie Európa 2020. Ak berieme do úvahy, že program Horizont 2020 sa sústreďuje na výskum, vývoj a inovácie na úrovni EU, ktoré by mali byť katalyzátorom výskumu, vývoja a inovácií v členských štátoch a regiónoch, mali by byť pri opätovnej formulácii predpisov a postupov týkajúcich sa programu Horizont 2020 zohľadnené tieto odporúčania:

a)

pokiaľ ide o kritériá hodnotenia a financovania, dôraz sa kladie na celosvetovú excelentnosť; všetky činnosti vychádzajú z vedeckých poznatkov. Malo by sa však upozorniť, že každá priorita potrebuje vlastné kritériá excelentnosti: v prvej priorite by to mala byť vedecká excelentnosť, v druhej priorite excelentnosť priemyselných inovácií a obnovy podnikov a v tretej priorite excelentnosť a dosah spoločenských inovácií;

| b) | v prioritnom pilieri „Excelentná veda“ by sa mal klásť čoraz väčší dôraz na význam multidisciplinárneho charakteru budúcich a vznikajúcich technológií. Medzi kritéria hodnotenia vplyvu by okrem vedeckých publikácií a patentov mali patriť aj ďalšie formy tokov znalostí medzi rôznymi aktérmi: od tvorcov poznatkov cez ich používateľov až po koncových príjemcov; |
| --- | --- |

b)

v prioritnom pilieri „Excelentná veda“ by sa mal klásť čoraz väčší dôraz na význam multidisciplinárneho charakteru budúcich a vznikajúcich technológií. Medzi kritéria hodnotenia vplyvu by okrem vedeckých publikácií a patentov mali patriť aj ďalšie formy tokov znalostí medzi rôznymi aktérmi: od tvorcov poznatkov cez ich používateľov až po koncových príjemcov;

| c) | v priorite „Vedúce postavenie priemyslu“ by sa mal klásť silný dôraz na kombinovanie viacerých technológií v oblasti výskumu, vývoja a inovácií s cieľom zvýšiť rastový potenciál európskych podnikov, a to najmä MSP. Zároveň by sa mohla podporiť účasť MSP na verejno-súkromných partnerstvách. Riešenie komplexných priemyselných otázok si tiež vyžaduje čoraz väčšiu flexibilnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, na čo je potrebné väčšie zapojenie MSP. Technológie by sa mali považovať za nástroj, ktorý umožňuje rýchly rozvoj, aj na úrovni radikálnej zmeny. Z tohto dôvodu by sa mal hlavný dôraz klásť na integráciu digitalizácie, ľudského správania a dynamiky trhu; |
| --- | --- |

c)

v priorite „Vedúce postavenie priemyslu“ by sa mal klásť silný dôraz na kombinovanie viacerých technológií v oblasti výskumu, vývoja a inovácií s cieľom zvýšiť rastový potenciál európskych podnikov, a to najmä MSP. Zároveň by sa mohla podporiť účasť MSP na verejno-súkromných partnerstvách. Riešenie komplexných priemyselných otázok si tiež vyžaduje čoraz väčšiu flexibilnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, na čo je potrebné väčšie zapojenie MSP. Technológie by sa mali považovať za nástroj, ktorý umožňuje rýchly rozvoj, aj na úrovni radikálnej zmeny. Z tohto dôvodu by sa mal hlavný dôraz klásť na integráciu digitalizácie, ľudského správania a dynamiky trhu;

| d) | v priorite „Spoločenské výzvy“ by sa mal klásť dôraz na kombinovanie najlepších európskych poznatkov v projektoch veľkého rozsahu zameraných na spoločnú tvorbu, ktoré Európe umožnia vykonať veľké systémové zmeny v obnove štruktúry, presahujúce tradičné hranice. Výskum zameraný na jednotlivé disciplíny nestačí na to, aby vytváral poznatky na riešenie hlavných spoločenských výziev. Zameranie by sa malo presmerovať na multidisciplinárne činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií prinášajúce koncepcie a zložky, ktoré sú v rámci týchto systémových zmien v obnove štruktúry potrebné. Stredobodom výskumu sú pokusy a pilotné projekty. Dobrým príkladom je široké pole pôsobnosti iniciatívy „Inteligentné mesto“. Jednou zo zásadných súčastí tejto činnosti je evolutívnosť výsledkov v iných podmienkach v rámci celej Európy; |
| --- | --- |

d)

v priorite „Spoločenské výzvy“ by sa mal klásť dôraz na kombinovanie najlepších európskych poznatkov v projektoch veľkého rozsahu zameraných na spoločnú tvorbu, ktoré Európe umožnia vykonať veľké systémové zmeny v obnove štruktúry, presahujúce tradičné hranice. Výskum zameraný na jednotlivé disciplíny nestačí na to, aby vytváral poznatky na riešenie hlavných spoločenských výziev. Zameranie by sa malo presmerovať na multidisciplinárne činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií prinášajúce koncepcie a zložky, ktoré sú v rámci týchto systémových zmien v obnove štruktúry potrebné. Stredobodom výskumu sú pokusy a pilotné projekty. Dobrým príkladom je široké pole pôsobnosti iniciatívy „Inteligentné mesto“. Jednou zo zásadných súčastí tejto činnosti je evolutívnosť výsledkov v iných podmienkach v rámci celej Európy;

| e) | vzhľadom na to, že aj v krátkodobom horizonte sa vyžadujú výsledky svetovej kvality, mala by sa predovšetkým priorita „Spoločenské výzvy“ využívať na obnovu v súčasnosti príliš málo flexibilnej rámcovej politiky, ktorá je zároveň priveľmi vzdialená od praxe v reálnych podmienkach. Jednotlivé programy využívajú rôzne spôsoby financovania podľa toho, aké sú ich ciele. Za jedno z riešení by sa mohla považovať viacfázová politika financovania, v rámci ktorej by bola každá fáza účinne financovaná a výsledky by sa hodnotili na základe kritérií, ktoré kladú dôraz na potrebu špičkovej kvality Iba úspešné projekty, ktoré spĺňajú tieto požiadavky týkajúce sa kvality, by pokračovali do ďalšej úrovne. Jednotlivé úrovne by sa mohli venovať jednotlivým fázam projektu, ako je: 1) realizovateľnosť, 2) testovanie, 3) spoločná tvorba poznatkov a 4) zavedenie do praxe a zvyšovanie funkčnej kapacity. Prvá fáza sa zameria na hľadanie riešení v rámci širokej a otvorenej interakcie. Druhá fáza by bola zameraná na testovanie rôznych alternatív a vytváranie koncepcie systému. V tretej fáze by špičkoví výskumní pracovníci detailne rozpracovali požadované zložky. Štvrtú fázu by tvorilo niekoľko paralelných, aplikovaných skúšok, ktoré by simultánne vytvárali nové obsahy, čo by zvýšilo spoločenský dosah projektu; |
| --- | --- |

e)

vzhľadom na to, že aj v krátkodobom horizonte sa vyžadujú výsledky svetovej kvality, mala by sa predovšetkým priorita „Spoločenské výzvy“ využívať na obnovu v súčasnosti príliš málo flexibilnej rámcovej politiky, ktorá je zároveň priveľmi vzdialená od praxe v reálnych podmienkach. Jednotlivé programy využívajú rôzne spôsoby financovania podľa toho, aké sú ich ciele. Za jedno z riešení by sa mohla považovať viacfázová politika financovania, v rámci ktorej by bola každá fáza účinne financovaná a výsledky by sa hodnotili na základe kritérií, ktoré kladú dôraz na potrebu špičkovej kvality Iba úspešné projekty, ktoré spĺňajú tieto požiadavky týkajúce sa kvality, by pokračovali do ďalšej úrovne. Jednotlivé úrovne by sa mohli venovať jednotlivým fázam projektu, ako je: 1) realizovateľnosť, 2) testovanie, 3) spoločná tvorba poznatkov a 4) zavedenie do praxe a zvyšovanie funkčnej kapacity. Prvá fáza sa zameria na hľadanie riešení v rámci širokej a otvorenej interakcie. Druhá fáza by bola zameraná na testovanie rôznych alternatív a vytváranie koncepcie systému. V tretej fáze by špičkoví výskumní pracovníci detailne rozpracovali požadované zložky. Štvrtú fázu by tvorilo niekoľko paralelných, aplikovaných skúšok, ktoré by simultánne vytvárali nové obsahy, čo by zvýšilo spoločenský dosah projektu;

| f) | uvedená realizácia viacfázových projektov (ak by prebiehala transparentne a výsledky by sa šírili efektívne), by aj regiónom a ďalším príjemcom financovania z fondov súdržnosti poskytla obrovské množstvo užitočných informácií o už existujúcich poznatkoch a potenciálnych aktéroch v rozvojových činnostiach. |
| --- | --- |

f)

uvedená realizácia viacfázových projektov (ak by prebiehala transparentne a výsledky by sa šírili efektívne), by aj regiónom a ďalším príjemcom financovania z fondov súdržnosti poskytla obrovské množstvo užitočných informácií o už existujúcich poznatkoch a potenciálnych aktéroch v rozvojových činnostiach.

3.   hlavný bod:

Regióny a mestá by mali z výskumu, vývoja a inovácií urobiť zásadnú súčasť svojho ústredného politického programu. Program Horizont 2020 a financovanie v rámci súdržnosti by sa mali využívať na vytváranie koncepcií, nástrojov a ďalších podmienok, pomocou ktorých by miestne a regionálne orgány mohli aktívne podporovať inovácie, podstupovať riziká a investovať do praktického uplatňovania výskumu, vývoja a inovácií, a dať im tak regionálny rozmer.

| 16. | Regióny potrebujú zlepšiť svoju pripravenosť na využívanie výsledkov výskumu. Tomuto cieľu treba venovať väčšiu pozornosť a viac finančných prostriedkov. Získané zručnosti, naučené postupy a vypracované nástroje by sa potom mali použiť na podnietenie využívania výsledkov výskumu v celoeurópskom meradle. To možno dosiahnuť iba intenzívnejšou súčinnosťou vo využívaní všetkých nástrojov financovania, teda programu Horizont 2020, politiky súdržnosti, ako aj národných, regionálnych a miestnych zdrojov. Spoločné využívanie prostriedkov však nestačí; okrem neho sú potrebné zmeny v prevádzkovej kultúre a administratívnych postupoch. Je najmä potrebné posilniť regionálnu spoluprácu a spoločné vzdelávanie so zreteľom na efektívne využitie stratégií RIS3 (celoštátne/regionálne inovačné stratégie inteligentnej špecializácie). |
| --- | --- |

16.

Regióny potrebujú zlepšiť svoju pripravenosť na využívanie výsledkov výskumu. Tomuto cieľu treba venovať väčšiu pozornosť a viac finančných prostriedkov. Získané zručnosti, naučené postupy a vypracované nástroje by sa potom mali použiť na podnietenie využívania výsledkov výskumu v celoeurópskom meradle. To možno dosiahnuť iba intenzívnejšou súčinnosťou vo využívaní všetkých nástrojov financovania, teda programu Horizont 2020, politiky súdržnosti, ako aj národných, regionálnych a miestnych zdrojov. Spoločné využívanie prostriedkov však nestačí; okrem neho sú potrebné zmeny v prevádzkovej kultúre a administratívnych postupoch. Je najmä potrebné posilniť regionálnu spoluprácu a spoločné vzdelávanie so zreteľom na efektívne využitie stratégií RIS3 (celoštátne/regionálne inovačné stratégie inteligentnej špecializácie).

| 17. | Komplementárnosť programu Horizont 2020 s inými programami financovania EÚ, vrátane štrukturálnych fondov, však musí zabezpečiť, aby aj tie regióny a mestá, ktoré nie sú oprávnené čerpať finančné prostriedky z týchto fondov, boli podporované v rámci rozvoja modelu tzv. trojitej špirály (tento model zahŕňa miestne a regionálne orgány, vzdelávacie inštitúcie a priemysel) v oblasti inovácií a zhodnocovania poznatkov. V tomto zmysle a vzhľadom na význam programu Horizont 2020 pre EÚ ako celok by mal rozpočet tohto programu predpokladať vyčlenenie osobitných prostriedkov na výskum a rozvoj vzťahov v oblasti spolupráce. |
| --- | --- |

17.

Komplementárnosť programu Horizont 2020 s inými programami financovania EÚ, vrátane štrukturálnych fondov, však musí zabezpečiť, aby aj tie regióny a mestá, ktoré nie sú oprávnené čerpať finančné prostriedky z týchto fondov, boli podporované v rámci rozvoja modelu tzv. trojitej špirály (tento model zahŕňa miestne a regionálne orgány, vzdelávacie inštitúcie a priemysel) v oblasti inovácií a zhodnocovania poznatkov. V tomto zmysle a vzhľadom na význam programu Horizont 2020 pre EÚ ako celok by mal rozpočet tohto programu predpokladať vyčlenenie osobitných prostriedkov na výskum a rozvoj vzťahov v oblasti spolupráce.

| 18. | Na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebná aj zmena spôsobu myslenia. VR vyzýva priekopnícke regióny, aby vytvorili európske konzorciá integrujúce rôzne schopnosti s cieľom vytvárať prelomové spoločenské inovácie pre celoeurópske využitie. Taktiež vyzýva na zvýšenie schopností regiónov a miest využívať program Horizont 2020 a ďalšie podobné iniciatívy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať plnému využitiu digitalizácie a novým kľúčovým podporným technológiám pre modernizáciu regionálnej inovačnej politiky. VR navyše nabáda regióny k tomu, aby sa vízie partnerstiev medzi subjektmi verejného a súkromného sektora zamerané na človeka, v ktorých univerzity a iné odborné inštitúcie zohrávajú zásadnú úlohu, orientovali na otvorené inovácie. |
| --- | --- |

18.

Na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebná aj zmena spôsobu myslenia. VR vyzýva priekopnícke regióny, aby vytvorili európske konzorciá integrujúce rôzne schopnosti s cieľom vytvárať prelomové spoločenské inovácie pre celoeurópske využitie. Taktiež vyzýva na zvýšenie schopností regiónov a miest využívať program Horizont 2020 a ďalšie podobné iniciatívy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať plnému využitiu digitalizácie a novým kľúčovým podporným technológiám pre modernizáciu regionálnej inovačnej politiky. VR navyše nabáda regióny k tomu, aby sa vízie partnerstiev medzi subjektmi verejného a súkromného sektora zamerané na človeka, v ktorých univerzity a iné odborné inštitúcie zohrávajú zásadnú úlohu, orientovali na otvorené inovácie.

VÝBOR REGIÓNOV

| 19. | Zdôrazňuje doplnkový charakter programu Horizont 2020 vo vzťahu k výskumu, vývoju a inováciám v členských štátoch. Realizácia programu Horizont 2020 by mala predovšetkým viesť k vzniku programov a ďalších finančných nástrojov, ktoré by mali na európske inovačné politiky katalytický účinok, podporili by priekopnícku činnosť a zvýšili by zapojenie podnikov, najmä MSP. To si vyžaduje väčšiu podporu pri podstupovaní rizika, ktoré je často spojené s rozsiahlou inováciou; takisto žiada, aby sa zvýšil objem financovania MSP, najmä pokiaľ ide o rýchlu tvorbu prototypov, marketing a uvádzanie inovácií na trh. |
| --- | --- |

19.

Zdôrazňuje doplnkový charakter programu Horizont 2020 vo vzťahu k výskumu, vývoju a inováciám v členských štátoch. Realizácia programu Horizont 2020 by mala predovšetkým viesť k vzniku programov a ďalších finančných nástrojov, ktoré by mali na európske inovačné politiky katalytický účinok, podporili by priekopnícku činnosť a zvýšili by zapojenie podnikov, najmä MSP. To si vyžaduje väčšiu podporu pri podstupovaní rizika, ktoré je často spojené s rozsiahlou inováciou; takisto žiada, aby sa zvýšil objem financovania MSP, najmä pokiaľ ide o rýchlu tvorbu prototypov, marketing a uvádzanie inovácií na trh.

| 20. | Požaduje zmenu úlohy Spoločného výskumného centra (JRC), ktoré by malo asistovať pri prijímaní rozhodnutí na miestnej a regionálnej úrovni poskytnutím najnovších výsledkov výskumu, vývoja a inovácií. Toto zameranie by sa malo dosiahnuť v úzkej koordinácii s novými výdobytkami platformy pre inteligentnú špecializáciu. Namiesto správ a ďalších publikácií by sa výsledky mali oveľa viac týkať financovania experimentov a rýchlej výroby prototypov, aplikovania poznatkov z výskumu v praktických postupoch vedúcich k zmene vo všetkých častiach Európy, čo by zvýšilo potenciál obnovy na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

20.

Požaduje zmenu úlohy Spoločného výskumného centra (JRC), ktoré by malo asistovať pri prijímaní rozhodnutí na miestnej a regionálnej úrovni poskytnutím najnovších výsledkov výskumu, vývoja a inovácií. Toto zameranie by sa malo dosiahnuť v úzkej koordinácii s novými výdobytkami platformy pre inteligentnú špecializáciu. Namiesto správ a ďalších publikácií by sa výsledky mali oveľa viac týkať financovania experimentov a rýchlej výroby prototypov, aplikovania poznatkov z výskumu v praktických postupoch vedúcich k zmene vo všetkých častiach Európy, čo by zvýšilo potenciál obnovy na regionálnej a miestnej úrovni.

| 21. | Venuje osobitnú pozornosť možnostiam zabezpečenia rozvoja a využívania nových účinných nástrojov so silným regionálnym rozmerom. Politické usmernenia v rámci programu Horizont 2020 už existujú. V osobitnom programe na realizáciu programu Horizont 2020 sa výslovne uvádzajú dva prvky: význam pre regionálnu úroveň a koordinácia so zdrojmi financovania súdržnosti. Priorita „Spoločenské výzvy“ obsahuje zmienku o činnosti zameranej na prekonanie rozdielov v oblasti výskumu a inovácií v Európe, a to napríklad nadväzovaním spolupráce medzi jednotlivými špičkovými výskumnými ústavmi a menej rozvinutými regiónmi, ako aj nachádzaním excelentnosti v menej rozvinutých regiónoch či uľahčovaním získavania poznatkov v oblasti politiky na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

21.

Venuje osobitnú pozornosť možnostiam zabezpečenia rozvoja a využívania nových účinných nástrojov so silným regionálnym rozmerom. Politické usmernenia v rámci programu Horizont 2020 už existujú. V osobitnom programe na realizáciu programu Horizont 2020 sa výslovne uvádzajú dva prvky: význam pre regionálnu úroveň a koordinácia so zdrojmi financovania súdržnosti. Priorita „Spoločenské výzvy“ obsahuje zmienku o činnosti zameranej na prekonanie rozdielov v oblasti výskumu a inovácií v Európe, a to napríklad nadväzovaním spolupráce medzi jednotlivými špičkovými výskumnými ústavmi a menej rozvinutými regiónmi, ako aj nachádzaním excelentnosti v menej rozvinutých regiónoch či uľahčovaním získavania poznatkov v oblasti politiky na regionálnej úrovni.

| 22. | Dôrazne apeluje na miestne a regionálne orgány, aby v nich podnietil aktívny prístup k programu Horizont 2020. V záujme maximálneho využitia programu Horizont 2020 musia miestne a regionálne orgány rozvíjať územnú a celoeurópsku spoluprácu Na to tiež musia využiť potenciál európskeho zoskupenia územnej spolupráce (e.z.ú.s.) (2). Musia byť predovšetkým schopné rozvíjať spoločné platformy (ako inovačné fóra a testovacie prostredie pre spoluprácu, a to prepojením reálneho a virtuálneho sveta) na podporu otvorenej inovácie a regionálnych inovačných ekosystémov. Aktívna európska spolupráca by umožnila úspory z rozsahu a vytvorenie širších trhov pre miestne podniky a ďalší rozvoj na miestnej úrovni. Inteligentná špecializácia, ako hlavná zásada programu Horizont 2020 a politiky súdržnosti, otvára týmto možnostiam nové obzory. |
| --- | --- |

22.

Dôrazne apeluje na miestne a regionálne orgány, aby v nich podnietil aktívny prístup k programu Horizont 2020. V záujme maximálneho využitia programu Horizont 2020 musia miestne a regionálne orgány rozvíjať územnú a celoeurópsku spoluprácu Na to tiež musia využiť potenciál európskeho zoskupenia územnej spolupráce (e.z.ú.s.) (2). Musia byť predovšetkým schopné rozvíjať spoločné platformy (ako inovačné fóra a testovacie prostredie pre spoluprácu, a to prepojením reálneho a virtuálneho sveta) na podporu otvorenej inovácie a regionálnych inovačných ekosystémov. Aktívna európska spolupráca by umožnila úspory z rozsahu a vytvorenie širších trhov pre miestne podniky a ďalší rozvoj na miestnej úrovni. Inteligentná špecializácia, ako hlavná zásada programu Horizont 2020 a politiky súdržnosti, otvára týmto možnostiam nové obzory.

| 23. | Zdôrazňuje, že v rámci realizácie programu Horizont 2020 by sa mal klásť dôraz na systémovú povahu reťazca výskumu, vývoja a inovácií a jeho záverečných fáz, inými slovami na komercializáciu výsledkov výskumu na trhoch. Zvýšenie počtu iniciatív otvorenej inovácie si vyžaduje viac výskumných činností orientovaných na inovatívnosť a inovačné ekosystémy. Z tohto dôvodu by multidisciplinárny výskum, vývoj a inovácie mali byť zamerané na prostriedky umožňujúce inovačnú zmenu, a to vrátane prognóz, ľudského kapitálu, zručností potrebných na uskutočnenie obnovy a spôsobu merania hodnotenia inovácií. |
| --- | --- |

23.

Zdôrazňuje, že v rámci realizácie programu Horizont 2020 by sa mal klásť dôraz na systémovú povahu reťazca výskumu, vývoja a inovácií a jeho záverečných fáz, inými slovami na komercializáciu výsledkov výskumu na trhoch. Zvýšenie počtu iniciatív otvorenej inovácie si vyžaduje viac výskumných činností orientovaných na inovatívnosť a inovačné ekosystémy. Z tohto dôvodu by multidisciplinárny výskum, vývoj a inovácie mali byť zamerané na prostriedky umožňujúce inovačnú zmenu, a to vrátane prognóz, ľudského kapitálu, zručností potrebných na uskutočnenie obnovy a spôsobu merania hodnotenia inovácií.

| 24. | Navrhuje, aby strategickým cieľom programu Horizont 2020 bolo vytvorenie európskej kultúry otvorenej inovácie prostredníctvom príslušných špecifických programov a ďalších nástrojov, napríklad na zapojenie koncových používateľov, občanov a organizácií občianskej spoločnosti do rozvoja metód a nástrojov pre otvorenú inováciu založených na IKT. Súčasťou tohto cieľa by mali byť aktivity na vytvorenie evolutívnych skúseností s riadením, metódami a nástrojmi otvorenej inovácie a s prostredím na ich využívanie. Experimentálny prístup je potrebný najmä v oblastiach, v ktorých môžu mať inovácie spojené s digitalizáciou obrovský dosah, ako sú napríklad inteligentné mestá a inteligentná mobilita. |
| --- | --- |

24.

Navrhuje, aby strategickým cieľom programu Horizont 2020 bolo vytvorenie európskej kultúry otvorenej inovácie prostredníctvom príslušných špecifických programov a ďalších nástrojov, napríklad na zapojenie koncových používateľov, občanov a organizácií občianskej spoločnosti do rozvoja metód a nástrojov pre otvorenú inováciu založených na IKT. Súčasťou tohto cieľa by mali byť aktivity na vytvorenie evolutívnych skúseností s riadením, metódami a nástrojmi otvorenej inovácie a s prostredím na ich využívanie. Experimentálny prístup je potrebný najmä v oblastiach, v ktorých môžu mať inovácie spojené s digitalizáciou obrovský dosah, ako sú napríklad inteligentné mestá a inteligentná mobilita.

4.   hlavný bod:

Obnova rámcového programu znamená zjednodušenie programových postupov a zvýšenie dosahu projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácií financovaných zo zdrojov EÚ

| 25. | Jedným z prínosov, ktoré sa od programu Horizont 2020 očakávajú najviac, je zjednodušenie administratívnych postupov. Cieľom by mali byť témy výskumu a flexibilné a transparentné systémy financovania, ktoré by boli do takej miery príťažlivé, že by sa univerzitám, výskumným ústavom a podnikom vyplatilo vyhľadávať rozsiahlu európsku spoluprácu a investovať do tohto úsilia značný objem vlastných finančných prostriedkov. Pokiaľ ide o primerané kontrolné opatrenia, monitorovanie čerpania pridelených finančných prostriedkov by sa mohlo považovať za dostatočné, ak by sa opieralo o právne platné účtovníctvo a pravidelný audit každého hospodárskeho subjektu. To by značne znížilo počet auditov uskutočnených úradníkmi EÚ a verejnej správy členských štátov na úroveň ešte nižšiu, ako sa plánovalo. |
| --- | --- |

25.

Jedným z prínosov, ktoré sa od programu Horizont 2020 očakávajú najviac, je zjednodušenie administratívnych postupov. Cieľom by mali byť témy výskumu a flexibilné a transparentné systémy financovania, ktoré by boli do takej miery príťažlivé, že by sa univerzitám, výskumným ústavom a podnikom vyplatilo vyhľadávať rozsiahlu európsku spoluprácu a investovať do tohto úsilia značný objem vlastných finančných prostriedkov. Pokiaľ ide o primerané kontrolné opatrenia, monitorovanie čerpania pridelených finančných prostriedkov by sa mohlo považovať za dostatočné, ak by sa opieralo o právne platné účtovníctvo a pravidelný audit každého hospodárskeho subjektu. To by značne znížilo počet auditov uskutočnených úradníkmi EÚ a verejnej správy členských štátov na úroveň ešte nižšiu, ako sa plánovalo.

VÝBOR REGIÓNOV

| 26. | Požaduje zjednodušenie administratívy a zdôrazňuje, že administratívne postupy by mali vždy slúžiť na dosahovanie stanovených obsahových cieľov projektov a podporovať ich. Zriadením jednotného kontaktného miesta v rámci Európskej komisie by sa mohlo predísť rozdrobeniu koordinácie inovatívnych projektov, čo by malo osobitný význam pre multidisciplinárne projekty alebo projekty financované z rôznych európskych fondov. |
| --- | --- |

26.

Požaduje zjednodušenie administratívy a zdôrazňuje, že administratívne postupy by mali vždy slúžiť na dosahovanie stanovených obsahových cieľov projektov a podporovať ich. Zriadením jednotného kontaktného miesta v rámci Európskej komisie by sa mohlo predísť rozdrobeniu koordinácie inovatívnych projektov, čo by malo osobitný význam pre multidisciplinárne projekty alebo projekty financované z rôznych európskych fondov.

| 27. | Nazdáva sa, že je nevyhnutné upraviť článok 24 návrhu nariadenia o pravidlách účasti [COM(2011) 810 final], ktorý sa týka nepriamych nákladov. Podľa navrhovaného modelu (paušálne sadzby) sa nepriame náklady určujú uplatnením paušálnej sadzby 20 % z celkových oprávnených nákladov. To by spôsobilo často zbytočné ťažkosti s pokrytím skutočných nepriamych nákladov. Buď by sa mala podstatne zvýšiť paušálna sadzba alebo by sa malo umožniť akceptovať aj skutočne vynaložené nepriame náklady. |
| --- | --- |

27.

Nazdáva sa, že je nevyhnutné upraviť článok 24 návrhu nariadenia o pravidlách účasti [COM(2011) 810 final], ktorý sa týka nepriamych nákladov. Podľa navrhovaného modelu (paušálne sadzby) sa nepriame náklady určujú uplatnením paušálnej sadzby 20 % z celkových oprávnených nákladov. To by spôsobilo často zbytočné ťažkosti s pokrytím skutočných nepriamych nákladov. Buď by sa mala podstatne zvýšiť paušálna sadzba alebo by sa malo umožniť akceptovať aj skutočne vynaložené nepriame náklady.

| 28. | Víta zosúladenie Horizontu 2020 s politikou súdržnosti a prepojenosť rôznych programov a finančných nástrojov EÚ. Avšak na zabezpečenie potrebných zmien by mali byť programy Horizontu 2020 podrobnejšie definované. To znamená, že každý program by mal prijať kritériá zohľadňujúce ciele daného programu, pričom všetky by mali dodržiavať spoločnú zásadu, že projekt by mal obsahovať efektívne opatrenia na prenos výsledkov výskumu do sfér mimo projektu, kde by ich mohli využívať ďalšie subjekty. V záujme zvýšenia dosahu by sa mala zvýšiť flexibilnosť využívania finančných prostriedkov počas projektu. Dôležité sú výsledky, nie administratíva. |
| --- | --- |

28.

Víta zosúladenie Horizontu 2020 s politikou súdržnosti a prepojenosť rôznych programov a finančných nástrojov EÚ. Avšak na zabezpečenie potrebných zmien by mali byť programy Horizontu 2020 podrobnejšie definované. To znamená, že každý program by mal prijať kritériá zohľadňujúce ciele daného programu, pričom všetky by mali dodržiavať spoločnú zásadu, že projekt by mal obsahovať efektívne opatrenia na prenos výsledkov výskumu do sfér mimo projektu, kde by ich mohli využívať ďalšie subjekty. V záujme zvýšenia dosahu by sa mala zvýšiť flexibilnosť využívania finančných prostriedkov počas projektu. Dôležité sú výsledky, nie administratíva.

| 29. | Opakuje svoju podporu prístupu navrhovanému Európskym parlamentom, pri ktorom ide o prístup založený na „vede a technológii“ alebo „vede a inováciách“. Tento prístup vychádza zo serióznych vedecko-technických kritérií kvality, opiera sa o realistické postupy riadenia a uznáva spoločné znaky a odlišnosti medzi vedou, technologickým rozvojom a šírením na trhu (3). |
| --- | --- |

29.

Opakuje svoju podporu prístupu navrhovanému Európskym parlamentom, pri ktorom ide o prístup založený na „vede a technológii“ alebo „vede a inováciách“. Tento prístup vychádza zo serióznych vedecko-technických kritérií kvality, opiera sa o realistické postupy riadenia a uznáva spoločné znaky a odlišnosti medzi vedou, technologickým rozvojom a šírením na trhu (3).

| 30. | Zdôrazňuje význam úzkej spolupráce pri činnostiach financovaných zo zdrojov programu Horizont 2020 a z prostriedkov politiky súdržnosti. V novom programovom období by sa financovanie v rámci politiky súdržnosti malo využívať na účel, ktorý VR vyzdvihol vo svojom stanovisku „Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum“. VR v ňom požaduje vytvorenie nových mechanizmov, pomocou ktorých by sa miestnym a regionálnym orgánom mohli poskytnúť finančné prostriedky, napríklad na zakúpenie výsledkov úspešných projektov, aby splnili kvalifikačné požiadavky inovatívneho regionálneho rozvoja (4). |
| --- | --- |

30.

Zdôrazňuje význam úzkej spolupráce pri činnostiach financovaných zo zdrojov programu Horizont 2020 a z prostriedkov politiky súdržnosti. V novom programovom období by sa financovanie v rámci politiky súdržnosti malo využívať na účel, ktorý VR vyzdvihol vo svojom stanovisku „Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum“. VR v ňom požaduje vytvorenie nových mechanizmov, pomocou ktorých by sa miestnym a regionálnym orgánom mohli poskytnúť finančné prostriedky, napríklad na zakúpenie výsledkov úspešných projektov, aby splnili kvalifikačné požiadavky inovatívneho regionálneho rozvoja (4).

| 31. | Navrhuje, aby sa tieto opatrenia uplatňovali vo veľkej časti programu Horizont 2020, pričom každý program by zdôraznil témy, ktoré sú pre jeho ciele najviac relevantné:






  a) | jedným z najväčších nedostatkov súčasného systému je skutočnosť, že existujúce poznatky sa nevyužívajú v dostatočnej miere. Na začiatku projektu by sa mal venovať dostatok času a ďalších zdrojov zhromažďovaniu a analýze existujúcich poznatkov súvisiacich s danou témou. Výsledky tejto fázy projektu by mali byť zverejnené, aby boli dostupné aj subjektom mimo projektu, aby sa zlepšilo šírenie informácií a ich všeobecná použiteľnosť; |
| --- | --- | --- |

31.

Navrhuje, aby sa tieto opatrenia uplatňovali vo veľkej časti programu Horizont 2020, pričom každý program by zdôraznil témy, ktoré sú pre jeho ciele najviac relevantné:

a)

jedným z najväčších nedostatkov súčasného systému je skutočnosť, že existujúce poznatky sa nevyužívajú v dostatočnej miere. Na začiatku projektu by sa mal venovať dostatok času a ďalších zdrojov zhromažďovaniu a analýze existujúcich poznatkov súvisiacich s danou témou. Výsledky tejto fázy projektu by mali byť zverejnené, aby boli dostupné aj subjektom mimo projektu, aby sa zlepšilo šírenie informácií a ich všeobecná použiteľnosť;

| b) | dôraz by sa mal viac ako kedykoľvek predtým klásť na dosiahnutie cieľových výsledkov. V praxi to znamená, že napríklad opisy programov a projektové aplikácie by mali vyzdvihovať spoločenský dosah činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v krátkodobom aj dlhodobom horizonte. Viac prostriedkov by sa malo investovať do zvýšenia dosahu a takisto by sa mali zintenzívniť pilotné projekty a šírenie výsledkov, ktoré by sa mali realizovať počas celého životného cyklu projektu. Mali by sa vyčleniť prostriedky na zapojenie nových partnerov počas jednotlivých fáz projektu, a to predovšetkým spolutvorcov vedomostí a subjekty z rôznych regiónov a odborov, ktoré tieto výsledky uplatňujú v praxi; |
| --- | --- |

b)

dôraz by sa mal viac ako kedykoľvek predtým klásť na dosiahnutie cieľových výsledkov. V praxi to znamená, že napríklad opisy programov a projektové aplikácie by mali vyzdvihovať spoločenský dosah činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v krátkodobom aj dlhodobom horizonte. Viac prostriedkov by sa malo investovať do zvýšenia dosahu a takisto by sa mali zintenzívniť pilotné projekty a šírenie výsledkov, ktoré by sa mali realizovať počas celého životného cyklu projektu. Mali by sa vyčleniť prostriedky na zapojenie nových partnerov počas jednotlivých fáz projektu, a to predovšetkým spolutvorcov vedomostí a subjekty z rôznych regiónov a odborov, ktoré tieto výsledky uplatňujú v praxi;

| c) | takisto by mala byť posilnená otvorenosť, spolupráca a schopnosť náležite reagovať v projektovej kultúre, a to vyčlenením časti rozpočtu na projekt (zvyčajne 10 – 20 %) na necielené opatrenia, ktoré sa prijímajú počas realizácie projektu v reakcii na vonkajšie zmeny a vývoj situácie v odbore, a teda sa plánujú až počas realizácie projektu. Toto financovanie by sa tiež mohlo využívať na začlenenie nových partnerov do projektu, ak sa uzná, že subjekty, ktoré pôvodne neboli do projektu zapojené, disponujú odbornými poznatkami a skúsenosťami hodnotnými pre daný projekt; |
| --- | --- |

c)

takisto by mala byť posilnená otvorenosť, spolupráca a schopnosť náležite reagovať v projektovej kultúre, a to vyčlenením časti rozpočtu na projekt (zvyčajne 10 – 20 %) na necielené opatrenia, ktoré sa prijímajú počas realizácie projektu v reakcii na vonkajšie zmeny a vývoj situácie v odbore, a teda sa plánujú až počas realizácie projektu. Toto financovanie by sa tiež mohlo využívať na začlenenie nových partnerov do projektu, ak sa uzná, že subjekty, ktoré pôvodne neboli do projektu zapojené, disponujú odbornými poznatkami a skúsenosťami hodnotnými pre daný projekt;

| d) | v rámci finančných nariadení by mali byť vypracované mechanizmy, ktoré by umožňovali vyčlenenie menších súm finančných prostriedkov na ďalšie rozpracovanie mimoriadnych výsledkov projektov. Takáto pomoc by bola viazaná na kritériá excelentnosti a fungovala by v prvom rade ako stimul na nasmerovanie mimoriadnych výsledkov do ďalšej fázy inovačného cyklu (napríklad z výskumu do demonštračných činností a uvádzania na trh); |
| --- | --- |

d)

v rámci finančných nariadení by mali byť vypracované mechanizmy, ktoré by umožňovali vyčlenenie menších súm finančných prostriedkov na ďalšie rozpracovanie mimoriadnych výsledkov projektov. Takáto pomoc by bola viazaná na kritériá excelentnosti a fungovala by v prvom rade ako stimul na nasmerovanie mimoriadnych výsledkov do ďalšej fázy inovačného cyklu (napríklad z výskumu do demonštračných činností a uvádzania na trh);

| e) | vedomostný trojuholník (súčinnosť medzi výskumom, vzdelávaním a inováciami) by mal byť jednou z hlavných zásad nielen v Európskom inovačnom a technologickom inštitúte (EIT), ale v celom programe Horizont 2020. Každý projekt by mal plánovať činnosti z hľadiska realizácie vedomostného trojuholníka. |
| --- | --- |

e)

vedomostný trojuholník (súčinnosť medzi výskumom, vzdelávaním a inováciami) by mal byť jednou z hlavných zásad nielen v Európskom inovačnom a technologickom inštitúte (EIT), ale v celom programe Horizont 2020. Každý projekt by mal plánovať činnosti z hľadiska realizácie vedomostného trojuholníka.

5.   hlavný bod:

Inovačné ekosystémy, kľúčové podporné technológie, verejné obstarávanie a výskumná infraštruktúra si vyžadujú značnú úroveň rozvoja

| 32. | Horizont 2020 by mal zabezpečiť, aby sa v partnerstvách medzi univerzitami a priemyselnými odvetviami vo všetkých častiach Európy uplatňovali moderné metódy a postupy. Zamerať sa treba na zvýšenie potenciálu výsledkov, ktoré prinášajú viac foriem inovácií z výskumu, a tiež na výnosné podniky, vrátane tých, ktoré pôsobia vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

32.

Horizont 2020 by mal zabezpečiť, aby sa v partnerstvách medzi univerzitami a priemyselnými odvetviami vo všetkých častiach Európy uplatňovali moderné metódy a postupy. Zamerať sa treba na zvýšenie potenciálu výsledkov, ktoré prinášajú viac foriem inovácií z výskumu, a tiež na výnosné podniky, vrátane tých, ktoré pôsobia vo verejnom sektore.

| 33. | Medzinárodne úspešné produkty – či už ide o výrobky ako také alebo o systémy, služby či širšie operačné rámce – sú výsledkom špičkových odborných poznatkov a skúseností svetovej úrovne založených na hodnotových reťazcoch a ekosystémoch. Horizont 2020 musí umožňovať vytvorenie podmienok pre funkčné inovačné siete. Len vtedy bude možné reagovať na hlavné spoločenské výzvy a potrebu priemyselnej obnovy. |
| --- | --- |

33.

Medzinárodne úspešné produkty – či už ide o výrobky ako také alebo o systémy, služby či širšie operačné rámce – sú výsledkom špičkových odborných poznatkov a skúseností svetovej úrovne založených na hodnotových reťazcoch a ekosystémoch. Horizont 2020 musí umožňovať vytvorenie podmienok pre funkčné inovačné siete. Len vtedy bude možné reagovať na hlavné spoločenské výzvy a potrebu priemyselnej obnovy.

VÝBOR REGIÓNOV

| 34. | Zdôrazňuje význam kľúčových podporných technológií v programe Horizont 2020. Avšak technológie by sa nemali vyvíjať len v izolovaných vedeckých a technologických programoch. Radšej by sa mali hneď vo fáze výskumu a vývoja prepojiť s priemyselnými hodnotovými reťazcami a globálnymi inovačnými hodnotovými sieťami, ako aj činnosťami zameranými na rozvoj regionálnych ekosystémov a inovačných zoskupení a rozšírenie odborných poznatkov a skúseností. K tomu by na regionálnej úrovni mohol prispieť rozvoj znalostných parkov. Tento aspekt je dôležitý, pretože umožňuje malým, ale aj väčším podnikom prekonať zložité počiatočné fázy vývoja výrobku. |
| --- | --- |

34.

Zdôrazňuje význam kľúčových podporných technológií v programe Horizont 2020. Avšak technológie by sa nemali vyvíjať len v izolovaných vedeckých a technologických programoch. Radšej by sa mali hneď vo fáze výskumu a vývoja prepojiť s priemyselnými hodnotovými reťazcami a globálnymi inovačnými hodnotovými sieťami, ako aj činnosťami zameranými na rozvoj regionálnych ekosystémov a inovačných zoskupení a rozšírenie odborných poznatkov a skúseností. K tomu by na regionálnej úrovni mohol prispieť rozvoj znalostných parkov. Tento aspekt je dôležitý, pretože umožňuje malým, ale aj väčším podnikom prekonať zložité počiatočné fázy vývoja výrobku.

| 35. | Vyzýva, aby sa plne profitovalo zo skutočnosti, že verejný sektor potrebuje nové služby, produkty a technológie, a aby sa táto potreba využívala ako hybná sila na vytvorenie väčšieho dopytu po inováciách prostredníctvom verejného obstarávania. VR uznal (5) obrovskú kúpnu silu verejného obstarávania, ktoré sa na HDP krajín EÚ–27 podieľa 17 %, ako aj jeho zásadnú úlohu ako hnacej sily inovácie a zvyšovania (sociálnych, environmentálnych, ...) štandardov. Tento potenciál by sa mal využiť na regionálnej, národnej a európskej úrovni riadenia a mali by ho dopĺňať vhodné opatrenia na budovanie kapacít. |
| --- | --- |

35.

Vyzýva, aby sa plne profitovalo zo skutočnosti, že verejný sektor potrebuje nové služby, produkty a technológie, a aby sa táto potreba využívala ako hybná sila na vytvorenie väčšieho dopytu po inováciách prostredníctvom verejného obstarávania. VR uznal (5) obrovskú kúpnu silu verejného obstarávania, ktoré sa na HDP krajín EÚ–27 podieľa 17 %, ako aj jeho zásadnú úlohu ako hnacej sily inovácie a zvyšovania (sociálnych, environmentálnych, ...) štandardov. Tento potenciál by sa mal využiť na regionálnej, národnej a európskej úrovni riadenia a mali by ho dopĺňať vhodné opatrenia na budovanie kapacít.

| 36. | Potvrdzuje svoje presvedčenie, že Európsky výskumný priestor (EVP) by mohlo posilniť zaradenie verejného obstarávania služieb v oblasti výskumu a vývoja do postupov verejného obstarávania. Pripomína stanovisko VR k zelenej knihe o trhu verejného obstarávania (6) a stanovisko VR o verejnom obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím (7) za predpokladu, že výsledkom nebude vystavenie týchto služieb hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

36.

Potvrdzuje svoje presvedčenie, že Európsky výskumný priestor (EVP) by mohlo posilniť zaradenie verejného obstarávania služieb v oblasti výskumu a vývoja do postupov verejného obstarávania. Pripomína stanovisko VR k zelenej knihe o trhu verejného obstarávania (6) a stanovisko VR o verejnom obstarávaní vo fáze pred komerčným využitím (7) za predpokladu, že výsledkom nebude vystavenie týchto služieb hospodárskej súťaži.

| 37. | Uznáva kľúčovú úlohu miest, ktoré vytvárajú kontext pre rozsiahle inovácie umožňujúce zmenu systému s veľkým potenciálnym dosahom pri reagovaní na zložité environmentálne, sociálne a hospodárske problémy našej doby. Od politiky a znalostných inštitúcií sa vyžaduje, aby vo väčšej miere podporovali transformačný proces, prostredníctvom ktorého sa uskutočňuje vývoj, riadenie a zvyšovanie funkčnej kapacity inovácií umožňujúcich zmenu systému v mestskom prostredí. |
| --- | --- |

37.

Uznáva kľúčovú úlohu miest, ktoré vytvárajú kontext pre rozsiahle inovácie umožňujúce zmenu systému s veľkým potenciálnym dosahom pri reagovaní na zložité environmentálne, sociálne a hospodárske problémy našej doby. Od politiky a znalostných inštitúcií sa vyžaduje, aby vo väčšej miere podporovali transformačný proces, prostredníctvom ktorého sa uskutočňuje vývoj, riadenie a zvyšovanie funkčnej kapacity inovácií umožňujúcich zmenu systému v mestskom prostredí.

| 38. | Zdôrazňuje, že plnohodnotné zapojenie miestnych a regionálnych samospráv má kľúčový význam pre dosiahnutie regiónom prispôsobených cieľov stratégie Európa 2020 pre rast a zamestnanosť, najmä cieľov v rámci iniciatívy Inovácia v Únii, a vyzdvihuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú pri zbližovaní podnikov, univerzít, výskumných ústavov a verejných inštitúcií (prostredníctvom modelu trojitej špirály alebo podobných prístupov). |
| --- | --- |

38.

Zdôrazňuje, že plnohodnotné zapojenie miestnych a regionálnych samospráv má kľúčový význam pre dosiahnutie regiónom prispôsobených cieľov stratégie Európa 2020 pre rast a zamestnanosť, najmä cieľov v rámci iniciatívy Inovácia v Únii, a vyzdvihuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú pri zbližovaní podnikov, univerzít, výskumných ústavov a verejných inštitúcií (prostredníctvom modelu trojitej špirály alebo podobných prístupov).

| 39. | Zdôrazňuje význam investícií do celoeurópskych výskumných infraštruktúr. V záujme zapojenia miestnych a regionálnych subjektov do dosahovania cieľov stratégie Európa 2020 by mal byť rozmer inovácií náležite zastúpený vo všetkých aspektoch rámca EVP; to znamená, že EVP by sa mal vypracovať na Európsky výskumný a inovačný priestor. Výskumné infraštruktúry predstavujú nevyhnutné zdroje, ktoré doplnia zariadenia a vybavenie univerzít a iných výskumných ústavov. Výskumné infraštruktúry takisto priťahujú špičkových výskumných pracovníkov v globálnom meradle a mali by byť považované za spoločné platformy pre vedcov z rôznych odborov a za dôležité centrá spolupráce medzi akademickými pracovníkmi, odborníkmi zo súkromných a verejných podnikov a ďalšími spoločenskými subjektmi. |
| --- | --- |

39.

Zdôrazňuje význam investícií do celoeurópskych výskumných infraštruktúr. V záujme zapojenia miestnych a regionálnych subjektov do dosahovania cieľov stratégie Európa 2020 by mal byť rozmer inovácií náležite zastúpený vo všetkých aspektoch rámca EVP; to znamená, že EVP by sa mal vypracovať na Európsky výskumný a inovačný priestor. Výskumné infraštruktúry predstavujú nevyhnutné zdroje, ktoré doplnia zariadenia a vybavenie univerzít a iných výskumných ústavov. Výskumné infraštruktúry takisto priťahujú špičkových výskumných pracovníkov v globálnom meradle a mali by byť považované za spoločné platformy pre vedcov z rôznych odborov a za dôležité centrá spolupráce medzi akademickými pracovníkmi, odborníkmi zo súkromných a verejných podnikov a ďalšími spoločenskými subjektmi.

6.   hlavný bod:

Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) môže byť osobitným prínosom aj pre regionálnu úroveň

| 40. | Komisia zdôrazňuje (8), že strediská spoločného umiestnenia zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní prepojenosti miestnej a celosvetovej úrovne znalostných a inovačných spoločenstiev ako celku, a to prostredníctvom spolupráce s regionálnymi orgánmi, najmä s tými, ktoré sú zapojené do vytvárania a zabezpečovania regionálnych inovačných stratégií inteligentnej špecializácie (RIS3). Vynikajúcim príkladom rozvoja tejto koncepcie sú regionálne inovačné a vykonávacie spoločenstvá v rámci Climate KIC (znalostné a inovačné spoločenstvá pre oblasť zmeny klímy). Ponúkajú pôvodný celoeurópsky model regionálnych inovácií, ktorý využíva regióny ako testovacie prostredie a vytvára väzby medzi rozvojom manažérskych schopností a regionálnych silných stránok a celosvetovými výzvami. |
| --- | --- |

40.

Komisia zdôrazňuje (8), že strediská spoločného umiestnenia zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní prepojenosti miestnej a celosvetovej úrovne znalostných a inovačných spoločenstiev ako celku, a to prostredníctvom spolupráce s regionálnymi orgánmi, najmä s tými, ktoré sú zapojené do vytvárania a zabezpečovania regionálnych inovačných stratégií inteligentnej špecializácie (RIS3). Vynikajúcim príkladom rozvoja tejto koncepcie sú regionálne inovačné a vykonávacie spoločenstvá v rámci Climate KIC (znalostné a inovačné spoločenstvá pre oblasť zmeny klímy). Ponúkajú pôvodný celoeurópsky model regionálnych inovácií, ktorý využíva regióny ako testovacie prostredie a vytvára väzby medzi rozvojom manažérskych schopností a regionálnych silných stránok a celosvetovými výzvami.

VÝBOR REGIÓNOV

| 41. | Víta plány na vytvorenie nových znalostných a inovačných spoločenstiev, ktoré Komisia navrhuje v týchto tematických oblastiach: v prvej vlne na inovácie v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho starnutia, surovín a potravín do budúcna, a v druhej vlne na oblasť mestskej mobility, spracovateľského priemyslu s pridanou hodnotou a inteligentné bezpečné spoločnosti. Znalostné a inovačné spoločenstvá sú obzvlášť dôležité pri podnecovaní a podpore otvorenej inovácie prostredníctvom prostriedkov pokročilej digitalizácie, vďaka čomu sa podporia inovácie v celej Európe. |
| --- | --- |

41.

Víta plány na vytvorenie nových znalostných a inovačných spoločenstiev, ktoré Komisia navrhuje v týchto tematických oblastiach: v prvej vlne na inovácie v oblasti zdravého životného štýlu a aktívneho starnutia, surovín a potravín do budúcna, a v druhej vlne na oblasť mestskej mobility, spracovateľského priemyslu s pridanou hodnotou a inteligentné bezpečné spoločnosti. Znalostné a inovačné spoločenstvá sú obzvlášť dôležité pri podnecovaní a podpore otvorenej inovácie prostredníctvom prostriedkov pokročilej digitalizácie, vďaka čomu sa podporia inovácie v celej Európe.

| 42. | Vyzýva EIT, aby naďalej plnil svoje poslanie, ktoré má kľúčový význam pre aktívny rozvoj a podporu šírenia osvedčených postupov v oblasti integrácie znalostného trojuholníka s cieľom vytvárať spoločnú kultúru inovácií a spoločného využívania poznatkov. V budúcnosti by mal EIT podporovať použiteľnosť odborných poznatkov a skúseností znalostných a inovačných spoločenstiev v európskych regiónoch a kultúru spolupráce, ktorá môže slúžiť ako vzor v Európe aj inde. |
| --- | --- |

42.

Vyzýva EIT, aby naďalej plnil svoje poslanie, ktoré má kľúčový význam pre aktívny rozvoj a podporu šírenia osvedčených postupov v oblasti integrácie znalostného trojuholníka s cieľom vytvárať spoločnú kultúru inovácií a spoločného využívania poznatkov. V budúcnosti by mal EIT podporovať použiteľnosť odborných poznatkov a skúseností znalostných a inovačných spoločenstiev v európskych regiónoch a kultúru spolupráce, ktorá môže slúžiť ako vzor v Európe aj inde.

| 43. | Podporuje plány štrukturálneho rozvoja riadenia EIT. Mimoriadne relevantný je návrh Komisie (9) uvedený v nariadení, že EIT by mal priamo komunikovať so zástupcami štátov a regiónov a ďalšími zainteresovanými subjektmi z celého inovačného reťazca, čo by bolo prínosné pre obe strany. Aby sa taký dialóg a výmena stali systematickejšími, malo by sa zorganizovať fórum zainteresovaných strán EIT, ktoré by zapojilo širšiu komunitu zainteresovaných strán do riešenia prierezových otázok. VR by mal zohrávať úlohu prostredníka medzi týmto fórom a regiónmi. |
| --- | --- |

43.

Podporuje plány štrukturálneho rozvoja riadenia EIT. Mimoriadne relevantný je návrh Komisie (9) uvedený v nariadení, že EIT by mal priamo komunikovať so zástupcami štátov a regiónov a ďalšími zainteresovanými subjektmi z celého inovačného reťazca, čo by bolo prínosné pre obe strany. Aby sa taký dialóg a výmena stali systematickejšími, malo by sa zorganizovať fórum zainteresovaných strán EIT, ktoré by zapojilo širšiu komunitu zainteresovaných strán do riešenia prierezových otázok. VR by mal zohrávať úlohu prostredníka medzi týmto fórom a regiónmi.

| 44. | Navrhuje, aby znalostné a inovačné spoločenstvá EIT prevzali zodpovednosť za organizovanie školení pre najvyšších riadiacich pracovníkov z radov regionálnych politických činiteľov, aby sa naučili využívať existujúce možnosti používania výsledkov výskumu, vývoja a inovácií ako neoddeliteľnú súčasť prijímania rozhodnutí na najnižšej úrovni a tzv. bench-learningu v rámci sietí európskych regiónov. Tento aspekt je nesmierne dôležitý, pretože sieť EIT je európskou hnacou silou inovácií, ktorá združuje najvýznamnejšie subjekty v oblasti vzdelávania, výskumu a podnikania. |
| --- | --- |

44.

Navrhuje, aby znalostné a inovačné spoločenstvá EIT prevzali zodpovednosť za organizovanie školení pre najvyšších riadiacich pracovníkov z radov regionálnych politických činiteľov, aby sa naučili využívať existujúce možnosti používania výsledkov výskumu, vývoja a inovácií ako neoddeliteľnú súčasť prijímania rozhodnutí na najnižšej úrovni a tzv. bench-learningu v rámci sietí európskych regiónov. Tento aspekt je nesmierne dôležitý, pretože sieť EIT je európskou hnacou silou inovácií, ktorá združuje najvýznamnejšie subjekty v oblasti vzdelávania, výskumu a podnikania.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 19

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Zdôvodnenie

Ako je už v programe Horizont 2020 uvedené, na dosiahnutie stanoveného cieľa, aby sa Európa stala svetovým lídrom v riešení veľkých celospoločenských problémov, musia činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií obsahovať silný regionálny prvok. Laboratória zamerané na inovácie už prestali byť tradičnými univerzitnými pracoviskami, ale fungujú ako regionálne inovačné ekosystémy a skúšobné prostredie na rýchle testovanie prototypov mnohých druhov inovácií zameraných na používateľov: nových produktov, služieb, postupov, štruktúr a systémov, ktoré musia mať transformačný a evolutívny charakter.

Z tohto dôvodu byť mal byť v rozpočte programu Horizont 2020 zakomponovaný osobitný regionálny rozmer zameraný na modernizáciu činností v rámci trojitej špirály. Osobitný dôraz by sa mal klásť na výskum a inovácie koncepcií a metód potrebných na zvýšenie spoločenského dosahu tokov znalostí medzi rôznymi aktérmi: od tvorcov poznatkov cez ich používateľov až po koncových príjemcov. Štrukturálne fondy môžu byť použité na pokrytie časti týchto nákladov. Komplementárnosť štrukturálnych fondov s programom Horizont 2020 pokrýva iba časť z nákladov na rozvoj a týka sa iba tých regiónov a miest, ktoré sú oprávnené čerpať tieto finančné prostriedky. Tým vzniká problém pre regióny a mestá, ktoré na to nie sú oprávnené alebo z nich môžu čerpať len malú časť, a nemôžu ich preto použiť na rozvoj činností v rámci trojitej špirály v oblasti inovácií a zhodnocovania poznatkov.

Pozmeňovací návrh 2

Odôvodnenie 26

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cieľom dosiahnuť čo najväčší možný vplyv, program Horizont 2020 by mal vytvoriť úzke prepojenia s ostatnými programami Únie v takých oblastiach ako je vzdelávanie, kozmický priestor, životné prostredie, konkurencieschopnosť a MSP, vnútorná bezpečnosť, kultúra a médiá, a s fondmi politiky súdržnosti a politiky rozvoja vidieka, ktoré môžu byť obzvlášť užitočné pri upevňovaní vnútroštátnych a regionálnych kapacít v oblasti výskumu a inovácie v kontexte inteligentných špecializovaných stratégií. | S cieľom dosiahnuť čo najväčší možný vplyv, program Horizont 2020 by mal vytvoriť úzke prepojenia s ostatnými programami Únie v takých oblastiach ako je vzdelávanie, kozmický priestor, životné prostredie, konkurencieschopnosť a MSP, vnútorná bezpečnosť, kultúra a médiá, a s fondmi politiky súdržnosti a politiky rozvoja vidieka, ktoré môžu byť obzvlášť užitočné pri upevňovaní vnútroštátnych a regionálnych kapacít v oblasti výskumu a inovácie v kontexte inteligentných špecializovaných stratégií. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

S cieľom dosiahnuť čo najväčší možný vplyv, program Horizont 2020 by mal vytvoriť úzke prepojenia s ostatnými programami Únie v takých oblastiach ako je vzdelávanie, kozmický priestor, životné prostredie, konkurencieschopnosť a MSP, vnútorná bezpečnosť, kultúra a médiá, a s fondmi politiky súdržnosti a politiky rozvoja vidieka, ktoré môžu byť obzvlášť užitočné pri upevňovaní vnútroštátnych a regionálnych kapacít v oblasti výskumu a inovácie v kontexte inteligentných špecializovaných stratégií.

S cieľom dosiahnuť čo najväčší možný vplyv, program Horizont 2020 by mal vytvoriť úzke prepojenia s ostatnými programami Únie v takých oblastiach ako je vzdelávanie, kozmický priestor, životné prostredie, konkurencieschopnosť a MSP, vnútorná bezpečnosť, kultúra a médiá, a s fondmi politiky súdržnosti a politiky rozvoja vidieka, ktoré môžu byť obzvlášť užitočné pri upevňovaní vnútroštátnych a regionálnych kapacít v oblasti výskumu a inovácie v kontexte inteligentných špecializovaných stratégií.

Pozmeňovací návrh 3

článok 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Horizont 2020 hrá ústrednú úlohu pri realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu tak, že poskytuje spoločný strategický rámec na financovanie výskumu a inovácií Únie, a teda funguje ako prostriedok na využívanie súkromných investícií, vytváranie nových pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobého udržateľného rastu a konkurencieschopnosti Európy. | Horizont 2020 hrá ústrednú úlohu pri realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu tak, že poskytuje spoločný strategický rámec na financovanie výskumu a inovácií Únie, a teda funguje ako prostriedok na využívanie súkromných investícií, vytváranie nových pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobého udržateľného rastu a konkurencieschopnosti Európy. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Horizont 2020 hrá ústrednú úlohu pri realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu tak, že poskytuje spoločný strategický rámec na financovanie výskumu a inovácií Únie, a teda funguje ako prostriedok na využívanie súkromných investícií, vytváranie nových pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobého udržateľného rastu a konkurencieschopnosti Európy.

Horizont 2020 hrá ústrednú úlohu pri realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu tak, že poskytuje spoločný strategický rámec na financovanie výskumu a inovácií Únie, a teda funguje ako prostriedok na využívanie súkromných investícií, vytváranie nových pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobého udržateľného rastu a konkurencieschopnosti Európy.

Zdôvodnenie

Nielen štrukturálne fondy, ale aj program Horizont 2020 by mal poskytovať finančné prostriedky na rozvoj činností v rámci trojitej špirály v súvislosti s inováciami a zhodnocovaním poznatkov. Modernizácia trojitej špirály má zásadný význam pri podnecovaní a podpore regiónov, aby sa zamerali na inteligentnú špecializáciu a stali sa odrazovým mostíkom k zintenzívneniu celoeurópskej spolupráce a tzv. bench-learningu. Z tohto dôvodu je potrebné, aby súčasťou programu Horizont 2020 bolo financovanie pre priekopnícke univerzity a regióny, ktorým sa darí odstraňovať rozdiely v oblasti výskumu a inovácií v Európe prostredníctvom spolupráce medzi špičkovými výskumnými ústavmi a menej rozvinutými regiónmi, odhaľovaním špičkovej kvality v slabšie rozvinutých regiónoch a uľahčením realizácie inovačnej politiky na regionálnej úrovni.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 5 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 5


  Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele


  1.   Horizont 2020 prispieva k budovaniu hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách v celej Únii využitím dostatočných dodatočných finančných prostriedkov na výskum rozvoj a inovácie. Pritom podporuje realizáciu stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj dokončenie a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (EVP). Príslušné ukazovatele výkonnosti sú uvedené v úvode prílohy I. | Článok 5


  Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele


  1.   Horizont 2020 prispieva k budovaniu hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách v celej Únii využitím dostatočných dodatočných finančných prostriedkov na výskum rozvoj a inovácie. Pritom podporuje realizáciu stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj dokončenie a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (EVP). Príslušné ukazovatele výkonnosti sú uvedené v úvode prílohy I. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 5

Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele

1.   Horizont 2020 prispieva k budovaniu hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách v celej Únii využitím dostatočných dodatočných finančných prostriedkov na výskum rozvoj a inovácie. Pritom podporuje realizáciu stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj dokončenie a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (EVP). Príslušné ukazovatele výkonnosti sú uvedené v úvode prílohy I.

Článok 5

Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele

1.   Horizont 2020 prispieva k budovaniu hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách v celej Únii využitím dostatočných dodatočných finančných prostriedkov na výskum rozvoj a inovácie. Pritom podporuje realizáciu stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj dokončenie a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (EVP). Príslušné ukazovatele výkonnosti sú uvedené v úvode prílohy I.

Zdôvodnenie

Celý program Horizont 2020 zdôrazňuje význam inovácie. Samotný výskum nepostačuje. Výskum by mal skôr viesť k inovácii ako aj k hospodárskemu rastu a blahobytu. Ako sa navrhuje v bode 39 stanoviska, vhodnejším názvom pre EVP by bol Európsky výskumný a inovačný priestor (EVIP). Tento pozmeňovací návrh by sa mal uplatniť na všetky príslušné časti návrhu nariadenia.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 5 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 5


  Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele


  3.   K všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné výskumné centrum (JRC) poskytovaním vedeckej a technickej podpory politikám Únie. Základné línie činností sú uvedené v časti IV prílohy I. | Článok 5


  Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele


  3.   K všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné výskumné centrum (JRC) poskytovaním vedeckej a technickej podpory politikám Únie. Základné línie činností sú uvedené v časti IV prílohy I. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 5

Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele

3.   K všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné výskumné centrum (JRC) poskytovaním vedeckej a technickej podpory politikám Únie. Základné línie činností sú uvedené v časti IV prílohy I.

Článok 5

Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele

3.   K všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné výskumné centrum (JRC) poskytovaním vedeckej a technickej podpory politikám Únie. Základné línie činností sú uvedené v časti IV prílohy I.

Zdôvodnenie

Ako sa uvádza v bode 20 stanoviska, Spoločné výskumné centrum (JRC) by malo tiež asistovať pri prijímaní rozhodnutí na miestnej a regionálnej úrovni poskytnutím najnovších výsledkov výskumu, vývoja a inovácií. Toto zameranie by sa malo dosiahnuť v úzkej koordinácii s novými výdobytkami platformy pre inteligentnú špecializáciu. Namiesto správ a ďalších publikácií by sa výsledky mali oveľa viac týkať financovania experimentov a rýchlej výroby prototypov, aplikovania poznatkov z výskumu v praktických postupoch vedúcich k zmene vo všetkých častiach Európy, čo by zvýšilo kapitál potrebný na obnovu na regionálnej a miestnej úrovni.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 7 ods. 1 písm. b) bod ii)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) ii) | majú dobré výsledky, pokiaľ ide o ich účasť na programoch Únie v oblasti výskumu a inovácií; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

b) ii)

majú dobré výsledky, pokiaľ ide o ich účasť na programoch Únie v oblasti výskumu a inovácií;

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

To automaticky vylučuje nové subjekty.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 12 ods. 1 a článok 12 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 12


  Vonkajšie poradenstvo a zapojenie spoločnosti | Článok 12


  Vonkajšie poradenstvo a zapojenie spoločnosti |
| 1.   Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje poskytované: poradenskými skupinami nezávislých odborníkov na vysokej úrovni zriadenými Komisiou; štruktúrami na udržiavanie dialógu v rámci medzinárodných vedecko-technologických dohôd; činnosťami orientovanými na budúcnosť; cielenými verejnými konzultáciami a transparentnými a interaktívnymi procesmi, ktoré zabezpečujú podporu zodpovedného výskumu a inovácie. | 1.   Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje poskytované: poradenskými skupinami nezávislých odborníkov na vysokej úrovni zriadenými Komisiou; štruktúrami na udržiavanie dialógu v rámci medzinárodných vedecko-technologických dohôd; činnosťami orientovanými na budúcnosť; cielenými verejnými konzultáciami a transparentnými a interaktívnymi procesmi, ktoré zabezpečujú podporu zodpovedného výskumu a inovácie. |
| 2.   V plnej miere sa zohľadňujú aj príslušné aspekty programov v oblasti výskumu a inovácií zriadených európskymi technologickými platformami, iniciatívami pre spoločnú tvorbu programov a európskymi partnerstvami v oblasti inovácií. | 2.   V plnej miere sa zohľadňujú aj príslušné aspekty programov v oblasti výskumu a inovácií zriadených európskymi technologickými platformami, iniciatívami pre spoločnú tvorbu programov a európskymi partnerstvami v oblasti inovácií. |
| | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 12

Vonkajšie poradenstvo a zapojenie spoločnosti

Článok 12

Vonkajšie poradenstvo a zapojenie spoločnosti

1.   Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje poskytované: poradenskými skupinami nezávislých odborníkov na vysokej úrovni zriadenými Komisiou; štruktúrami na udržiavanie dialógu v rámci medzinárodných vedecko-technologických dohôd; činnosťami orientovanými na budúcnosť; cielenými verejnými konzultáciami a transparentnými a interaktívnymi procesmi, ktoré zabezpečujú podporu zodpovedného výskumu a inovácie.

1.   Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje poskytované: poradenskými skupinami nezávislých odborníkov na vysokej úrovni zriadenými Komisiou; štruktúrami na udržiavanie dialógu v rámci medzinárodných vedecko-technologických dohôd; činnosťami orientovanými na budúcnosť; cielenými verejnými konzultáciami a transparentnými a interaktívnymi procesmi, ktoré zabezpečujú podporu zodpovedného výskumu a inovácie.

2.   V plnej miere sa zohľadňujú aj príslušné aspekty programov v oblasti výskumu a inovácií zriadených európskymi technologickými platformami, iniciatívami pre spoločnú tvorbu programov a európskymi partnerstvami v oblasti inovácií.

2.   V plnej miere sa zohľadňujú aj príslušné aspekty programov v oblasti výskumu a inovácií zriadených európskymi technologickými platformami, iniciatívami pre spoločnú tvorbu programov a európskymi partnerstvami v oblasti inovácií.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh vychádza z bodov 8 – 11 stanoviska.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 13 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 13


  Prierezové akcie


  1.   Medzi osobitnými prioritami Horizontu 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia arozhrania. V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje vývoju a uplatneniu kľúčových podporných a priemyselných technológií, prepájaniu objavov s ich trhovým využitím, interdisciplinárnemu výskumu a inováciám, sociálno-ekonomickým a humanitným vedám, podpore fungovania a vytvárania Európskeho výskumného priestoru, spolupráci s tretími krajinami, zodpovednému výskumu a inovácii vrátane rodovej rovnosti, k zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumníka a uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumníkov. | Článok 13


  Prierezové akcie


  1.   Medzi osobitnými prioritami Horizontu 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia a rozhrania. V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje vývoju a uplatneniu kľúčových podporných a priemyselných technológií, prepájaniu objavov s ich trhovým využitím, interdisciplinárnemu výskumu a inováciám, sociálno-ekonomickým a humanitným vedám, podpore fungovania a vytvárania Európskeho výskumného priestoru, spolupráci s tretími krajinami, zodpovednému výskumu a inovácii vrátane rodovej rovnosti, k zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumníka a uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumníkov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 13

Prierezové akcie

1.   Medzi osobitnými prioritami Horizontu 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia arozhrania. V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje vývoju a uplatneniu kľúčových podporných a priemyselných technológií, prepájaniu objavov s ich trhovým využitím, interdisciplinárnemu výskumu a inováciám, sociálno-ekonomickým a humanitným vedám, podpore fungovania a vytvárania Európskeho výskumného priestoru, spolupráci s tretími krajinami, zodpovednému výskumu a inovácii vrátane rodovej rovnosti, k zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumníka a uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumníkov.

Článok 13

Prierezové akcie

1.   Medzi osobitnými prioritami Horizontu 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia a rozhrania. V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje vývoju a uplatneniu kľúčových podporných a priemyselných technológií, prepájaniu objavov s ich trhovým využitím, interdisciplinárnemu výskumu a inováciám, sociálno-ekonomickým a humanitným vedám, podpore fungovania a vytvárania Európskeho výskumného priestoru, spolupráci s tretími krajinami, zodpovednému výskumu a inovácii vrátane rodovej rovnosti, k zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumníka a uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumníkov.

Zdôvodnenie

Ako sa uvádza v bode 34 stanoviska, úlohu základných podporných technológií treba vnímať v širšom kontexte než len technologický rozvoj, t. j. technológie by sa mali hneď vo fáze výskumu a vývoja prepojiť s priemyselnými hodnotovými reťazcami a globálnymi inovačnými hodnotovými sieťami, ako aj činnosťami zameranými na rozvoj regionálnych ekosystémov a inovačných zoskupení a rozšírenie odborných poznatkov a skúseností. Tento dôraz možno vymedziť ako „kľúčové podporné schopnosti a priemyselné technológie“.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 20

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 20


  Partnerstvá v rámci verejného sektora | Článok 20


  Partnerstvá v rámci verejného sektora |
| 1.   Horizont 2020 prispieva k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora, ak sa akcie regionálnej, štátnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie spoločne.
  Mimoriadna pozornosť sa musí venovať iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi. | 1.   Horizont 2020 prispieva k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora, ak sa akcie regionálnej, štátnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie spoločne.
  Mimoriadna pozornosť sa musí venovať iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi. |
| 2.   Partnerstvá v rámci verejného sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2, najmä prostredníctvom: | 2.   Partnerstvá v rámci verejného sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2, najmä prostredníctvom: |
| (a) | nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní sieťových štruktúr, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní jednotlivých spoločných výziev a akcií nadnárodnej povahy; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 20

Partnerstvá v rámci verejného sektora

Článok 20

Partnerstvá v rámci verejného sektora

1.   Horizont 2020 prispieva k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora, ak sa akcie regionálnej, štátnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie spoločne.

Mimoriadna pozornosť sa musí venovať iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi.

1.   Horizont 2020 prispieva k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora, ak sa akcie regionálnej, štátnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie spoločne.

Mimoriadna pozornosť sa musí venovať iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi.

2.   Partnerstvá v rámci verejného sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2, najmä prostredníctvom:

2.   Partnerstvá v rámci verejného sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2, najmä prostredníctvom:

(a)

nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní sieťových štruktúr, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní jednotlivých spoločných výziev a akcií nadnárodnej povahy;

| (a) | nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní sieťových štruktúr, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní jednotlivých spoločných výziev a akcií nadnárodnej povahy; |
| --- | --- |

(a)

nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní sieťových štruktúr, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní jednotlivých spoločných výziev a akcií nadnárodnej povahy;

| (b) | účasti Únie na programoch vykonávaných viacerými členskými štátmi v súlade s článkom 185 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(b)

účasti Únie na programoch vykonávaných viacerými členskými štátmi v súlade s článkom 185 ZFEÚ.

| (b) | účasti Únie na programoch vykonávaných viacerými členskými štátmi v súlade s článkom 185 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(b)

účasti Únie na programoch vykonávaných viacerými členskými štátmi v súlade s článkom 185 ZFEÚ.

Na účely písmena a) je dopĺňanie financovania podmienené významnou úrovňou predchádzajúcich finančných záväzkov zúčastnených subjektov v rámci spoločných výziev a akcií. Jedným z cieľov nástroja ERA-NET môže byť harmonizovanie pravidiel a spôsobov vykonávania spoločných výziev a akcií. Môže sa takisto použiť pri príprave iniciatívy v súlade s článkom 185 ZFEÚ.

Na účely písmena a) je dopĺňanie financovania podmienené významnou úrovňou predchádzajúcich finančných záväzkov zúčastnených subjektov v rámci spoločných výziev a akcií. Jedným z cieľov nástroja ERA-NET môže byť harmonizovanie pravidiel a spôsobov vykonávania spoločných výziev a akcií. Môže sa takisto použiť pri príprave iniciatívy v súlade s článkom 185 ZFEÚ.

Na účely písmena b) sa takéto iniciatívy navrhujú len v prípadoch, keď je potrebná špecializovaná vykonávacia štruktúra a keď sú zúčastnené krajiny vo veľkej miere zaviazané k integrácii na vedeckej, riadiacej a finančnej úrovni. Okrem toho, návrhy iniciatív uvedené v písmene b) sa určujú na základe týchto kritérií:

Na účely písmena b) sa takéto iniciatívy navrhujú len v prípadoch, keď je potrebná špecializovaná vykonávacia štruktúra a keď sú zúčastnené krajiny vo veľkej miere zaviazané k integrácii na vedeckej, riadiacej a finančnej úrovni. Okrem toho, návrhy iniciatív uvedené v písmene b) sa určujú na základe týchto kritérií:

| (a) | jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má plniť, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi Horizontu 2020 a širšími politickými cieľmi Únie; |
| --- | --- |

(a)

jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má plniť, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi Horizontu 2020 a širšími politickými cieľmi Únie;

| (a) | jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má plniť, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi Horizontu 2020 a širšími politickými cieľmi Únie; |
| --- | --- |

(a)

jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má plniť, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi Horizontu 2020 a širšími politickými cieľmi Únie;

| (b) | jasné finančné záväzky zúčastnených krajín vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom združiť národné a/ alebo regionálne investície na cezhraničný výskum a inovácie; |
| --- | --- |

(b)

jasné finančné záväzky zúčastnených krajín vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom združiť národné a/ alebo regionálne investície na cezhraničný výskum a inovácie;

| (b) | jasné finančné záväzky zúčastnených krajín vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom združiť národné a/ alebo regionálne investície na cezhraničný výskum a inovácie; |
| --- | --- |

(b)

jasné finančné záväzky zúčastnených krajín vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom združiť národné a/ alebo regionálne investície na cezhraničný výskum a inovácie;

| (c) | pridaná hodnota akcie na úrovni Únie; |
| --- | --- |

(c)

pridaná hodnota akcie na úrovni Únie;

| (c) | pridaná hodnota akcie na úrovni Únie; |
| --- | --- |

(c)

pridaná hodnota akcie na úrovni Únie;

| (d) | kritické množstvo z hľadiska rozsahu a počtu dotknutých programov, podobnosti činností a podielu príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a; |
| --- | --- |

(d)

kritické množstvo z hľadiska rozsahu a počtu dotknutých programov, podobnosti činností a podielu príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a;

| (d) | kritické množstvo z hľadiska rozsahu a počtu dotknutých programov, podobnosti činností a podielu príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a; |
| --- | --- |

(d)

kritické množstvo z hľadiska rozsahu a počtu dotknutých programov, podobnosti činností a podielu príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a;

| (e) | účinnosť článku 185 ZFEÚ ako najprimeranejšieho prostriedku na dosiahnutie cieľov. |
| --- | --- |

(e)

účinnosť článku 185 ZFEÚ ako najprimeranejšieho prostriedku na dosiahnutie cieľov.

| (e) | účinnosť článku 185 ZFEÚ ako najprimeranejšieho prostriedku na dosiahnutie cieľov. |
| --- | --- |

(e)

účinnosť článku 185 ZFEÚ ako najprimeranejšieho prostriedku na dosiahnutie cieľov.

Zdôvodnenie

Aktívna úloha regiónov má rozhodujúci význam z hľadiska dosiahnutia cieľov programu Horizont 2020. Potrebná je väčšia flexibilita a významnejšia úloha regiónov pri vypracovávaní iniciatív spoločnej tvorby programov

Ďalším cieľom predloženého pozmeňovacieho návrhu je to, aby sa rovnaký princíp, ktorý platí pre členské štáty, vzťahoval aj na účasť EÚ v programoch uskutočňovaných regionálnymi orgánmi. To by bolo v súlade so zmyslom článku 185 ZFEÚ.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 72/2011 fin.

1

(2)  CdR 230/2010 final.

2

(3)  CdR 67/2011 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 373/2010 fin.

5

(6)  CdR 70/2011 fin.

6

(7)  CdR 58/2008 fin.

7

(8)  COM(2011) 822 final.

8

(9)  COM(2011) 817 final.

9

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/156 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/156

---

Stanovisko Výboru regiónov „Tvorivá Európa“

2012/C 277/15

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta program Tvorivá Európa, nový rámcový program týkajúci sa sektoru kultúry a tvorivej činnosti stanovený viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 – 2020 (1), ktorý zahŕňa programy Kultúra, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň vytvára nový nástroj uľahčujúci prístup k zdrojom; |
| --- | --- |

—

víta program Tvorivá Európa, nový rámcový program týkajúci sa sektoru kultúry a tvorivej činnosti stanovený viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 – 2020 (1), ktorý zahŕňa programy Kultúra, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň vytvára nový nástroj uľahčujúci prístup k zdrojom;

| — | naliehavo zdôrazňuje, že kultúra má vlastnú hodnotu, ktorá existuje nezávisle od hospodárskych aspektov kultúrnych statkov a služieb v oblasti kultúry, a že program musí zohľadniť tento dvojitý charakter, pričom sa nebude orientovať výlučne na ekonomickú využiteľnosť kultúry; |
| --- | --- |

—

naliehavo zdôrazňuje, že kultúra má vlastnú hodnotu, ktorá existuje nezávisle od hospodárskych aspektov kultúrnych statkov a služieb v oblasti kultúry, a že program musí zohľadniť tento dvojitý charakter, pričom sa nebude orientovať výlučne na ekonomickú využiteľnosť kultúry;

| — | víta návrh Európskej komisie výrazne zvýšiť na obdobie, ktoré pokrýva viacročný finančný plán na roky 2014 – 2020, objem pomoci poskytovanej sektorom kultúry a tvorivej činnosti do celkovej výšky 1,801 miliardy EUR, čo predstavuje výrazný nárast (37 %) finančných zdrojov v porovnaní so súčasnými výdavkami; |
| --- | --- |

—

víta návrh Európskej komisie výrazne zvýšiť na obdobie, ktoré pokrýva viacročný finančný plán na roky 2014 – 2020, objem pomoci poskytovanej sektorom kultúry a tvorivej činnosti do celkovej výšky 1,801 miliardy EUR, čo predstavuje výrazný nárast (37 %) finančných zdrojov v porovnaní so súčasnými výdavkami;

| — | poukazuje na to, že slobodná a nezávislá kultúra má zásadný význam pre spoločenský rozvoj. Je garantom slobody prejavu a rozmanitosti, ponúka možnosť účasti a vytvára priestor pre nezávislé diskusie, ktoré sú predpokladom pre živú demokraciu. |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že slobodná a nezávislá kultúra má zásadný význam pre spoločenský rozvoj. Je garantom slobody prejavu a rozmanitosti, ponúka možnosť účasti a vytvára priestor pre nezávislé diskusie, ktoré sú predpokladom pre živú demokraciu.

| Spravodajca | Gábor BIHARY (HU/SES), člen mestského zastupiteľstva, Budapešť |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Tvorivá Európa
  COM(2011) 785 final |

Spravodajca

Gábor BIHARY (HU/SES), člen mestského zastupiteľstva, Budapešť

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Tvorivá Európa

COM(2011) 785 final

I.   VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta program Tvorivá Európa, nový rámcový program týkajúci sa sektoru kultúry a tvorivej činnosti stanovený viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 – 2020 (2), ktorý zahŕňa programy Kultúra, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň vytvára nový nástroj uľahčujúci prístup k zdrojom; |
| --- | --- |

1.

víta program Tvorivá Európa, nový rámcový program týkajúci sa sektoru kultúry a tvorivej činnosti stanovený viacročným finančným rámcom na obdobie 2014 – 2020 (2), ktorý zahŕňa programy Kultúra, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň vytvára nový nástroj uľahčujúci prístup k zdrojom;

| 2. | naliehavo zdôrazňuje, že kultúra má vlastnú hodnotu, ktorá existuje nezávisle od hospodárskych aspektov kultúrnych statkov a služieb v oblasti kultúry, a že program musí zohľadniť tento dvojitý charakter, pričom sa nebude orientovať výlučne na ekonomickú využiteľnosť kultúry; |
| --- | --- |

2.

naliehavo zdôrazňuje, že kultúra má vlastnú hodnotu, ktorá existuje nezávisle od hospodárskych aspektov kultúrnych statkov a služieb v oblasti kultúry, a že program musí zohľadniť tento dvojitý charakter, pričom sa nebude orientovať výlučne na ekonomickú využiteľnosť kultúry;

| 3. | uznáva, že spojením sektoru kultúry a médií môže tento program uľahčiť šírenie kultúrnych produktov, vytvoriť jednotný on-line trh pre audiovizuálne diela a pomôcť uvoľniť potenciál v oblasti vytvárania pracovných miest v sektore kultúry a tvorivej činnosti; |
| --- | --- |

3.

uznáva, že spojením sektoru kultúry a médií môže tento program uľahčiť šírenie kultúrnych produktov, vytvoriť jednotný on-line trh pre audiovizuálne diela a pomôcť uvoľniť potenciál v oblasti vytvárania pracovných miest v sektore kultúry a tvorivej činnosti;

| 4. | súhlasí s úsilím o zjednodušenie rámcového programu zameraným na to, aby sa pre európskych profesionálov zo sektorov kultúry a tvorivej činnosti vytvoril jednoduchý prístup a priestor na vykonávanie ich činností v rámci Európskej únie a mimo nej; |
| --- | --- |

4.

súhlasí s úsilím o zjednodušenie rámcového programu zameraným na to, aby sa pre európskych profesionálov zo sektorov kultúry a tvorivej činnosti vytvoril jednoduchý prístup a priestor na vykonávanie ich činností v rámci Európskej únie a mimo nej;

| 5. | súhlasí so zisteniami posúdení vplyvu týkajúcich sa súčasných programov, ktoré uvádzajú najmä štyri spoločné problémy, ktoré sa musia riešiť na úrovni EÚ s cieľom dosiahnuť sledované ciele prostredníctvom zlúčenia programov a nového finančného nástroja do jedného rámcového programu:






  a. | fragmentovaný trh vyplývajúci z kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Európy, ktorý v súčasnosti obmedzuje nadnárodný pohyb diel, ako aj mobilitu umelcov a profesionálov a spôsobuje geografickú nerovnováhu a takisto obmedzuje možnosti výberu spotrebiteľov a ich prístup k európskym kultúrnym dielam; |
| --- | --- | --- |

5.

súhlasí so zisteniami posúdení vplyvu týkajúcich sa súčasných programov, ktoré uvádzajú najmä štyri spoločné problémy, ktoré sa musia riešiť na úrovni EÚ s cieľom dosiahnuť sledované ciele prostredníctvom zlúčenia programov a nového finančného nástroja do jedného rámcového programu:

a.

fragmentovaný trh vyplývajúci z kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Európy, ktorý v súčasnosti obmedzuje nadnárodný pohyb diel, ako aj mobilitu umelcov a profesionálov a spôsobuje geografickú nerovnováhu a takisto obmedzuje možnosti výberu spotrebiteľov a ich prístup k európskym kultúrnym dielam;

| b. | potreba, aby sa sektory prispôsobili vplyvom globalizácie a prechodu na digitálne technológie, ktoré so sebou prinášajú koncentráciu ponuky medzi obmedzeným počtom veľkých hráčov, čo predstavuje hrozbu z hľadiska kultúrnej a jazykovej rozmanitosti. Tento sektor by mal teda prospech z nadnárodných a nadregionálnych prístupov a riešení; |
| --- | --- |

b.

potreba, aby sa sektory prispôsobili vplyvom globalizácie a prechodu na digitálne technológie, ktoré so sebou prinášajú koncentráciu ponuky medzi obmedzeným počtom veľkých hráčov, čo predstavuje hrozbu z hľadiska kultúrnej a jazykovej rozmanitosti. Tento sektor by mal teda prospech z nadnárodných a nadregionálnych prístupov a riešení;

| c. | nedostatok porovnateľných údajov o sektore kultúry na vnútroštátnej a európskej úrovni, čo má dôsledky pre koordináciu európskych politík, ktorá môže byť užitočnou hybnou silou pre rozvoj vnútroštátnych politík a pre systémovú zmenu, a to pri nízkych nákladoch pre rozpočet EÚ a pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

c.

nedostatok porovnateľných údajov o sektore kultúry na vnútroštátnej a európskej úrovni, čo má dôsledky pre koordináciu európskych politík, ktorá môže byť užitočnou hybnou silou pre rozvoj vnútroštátnych politík a pre systémovú zmenu, a to pri nízkych nákladoch pre rozpočet EÚ a pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity;

| d. | ťažkosti s prístupom k finančným prostriedkom, ktorým čelia malé a stredné podniky zo sektorov kultúry a tvorivej činnosti; |
| --- | --- |

d.

ťažkosti s prístupom k finančným prostriedkom, ktorým čelia malé a stredné podniky zo sektorov kultúry a tvorivej činnosti;

| 6. | víta skutočnosť, že program kladie osobitný dôraz na nadnárodné aktivity v sektore kultúry a tvorivej činnosti a je úzko spojený s podporou kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, čím dopĺňa činnosti v rámci ostatných programov EÚ, ako je podpora zo štrukturálnych fondov na investície do sektorov kultúry a tvorivej činnosti, obnova kultúrneho dedičstva, infraštruktúra a služby v oblasti kultúry, prostriedky na digitalizáciu kultúrneho dedičstva a nástroje v oblasti vonkajších vzťahov a rozširovania; |
| --- | --- |

6.

víta skutočnosť, že program kladie osobitný dôraz na nadnárodné aktivity v sektore kultúry a tvorivej činnosti a je úzko spojený s podporou kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, čím dopĺňa činnosti v rámci ostatných programov EÚ, ako je podpora zo štrukturálnych fondov na investície do sektorov kultúry a tvorivej činnosti, obnova kultúrneho dedičstva, infraštruktúra a služby v oblasti kultúry, prostriedky na digitalizáciu kultúrneho dedičstva a nástroje v oblasti vonkajších vzťahov a rozširovania;

| 7. | okrem toho s radosťou konštatuje, že program bude okrem iného ťažiť zo skúseností získaných v rámci úspešných iniciatív ako MEDIA, značka európske dedičstvo a Európske hlavné mestá kultúry; |
| --- | --- |

7.

okrem toho s radosťou konštatuje, že program bude okrem iného ťažiť zo skúseností získaných v rámci úspešných iniciatív ako MEDIA, značka európske dedičstvo a Európske hlavné mestá kultúry;

| 8. | víta návrh Európskej komisie výrazne zvýšiť na obdobie, ktoré pokrýva viacročný finančný plán na roky 2014 – 2020, objem pomoci poskytovanej sektorom kultúry a tvorivej činnosti do celkovej výšky 1,801 miliardy EUR, čo predstavuje výrazný nárast (37 %) finančných zdrojov v porovnaní so súčasnými výdavkami; |
| --- | --- |

8.

víta návrh Európskej komisie výrazne zvýšiť na obdobie, ktoré pokrýva viacročný finančný plán na roky 2014 – 2020, objem pomoci poskytovanej sektorom kultúry a tvorivej činnosti do celkovej výšky 1,801 miliardy EUR, čo predstavuje výrazný nárast (37 %) finančných zdrojov v porovnaní so súčasnými výdavkami;

| 9. | zdôrazňuje, že zvýšenie podpory je v súlade s duchom a prioritami stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív, pretože investície do sektorov kultúry a tvorivej činnosti priamo prispievajú k plneniu cieľov v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktoré sú stanovené v stratégii, a uľahčujú prístup k zdrojom pre malé a stredné podniky pôsobiace v sektore kultúry a tvorivej činnosti; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že zvýšenie podpory je v súlade s duchom a prioritami stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív, pretože investície do sektorov kultúry a tvorivej činnosti priamo prispievajú k plneniu cieľov v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktoré sú stanovené v stratégii, a uľahčujú prístup k zdrojom pre malé a stredné podniky pôsobiace v sektore kultúry a tvorivej činnosti;

| 10. | domnieva sa však, že sú potrebné presnejšie definície, najmä pokiaľ ide o právny rámec a kritériá uplatňovania finančného nástroja; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa však, že sú potrebné presnejšie definície, najmä pokiaľ ide o právny rámec a kritériá uplatňovania finančného nástroja;

| 11. | pripomína, že väčšina podnikov v sektore kultúry a tvorivej činnosti sú často mikropodniky, malé a stredné podniky a podniky samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré si vyžadujú iniciatívy a organizáciu na miestnej úrovni. Tento prístup na miestnej úrovni predstavuje pozitívny aspekt z hľadiska regiónov, pretože stimuluje miestne hospodárstvo (tvorivosť posilňuje konkurencieschopnosť hospodárstva) a prispieva k udržaniu talentov a zachovaniu príslušných pracovných miest na mieste. Preto je potrebné zohľadniť osobitnú situáciu pracovníkov a podnikateľov v kultúrnom sektore; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že väčšina podnikov v sektore kultúry a tvorivej činnosti sú často mikropodniky, malé a stredné podniky a podniky samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré si vyžadujú iniciatívy a organizáciu na miestnej úrovni. Tento prístup na miestnej úrovni predstavuje pozitívny aspekt z hľadiska regiónov, pretože stimuluje miestne hospodárstvo (tvorivosť posilňuje konkurencieschopnosť hospodárstva) a prispieva k udržaniu talentov a zachovaniu príslušných pracovných miest na mieste. Preto je potrebné zohľadniť osobitnú situáciu pracovníkov a podnikateľov v kultúrnom sektore;

| 12. | víta opatrenia zamerané na zvýšenie kapacít sektoru kultúry, ako aj kapacít na stimulovanie nadnárodného pohybu kultúry, či už v Európe alebo za jej hranicami, vzhľadom na to, že kultúrnu rozmanitosť považuje za jeden zo zdrojov rozvoja; |
| --- | --- |

12.

víta opatrenia zamerané na zvýšenie kapacít sektoru kultúry, ako aj kapacít na stimulovanie nadnárodného pohybu kultúry, či už v Európe alebo za jej hranicami, vzhľadom na to, že kultúrnu rozmanitosť považuje za jeden zo zdrojov rozvoja;

| 13. | súhlasí s tým, že v čase hospodárskej a finančnej krízy môže kultúra hrať určitú úlohu v záujme toho, aby sa kreatívnym spôsobom dosiahli ciele sociálnej politiky a aby sa pritom podporili inovácie, ktoré sú jedným z hlavných nástrojov na dosahovanie výsledkov v sociálnej oblasti (3); |
| --- | --- |

13.

súhlasí s tým, že v čase hospodárskej a finančnej krízy môže kultúra hrať určitú úlohu v záujme toho, aby sa kreatívnym spôsobom dosiahli ciele sociálnej politiky a aby sa pritom podporili inovácie, ktoré sú jedným z hlavných nástrojov na dosahovanie výsledkov v sociálnej oblasti (3);

| 14. | domnieva sa, že kultúra a umenie, ako aj kultúrne médiá a audiovizuálny sektor sú schopné dosiahnuť zmenu správania ľudí, pretože vytvárajú nové spoločenské väzby a povzbudzujú jednotlivcov, aby využili svoje tvorivé schopnosti, a kultúra a umenie môžu byť zároveň garantmi hodnôt demokratickej spoločnosti; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že kultúra a umenie, ako aj kultúrne médiá a audiovizuálny sektor sú schopné dosiahnuť zmenu správania ľudí, pretože vytvárajú nové spoločenské väzby a povzbudzujú jednotlivcov, aby využili svoje tvorivé schopnosti, a kultúra a umenie môžu byť zároveň garantmi hodnôt demokratickej spoločnosti;

| 15. | poukazuje na to, že slobodná a nezávislá kultúra má zásadný význam pre spoločenský rozvoj. Je garantom slobody prejavu a rozmanitosti, ponúka možnosť účasti a vytvára priestor pre nezávislé diskusie, ktoré sú predpokladom pre živú demokraciu; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že slobodná a nezávislá kultúra má zásadný význam pre spoločenský rozvoj. Je garantom slobody prejavu a rozmanitosti, ponúka možnosť účasti a vytvára priestor pre nezávislé diskusie, ktoré sú predpokladom pre živú demokraciu;

| 16. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy majú v celej Európskej únii veľkú zodpovednosť za realizáciu kultúrnych politík, pretože majú tiež kľúčovú úlohu pri podpore kultúry a posilňovaní jej vplyvu, najmä pokiaľ ide o ochranu kultúrneho dedičstva a podporu umeleckej inovácie (4). Miestne a regionálne samosprávy sú okrem toho zodpovedné aj za to, aby deti a mladí ľudia mali prístup k aktívnemu kultúrnemu životu a aby mali možnosť sa na ňom zúčastňovať; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy majú v celej Európskej únii veľkú zodpovednosť za realizáciu kultúrnych politík, pretože majú tiež kľúčovú úlohu pri podpore kultúry a posilňovaní jej vplyvu, najmä pokiaľ ide o ochranu kultúrneho dedičstva a podporu umeleckej inovácie (4). Miestne a regionálne samosprávy sú okrem toho zodpovedné aj za to, aby deti a mladí ľudia mali prístup k aktívnemu kultúrnemu životu a aby mali možnosť sa na ňom zúčastňovať;

| 17. | pripomína, že už v minulosti zdôraznil význam územných samospráv, ktoré majú vďaka blízkosti k občanom najlepšie strategické postavenie, aby mohli reagovať na potreby a osobitné požiadavky jednotlivých kultúrnych skupín v EÚ a aby účinne mobilizovali miestne a regionálne samosprávy s cieľom podporiť lepší dialóg medzi kultúrami (5); |
| --- | --- |

17.

pripomína, že už v minulosti zdôraznil význam územných samospráv, ktoré majú vďaka blízkosti k občanom najlepšie strategické postavenie, aby mohli reagovať na potreby a osobitné požiadavky jednotlivých kultúrnych skupín v EÚ a aby účinne mobilizovali miestne a regionálne samosprávy s cieľom podporiť lepší dialóg medzi kultúrami (5);

| 18. | pripomína, že miestne a regionálne samosprávy v rámci svojich rozvojových stratégií úspešne začlenili sektory kultúrnej a tvorivej činnosti do svojich rozvojových stratégií, čo prispelo k posilneniu miestnych hospodárstiev. Predovšetkým na úrovni územných samospráv je možné vytvoriť siete a databázy mladých umelcov, propagovať vzdelávanie mladých ľudí v kultúrno-umeleckej oblasti, podporovať profesionalizáciu mladých umelcov, nabádať k multimediálnemu a multikultúrnemu experimentovaniu, poskytovať verejné priestory a priestranstvá na produkcie mladých umelcov, podnecovať umelecké a kultúrne vyžitie mladého publika, podporovať združovanie mládeže v kultúrno-umeleckej oblasti, presadzovať inováciu v oblasti tradícií a miestnych remesiel (6); |
| --- | --- |

18.

pripomína, že miestne a regionálne samosprávy v rámci svojich rozvojových stratégií úspešne začlenili sektory kultúrnej a tvorivej činnosti do svojich rozvojových stratégií, čo prispelo k posilneniu miestnych hospodárstiev. Predovšetkým na úrovni územných samospráv je možné vytvoriť siete a databázy mladých umelcov, propagovať vzdelávanie mladých ľudí v kultúrno-umeleckej oblasti, podporovať profesionalizáciu mladých umelcov, nabádať k multimediálnemu a multikultúrnemu experimentovaniu, poskytovať verejné priestory a priestranstvá na produkcie mladých umelcov, podnecovať umelecké a kultúrne vyžitie mladého publika, podporovať združovanie mládeže v kultúrno-umeleckej oblasti, presadzovať inováciu v oblasti tradícií a miestnych remesiel (6);

| 19. | zdôrazňuje, že audiovizuálny sektor, okrem toho, že má zásadný význam pre rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť, je zároveň aj kľúčovým sektorom, ktorý chráni a podporuje kultúrnu identitu a rozmanitosť miest a regiónov. Svojim charakterom je okrem toho kľúčovým činiteľom v oblasti rozvoja európskych sociálnych hodnôt a pri zabezpečení fungovania demokratických spoločností vzhľadom na to, že audiovizuálne diela sú schopné plniť dôležité poslanie v súvislosti s formovaním európskej identity (7); |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že audiovizuálny sektor, okrem toho, že má zásadný význam pre rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť, je zároveň aj kľúčovým sektorom, ktorý chráni a podporuje kultúrnu identitu a rozmanitosť miest a regiónov. Svojim charakterom je okrem toho kľúčovým činiteľom v oblasti rozvoja európskych sociálnych hodnôt a pri zabezpečení fungovania demokratických spoločností vzhľadom na to, že audiovizuálne diela sú schopné plniť dôležité poslanie v súvislosti s formovaním európskej identity (7);

| 20. | zdôrazňuje, že prechod na digitálne vysielanie otvára nové možnosti na prepojenie jednotlivých európskych regiónov, keď si medzi sebou vymieňajú svoju audiovizuálnu tvorbu a vytvárajú tak nové cesty pre nadväzovanie kontaktov a výmenu obsahov. Tento prechod môže poskytnúť príležitosť na získanie nového publika, môže profitovať z alternatívnych obsahov, môže poskytnúť nové služby a zlepšiť poznatky o obsahoch prichádzajúcich z jednotlivých regiónov (8); |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že prechod na digitálne vysielanie otvára nové možnosti na prepojenie jednotlivých európskych regiónov, keď si medzi sebou vymieňajú svoju audiovizuálnu tvorbu a vytvárajú tak nové cesty pre nadväzovanie kontaktov a výmenu obsahov. Tento prechod môže poskytnúť príležitosť na získanie nového publika, môže profitovať z alternatívnych obsahov, môže poskytnúť nové služby a zlepšiť poznatky o obsahoch prichádzajúcich z jednotlivých regiónov (8);

| 21. | opätovne žiada Radu a Európsky parlament, aby sa posilnil odkaz na kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv v oblasti podpory a šírenia kultúry ich komunity (9) a aby miestne a regionálne samosprávy mali dôležitejšiu úlohu v tomto programe; |
| --- | --- |

21.

opätovne žiada Radu a Európsky parlament, aby sa posilnil odkaz na kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych samospráv v oblasti podpory a šírenia kultúry ich komunity (9) a aby miestne a regionálne samosprávy mali dôležitejšiu úlohu v tomto programe;

| 22. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné nájsť vhodnú rovnováhu medzi zdrojmi vyčlenenými na veľké komplexné projekty a financovaním opatrení a činností, ktoré sa zameriavajú na miestnu a regionálnu úroveň; |
| --- | --- |

22.

v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné nájsť vhodnú rovnováhu medzi zdrojmi vyčlenenými na veľké komplexné projekty a financovaním opatrení a činností, ktoré sa zameriavajú na miestnu a regionálnu úroveň;

| 23. | naliehavo žiada Radu a Európsky parlament, aby namiesto nadmerného zdôrazňovania finančného sektora pri realizácii nariadenia dbali skôr na to, aby kultúrne subjekty mali väčší vplyv v procese rozhodovania; |
| --- | --- |

23.

naliehavo žiada Radu a Európsky parlament, aby namiesto nadmerného zdôrazňovania finančného sektora pri realizácii nariadenia dbali skôr na to, aby kultúrne subjekty mali väčší vplyv v procese rozhodovania;

| 24. | uznáva, že súčasná podoba opatrení, ktoré návrh obsahuje, sa zdá byť v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; zdôrazňuje však, že by bolo potrebné pravidelne konzultovať s miestnymi a regionálnymi samosprávami v rámci vypracovania, zavádzania a riadenia opatrení vzťahujúcich sa na financovanie európskych sektorov kultúry a tvorivej činnosti; |
| --- | --- |

24.

uznáva, že súčasná podoba opatrení, ktoré návrh obsahuje, sa zdá byť v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; zdôrazňuje však, že by bolo potrebné pravidelne konzultovať s miestnymi a regionálnymi samosprávami v rámci vypracovania, zavádzania a riadenia opatrení vzťahujúcich sa na financovanie európskych sektorov kultúry a tvorivej činnosti;

| 25. | by chcel prispieť k tomu, aby program Tvorivá Európa mal čo najširšiu odozvu v regiónoch Únie, a na tento účel ponúka svoju spoluprácu; okrem toho si želá zúčastňovať sa na monitorovaní programu; |
| --- | --- |

25.

by chcel prispieť k tomu, aby program Tvorivá Európa mal čo najširšiu odozvu v regiónoch Únie, a na tento účel ponúka svoju spoluprácu; okrem toho si želá zúčastňovať sa na monitorovaní programu;

| 26. | domnieva sa, že rozdelenie tohto rámca na tri oblasti (medzisektorová oblasť, oblasť Kultúra a oblasť MEDIA) a rozdelenie orientačného rozpočtu vyčleneného pre každú oblasť má zásadný význam, upriamuje však pozornosť na to, že pri zavádzaní programu je potrebné zaručiť pružnosť, ktorá sa vyžaduje pri prípadnom prerozdelení medzi jednotlivé oblasti v závislosti od požiadaviek a skúseností; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že rozdelenie tohto rámca na tri oblasti (medzisektorová oblasť, oblasť Kultúra a oblasť MEDIA) a rozdelenie orientačného rozpočtu vyčleneného pre každú oblasť má zásadný význam, upriamuje však pozornosť na to, že pri zavádzaní programu je potrebné zaručiť pružnosť, ktorá sa vyžaduje pri prípadnom prerozdelení medzi jednotlivé oblasti v závislosti od požiadaviek a skúseností;

| 27. | pripomína, že je potrebné zabezpečiť, aby sa v tejto novej štruktúre neodsúvali do úzadia oblasti umenia a kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

27.

pripomína, že je potrebné zabezpečiť, aby sa v tejto novej štruktúre neodsúvali do úzadia oblasti umenia a kultúrneho dedičstva;

Medzisektorová oblasť

| 28. | víta strategický a inkluzívny prístup na podporu rozvoja sektorov kultúry a tvorivej činnosti, ktorý navrhla Komisia; |
| --- | --- |

28.

víta strategický a inkluzívny prístup na podporu rozvoja sektorov kultúry a tvorivej činnosti, ktorý navrhla Komisia;

| 29. | zdôrazňuje, že v záujme ich úspešnosti musia byť tieto integrované rozvojové stratégie vymedzené na príslušnej územnej úrovni v rámci partnerstva s orgánmi zodpovednými za jednotlivé verejné politiky (ako je napr. hospodársky rozvoj, zamestnanosť, vzdelávanie a kultúra) a zástupcami občianskej spoločnosti, a síce združeniami podnikov, pracovníkov a občanov; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že v záujme ich úspešnosti musia byť tieto integrované rozvojové stratégie vymedzené na príslušnej územnej úrovni v rámci partnerstva s orgánmi zodpovednými za jednotlivé verejné politiky (ako je napr. hospodársky rozvoj, zamestnanosť, vzdelávanie a kultúra) a zástupcami občianskej spoločnosti, a síce združeniami podnikov, pracovníkov a občanov;

| 30. | zdôrazňuje, že by bolo potrebné analyzovať oblasti a témy, ktoré predstavujú silné stránky regionálnych a miestnych samospráv a ktoré si z toho dôvodu zaslúžia, aby sa im poskytla podpora vzhľadom na to, že každý región má možnosti, ktoré sa musia zmapovať: veľké mestá a prosperujúce regióny majú viac možnosti a nástrojov na to, aby sa stali príťažlivými strediskami tvorivosti na viacerých úrovniach, pričom menšie a menej zvýhodnené regióny, najmä regióny, ktoré sa nachádzajú na periférii Únie alebo ktoré sú riedko osídlené, musia takisto dostať možnosť oboznámiť zvyšok sveta so svojimi kultúrnymi hodnotami; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že by bolo potrebné analyzovať oblasti a témy, ktoré predstavujú silné stránky regionálnych a miestnych samospráv a ktoré si z toho dôvodu zaslúžia, aby sa im poskytla podpora vzhľadom na to, že každý región má možnosti, ktoré sa musia zmapovať: veľké mestá a prosperujúce regióny majú viac možnosti a nástrojov na to, aby sa stali príťažlivými strediskami tvorivosti na viacerých úrovniach, pričom menšie a menej zvýhodnené regióny, najmä regióny, ktoré sa nachádzajú na periférii Únie alebo ktoré sú riedko osídlené, musia takisto dostať možnosť oboznámiť zvyšok sveta so svojimi kultúrnymi hodnotami;

| 31. | už aj v minulosti zdôraznil, že je skutočne potrebné mať k dispozícii spoľahlivé informácie o celkovej situácii európskeho sektora kultúry (10); preto víta opatrenia zamerané na podporu zberu údajov, štúdií, odborných vedomostí v oblasti prevencie, nástrojov pre zamestnanosť, hodnotení, politických analýz a štatistických prieskumov týkajúcich sa príslušných trhov. O zhromažďovaných a analyzovaných údajoch je však potrebné informovať vnútroštátne a európske štatistické orgány s cieľom zabrániť duplicite zdrojov, nákladov a spracovania údajov; |
| --- | --- |

31.

už aj v minulosti zdôraznil, že je skutočne potrebné mať k dispozícii spoľahlivé informácie o celkovej situácii európskeho sektora kultúry (10); preto víta opatrenia zamerané na podporu zberu údajov, štúdií, odborných vedomostí v oblasti prevencie, nástrojov pre zamestnanosť, hodnotení, politických analýz a štatistických prieskumov týkajúcich sa príslušných trhov. O zhromažďovaných a analyzovaných údajoch je však potrebné informovať vnútroštátne a európske štatistické orgány s cieľom zabrániť duplicite zdrojov, nákladov a spracovania údajov;

| 32. | zdôrazňuje, že medzidisciplinárne prostredie zaručuje najlepšie podmienky pre fungovanie sektorov kultúry a tvorivej činnosti, a preto odporúča podporiť zbližovanie umenia, filozofie, vied, výskumu a inovácie a podnikov; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že medzidisciplinárne prostredie zaručuje najlepšie podmienky pre fungovanie sektorov kultúry a tvorivej činnosti, a preto odporúča podporiť zbližovanie umenia, filozofie, vied, výskumu a inovácie a podnikov;

| 33. | domnieva sa, že má zásadný význam vytvárať „tvorivé partnerstvá“ medzi sektormi kultúry, tvorivej činnosti a ostatnými sektormi, ako je vzdelávanie, priemysel, výskum a verejná správa, a žiada, aby sa vypracovali účinné mechanizmy umožňujúce prenos tvorivých poznatkov, ako je napr. dizajn, do ostaných sektorov; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že má zásadný význam vytvárať „tvorivé partnerstvá“ medzi sektormi kultúry, tvorivej činnosti a ostatnými sektormi, ako je vzdelávanie, priemysel, výskum a verejná správa, a žiada, aby sa vypracovali účinné mechanizmy umožňujúce prenos tvorivých poznatkov, ako je napr. dizajn, do ostaných sektorov;

Oblasť Kultúra

| 34. | víta opatrenia zamerané na zvýšenie kapacít sektoru kultúry, ako aj kapacít na stimulovanie nadnárodného pohybu kultúry, či už v Európe alebo za jej hranicami; |
| --- | --- |

34.

víta opatrenia zamerané na zvýšenie kapacít sektoru kultúry, ako aj kapacít na stimulovanie nadnárodného pohybu kultúry, či už v Európe alebo za jej hranicami;

| 35. | s uspokojením víta skutočnosť, že program v oblasti Kultúra venuje zvýšenú pozornosť posilňovaniu kapacít a nadnárodnému pohybu vrátane medzinárodných turné, vytváraniu nových európskych platforiem, ktoré majú rozsiahly štrukturálny účinok, a prijímaniu strategickejších opatrení pre vydavateľstvá na podporu literárneho prekladu, ako aj opatrení na podporu propagácie; |
| --- | --- |

35.

s uspokojením víta skutočnosť, že program v oblasti Kultúra venuje zvýšenú pozornosť posilňovaniu kapacít a nadnárodnému pohybu vrátane medzinárodných turné, vytváraniu nových európskych platforiem, ktoré majú rozsiahly štrukturálny účinok, a prijímaniu strategickejších opatrení pre vydavateľstvá na podporu literárneho prekladu, ako aj opatrení na podporu propagácie;

| 36. | zdôrazňuje, že v čase hospodárskej a finančnej krízy môže kultúra hrať určitú úlohu v záujme toho, aby sa kreatívnym spôsobom dosiahli ciele sociálnej politiky a aby sa pritom podporili inovácie, ktoré sú jedným z hlavných nástrojov na dosahovanie výsledkov v sociálnej oblasti; |
| --- | --- |

36.

zdôrazňuje, že v čase hospodárskej a finančnej krízy môže kultúra hrať určitú úlohu v záujme toho, aby sa kreatívnym spôsobom dosiahli ciele sociálnej politiky a aby sa pritom podporili inovácie, ktoré sú jedným z hlavných nástrojov na dosahovanie výsledkov v sociálnej oblasti;

| 37. | víta navrhovanú podporu pre nadnárodný pohyb kultúry a osobitne zdôrazňuje, že je dôležité podporovať súvisiace sektory, ktoré pomáhajú kultúre, aby si našla svoje publikum, a to nezávisle od nepriaznivej zemepisnej situácie, v ktorej sa regióny niekedy nachádzajú, a od problémov spôsobených viacjazyčnosťou; |
| --- | --- |

37.

víta navrhovanú podporu pre nadnárodný pohyb kultúry a osobitne zdôrazňuje, že je dôležité podporovať súvisiace sektory, ktoré pomáhajú kultúre, aby si našla svoje publikum, a to nezávisle od nepriaznivej zemepisnej situácie, v ktorej sa regióny niekedy nachádzajú, a od problémov spôsobených viacjazyčnosťou;

| 38. | zdôrazňuje, že investície do kultúry musia rovnako podporovať individuálnu a skupinovú umeleckú produkciu, ako aj oblasti, ktoré majú kľúčový význam pre sektory kultúry a tvorivej činnosti, ako sú nové modely podnikov, tvorivosť a inovácia, digitalizácia, systémy certifikácie a rozvoj ľudského kapitálu a takisto tvorivé partnerstvá s ostatnými sektormi; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že investície do kultúry musia rovnako podporovať individuálnu a skupinovú umeleckú produkciu, ako aj oblasti, ktoré majú kľúčový význam pre sektory kultúry a tvorivej činnosti, ako sú nové modely podnikov, tvorivosť a inovácia, digitalizácia, systémy certifikácie a rozvoj ľudského kapitálu a takisto tvorivé partnerstvá s ostatnými sektormi;

| 39. | zdôrazňuje, že je dôležité rozvíjať spoločné aktivity verejnej a súkromnej sféry zamerané na podporu umeleckého experimentovania, ktoré môžu byť vzájomne prospešné z hľadiska rozvoja kultúry, ako aj z hľadiska rentability podnikov; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje, že je dôležité rozvíjať spoločné aktivity verejnej a súkromnej sféry zamerané na podporu umeleckého experimentovania, ktoré môžu byť vzájomne prospešné z hľadiska rozvoja kultúry, ako aj z hľadiska rentability podnikov;

| 40. | uvádza, že miestne a regionálne orgány môžu byť omnoho efektívnejšie, pokiaľ ide o informovanie miestnych podnikov o spôsobe a prostriedkoch podpory miestnych a regionálnych kultúrnych činností; |
| --- | --- |

40.

uvádza, že miestne a regionálne orgány môžu byť omnoho efektívnejšie, pokiaľ ide o informovanie miestnych podnikov o spôsobe a prostriedkoch podpory miestnych a regionálnych kultúrnych činností;

| 41. | upozorňuje na to, že súkromný sektor hrá často dôležitú úlohu pri podpore kultúry v rámci sociálnej zodpovednosti podnikov tým, že poskytuje dary alebo iné formy podpory, avšak miestne a regionálne samosprávy môžu tiež prispievať k vytváraniu prostredia, ktoré by umožňovalo čo najlepšie využívanie tejto podpory; |
| --- | --- |

41.

upozorňuje na to, že súkromný sektor hrá často dôležitú úlohu pri podpore kultúry v rámci sociálnej zodpovednosti podnikov tým, že poskytuje dary alebo iné formy podpory, avšak miestne a regionálne samosprávy môžu tiež prispievať k vytváraniu prostredia, ktoré by umožňovalo čo najlepšie využívanie tejto podpory;

| 42. | uznáva význam strednodobého alebo dlhodobého koherentného prístupu pre plánovanie činností v oblasti kultúry a uvádza v tejto súvislosti presvedčivý príklad Európskeho hlavného mesta kultúry (EHMK), kde dlhodobá stratégia rozvoja podporuje trvalo udržateľnejšie prístupy ku kultúrnemu rozvoju, zvyšuje vplyv a účinky EHMK (11) a zdôrazňuje bohatstvo európskych kultúr, ich rozmanitosť a spoločné črty; |
| --- | --- |

42.

uznáva význam strednodobého alebo dlhodobého koherentného prístupu pre plánovanie činností v oblasti kultúry a uvádza v tejto súvislosti presvedčivý príklad Európskeho hlavného mesta kultúry (EHMK), kde dlhodobá stratégia rozvoja podporuje trvalo udržateľnejšie prístupy ku kultúrnemu rozvoju, zvyšuje vplyv a účinky EHMK (11) a zdôrazňuje bohatstvo európskych kultúr, ich rozmanitosť a spoločné črty;

Oblasť MEDIA

| 43. | upozorňuje na to, že miestne a regionálne samosprávy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore miestnych a regionálnych audiovizuálnych diel, a to zvýšením podpory audiovizuálnej produkcie a aktívnym príspevkom k podpore kultúrnej rozmanitosti a dialógu medzi kultúrami (12); |
| --- | --- |

43.

upozorňuje na to, že miestne a regionálne samosprávy môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore miestnych a regionálnych audiovizuálnych diel, a to zvýšením podpory audiovizuálnej produkcie a aktívnym príspevkom k podpore kultúrnej rozmanitosti a dialógu medzi kultúrami (12);

| 44. | za dôležitú etapu považuje vypracovanie programu rozšírenej medzinárodnej spolupráce v audiovizuálnej oblasti, ktorý sa zameriava na posilnenie kultúrnych a obchodných vzťahov medzi kinematografickým priemyslom Európy a tretích krajín; |
| --- | --- |

44.

za dôležitú etapu považuje vypracovanie programu rozšírenej medzinárodnej spolupráce v audiovizuálnej oblasti, ktorý sa zameriava na posilnenie kultúrnych a obchodných vzťahov medzi kinematografickým priemyslom Európy a tretích krajín;

| 45. | súhlasí s tým, že treba riešiť súčasné problémy, ktoré súvisia so zmenami v audiovizuálnej oblasti na celom svete, a to najmä vzhľadom na technologický rozvoj a štrukturálne slabiny, ktoré ovplyvňujú šírenie európskych audiovizuálnych diel na trhoch tretích krajín a bránia tomuto sektoru európskeho priemyslu využiť celosvetovú perspektívu, čím ohrozujú aj jeho konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

45.

súhlasí s tým, že treba riešiť súčasné problémy, ktoré súvisia so zmenami v audiovizuálnej oblasti na celom svete, a to najmä vzhľadom na technologický rozvoj a štrukturálne slabiny, ktoré ovplyvňujú šírenie európskych audiovizuálnych diel na trhoch tretích krajín a bránia tomuto sektoru európskeho priemyslu využiť celosvetovú perspektívu, čím ohrozujú aj jeho konkurencieschopnosť;

| 46. | poukazuje na skutočnosť, že z hľadiska plného sociálneho využívania tohto programu je rozvoj mediálnej gramotnosti spojený s vhodnými metódami mediálneho vzdelávania v školách a mimo nich mimoriadne dôležitý; bude musieť tiež zahŕňať podporovanie výučby nových komunikačných technológií, ktoré majú podstatný význam pre sociálne a profesionálne začlenenie (13); |
| --- | --- |

46.

poukazuje na skutočnosť, že z hľadiska plného sociálneho využívania tohto programu je rozvoj mediálnej gramotnosti spojený s vhodnými metódami mediálneho vzdelávania v školách a mimo nich mimoriadne dôležitý; bude musieť tiež zahŕňať podporovanie výučby nových komunikačných technológií, ktoré majú podstatný význam pre sociálne a profesionálne začlenenie (13);

| 47. | pripomína zásadný význam kinematografie pri vytváraní európskej identity a integrácii regiónov (14); |
| --- | --- |

47.

pripomína zásadný význam kinematografie pri vytváraní európskej identity a integrácii regiónov (14);

| 48. | zdôrazňuje, že životaschopný kultúrny priemysel môže pomôcť rozvíjať tvorivé partnerstvá medzi sektorom kultúry a ostatnými odvetviami (IKT, výskum, cestovný ruch, sociálni partneri atď.), a tak posilniť spoločenský a hospodársky vplyv investícií do kultúry a tvorivosti (15), najmä v súvislosti s podporou rastu a zamestnanosti a rozvojom a atraktívnosťou regiónov a miest; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje, že životaschopný kultúrny priemysel môže pomôcť rozvíjať tvorivé partnerstvá medzi sektorom kultúry a ostatnými odvetviami (IKT, výskum, cestovný ruch, sociálni partneri atď.), a tak posilniť spoločenský a hospodársky vplyv investícií do kultúry a tvorivosti (15), najmä v súvislosti s podporou rastu a zamestnanosti a rozvojom a atraktívnosťou regiónov a miest;

| 49. | zdôrazňuje, že je potrebné prijať viac opatrení na plnú mobilizáciu potenciálu európskeho tvorivého obsahu (16) v záujme posilnenia produkcie, dostupnosti a šírenia inovačných a kvalitných európskych diel, podpory európskej kultúrnej rozmanitosti a zvýšenia európskej konkurencieschopnosti v médiách; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že je potrebné prijať viac opatrení na plnú mobilizáciu potenciálu európskeho tvorivého obsahu (16) v záujme posilnenia produkcie, dostupnosti a šírenia inovačných a kvalitných európskych diel, podpory európskej kultúrnej rozmanitosti a zvýšenia európskej konkurencieschopnosti v médiách;

| 50. | znovu potvrdzuje, že miestne a regionálne samosprávy musia mať kľúčovú úlohu pri spravovaní kultúrneho a jazykového dedičstva a podporovať nové podnikateľské modely v miestnych tvorivých sektoroch a miestnych médiách, ako aj tvorivé diela spolufinancované mediálnymi ústavmi a organizáciami (17); |
| --- | --- |

50.

znovu potvrdzuje, že miestne a regionálne samosprávy musia mať kľúčovú úlohu pri spravovaní kultúrneho a jazykového dedičstva a podporovať nové podnikateľské modely v miestnych tvorivých sektoroch a miestnych médiách, ako aj tvorivé diela spolufinancované mediálnymi ústavmi a organizáciami (17);

| 51. | pripomína, že hoci Tvorivá Európa nie je sociálnym programom, politika v oblasti nových služieb, digitálnych médií a kreatívneho obsahu by sa nemala tvoriť len na základe hospodárskych kritérií, ale že by mala zohľadňovať aj kultúrne a sociálne kritériá (18); tvorivý obsah preto musí podporovať sociálnu súdržnosť a sociálne začlenenie, najmä istých skupín, ktorým hrozí vylúčenie a iné spoločenské znevýhodnenia; |
| --- | --- |

51.

pripomína, že hoci Tvorivá Európa nie je sociálnym programom, politika v oblasti nových služieb, digitálnych médií a kreatívneho obsahu by sa nemala tvoriť len na základe hospodárskych kritérií, ale že by mala zohľadňovať aj kultúrne a sociálne kritériá (18); tvorivý obsah preto musí podporovať sociálnu súdržnosť a sociálne začlenenie, najmä istých skupín, ktorým hrozí vylúčenie a iné spoločenské znevýhodnenia;

Výkonnosť a monitorovanie

| 52. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť súčinnosť na úrovni vykonávania medzi programom a vnútroštátnymi a regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu; |
| --- | --- |

52.

zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť súčinnosť na úrovni vykonávania medzi programom a vnútroštátnymi a regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu;

| 53. | uznáva, že pri posudzovaní výkonnosti sa musí zohľadniť skutočnosť, že dosiahnutie výsledkov výkonnosti závisí od doplnkového vplyvu iných činností na európskej a vnútroštátnej úrovni na sektory kultúry a tvorivej činnosti, a preto nemožno všetky zmeny ukazovateľov vždy pripisovať programu Tvorivá Európa; |
| --- | --- |

53.

uznáva, že pri posudzovaní výkonnosti sa musí zohľadniť skutočnosť, že dosiahnutie výsledkov výkonnosti závisí od doplnkového vplyvu iných činností na európskej a vnútroštátnej úrovni na sektory kultúry a tvorivej činnosti, a preto nemožno všetky zmeny ukazovateľov vždy pripisovať programu Tvorivá Európa;

| 54. | súhlasí, aby sa vymedzili merateľné ukazovatele vzhľadom na všeobecné a konkrétne ciele v prípade kultúrnych a tvorivých diel, a to zamestnanosť, dostupnosť, partnerstvá, možnosti na vzdelávanie, nadnárodný pohyb, mobilita umelcov, počet návštev filmov a percentuálny podiel európskych audiovizuálnych diel, a aby sa zároveň zdôraznila otázka regionálneho rozmeru týchto ukazovateľov; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že ukazovatele programu sa neprimerane zameriavajú na hospodársky rast, zisk a konkurencieschopnosť, čo však nie je veľmi vhodné na posudzovanie nekomerčného kultúrneho sektoru alebo na zabezpečenie jeho monitorovania; |
| --- | --- |

54.

súhlasí, aby sa vymedzili merateľné ukazovatele vzhľadom na všeobecné a konkrétne ciele v prípade kultúrnych a tvorivých diel, a to zamestnanosť, dostupnosť, partnerstvá, možnosti na vzdelávanie, nadnárodný pohyb, mobilita umelcov, počet návštev filmov a percentuálny podiel európskych audiovizuálnych diel, a aby sa zároveň zdôraznila otázka regionálneho rozmeru týchto ukazovateľov; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že ukazovatele programu sa neprimerane zameriavajú na hospodársky rast, zisk a konkurencieschopnosť, čo však nie je veľmi vhodné na posudzovanie nekomerčného kultúrneho sektoru alebo na zabezpečenie jeho monitorovania;

| 55. | s uspokojením konštatuje, že pokiaľ ide o realizáciu cieľa posilňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry a tvorivej činnosti, okrem objemu poskytnutých úverov sa zohľadňuje aj počet a geografické rozloženie finančných inštitúcií poskytujúcich prístup k financiám; |
| --- | --- |

55.

s uspokojením konštatuje, že pokiaľ ide o realizáciu cieľa posilňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry a tvorivej činnosti, okrem objemu poskytnutých úverov sa zohľadňuje aj počet a geografické rozloženie finančných inštitúcií poskytujúcich prístup k financiám;

| 56. | žiada Radu a Európsky parlament, aby zabezpečili, že okrem pravidelného monitorovania bude Komisia konzultovať s Výborom regiónov o hodnotiacej správe, ktorú má vypracovať najneskôr do konca roku 2017 s cieľom posúdiť účinnosť pri dosahovaní cieľov a efektívnosť programu a jeho európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

56.

žiada Radu a Európsky parlament, aby zabezpečili, že okrem pravidelného monitorovania bude Komisia konzultovať s Výborom regiónov o hodnotiacej správe, ktorú má vypracovať najneskôr do konca roku 2017 s cieľom posúdiť účinnosť pri dosahovaní cieľov a efektívnosť programu a jeho európsku pridanú hodnotu.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 3 ods. 1

Európska pridaná hodnota

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program podporí iba tie akcie a činnosti, ktoré predstavujú potenciálnu európsku pridanú hodnotu a prispievajú k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív. | Program podporí iba tie akcie a činnosti, ktoré predstavujú potenciálnu európsku pridanú hodnotu a prispievajú k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív, . |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Program podporí iba tie akcie a činnosti, ktoré predstavujú potenciálnu európsku pridanú hodnotu a prispievajú k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív.

Program podporí iba tie akcie a činnosti, ktoré predstavujú potenciálnu európsku pridanú hodnotu a prispievajú k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a jej hlavných iniciatív, .

Zdôvodnenie

Európska pridaná hodnota sa nesústreďuje len na stratégiu Európa 2020, ale aj na program Horizont 2020 a takisto na súdržnosť.

Pozmeňovací návrh 2

článok 3 ods. 2 písm. a)

Európska pridaná hodnota

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | nadnárodného charakteru jeho činností a ich vplyvu, ktoré budú dopĺňať vnútroštátne a medzinárodné programy ako aj iné programy Únie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

a)

nadnárodného charakteru jeho činností a ich vplyvu, ktoré budú dopĺňať vnútroštátne a medzinárodné programy ako aj iné programy Únie;

| a) | nadnárodného charakteru jeho činností a ich vplyvu, ktoré budú dopĺňať vnútroštátne a medzinárodné programy ako aj iné programy Únie; |
| --- | --- |

a)

nadnárodného charakteru jeho činností a ich vplyvu, ktoré budú dopĺňať vnútroštátne a medzinárodné programy ako aj iné programy Únie;

Zdôvodnenie

Existujú nadnárodné projekty a programy, ktoré sa vypracúvajú a vykonávajú na miestnej a regionálnej úrovni. Tieto programy by tiež mali dostávať pomoc EÚ prostredníctvom budúceho programu „Tvorivá Európa“.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 5 písm. c

Konkrétne ciele programu

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| posilňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry a tvorivej činnosti a najmä malých a stredných podnikov a organizácií; | posilňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry a tvorivej činnosti a najmä malých a stredných podnikov a organizácií; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

posilňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry a tvorivej činnosti a najmä malých a stredných podnikov a organizácií;

posilňovať finančnú kapacitu sektorov kultúry a tvorivej činnosti a najmä malých a stredných podnikov a organizácií;

Zdôvodnenie

Oblasť pôsobnosti finančného nástroja pre sektory kultúry a tvorivej činnosti by mala byť širšia a mala by sa vzťahovať aj na menšie subjekty ako MSP s cieľom presne zobraziť situáciu osôb pracujúcich v tvorivých a kultúrnych odvetviach.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 7 ods. 1 písm. a

Finančný nástroj pre sektory kultúry a tvorivej činnosti

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| uľahčiť prístup k financiám pre malé a stredné podniky a organizácie v európskych sektoroch kultúry a tvorivej činnosti; | uľahčiť prístup k financiám pre malé a stredné podniky a organizácie v európskych sektoroch kultúry a tvorivej činnosti; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

uľahčiť prístup k financiám pre malé a stredné podniky a organizácie v európskych sektoroch kultúry a tvorivej činnosti;

uľahčiť prístup k financiám pre malé a stredné podniky a organizácie v európskych sektoroch kultúry a tvorivej činnosti;

Zdôvodnenie

Oblasť pôsobnosti finančného nástroja pre sektory kultúry a tvorivej činnosti by mala byť širšia a mala by sa vzťahovať aj na menšie subjekty ako MSP s cieľom presne zobraziť situáciu osôb pracujúcich v tvorivých a kultúrnych odvetviach.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 13 ods. 1 písm. a)

Konzistentnosť a doplnkovosť

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | príslušnými politikami EÚ, najmä v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravia, výskumu a inovácií, podnikania, cestovného ruchu, spravodlivosti a rozvoja; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

a)

príslušnými politikami EÚ, najmä v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravia, výskumu a inovácií, podnikania, cestovného ruchu, spravodlivosti a rozvoja;

| a) | príslušnými politikami EÚ, najmä v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravia, výskumu a inovácií, podnikania, cestovného ruchu, spravodlivosti a rozvoja; |
| --- | --- |

a)

príslušnými politikami EÚ, najmä v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravia, výskumu a inovácií, podnikania, cestovného ruchu, spravodlivosti a rozvoja;

Zdôvodnenie

Sektor kultúry zohráva v hospodárstve a oblasti zamestnanosti v rámci EÚ veľmi dynamickú úlohu a významne prispieva k miestnemu a regionálnemu rozvoju. Podpora sektorov kultúry a tvorivej činnosti a súčasné znižovanie rozdielov v rozvoji medzi regiónmi môže tiež viesť k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Únii.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 14 ods. 1

Monitorovanie a hodnotenie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisia zabezpečí pravidelné monitorovanie a externé hodnotenie programu Tvorivá Európa na základe nižšie uvedených ukazovateľov výkonnosti. Musí sa zohľadniť skutočnosť, že dosiahnutie výsledkov výkonnosti závisí od doplnkového vplyvu iných činností na európskej a vnútroštátnej úrovni na sektory kultúry a tvorivej činnosti: | 1.   Komisia zabezpečí pravidelné monitorovanie a externé hodnotenie programu Tvorivá Európa na základe nižšie uvedených ukazovateľov výkonnosti. Musí sa zohľadniť skutočnosť, že dosiahnutie výsledkov výkonnosti závisí od doplnkového vplyvu iných na európskej vnútroštátnej úrovni na sektory kultúry a tvorivej činnosti: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisia zabezpečí pravidelné monitorovanie a externé hodnotenie programu Tvorivá Európa na základe nižšie uvedených ukazovateľov výkonnosti. Musí sa zohľadniť skutočnosť, že dosiahnutie výsledkov výkonnosti závisí od doplnkového vplyvu iných činností na európskej a vnútroštátnej úrovni na sektory kultúry a tvorivej činnosti:

1.   Komisia zabezpečí pravidelné monitorovanie a externé hodnotenie programu Tvorivá Európa na základe nižšie uvedených ukazovateľov výkonnosti. Musí sa zohľadniť skutočnosť, že dosiahnutie výsledkov výkonnosti závisí od doplnkového vplyvu iných na európskej vnútroštátnej úrovni na sektory kultúry a tvorivej činnosti:

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia pozmeňovacieho návrhu.

Pozmeňovací návrh 7

Príloha 1

Vykonávacie opatrenia pre finančný nástroj pre sektory kultúry a tvorivej činnosti

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia vytvorí nástroj zameraný na sektory kultúry a tvorivej činnosti, ktorý bude prevádzkovaný v kontexte dlhového nástroja Európskej únie pre malé a stredné podniky. Takto poskytnutá finančná podpora je vyhradená pre malé a stredné podniky a organizácie pôsobiace v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti. | Komisia vytvorí nástroj zameraný na sektory kultúry a tvorivej činnosti, ktorý bude prevádzkovaný v kontexte dlhového nástroja Európskej únie pre malé a stredné podniky. Takto poskytnutá finančná podpora je vyhradená pre malé a stredné podniky, a organizácie pôsobiace v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia vytvorí nástroj zameraný na sektory kultúry a tvorivej činnosti, ktorý bude prevádzkovaný v kontexte dlhového nástroja Európskej únie pre malé a stredné podniky. Takto poskytnutá finančná podpora je vyhradená pre malé a stredné podniky a organizácie pôsobiace v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti.

Komisia vytvorí nástroj zameraný na sektory kultúry a tvorivej činnosti, ktorý bude prevádzkovaný v kontexte dlhového nástroja Európskej únie pre malé a stredné podniky. Takto poskytnutá finančná podpora je vyhradená pre malé a stredné podniky, a organizácie pôsobiace v sektoroch kultúry a tvorivej činnosti.

Zdôvodnenie

Vykonávacie opatrenia finančného nástroja pre sektory kultúry a tvorivej činnosti by mali byť širšie a mali by sa vzťahovať aj na menšie subjekty ako MSP s cieľom presne zobraziť situáciu osôb pracujúcich v tvorivých a kultúrnych odvetviach.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému „Rozpočet stratégie Európa 2020“, (COM(2011) 500 final z 29.6.2011).

1

(2)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému „Rozpočet stratégie Európa 2020“, (COM(2011) 500 final z 29.6.2011).

2

(3)  CdR 181/2010 fin.

3

(4)  CdR 172/2007 fin.

4

(5)  CdR 44/2006 fin.

5

(6)  CdR 181/2010 fin.

6

(7)  CdR 27/2009 fin.

7

(8)  CdR 293/2010 fin.

8

(9)  CdR 259/2004 fin.

9

(10)  CdR 259/2004 fin.

10

(11)  CdR 251/2005 fin.

11

(12)  CdR 27/2009 fin.

12

(13)  CdR 133/2009 fin.

13

(14)  CdR 293/2010 fin.

14

(15)  CdR 293/2010 fin.

15

(16)  CdR 94/2008 fin.

16

(17)  CdR 94/2008 fin.

17

(18)  CdR 94/2008 fin.

18

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/164 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/164

---

Stanovisko Výboru regiónov „Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany“

2012/C 277/16

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta zmenu charakteru mechanizmu z reaktívneho a dočasného na integrovanejší, účinnejší a optimalizovanejší, |
| --- | --- |

—

víta zmenu charakteru mechanizmu z reaktívneho a dočasného na integrovanejší, účinnejší a optimalizovanejší,

| — | upozorňuje, že miestne a regionálne orgány sú zvyčajne kľúčovými subjektmi v procese riadenia núdzových situácií, a preto by bolo vhodné zapojiť ich do vypracovávania plánov hodnotenia rizika a plánov riadenia rizika, |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že miestne a regionálne orgány sú zvyčajne kľúčovými subjektmi v procese riadenia núdzových situácií, a preto by bolo vhodné zapojiť ich do vypracovávania plánov hodnotenia rizika a plánov riadenia rizika,

| — | domnieva sa, že EÚ by mala po dohode s orgánmi jednotlivých štátov zvýšiť počet školení pre zamestnancov na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa zabezpečila účinná reakcia na núdzové situácie, |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že EÚ by mala po dohode s orgánmi jednotlivých štátov zvýšiť počet školení pre zamestnancov na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa zabezpečila účinná reakcia na núdzové situácie,

| — | rozhodne sa domnieva, že EÚ by mala vytvoriť platformu, ktorá by sa mohla využívať na výmenu informácií a skúseností v oblasti riešenia katastrof medzi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi orgánmi, |
| --- | --- |

—

rozhodne sa domnieva, že EÚ by mala vytvoriť platformu, ktorá by sa mohla využívať na výmenu informácií a skúseností v oblasti riešenia katastrof medzi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi orgánmi,

| — | zdôrazňuje, že je potrebné presnejšie formulovať definície uvedené v rozhodnutí a v súvislosti so žiadosťami o pomoc predkladanými v prípade reakcie na výskyt alebo hrozbu závažnej katastrofy, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je potrebné presnejšie formulovať definície uvedené v rozhodnutí a v súvislosti so žiadosťami o pomoc predkladanými v prípade reakcie na výskyt alebo hrozbu závažnej katastrofy,

| — | nazdáva sa, že ako základ na vypracovávanie plánov riadenia rizika by sa mal využívať štandardný vzor, ktorý by zabezpečil porovnateľnosť ich obsahu, |
| --- | --- |

—

nazdáva sa, že ako základ na vypracovávanie plánov riadenia rizika by sa mal využívať štandardný vzor, ktorý by zabezpečil porovnateľnosť ich obsahu,

| — | je presvedčený o tom, že musí byť stanovený harmonogram, podľa ktorého by členské štáty pravidelne aktualizovali a predkladali svoje plány riadenia rizika. |
| --- | --- |

—

je presvedčený o tom, že musí byť stanovený harmonogram, podľa ktorého by členské štáty pravidelne aktualizovali a predkladali svoje plány riadenia rizika.

| Spravodajca | Adam BANASZAK (PL/EA), poslanec zastupiteľstva Kujavsko-pomoranského vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany
  COM(2011) 934 final |

Spravodajca

Adam BANASZAK (PL/EA), poslanec zastupiteľstva Kujavsko-pomoranského vojvodstva

Referenčný dokument

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

COM(2011) 934 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta skutočnosť, že návrh vyplýva z politiky, ktorú Komisia realizuje v oblasti optimalizácie riešení, a zo súdržnosti politických opatrení týkajúcich sa reakcií na katastrofy, a prispieva aj k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020 a zvyšovaniu bezpečnosti občanov EÚ v rámci Štokholmského programu a Stratégie vnútornej bezpečnosti EÚ. |
| --- | --- |

1.

víta skutočnosť, že návrh vyplýva z politiky, ktorú Komisia realizuje v oblasti optimalizácie riešení, a zo súdržnosti politických opatrení týkajúcich sa reakcií na katastrofy, a prispieva aj k dosahovaniu cieľov stratégie Európa 2020 a zvyšovaniu bezpečnosti občanov EÚ v rámci Štokholmského programu a Stratégie vnútornej bezpečnosti EÚ.

| 2. | Konštatuje, že nové návrhy a podnety vzišli na základe uskutočnených hodnotení právnych predpisov v oblasti civilnej ochrany a skúseností získaných z riešenia núdzových situácií v minulosti. |
| --- | --- |

2.

Konštatuje, že nové návrhy a podnety vzišli na základe uskutočnených hodnotení právnych predpisov v oblasti civilnej ochrany a skúseností získaných z riešenia núdzových situácií v minulosti.

| 3. | S uspokojením konštatuje, že súčasný návrh je ďalším krokom Komisie, ktorého cieľom je zjednodušenie a zlepšenie navrhovaných právnych predpisov, a spája do jedného legislatívneho návrhu na roky 2014 – 2020 doterajšie riešenia týkajúce sa spolupráce v oblasti civilnej ochrany na úrovni EÚ, ktorú upravujú dva právne nástroje: rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany. |
| --- | --- |

3.

S uspokojením konštatuje, že súčasný návrh je ďalším krokom Komisie, ktorého cieľom je zjednodušenie a zlepšenie navrhovaných právnych predpisov, a spája do jedného legislatívneho návrhu na roky 2014 – 2020 doterajšie riešenia týkajúce sa spolupráce v oblasti civilnej ochrany na úrovni EÚ, ktorú upravujú dva právne nástroje: rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany.

| 4. | Upozorňuje, že miestne a regionálne orgány sú zvyčajne kľúčovými subjektmi v procese riadenia núdzových situácií, a preto jedným z cieľov legislatívy v oblasti civilnej ochrany musí byť poskytovanie informácií stranám, ktoré zodpovedajú za núdzové reakcie na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

4.

Upozorňuje, že miestne a regionálne orgány sú zvyčajne kľúčovými subjektmi v procese riadenia núdzových situácií, a preto jedným z cieľov legislatívy v oblasti civilnej ochrany musí byť poskytovanie informácií stranám, ktoré zodpovedajú za núdzové reakcie na regionálnej a miestnej úrovni.

| 5. | Zdôrazňuje, že posilnený mechanizmus civilnej ochrany prispeje k vykonávaniu doložky o solidarite. Oceňuje, že osobitná pozornosť sa venovala zabezpečeniu úzkej spolupráce medzi civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, ako aj súdržnosti s akciami vykonávanými v rámci iných politík a nástrojov EÚ, najmä v oblastiach spravodlivosti, slobody a politiky bezpečnosti. Zlučiteľnosť s inými finančnými nástrojmi EÚ by mala vylúčiť duplicitné financovanie. |
| --- | --- |

5.

Zdôrazňuje, že posilnený mechanizmus civilnej ochrany prispeje k vykonávaniu doložky o solidarite. Oceňuje, že osobitná pozornosť sa venovala zabezpečeniu úzkej spolupráce medzi civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, ako aj súdržnosti s akciami vykonávanými v rámci iných politík a nástrojov EÚ, najmä v oblastiach spravodlivosti, slobody a politiky bezpečnosti. Zlučiteľnosť s inými finančnými nástrojmi EÚ by mala vylúčiť duplicitné financovanie.

| 6. | Stotožňuje sa so zásadami solidarity, spolupráce, koordinácie a pomoci medzi členskými štátmi, regiónmi a miestnymi komunitami v rámci EÚ v oblasti civilnej ochrany a súhlasí s názorom Komisie, že na dosiahnutie cieľa integrovanejšej schopnosti EÚ reagovať na katastrofy je nevyhnutné zmeniť povahu vykonávaných činností z okamžitých na plánované s náležitým predstihom, vytvoriť integrovanú politiku školení a cvičení, zohľadniť prierezový charakter činností na prevenciu katastrof (ako je napríklad ochrana životného prostredia, klimatické zmeny, povodne, riziko požiaru, bezpečnosť, ochrana zdravia a regionálna politika) a uľahčiť ďalšiu spoluprácu medzi zúčastnenými krajinami. |
| --- | --- |

6.

Stotožňuje sa so zásadami solidarity, spolupráce, koordinácie a pomoci medzi členskými štátmi, regiónmi a miestnymi komunitami v rámci EÚ v oblasti civilnej ochrany a súhlasí s názorom Komisie, že na dosiahnutie cieľa integrovanejšej schopnosti EÚ reagovať na katastrofy je nevyhnutné zmeniť povahu vykonávaných činností z okamžitých na plánované s náležitým predstihom, vytvoriť integrovanú politiku školení a cvičení, zohľadniť prierezový charakter činností na prevenciu katastrof (ako je napríklad ochrana životného prostredia, klimatické zmeny, povodne, riziko požiaru, bezpečnosť, ochrana zdravia a regionálna politika) a uľahčiť ďalšiu spoluprácu medzi zúčastnenými krajinami.

| 7. | Upozorňuje preto, že EÚ by mala po dohode s orgánmi jednotlivých štátov zvýšiť počet školení pre zamestnancov na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa zabezpečila dostatočná a predovšetkým účinná prvá reakcia na núdzové situácie. |
| --- | --- |

7.

Upozorňuje preto, že EÚ by mala po dohode s orgánmi jednotlivých štátov zvýšiť počet školení pre zamestnancov na regionálnej a miestnej úrovni, aby sa zabezpečila dostatočná a predovšetkým účinná prvá reakcia na núdzové situácie.

| 8. | Súhlasí s tým, že medzi základné úlohy jednotlivých členských štátov patria činnosti spojené so zabezpečením civilnej ochrany a že mechanizmus nemôže mať vplyv na primárnu povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie a majetok na svojom území pred katastrofami. Hlavným cieľom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany by mala byť podpora, koordinácia a dopĺňanie činností členských štátov. |
| --- | --- |

8.

Súhlasí s tým, že medzi základné úlohy jednotlivých členských štátov patria činnosti spojené so zabezpečením civilnej ochrany a že mechanizmus nemôže mať vplyv na primárnu povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie a majetok na svojom území pred katastrofami. Hlavným cieľom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany by mala byť podpora, koordinácia a dopĺňanie činností členských štátov.

| 9. | Vyzdvihuje význam posilnenej spolupráce s členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi pri asistenčných zásahoch v oblasti civilnej ochrany v prípade závažných mimoriadnych udalostí. |
| --- | --- |

9.

Vyzdvihuje význam posilnenej spolupráce s členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi pri asistenčných zásahoch v oblasti civilnej ochrany v prípade závažných mimoriadnych udalostí.

| 10. | Domnieva sa, že EÚ musí identifikovať konkrétne nedostatky v oblasti zdrojov a presne stanoviť, ako by mohla členským štátom pomôcť pri ich úsilí o zlepšenie pripravenosti, najmä pokiaľ ide o miestne a regionálne orgány. Členské štáty a EÚ by sa mali snažiť využívať existujúce zdroje, vďaka čomu by predišli vytváraniu dodatočnej finančnej a administratívnej záťaže, a to aj pre miestnu a regionálnu verejnú správu. |
| --- | --- |

10.

Domnieva sa, že EÚ musí identifikovať konkrétne nedostatky v oblasti zdrojov a presne stanoviť, ako by mohla členským štátom pomôcť pri ich úsilí o zlepšenie pripravenosti, najmä pokiaľ ide o miestne a regionálne orgány. Členské štáty a EÚ by sa mali snažiť využívať existujúce zdroje, vďaka čomu by predišli vytváraniu dodatočnej finančnej a administratívnej záťaže, a to aj pre miestnu a regionálnu verejnú správu.

| 11. | Rozhodne sa domnieva, že EÚ by mala vytvoriť platformu, ktorá by sa mohla využívať na výmenu informácií a skúseností v oblasti predchádzania katastrofám medzi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi orgánmi. |
| --- | --- |

11.

Rozhodne sa domnieva, že EÚ by mala vytvoriť platformu, ktorá by sa mohla využívať na výmenu informácií a skúseností v oblasti predchádzania katastrofám medzi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi orgánmi.

| 12. | Zdôrazňuje, že členské štáty by mali za podpory EÚ zapájať miestne a regionálne orgány do reakcie na katastrofy už v skoršej fáze a využívať pritom viacúrovňový systém riadenia, ktorý sa uplatňuje v politike súdržnosti. |
| --- | --- |

12.

Zdôrazňuje, že členské štáty by mali za podpory EÚ zapájať miestne a regionálne orgány do reakcie na katastrofy už v skoršej fáze a využívať pritom viacúrovňový systém riadenia, ktorý sa uplatňuje v politike súdržnosti.

| 13. | Podporuje návrh zoskupovať konkrétne ciele týkajúce sa prevencie, zabezpečenia pripravenosti reagovať na katastrofy a uľahčiť rýchle a efektívne zásahy reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof alebo ich hrozby. |
| --- | --- |

13.

Podporuje návrh zoskupovať konkrétne ciele týkajúce sa prevencie, zabezpečenia pripravenosti reagovať na katastrofy a uľahčiť rýchle a efektívne zásahy reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof alebo ich hrozby.

Analýza súčasných nedostatkov a rozsahu ich nápravy

| 14. | Konštatuje, že východiskom pre ďalšie činnosti, ktorých cieľom je zjednodušenie a zlepšenie spôsobu fungovania spomínaného mechanizmu, musí byť ďalšie zjednodušenie právnych predpisov (návrh je veľkým krokom týmto smerom), záväzných postupov a ich transparentnosť a jednoznačnosť, čo bude viesť k obmedzeniu administratívnej záťaže. Konštatuje, že pri vypracovávaní jednotlivých plánov riadenia rizika by mohol byť nápomocný štandardný vzor. Absencia tohto vzoru tiež zvyšuje riziko rozporu s ostatnými plánmi riadenia rizika. Skutočnosť, že sa neuvádza, aký by mal byť rozsah pôsobnosti týchto plánov ani ich hlavný obsah, zvyšuje náklady na ich vypracovanie, sťažuje ich porovnávanie, a čo je najzávažnejšie, podkopáva argumentáciu zdôvodňujúcu požiadavku, aby členské štáty predkladali svoje plány. |
| --- | --- |

14.

Konštatuje, že východiskom pre ďalšie činnosti, ktorých cieľom je zjednodušenie a zlepšenie spôsobu fungovania spomínaného mechanizmu, musí byť ďalšie zjednodušenie právnych predpisov (návrh je veľkým krokom týmto smerom), záväzných postupov a ich transparentnosť a jednoznačnosť, čo bude viesť k obmedzeniu administratívnej záťaže. Konštatuje, že pri vypracovávaní jednotlivých plánov riadenia rizika by mohol byť nápomocný štandardný vzor. Absencia tohto vzoru tiež zvyšuje riziko rozporu s ostatnými plánmi riadenia rizika. Skutočnosť, že sa neuvádza, aký by mal byť rozsah pôsobnosti týchto plánov ani ich hlavný obsah, zvyšuje náklady na ich vypracovanie, sťažuje ich porovnávanie, a čo je najzávažnejšie, podkopáva argumentáciu zdôvodňujúcu požiadavku, aby členské štáty predkladali svoje plány.

| 15. | Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány môžu zabezpečiť okamžitú reakciu na katastrofy, pretože majú k dispozícii komplexné poznatky o miestnych územných a spoločenských podmienkach. Považuje za vhodné, aby členské štáty pri vypracovávaní plánov hodnotenia rizika a plánov riadenia rizika zohľadnili miestne a regionálne orgány, pretože tieto orgány v mnohých prípadoch disponujú právomocami a poznatkami, ktoré presahujú celoštátnu úroveň, o. i. pokiaľ ide o hodnotenie ohrozenia. |
| --- | --- |

15.

Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány môžu zabezpečiť okamžitú reakciu na katastrofy, pretože majú k dispozícii komplexné poznatky o miestnych územných a spoločenských podmienkach. Považuje za vhodné, aby členské štáty pri vypracovávaní plánov hodnotenia rizika a plánov riadenia rizika zohľadnili miestne a regionálne orgány, pretože tieto orgány v mnohých prípadoch disponujú právomocami a poznatkami, ktoré presahujú celoštátnu úroveň, o. i. pokiaľ ide o hodnotenie ohrozenia.

| 16. | Podotýka, že finančné ustanovenia obsiahnuté v návrhu týkajúcom sa dopravy idú správnym smerom a mali by umožňovať realizáciu viacerých činností v kratšom čase a rozšírenie počtu členských štátov čerpajúcich prostriedky, pretože doprava je v prípade medzinárodných misií jedným z hlavných výdavkov. |
| --- | --- |

16.

Podotýka, že finančné ustanovenia obsiahnuté v návrhu týkajúcom sa dopravy idú správnym smerom a mali by umožňovať realizáciu viacerých činností v kratšom čase a rozšírenie počtu členských štátov čerpajúcich prostriedky, pretože doprava je v prípade medzinárodných misií jedným z hlavných výdavkov.

| 17. | Podporuje činnosť Komisie zameranú na zlepšenie dostupnosti primeraných dopravných prostriedkov s cieľom podporiť rozvoj schopnosti rýchlej reakcie na úrovni EÚ za predpokladu, že bude jasne stanovený cieľ, rozsah pôsobnosti a podmienky možného uplatnenia týchto opatrení. Kladne hodnotí skutočnosť, že Komisia môže dopĺňať dopravu prostredníctvom poskytnutia ďalších dopravných prostriedkov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na veľké katastrofy. |
| --- | --- |

17.

Podporuje činnosť Komisie zameranú na zlepšenie dostupnosti primeraných dopravných prostriedkov s cieľom podporiť rozvoj schopnosti rýchlej reakcie na úrovni EÚ za predpokladu, že bude jasne stanovený cieľ, rozsah pôsobnosti a podmienky možného uplatnenia týchto opatrení. Kladne hodnotí skutočnosť, že Komisia môže dopĺňať dopravu prostredníctvom poskytnutia ďalších dopravných prostriedkov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na veľké katastrofy.

| 18. | Zdôrazňuje, že je dôležité zmeniť charakter mechanizmu z reaktívneho a dočasného na integrovanejší, účinnejší a optimalizovanejší. Je nevyhnutné prejsť od súčasnej koncepcie pomoci ad hoc k včasnému plánovaniu a rýchlej reakcii. |
| --- | --- |

18.

Zdôrazňuje, že je dôležité zmeniť charakter mechanizmu z reaktívneho a dočasného na integrovanejší, účinnejší a optimalizovanejší. Je nevyhnutné prejsť od súčasnej koncepcie pomoci ad hoc k včasnému plánovaniu a rýchlej reakcii.

| 19. | Chápe zámer Komisie rozsiahle definovať pojmy obsiahnuté v nástroji, aby sa zabezpečila flexibilita a lepšie fungovanie mechanizmu civilnej ochrany. Domnieva sa však, že by bolo užitočné presnejšie definovať pojmy uvedené v článku 4 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme civilnej ochrany Únie, a to najmä pojmy „katastrofa“ a „závažná katastrofa“, čo by v budúcnosti umožnilo predísť prípadným nezrovnalostiam pri využívaní prostriedkov podpory členskými štátmi v rámci mechanizmu. |
| --- | --- |

19.

Chápe zámer Komisie rozsiahle definovať pojmy obsiahnuté v nástroji, aby sa zabezpečila flexibilita a lepšie fungovanie mechanizmu civilnej ochrany. Domnieva sa však, že by bolo užitočné presnejšie definovať pojmy uvedené v článku 4 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme civilnej ochrany Únie, a to najmä pojmy „katastrofa“ a „závažná katastrofa“, čo by v budúcnosti umožnilo predísť prípadným nezrovnalostiam pri využívaní prostriedkov podpory členskými štátmi v rámci mechanizmu.

| 20. | Súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné rozšíriť prístup ku kritickej kapacite reakcie, zlepšiť možnosti v oblasti dopravy a zjednodušiť postupy uľahčujúce optimálnu reakciu a viac integrovať prvky preventívnych opatrení. |
| --- | --- |

20.

Súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné rozšíriť prístup ku kritickej kapacite reakcie, zlepšiť možnosti v oblasti dopravy a zjednodušiť postupy uľahčujúce optimálnu reakciu a viac integrovať prvky preventívnych opatrení.

| 21. | Víta úsilie Komisie zamerané na zlepšenie schopnosti reagovať na akútne situácie prostredníctvom zintenzívnenia organizovaných školení a cvičení a tiež prípravy príslušných plánov pre nepredvídané udalosti. |
| --- | --- |

21.

Víta úsilie Komisie zamerané na zlepšenie schopnosti reagovať na akútne situácie prostredníctvom zintenzívnenia organizovaných školení a cvičení a tiež prípravy príslušných plánov pre nepredvídané udalosti.

Hlavné bloky politiky civilnej ochrany: prevencia, pripravenosť, reakcia a vonkajší rozmer

| 22. | Súhlasí s tým, aby mechanizmus vychádzal zo štyroch hlavných blokov politiky civilnej ochrany, ktorými sú: prevencia, pripravenosť, reakcia a vonkajší rozmer plus kapitola o finančných ustanoveniach. |
| --- | --- |

22.

Súhlasí s tým, aby mechanizmus vychádzal zo štyroch hlavných blokov politiky civilnej ochrany, ktorými sú: prevencia, pripravenosť, reakcia a vonkajší rozmer plus kapitola o finančných ustanoveniach.

| 23. | Podporuje prijatie opatrení, ktoré by nabádali členské štáty a tretie krajiny na prijatie integrovaného prístupu k zvládaniu katastrof. |
| --- | --- |

23.

Podporuje prijatie opatrení, ktoré by nabádali členské štáty a tretie krajiny na prijatie integrovaného prístupu k zvládaniu katastrof.

| 24. | Zdôrazňuje, že v záujme prevencie vzniku ujmy, ktorá by v dôsledku katastrof mohla vzniknúť ľuďom, na majetku alebo životnom prostredí, je nevyhnutné prijať opatrenia zamerané na zlepšenie a sústavnú aktualizáciu vedomostnej bázy o rizikách katastrof a na výmenu poznatkov, postupov a informácií. Taktiež je nutné zvyšovať informovanosť o prevencii rizík a podporovať členské štáty a tretie krajiny pri realizovaných činnostiach s osobitným ohľadom na prípravu plánov riadenia rizík. |
| --- | --- |

24.

Zdôrazňuje, že v záujme prevencie vzniku ujmy, ktorá by v dôsledku katastrof mohla vzniknúť ľuďom, na majetku alebo životnom prostredí, je nevyhnutné prijať opatrenia zamerané na zlepšenie a sústavnú aktualizáciu vedomostnej bázy o rizikách katastrof a na výmenu poznatkov, postupov a informácií. Taktiež je nutné zvyšovať informovanosť o prevencii rizík a podporovať členské štáty a tretie krajiny pri realizovaných činnostiach s osobitným ohľadom na prípravu plánov riadenia rizík.

| 25. | Považuje za správne činnosti, ktoré Komisia plánuje na zabezpečenie pripravenosti, a to o. i. prostredníctvom zriadenia centra pre núdzové reakcie (ERC), spravovania Spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému (CECIS), prispievania k rozvoju systémov odhaľovania a včasného varovania a výstrahy pre prípady katastrof, vytvorenia a udržiavania spôsobilosti odborných tímov, modulov a iných zložiek a uskutočňovania podporných a doplňujúcich činností (školenia, rozširovanie skúseností a poznatkov). Výbor sa zároveň domnieva, že je potrebné presnejšie uviesť, ako majú členské štáty požiadať o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Použitý výraz „čo najkonkrétnejšia žiadosť“ je veľmi nepresný. Centrum pre núdzové reakcie je tiež potrebné zosúladiť s existujúcimi národnými a regionálnymi štruktúrami. |
| --- | --- |

25.

Považuje za správne činnosti, ktoré Komisia plánuje na zabezpečenie pripravenosti, a to o. i. prostredníctvom zriadenia centra pre núdzové reakcie (ERC), spravovania Spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému (CECIS), prispievania k rozvoju systémov odhaľovania a včasného varovania a výstrahy pre prípady katastrof, vytvorenia a udržiavania spôsobilosti odborných tímov, modulov a iných zložiek a uskutočňovania podporných a doplňujúcich činností (školenia, rozširovanie skúseností a poznatkov). Výbor sa zároveň domnieva, že je potrebné presnejšie uviesť, ako majú členské štáty požiadať o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Použitý výraz „čo najkonkrétnejšia žiadosť“ je veľmi nepresný. Centrum pre núdzové reakcie je tiež potrebné zosúladiť s existujúcimi národnými a regionálnymi štruktúrami.

| 26. | Považuje za správne plánované opatrenia, ktoré Komisia navrhuje pre situácie, keď členský štát požiada o poskytnutie pomoci v prípade vyskytnutia alebo hrozby závažnej katastrofy, najmä pokiaľ ide o opatrenia na uľahčenie mobilizácie tímov, odborníkov, modulov a zásahovej podpory mimo európskej kapacity na núdzové reakcie. |
| --- | --- |

26.

Považuje za správne plánované opatrenia, ktoré Komisia navrhuje pre situácie, keď členský štát požiada o poskytnutie pomoci v prípade vyskytnutia alebo hrozby závažnej katastrofy, najmä pokiaľ ide o opatrenia na uľahčenie mobilizácie tímov, odborníkov, modulov a zásahovej podpory mimo európskej kapacity na núdzové reakcie.

| 27. | Podporuje iniciatívu Komisie zriadiť európsku kapacitu na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie členských štátov. Kvalitatívne požiadavky na kapacity na núdzové reakcie sa musia definovať v spolupráci s členskými štátmi. Výbor zároveň poukazuje na potrebu presnejšie uviesť, akým spôsobom majú členské štáty informovať Komisiu o dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť kapacity reakcie v prípade konkrétnej mimoriadnej udalosti. Ďalej sa musí jasne stanoviť, že štáty nemusia sprístupniť kapacity reakcie v prípade konkrétnej mimoriadnej udalosti, ak ich potrebujú na vlastné účely. |
| --- | --- |

27.

Podporuje iniciatívu Komisie zriadiť európsku kapacitu na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie členských štátov. Kvalitatívne požiadavky na kapacity na núdzové reakcie sa musia definovať v spolupráci s členskými štátmi. Výbor zároveň poukazuje na potrebu presnejšie uviesť, akým spôsobom majú členské štáty informovať Komisiu o dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť kapacity reakcie v prípade konkrétnej mimoriadnej udalosti. Ďalej sa musí jasne stanoviť, že štáty nemusia sprístupniť kapacity reakcie v prípade konkrétnej mimoriadnej udalosti, ak ich potrebujú na vlastné účely.

| 28. | Považuje za nevyhnutné, aby medzi informáciami, ktoré členské štáty odovzdávajú Komisii, boli uvedené aj dôvody, ktoré im bránia sprístupniť kapacity reakcie v rámci aktualizácií plánov riadenia rizík. |
| --- | --- |

28.

Považuje za nevyhnutné, aby medzi informáciami, ktoré členské štáty odovzdávajú Komisii, boli uvedené aj dôvody, ktoré im bránia sprístupniť kapacity reakcie v rámci aktualizácií plánov riadenia rizík.

| 29. | Podporuje činnosť Komisie v oblasti pravidelných hodnotení európskej kapacity na núdzové reakcie, ktorej účinné fungovanie prispeje k dosiahnutiu predpokladaných konkrétnych cieľov. |
| --- | --- |

29.

Podporuje činnosť Komisie v oblasti pravidelných hodnotení európskej kapacity na núdzové reakcie, ktorej účinné fungovanie prispeje k dosiahnutiu predpokladaných konkrétnych cieľov.

Záverečné poznámky

| 30. | Podporuje iniciatívu Komisie rozšíriť prideľovanie finančnej pomoci podľa tohto rozhodnutia v rámci akejkoľvek z foriem uvedených v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä formou grantov, úhrady výdavkov, verejného obstarávania alebo príspevkov do zvereneckých fondov. |
| --- | --- |

30.

Podporuje iniciatívu Komisie rozšíriť prideľovanie finančnej pomoci podľa tohto rozhodnutia v rámci akejkoľvek z foriem uvedených v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä formou grantov, úhrady výdavkov, verejného obstarávania alebo príspevkov do zvereneckých fondov.

| 31. | Podporuje snahu Komisie o prijatie opatrení, ktorých cieľom je dosiahnutie súčinnosti a doplnkovosti s inými nástrojmi EÚ, a opatrení vylučujúcich súbežné financovanie pomoci z iných finančných nástrojov. |
| --- | --- |

31.

Podporuje snahu Komisie o prijatie opatrení, ktorých cieľom je dosiahnutie súčinnosti a doplnkovosti s inými nástrojmi EÚ, a opatrení vylučujúcich súbežné financovanie pomoci z iných finančných nástrojov.

| 32. | Považuje za užitočné, že Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní financovaných činností, a to uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam. |
| --- | --- |

32.

Považuje za užitočné, že Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní financovaných činností, a to uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam.

| 33. | Zároveň zdôrazňuje, že je potrebné presnejšie formulovať definície uvedené v rozhodnutí a v súvislosti so žiadosťami o pomoc predkladanými v prípade reakcie na výskyt alebo hrozbu závažnej katastrofy, aby sa vylúčili prípadné nezrovnalosti vyplývajúce z nesprávnej definície pojmov. |
| --- | --- |

33.

Zároveň zdôrazňuje, že je potrebné presnejšie formulovať definície uvedené v rozhodnutí a v súvislosti so žiadosťami o pomoc predkladanými v prípade reakcie na výskyt alebo hrozbu závažnej katastrofy, aby sa vylúčili prípadné nezrovnalosti vyplývajúce z nesprávnej definície pojmov.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Článok 4 ods. 2 – Vymedzenie pojmov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:






  2. | „závažná katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať nepriaznivý vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok a ktorá môže viesť k žiadosti o pomoc na základe mechanizmu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

2.

„závažná katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať nepriaznivý vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok a ktorá môže viesť k žiadosti o pomoc na základe mechanizmu;

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 2. | „závažná katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať nepriaznivý vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok a |
| --- | --- |

2.

„závažná katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať nepriaznivý vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok a

Pozmeňovací návrh 2

Článok 6 – Plány riadenia rizík

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V záujme zabezpečenia účinnej spolupráce v rámci tohto mechanizmu členské štáty oznámia Komisii svoje plány riadenia rizík. | 1.   V záujme zabezpečenia účinnej spolupráce v rámci tohto mechanizmu členské štáty oznámia Komisii svoje plány riadenia rizík . |
| 2.   Plány riadenia rizík zohľadnia vnútroštátne hodnotenia rizík a iné relevantné hodnotenia rizík a sú vo vzájomnom súlade s inými relevantnými plánmi platnými v tomto členskom štáte. | 2.   Plány riadenia rizík zohľadnia vnútroštátne hodnotenia rizík a iné relevantné hodnotenia rizík a sú vo vzájomnom súlade s inými relevantnými plánmi platnými v tomto členskom štáte. |
| 3.   Členské štáty zabezpečia, aby najneskôr do konca roka 2016 boli ich plány riadenia rizík pripravené a oznámené Komisii v ich najnovšej podobe. | | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   V záujme zabezpečenia účinnej spolupráce v rámci tohto mechanizmu členské štáty oznámia Komisii svoje plány riadenia rizík.

1.   V záujme zabezpečenia účinnej spolupráce v rámci tohto mechanizmu členské štáty oznámia Komisii svoje plány riadenia rizík .

2.   Plány riadenia rizík zohľadnia vnútroštátne hodnotenia rizík a iné relevantné hodnotenia rizík a sú vo vzájomnom súlade s inými relevantnými plánmi platnými v tomto členskom štáte.

2.   Plány riadenia rizík zohľadnia vnútroštátne hodnotenia rizík a iné relevantné hodnotenia rizík a sú vo vzájomnom súlade s inými relevantnými plánmi platnými v tomto členskom štáte.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby najneskôr do konca roka 2016 boli ich plány riadenia rizík pripravené a oznámené Komisii v ich najnovšej podobe.

Členské štáty zabezpečia, aby ich plány riadenia rizík pripravené a oznámené Komisii .

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Zdôvodnenie

V dôsledku chýbajúceho štandardného vzoru, podľa ktorého by sa mali vypracovávať plány riadenia rizika, môžu vznikať výrazné rozdiely v obsahu jednotlivých plánov. Okrem toho je nevyhnutné spomenúť a vyzdvihnúť úlohu miestnych a regionálnych orgánov, pretože práve tieto orgány môžu zabezpečiť okamžitú reakciu na katastrofy, pretože majú komplexné poznatky o miestnych územných a spoločenských podmienkach. Je potrebné zaviesť harmonogram, podľa ktorého budú členské štáty predkladať a pravidelne aktualizovať plány riadenia rizík, a taktiež stanoviť povinnosť okamžitej aktualizácie ad hoc v prípade, ak v existujúcom pláne nastanú náhle a neočakávané zmeny.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 7 písm. a) – Všeobecné akcie Komisie v oblasti pripravenosti

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia vykonáva tieto akcie zamerané na pripravenosť:






  (a) | zriadenie a riadenie centra pre núdzové reakcie, ktoré zabezpečuje operačnú kapacitu 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na účely mechanizmu; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia vykonáva tieto akcie zamerané na pripravenosť:

(a)

zriadenie a riadenie centra pre núdzové reakcie, ktoré zabezpečuje operačnú kapacitu 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na účely mechanizmu;

Komisia vykonáva tieto akcie zamerané na pripravenosť:

| (a) | zriadenie a riadenie centra pre núdzové reakcie, ktoré zabezpečuje operačnú kapacitu 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na účely mechanizmu; |
| --- | --- |

(a)

zriadenie a riadenie centra pre núdzové reakcie, ktoré zabezpečuje operačnú kapacitu 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na účely mechanizmu;

Zdôvodnenie

Čo sa týka zriadenia a riadenia centra pre núdzové reakcie, malo by sa v každom prípade zabezpečiť, aby na európskej úrovni nevznikali žiadne paralelné štruktúry a nejasné operácie. Preto je v článku 7 návrhu rozhodnutia, ktorý upravuje centrum pre núdzové reakcie (ERC), potrebné stanoviť, že sa musia zohľadňovať národné a regionálne štruktúry a toto centrum s nimi zosúladiť.

Pozmeňovací návrh 4

Článok 11 ods. 3 a článok 11 ods. 7 – Európska kapacita na núdzové reakcie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Týmto sa zriaďuje európska kapacita na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie členských štátov. | 1.   Týmto sa zriaďuje európska kapacita na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie členských štátov. |
| 2.   Na základe referenčných scenárov Komisia v spolupráci s členskými štátmi vymedzí typy a počet kapacít potrebných pre európsku kapacitu na núdzové reakcie (ďalej len „ciele kapacity“). | 2.   Na základe referenčných scenárov Komisia v spolupráci s členskými štátmi vymedzí typy a počet kapacít potrebných pre európsku kapacitu na núdzové reakcie (ďalej len „ciele kapacity“). |
| 3.   Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít, ktoré majú byť viazané pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Členské štáty zodpovedajú za zabezpečenie ich kvality. | 3.   Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít, ktoré majú byť viazané pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Členské štáty zodpovedajú za zabezpečenie ich kvality. |
| 4.   Komisia vytvorí a riadi proces certifikácie a registrácie kapacít, ktoré členské štáty sprístupnia európskej kapacite na núdzové reakcie. | 4.   Komisia vytvorí a riadi proces certifikácie a registrácie kapacít, ktoré členské štáty sprístupnia európskej kapacite na núdzové reakcie. |
| 5.   Členské štáty na základe dobrovoľnosti určia a zaregistrujú kapacity, ktoré viažu pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonajú spoločne všetky príslušné členské štáty. | 5.   Členské štáty na základe dobrovoľnosti určia a zaregistrujú kapacity, ktoré viažu pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonajú spoločne všetky príslušné členské štáty. |
| 6.   Kapacity registrované v európskej kapacite na núdzové reakcie sú k dispozícii pre operácie reakcie na mimoriadne udalosti v rámci tohto mechanizmu, a to na žiadosť Komisie prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Členské štáty informujú čo najskôr Komisiu o všetkých závažných dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť kapacity v konkrétnej mimoriadnej udalosti. | 6.   Kapacity registrované v európskej kapacite na núdzové reakcie sú k dispozícii pre operácie reakcie na mimoriadne udalosti v rámci tohto mechanizmu, a to na žiadosť Komisie prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Členské štáty informujú čo najskôr Komisiu o všetkých závažných dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť kapacity v konkrétnej mimoriadnej udalosti. |
| 7.   V prípade nasadenia zostávajú kapacity pod velením a riadením členských štátov. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami zabezpečuje Komisia prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Kapacity zostávajú k dispozícii na vnútroštátne účely členských štátov, keď nie sú nasadené do operácií v rámci mechanizmu. | 7.   V prípade nasadenia zostávajú kapacity pod velením a riadením členských štátov. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami zabezpečuje Komisia prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. |
| 8.   Členské štáty a Komisia zabezpečia primerané zviditeľnenie zásahov európskej kapacity na núdzové reakcie. | 8.   Členské štáty a Komisia zabezpečia primerané zviditeľnenie zásahov európskej kapacity na núdzové reakcie. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Týmto sa zriaďuje európska kapacita na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie členských štátov.

1.   Týmto sa zriaďuje európska kapacita na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie členských štátov.

2.   Na základe referenčných scenárov Komisia v spolupráci s členskými štátmi vymedzí typy a počet kapacít potrebných pre európsku kapacitu na núdzové reakcie (ďalej len „ciele kapacity“).

2.   Na základe referenčných scenárov Komisia v spolupráci s členskými štátmi vymedzí typy a počet kapacít potrebných pre európsku kapacitu na núdzové reakcie (ďalej len „ciele kapacity“).

3.   Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít, ktoré majú byť viazané pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Členské štáty zodpovedajú za zabezpečenie ich kvality.

3.   Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít, ktoré majú byť viazané pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Členské štáty zodpovedajú za zabezpečenie ich kvality.

4.   Komisia vytvorí a riadi proces certifikácie a registrácie kapacít, ktoré členské štáty sprístupnia európskej kapacite na núdzové reakcie.

4.   Komisia vytvorí a riadi proces certifikácie a registrácie kapacít, ktoré členské štáty sprístupnia európskej kapacite na núdzové reakcie.

5.   Členské štáty na základe dobrovoľnosti určia a zaregistrujú kapacity, ktoré viažu pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonajú spoločne všetky príslušné členské štáty.

5.   Členské štáty na základe dobrovoľnosti určia a zaregistrujú kapacity, ktoré viažu pre európsku kapacitu na núdzové reakcie. Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo viacerými členskými štátmi vykonajú spoločne všetky príslušné členské štáty.

6.   Kapacity registrované v európskej kapacite na núdzové reakcie sú k dispozícii pre operácie reakcie na mimoriadne udalosti v rámci tohto mechanizmu, a to na žiadosť Komisie prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Členské štáty informujú čo najskôr Komisiu o všetkých závažných dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť kapacity v konkrétnej mimoriadnej udalosti.

6.   Kapacity registrované v európskej kapacite na núdzové reakcie sú k dispozícii pre operácie reakcie na mimoriadne udalosti v rámci tohto mechanizmu, a to na žiadosť Komisie prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Členské štáty informujú čo najskôr Komisiu o všetkých závažných dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť kapacity v konkrétnej mimoriadnej udalosti.

7.   V prípade nasadenia zostávajú kapacity pod velením a riadením členských štátov. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami zabezpečuje Komisia prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Kapacity zostávajú k dispozícii na vnútroštátne účely členských štátov, keď nie sú nasadené do operácií v rámci mechanizmu.

7.   V prípade nasadenia zostávajú kapacity pod velením a riadením členských štátov. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami zabezpečuje Komisia prostredníctvom centra pre núdzové reakcie.

8.   Členské štáty a Komisia zabezpečia primerané zviditeľnenie zásahov európskej kapacity na núdzové reakcie.

8.   Členské štáty a Komisia zabezpečia primerané zviditeľnenie zásahov európskej kapacity na núdzové reakcie.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 15 – Reakcia na závažné katastrofy v rámci Únie

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Keď sa v rámci Únie vyskytne alebo bezprostredne hrozí závažná katastrofa, členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Žiadosť je čo najkonkrétnejšia. | 1.   Keď sa v rámci Únie vyskytne alebo bezprostredne hrozí závažná katastrofa, členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Žiadosť | |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Keď sa v rámci Únie vyskytne alebo bezprostredne hrozí závažná katastrofa, členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Žiadosť je čo najkonkrétnejšia.

1.   Keď sa v rámci Únie vyskytne alebo bezprostredne hrozí závažná katastrofa, členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Žiadosť

Zdôvodnenie

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Poskytovanie presnejších informácií v žiadostiach členských štátov umožní v prípade závažnej katastrofy účinnejšiu, cielenejšiu a nákladovo efektívnejšiu pomoc v rámci mechanizmu a takisto umožní dosiahnuť očakávaný cieľ v kratšom čase, čo je v prípade katastrof mimoriadne dôležité.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 277/171 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 277/171

---

Stanovisko Výboru regiónov „Balík ‚Zodpovedné podniky‘ “

2012/C 277/17

VÝBOR REGIÓNOV

| — | víta skutočnosť, že Komisia považuje za základ hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020 Inovácia v Únii, Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a Aktu o jednotnom trhu sociálne hospodárstvo a sociálne inovácie; |
| --- | --- |

—

víta skutočnosť, že Komisia považuje za základ hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020 Inovácia v Únii, Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a Aktu o jednotnom trhu sociálne hospodárstvo a sociálne inovácie;

| — | súhlasí, že z hľadiska podnikovej konkurencieschopnosti rastie význam strategickej analýzy sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP). Strategická analýza môže pomôcť v oblastiach, ako sú riadenie rizika, obmedzenie nákladov, zabezpečenie kapitálu, vzťahy so zákazníkmi, riadenie zamestnancov a inovačná kapacita. Záujem o sociálnu zodpovednosť môže podnikom pomôcť konsolidovať dôveru, ktorú do nich vkladajú zamestnanci, spotrebitelia a občania; |
| --- | --- |

—

súhlasí, že z hľadiska podnikovej konkurencieschopnosti rastie význam strategickej analýzy sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP). Strategická analýza môže pomôcť v oblastiach, ako sú riadenie rizika, obmedzenie nákladov, zabezpečenie kapitálu, vzťahy so zákazníkmi, riadenie zamestnancov a inovačná kapacita. Záujem o sociálnu zodpovednosť môže podnikom pomôcť konsolidovať dôveru, ktorú do nich vkladajú zamestnanci, spotrebitelia a občania;

| — | schvaľuje výzvu Komisie adresovanú predstaviteľom európskej podnikateľskej sféry, aby úzko spolupracovali s verejnými orgánmi a ďalšími zainteresovanými stranami a podporovali zodpovedné podnikanie v stále väčšom počte podnikov EÚ, a to v súlade s jasnými cieľmi stanovenými na roky 2015 a 2020; |
| --- | --- |

—

schvaľuje výzvu Komisie adresovanú predstaviteľom európskej podnikateľskej sféry, aby úzko spolupracovali s verejnými orgánmi a ďalšími zainteresovanými stranami a podporovali zodpovedné podnikanie v stále väčšom počte podnikov EÚ, a to v súlade s jasnými cieľmi stanovenými na roky 2015 a 2020;

| — | podnecuje Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť rôznym úrovniam rozvoja a regionálnym rozdielom, ktoré sú v EÚ stále viditeľné. Pokiaľ ide o päť hlavných cieľov stratégie Európa 2020 týkajúcich sa zamestnanosti, výskumu a inovácií, zmeny klímy a energie, vzdelávania a boja proti chudobe, situácia v členských štátoch, regiónoch a mestách sa výrazne líši a kríza ich postihuje v rôznej miere. |
| --- | --- |

—

podnecuje Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť rôznym úrovniam rozvoja a regionálnym rozdielom, ktoré sú v EÚ stále viditeľné. Pokiaľ ide o päť hlavných cieľov stratégie Európa 2020 týkajúcich sa zamestnanosti, výskumu a inovácií, zmeny klímy a energie, vzdelávania a boja proti chudobe, situácia v členských štátoch, regiónoch a mestách sa výrazne líši a kríza ich postihuje v rôznej miere.

| Spravodajkyňa | Satu TIETARI (FI/ALDE), členka mestskej rady mesta Säkylä |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskemu dozornému úradníkovi na ochranu údajov o balíku „Zodpovedné podniky“, ktorý zahŕňa:






  — | úvodné oznámenie
  COM(2011) 685 final |

Spravodajkyňa

Satu TIETARI (FI/ALDE), členka mestskej rady mesta Säkylä

Referenčné dokumenty

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskemu dozornému úradníkovi na ochranu údajov o balíku „Zodpovedné podniky“, ktorý zahŕňa:

—

úvodné oznámenie

COM(2011) 685 final

| — | návrh revízie smerníc o účtovníctve
  COM(2011) 684 final |
| --- | --- |

—

návrh revízie smerníc o účtovníctve

COM(2011) 684 final

| — | návrh revízie smernice o transparentnosti
  COM(2011) 683 final |
| --- | --- |

—

návrh revízie smernice o transparentnosti

COM(2011) 683 final

| — | oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov
  COM(2011) 681 final |
| --- | --- |

—

oznámenie o sociálnej zodpovednosti podnikov

COM(2011) 681 final

| — | oznámenie „Iniciatíva pre sociálne podnikanie“
  COM(2011) 682 final |
| --- | --- |

—

oznámenie „Iniciatíva pre sociálne podnikanie“

COM(2011) 682 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta skutočnosť, že Komisia považuje za základ hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020 Inovácia v Únii, Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a Aktu o jednotnom trhu sociálne hospodárstvo a sociálne inovácie; |
| --- | --- |

1.

víta skutočnosť, že Komisia považuje za základ hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020 Inovácia v Únii, Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a Aktu o jednotnom trhu sociálne hospodárstvo a sociálne inovácie;

| 2. | súhlasí, že z hľadiska podnikovej konkurencieschopnosti rastie význam strategickej analýzy sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP). Strategická analýza môže pomôcť v oblastiach, ako sú riadenie rizika, obmedzenie nákladov, zabezpečenie kapitálu, vzťahy so zákazníkmi, riadenie zamestnancov a inovačná kapacita. Záujem o sociálnu zodpovednosť môže podnikom pomôcť konsolidovať dôveru, ktorú do nich vkladajú zamestnanci, spotrebitelia a občania; |
| --- | --- |

2.

súhlasí, že z hľadiska podnikovej konkurencieschopnosti rastie význam strategickej analýzy sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP). Strategická analýza môže pomôcť v oblastiach, ako sú riadenie rizika, obmedzenie nákladov, zabezpečenie kapitálu, vzťahy so zákazníkmi, riadenie zamestnancov a inovačná kapacita. Záujem o sociálnu zodpovednosť môže podnikom pomôcť konsolidovať dôveru, ktorú do nich vkladajú zamestnanci, spotrebitelia a občania;

| 3. | schvaľuje výzvu Komisie adresovanú predstaviteľom európskej podnikateľskej sféry, aby úzko spolupracovali s verejnými orgánmi a ďalšími zainteresovanými stranami a podporovali zodpovedné podnikanie v stále väčšom počte podnikov EÚ, a to v súlade s jasnými cieľmi stanovenými na roky 2015 a 2020; |
| --- | --- |

3.

schvaľuje výzvu Komisie adresovanú predstaviteľom európskej podnikateľskej sféry, aby úzko spolupracovali s verejnými orgánmi a ďalšími zainteresovanými stranami a podporovali zodpovedné podnikanie v stále väčšom počte podnikov EÚ, a to v súlade s jasnými cieľmi stanovenými na roky 2015 a 2020;

| 4. | podporuje úmysel Komisie nestanoviť normatívnu definíciu sociálneho podnikania pre EÚ ako celok, ktorá by bola záväzná pre všetkých a viedla by k nadmerne prísnej regulácii, a schvaľuje návrh spoločných zásad, ktoré umožnia zohľadniť politické, hospodárske a sociálne stratégie a kapacity jednotlivých členských štátov. Je však potrebné dbať na konzistentnosť jazyka a terminológie vo všetkých krajinách EÚ; |
| --- | --- |

4.

podporuje úmysel Komisie nestanoviť normatívnu definíciu sociálneho podnikania pre EÚ ako celok, ktorá by bola záväzná pre všetkých a viedla by k nadmerne prísnej regulácii, a schvaľuje návrh spoločných zásad, ktoré umožnia zohľadniť politické, hospodárske a sociálne stratégie a kapacity jednotlivých členských štátov. Je však potrebné dbať na konzistentnosť jazyka a terminológie vo všetkých krajinách EÚ;

| 5. | schvaľuje záväzok Európskej komisie budovať silnú a konkurencieschopnú Európu orientovanú na trvalo udržateľný rast s cieľom konsolidovať oživenie hospodárstva. Stratégia Európa 2020 stavia do „popredia záujmu“ podporu konkurencieschopných a trvalo udržateľných podnikov (1); |
| --- | --- |

5.

schvaľuje záväzok Európskej komisie budovať silnú a konkurencieschopnú Európu orientovanú na trvalo udržateľný rast s cieľom konsolidovať oživenie hospodárstva. Stratégia Európa 2020 stavia do „popredia záujmu“ podporu konkurencieschopných a trvalo udržateľných podnikov (1);

| 6. | konštatuje, že celosvetovú úlohu európskeho hospodárstva spochybnili nové faktory ovplyvňujúce konkurencieschopnosť a že treba dôrazne podporovať stratégiu Európa 2020 s cieľom pomôcť pri obnovení postavenia európskeho hospodárstva. Ústredný bod tohto procesu by mala predstavovať sociálna perspektíva ako hybná sila rastu; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že celosvetovú úlohu európskeho hospodárstva spochybnili nové faktory ovplyvňujúce konkurencieschopnosť a že treba dôrazne podporovať stratégiu Európa 2020 s cieľom pomôcť pri obnovení postavenia európskeho hospodárstva. Ústredný bod tohto procesu by mala predstavovať sociálna perspektíva ako hybná sila rastu;

| 7. | zdôrazňuje význam, ktorý má využitie výhody pridanej hodnoty, pokiaľ ide o činnosť na úrovni EÚ pri formulovaní odpovede na globálne výzvy. Ciele stratégie Európa 2020 možno dosiahnuť len spojením zdrojov členských štátov a vytváraním synergií; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje význam, ktorý má využitie výhody pridanej hodnoty, pokiaľ ide o činnosť na úrovni EÚ pri formulovaní odpovede na globálne výzvy. Ciele stratégie Európa 2020 možno dosiahnuť len spojením zdrojov členských štátov a vytváraním synergií;

| 8. | podporuje zvýšenie vzájomnej spolupráce a vytváranie dohôd medzi regiónmi a členskými štátmi, ktoré ich zaväzujú dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

8.

podporuje zvýšenie vzájomnej spolupráce a vytváranie dohôd medzi regiónmi a členskými štátmi, ktoré ich zaväzujú dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020;

| 9. | podnecuje Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť rôznym úrovniam rozvoja a regionálnym rozdielom, ktoré sú v EÚ stále viditeľné. Pokiaľ ide o päť hlavných cieľov stratégie Európa 2020 týkajúcich sa zamestnanosti, výskumu a inovácií, zmeny klímy a energie, vzdelávania a boja proti chudobe, situácia v členských štátoch, regiónoch a mestách sa výrazne líši a kríza ich postihuje v rôznej miere; |
| --- | --- |

9.

podnecuje Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť rôznym úrovniam rozvoja a regionálnym rozdielom, ktoré sú v EÚ stále viditeľné. Pokiaľ ide o päť hlavných cieľov stratégie Európa 2020 týkajúcich sa zamestnanosti, výskumu a inovácií, zmeny klímy a energie, vzdelávania a boja proti chudobe, situácia v členských štátoch, regiónoch a mestách sa výrazne líši a kríza ich postihuje v rôznej miere;

| 10. | je presvedčený, že zodpovedné podnikanie treba na trhu podporovať a odmeňovať, napríklad prostredníctvom investičných grantov a verejného obstarávania. Podpora by sa mala zamerať na subjekty, ktoré si uvedomujú kľúčový význam pracovníkov pre rozvoj podnikov. Je potrebné odmeňovať zvyšovanie zamestnanosti osôb zo skupín považovaných za ohrozené nezamestnanosťou, aby sa to pokladalo za vzor hodný nasledovania; |
| --- | --- |

10.

je presvedčený, že zodpovedné podnikanie treba na trhu podporovať a odmeňovať, napríklad prostredníctvom investičných grantov a verejného obstarávania. Podpora by sa mala zamerať na subjekty, ktoré si uvedomujú kľúčový význam pracovníkov pre rozvoj podnikov. Je potrebné odmeňovať zvyšovanie zamestnanosti osôb zo skupín považovaných za ohrozené nezamestnanosťou, aby sa to pokladalo za vzor hodný nasledovania;

| 11. | vyjadruje spokojnosť s návrhom Komisie verejne oceňovať podniky, ktoré si plnia svoje povinnosti v oblasti sociálnej zodpovednosti. EÚ môže pomôcť pri šírení osvedčených postupov, posilnení partnerského učenia a podpore väčšieho množstva podnikov v tom, aby rozvinuli svoj vlastný prístup k otázkam SZP; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje spokojnosť s návrhom Komisie verejne oceňovať podniky, ktoré si plnia svoje povinnosti v oblasti sociálnej zodpovednosti. EÚ môže pomôcť pri šírení osvedčených postupov, posilnení partnerského učenia a podpore väčšieho množstva podnikov v tom, aby rozvinuli svoj vlastný prístup k otázkam SZP;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala právne predpisy, ktoré uložia investičným fondom a finančným inštitúciám povinnosť informovať svojich klientov (občanov, spoločnosti, úrady atď.) o zásadách etického alebo zodpovedného investovania, ktoré uplatňujú, alebo o normách a pravidlách, ktorými sa riadia, s cieľom presadiť v rámci bežných postupov nový etický systém; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala právne predpisy, ktoré uložia investičným fondom a finančným inštitúciám povinnosť informovať svojich klientov (občanov, spoločnosti, úrady atď.) o zásadách etického alebo zodpovedného investovania, ktoré uplatňujú, alebo o normách a pravidlách, ktorými sa riadia, s cieľom presadiť v rámci bežných postupov nový etický systém;

| 13. | podporuje vytvorenie európskeho nástroja, ktorý pomôže sociálnym podnikom zaistiť financovanie; |
| --- | --- |

13.

podporuje vytvorenie európskeho nástroja, ktorý pomôže sociálnym podnikom zaistiť financovanie;

| 14. | navrhuje, aby Komisia a Výbor regiónov sledovali a pravidelne posudzovali vykonávanie a poskytovanie informácií v tejto oblasti. Poskytovaním informácií o sociálnych a environmentálnych otázkach a otázkach súvisiacich s klímou možno posilniť záväzky týkajúce sa rôznych opatrení, ktoré zjednodušia určenie hlavných rizík trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

14.

navrhuje, aby Komisia a Výbor regiónov sledovali a pravidelne posudzovali vykonávanie a poskytovanie informácií v tejto oblasti. Poskytovaním informácií o sociálnych a environmentálnych otázkach a otázkach súvisiacich s klímou možno posilniť záväzky týkajúce sa rôznych opatrení, ktoré zjednodušia určenie hlavných rizík trvalo udržateľného rozvoja;

| 15. | berie na vedomie, že budovanie SZP bude od podnikov vyžadovať nové zručnosti, ako aj zmenu hodnôt a správania. Členské štáty môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri poskytovaní podnetov vzdelávacím inštitúciám v záujme zahrnutia SZP, trvalo udržateľného rozvoja a zodpovedného občianstva do príslušných učebných osnov na stredných a vysokých školách; |
| --- | --- |

15.

berie na vedomie, že budovanie SZP bude od podnikov vyžadovať nové zručnosti, ako aj zmenu hodnôt a správania. Členské štáty môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri poskytovaní podnetov vzdelávacím inštitúciám v záujme zahrnutia SZP, trvalo udržateľného rozvoja a zodpovedného občianstva do príslušných učebných osnov na stredných a vysokých školách;

| 16. | s uspokojením konštatuje, že iniciatíva prideľuje v rámci nového modelu rastu EÚ najdôležitejšie postavenie vzdelávaniu, spoločenskému povedomiu a uznaniu rozvojovej činnosti, a podporuje zámer Komisie usmerňovať a financovať vzdelávacie projekty, ktoré posilňujú sociálnu zodpovednosť. Domnieva sa, že formovanie postojov k sociálnemu podnikaniu by malo prebiehať už v najskoršej fáze vzdelávania. Vďaka tomu sa vytvorí príslušné povedomie o úlohe ľudského kapitálu v hospodárstve; |
| --- | --- |

16.

s uspokojením konštatuje, že iniciatíva prideľuje v rámci nového modelu rastu EÚ najdôležitejšie postavenie vzdelávaniu, spoločenskému povedomiu a uznaniu rozvojovej činnosti, a podporuje zámer Komisie usmerňovať a financovať vzdelávacie projekty, ktoré posilňujú sociálnu zodpovednosť. Domnieva sa, že formovanie postojov k sociálnemu podnikaniu by malo prebiehať už v najskoršej fáze vzdelávania. Vďaka tomu sa vytvorí príslušné povedomie o úlohe ľudského kapitálu v hospodárstve;

| 17. | uznáva, že koncepcia priemyslu sa rozšírila a že rastie význam nového druhu priemyslu založeného na vytváraní sietí. Rozšírenie sociálnej zodpovednosti na všetky činnosti pomôže rozvoju takýchto podnikov; |
| --- | --- |

17.

uznáva, že koncepcia priemyslu sa rozšírila a že rastie význam nového druhu priemyslu založeného na vytváraní sietí. Rozšírenie sociálnej zodpovednosti na všetky činnosti pomôže rozvoju takýchto podnikov;

| 18. | uznáva, že rozšírenie sociálnej zodpovednosti na podnikanie predstavuje hlavnú výzvu pri vytváraní súdržnejšej politiky EÚ v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

18.

uznáva, že rozšírenie sociálnej zodpovednosti na podnikanie predstavuje hlavnú výzvu pri vytváraní súdržnejšej politiky EÚ v oblasti ľudských práv;

| 19. | poznamenáva, že efektívnejšie vykonávanie hlavných zásad OSN prehĺbi záujem EÚ o otázky jednotlivých ľudských práv a podporu základných pracovných noriem, a to vrátane detskej práce, nútenej práce väzňov, obchodovania s ľuďmi, rodovej rovnosti, diskriminácie, slobody združovania a práva na kolektívne vyjednávanie; |
| --- | --- |

19.

poznamenáva, že efektívnejšie vykonávanie hlavných zásad OSN prehĺbi záujem EÚ o otázky jednotlivých ľudských práv a podporu základných pracovných noriem, a to vrátane detskej práce, nútenej práce väzňov, obchodovania s ľuďmi, rodovej rovnosti, diskriminácie, slobody združovania a práva na kolektívne vyjednávanie;

| 20. | je presvedčený, že Európska únia by mala investovať do opatrení s najvyšším sociálno-hospodárskym potenciálom a podporuje zámer Komisie spolupracovať v roku 2012 s podnikmi a zainteresovanými stranami na príprave usmernení týkajúcich sa ľudských práv pre určité odvetvia a pre malé a stredné podniky na základe hlavných zásad OSN; |
| --- | --- |

20.

je presvedčený, že Európska únia by mala investovať do opatrení s najvyšším sociálno-hospodárskym potenciálom a podporuje zámer Komisie spolupracovať v roku 2012 s podnikmi a zainteresovanými stranami na príprave usmernení týkajúcich sa ľudských práv pre určité odvetvia a pre malé a stredné podniky na základe hlavných zásad OSN;

| 21. | opätovne pripomína, že jedným z najdôležitejších cieľov by malo byť vytvorenie zodpovednejšieho a transparentnejšieho systému financovania. Investori by pri rozhodovaní o investíciách nemali zohľadňovať len bežné finančné zisky. Zodpovedná politika týkajúca sa ľudského kapitálu prináša výsledky v podobe dlhodobej konkurenčnej prevahy. Tá sa potom prejavuje vo forme merateľných finančných ziskov; |
| --- | --- |

21.

opätovne pripomína, že jedným z najdôležitejších cieľov by malo byť vytvorenie zodpovednejšieho a transparentnejšieho systému financovania. Investori by pri rozhodovaní o investíciách nemali zohľadňovať len bežné finančné zisky. Zodpovedná politika týkajúca sa ľudského kapitálu prináša výsledky v podobe dlhodobej konkurenčnej prevahy. Tá sa potom prejavuje vo forme merateľných finančných ziskov;

| 22. | je presvedčený, že cieľom sociálnej zodpovednosti by malo byť vypracovanie postupov, ktoré umožnia efektívnejšie, zodpovednejšie a transparentnejšie riadenie ubúdajúcich zdrojov, a lepšie vykonávanie sociálne zodpovedných opatrení; |
| --- | --- |

22.

je presvedčený, že cieľom sociálnej zodpovednosti by malo byť vypracovanie postupov, ktoré umožnia efektívnejšie, zodpovednejšie a transparentnejšie riadenie ubúdajúcich zdrojov, a lepšie vykonávanie sociálne zodpovedných opatrení;

| 23. | poukazuje na skutočnosť, že demografické trendy úzko súvisia s novými modelmi spotreby. Starnutie populácie v rozvinutých krajinách kladie rastúce nároky na sociálne služby, zároveň však poskytne príležitosti na vytvorenie sociálne zodpovedných podnikov; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na skutočnosť, že demografické trendy úzko súvisia s novými modelmi spotreby. Starnutie populácie v rozvinutých krajinách kladie rastúce nároky na sociálne služby, zároveň však poskytne príležitosti na vytvorenie sociálne zodpovedných podnikov;

| 24. | navrhuje, aby Komisia a Výbor regiónov určili etické a hodnotovo orientované opatrenia na zvýšenie motivácie podnikov pri budovaní vlastnej sociálnej zodpovednosti. Bude to vyžadovať nové zručnosti, ako aj zmenu hodnôt a správania; |
| --- | --- |

24.

navrhuje, aby Komisia a Výbor regiónov určili etické a hodnotovo orientované opatrenia na zvýšenie motivácie podnikov pri budovaní vlastnej sociálnej zodpovednosti. Bude to vyžadovať nové zručnosti, ako aj zmenu hodnôt a správania;

| 25. | odporúča hľadať podnety, ktoré povzbudia podniky, aby sa dobrovoľne a z vlastnej iniciatívy stali sociálne zodpovednejšími. Podnikom by sa mala poskytnúť flexibilita pri inovácii a rozvoji prístupu k sociálnej zodpovednosti, ktorý je prispôsobený konkrétnym podmienkam, a nemala by sa na ne klásť nadmerná záťaž, pokiaľ ide o ich veľkosť a odvetvie. Treba poznamenať, že SZP propaguje a podporuje sociálny dialóg; |
| --- | --- |

25.

odporúča hľadať podnety, ktoré povzbudia podniky, aby sa dobrovoľne a z vlastnej iniciatívy stali sociálne zodpovednejšími. Podnikom by sa mala poskytnúť flexibilita pri inovácii a rozvoji prístupu k sociálnej zodpovednosti, ktorý je prispôsobený konkrétnym podmienkam, a nemala by sa na ne klásť nadmerná záťaž, pokiaľ ide o ich veľkosť a odvetvie. Treba poznamenať, že SZP propaguje a podporuje sociálny dialóg;

| 26. | je presvedčený, že v rôznych častiach Európy by sa mali vypracovať konkrétne, merateľné opatrenia na miestnej úrovni, aby bolo možné vidieť a zverejniť priamy aj nepriamy vplyv činností; |
| --- | --- |

26.

je presvedčený, že v rôznych častiach Európy by sa mali vypracovať konkrétne, merateľné opatrenia na miestnej úrovni, aby bolo možné vidieť a zverejniť priamy aj nepriamy vplyv činností;

| 27. | podporuje koncepciu integrovanej udržateľnosti s vyváženými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi činiteľmi. Treba podporovať zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní a zároveň uplatňovať platný právny rámec EÚ (2); |
| --- | --- |

27.

podporuje koncepciu integrovanej udržateľnosti s vyváženými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi činiteľmi. Treba podporovať zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní a zároveň uplatňovať platný právny rámec EÚ (2);

| 28. | zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť, aby členské štáty a verejné orgány na všetkých úrovniach v plnej miere využívali príležitosti, ktoré im ponúkajú súčasné právne predpisy o verejnom obstarávaní, a začleňovali do verejného obstarávania kritériá sociálnej zodpovednosti. Pokiaľ však ide o účasť na výberových konaniach, mali by sa zaručiť rovnaké príležitosti a trvalý charakter tejto účasti pre malé podniky a mikropodniky; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť, aby členské štáty a verejné orgány na všetkých úrovniach v plnej miere využívali príležitosti, ktoré im ponúkajú súčasné právne predpisy o verejnom obstarávaní, a začleňovali do verejného obstarávania kritériá sociálnej zodpovednosti. Pokiaľ však ide o účasť na výberových konaniach, mali by sa zaručiť rovnaké príležitosti a trvalý charakter tejto účasti pre malé podniky a mikropodniky;

| 29. | víta úsilie Komisie s cieľom lepšie prispôsobiť právne predpisy týkajúce sa verejného obstarávania vo verejnom sektore potrebám na miestnej úrovni a žiada Európsky parlament a Radu, aby tieto potreby, ako aj potreby malých a stredných podnikov, naďalej zohľadňovali; |
| --- | --- |

29.

víta úsilie Komisie s cieľom lepšie prispôsobiť právne predpisy týkajúce sa verejného obstarávania vo verejnom sektore potrebám na miestnej úrovni a žiada Európsky parlament a Radu, aby tieto potreby, ako aj potreby malých a stredných podnikov, naďalej zohľadňovali;

| 30. | odporúča pripraviť návrhy opatrení s cieľom reformovať právne predpisy o verejnom obstarávaní tak, aby vytvárali viac príležitostí pre menšie, aktívnejšie a sociálne zodpovednejšie subjekty. Pri realizácii verejného obstarávania by sa mal umožniť dôraz na kvalitu a pracovné podmienky, predovšetkým v sociálnom a zdravotníckom odvetví; |
| --- | --- |

30.

odporúča pripraviť návrhy opatrení s cieľom reformovať právne predpisy o verejnom obstarávaní tak, aby vytvárali viac príležitostí pre menšie, aktívnejšie a sociálne zodpovednejšie subjekty. Pri realizácii verejného obstarávania by sa mal umožniť dôraz na kvalitu a pracovné podmienky, predovšetkým v sociálnom a zdravotníckom odvetví;

| 31. | trvá na tom, že v rámci výziev na predkladanie ponúk treba podporovať vytváranie partnerstiev a sietí. Konkurenčné predkladanie ponúk nesmie byť príliš náročné a zložité a nemalo by predpisovať nezvládnuteľné množstvo administratívnych úkonov. Rovnako sa treba vyhýbať prílišnému dôrazu na dosiahnutie čo najlacnejších a najrýchlejších výsledkov. Dôležitejšie je dosiahnuť kvalitatívne a spoločnosťou očakávané výsledky; |
| --- | --- |

31.

trvá na tom, že v rámci výziev na predkladanie ponúk treba podporovať vytváranie partnerstiev a sietí. Konkurenčné predkladanie ponúk nesmie byť príliš náročné a zložité a nemalo by predpisovať nezvládnuteľné množstvo administratívnych úkonov. Rovnako sa treba vyhýbať prílišnému dôrazu na dosiahnutie čo najlacnejších a najrýchlejších výsledkov. Dôležitejšie je dosiahnuť kvalitatívne a spoločnosťou očakávané výsledky;

Potrebné nové modely a navrhované opatrenia na zvýšenie počtu sociálne zodpovedných podnikov

Sociálna zodpovednosť ako činiteľ konkurencieschopnosti

| 32. | obhajuje opatrenia, ktoré pomôžu podnikom rozvíjať sociálne zodpovednejšie a konkurencieschopnejšie činnosti, výrobky a služby. Mal by sa pripraviť a uskutočniť prieskum, pomocou ktorého sa zistí a zaznamená know-how daného odvetvia, spôsoby, akými sa môže rozvíjať, ako aj merateľný cieľ, a podporí výmena osvedčených postupov; |
| --- | --- |

32.

obhajuje opatrenia, ktoré pomôžu podnikom rozvíjať sociálne zodpovednejšie a konkurencieschopnejšie činnosti, výrobky a služby. Mal by sa pripraviť a uskutočniť prieskum, pomocou ktorého sa zistí a zaznamená know-how daného odvetvia, spôsoby, akými sa môže rozvíjať, ako aj merateľný cieľ, a podporí výmena osvedčených postupov;

Ústretovosť voči spotrebiteľom

| 33. | je presvedčený, že treba zabezpečiť jednoduchý prístup spotrebiteľov k informáciám o sociálne zodpovedných podnikoch a ich výrobkoch. Informácie by mali byť dostupné v takej podobe, ktorá umožňuje jednoduché používanie a šírenie; |
| --- | --- |

33.

je presvedčený, že treba zabezpečiť jednoduchý prístup spotrebiteľov k informáciám o sociálne zodpovedných podnikoch a ich výrobkoch. Informácie by mali byť dostupné v takej podobe, ktorá umožňuje jednoduché používanie a šírenie;

| 34. | zdôrazňuje význam transparentnosti a sprístupnenia rôznych aspektov výrobných postupov pri preukazovaní sociálnej zodpovednosti. Treba dbať na jasnú a jednotnú terminológiu a ponúknuť spotrebiteľom príležitosť na poskytnutie spätnej väzby; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje význam transparentnosti a sprístupnenia rôznych aspektov výrobných postupov pri preukazovaní sociálnej zodpovednosti. Treba dbať na jasnú a jednotnú terminológiu a ponúknuť spotrebiteľom príležitosť na poskytnutie spätnej väzby;

Treba dbať na zrozumiteľnosť finančných podnetov

| 35. | domnieva sa, že v prípade poskytovania finančných a iných podnetov pre sociálne podnikanie treba dbať na ich zrozumiteľnosť. Podnikové prostredie musí byť schopné podporovať zodpovedné podnikanie a snažiť sa o to, aby bolo príťažlivé. Aj menšie podniky by mali dostať reálnu príležitosť pôsobiť ako sociálne podniky; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že v prípade poskytovania finančných a iných podnetov pre sociálne podnikanie treba dbať na ich zrozumiteľnosť. Podnikové prostredie musí byť schopné podporovať zodpovedné podnikanie a snažiť sa o to, aby bolo príťažlivé. Aj menšie podniky by mali dostať reálnu príležitosť pôsobiť ako sociálne podniky;

Odborná príprava, vzdelávanie

| 36. | je presvedčený, že odborná príprava venuje príliš málo pozornosti sociálnemu podnikaniu. Nedostatky v podnikateľskom prístupe vedenia sociálnych podnikov môžu brániť rozvoju. Preto sa v budúcnosti treba venovať otázke sociálnej ekonomiky v dvoch smeroch: priebežne v rámci odbornej prípravy a so zameraním do budúcna v rámci programov vysokoškolského vzdelávania. Zohľadnenie týchto otázok umožní vhodné formovanie pracovníkov; |
| --- | --- |

36.

je presvedčený, že odborná príprava venuje príliš málo pozornosti sociálnemu podnikaniu. Nedostatky v podnikateľskom prístupe vedenia sociálnych podnikov môžu brániť rozvoju. Preto sa v budúcnosti treba venovať otázke sociálnej ekonomiky v dvoch smeroch: priebežne v rámci odbornej prípravy a so zameraním do budúcna v rámci programov vysokoškolského vzdelávania. Zohľadnenie týchto otázok umožní vhodné formovanie pracovníkov;

| 37. | domnieva sa, že iniciatívy v oblasti rozvoja a odbornej prípravy treba pripravovať v spolupráci s poskytovateľmi financií. Takto by bolo možné zapojiť do rozvoja sociálneho podnikania aj ľudský kapitál; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že iniciatívy v oblasti rozvoja a odbornej prípravy treba pripravovať v spolupráci s poskytovateľmi financií. Takto by bolo možné zapojiť do rozvoja sociálneho podnikania aj ľudský kapitál;

Revízia právnych predpisov o verejnom obstarávaní

| 38. | poznamenáva, že pri vyhlasovaní súťaží na poskytovanie tovaru a verejných služieb sa kladie osobitný dôraz na cenu. Verejné obstarávanie nadobudlo podobu veľkých jednorazových výberových konaní na dodávku tovaru a poskytovanie služieb, ktoré môžu vylúčiť menšie subjekty z dôvodu ich vyššej jednotkovej ceny. Malo by sa zjednodušiť zohľadňovanie trvalej udržateľnosti pri verejnom obstarávaní. Treba organizovať školenia a poskytovať usmernenia týkajúce sa predkladania ponúk; |
| --- | --- |

38.

poznamenáva, že pri vyhlasovaní súťaží na poskytovanie tovaru a verejných služieb sa kladie osobitný dôraz na cenu. Verejné obstarávanie nadobudlo podobu veľkých jednorazových výberových konaní na dodávku tovaru a poskytovanie služieb, ktoré môžu vylúčiť menšie subjekty z dôvodu ich vyššej jednotkovej ceny. Malo by sa zjednodušiť zohľadňovanie trvalej udržateľnosti pri verejnom obstarávaní. Treba organizovať školenia a poskytovať usmernenia týkajúce sa predkladania ponúk;

Podpora sociálneho podnikania

| 39. | domnieva sa, že je potrebné podporovať sociálne podnikanie s cieľom zapojiť odborníkov z rôznych oblastí a sprostredkovať informácie o rôznych praktických hľadiskách; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že je potrebné podporovať sociálne podnikanie s cieľom zapojiť odborníkov z rôznych oblastí a sprostredkovať informácie o rôznych praktických hľadiskách;

| 40. | poukazuje na skutočnosť, že veľa malých a stredných podnikov sa domnieva, že sú vylúčené z prípravy nových ustanovení a právnych predpisov. Podnikom treba prakticky umožniť, aby uplatňovali svoj vplyv a posudzovali dôsledky rôznych opatrení, a ponúknuť im pružnejšie možnosti, napríklad pokiaľ ide o financovanie; |
| --- | --- |

40.

poukazuje na skutočnosť, že veľa malých a stredných podnikov sa domnieva, že sú vylúčené z prípravy nových ustanovení a právnych predpisov. Podnikom treba prakticky umožniť, aby uplatňovali svoj vplyv a posudzovali dôsledky rôznych opatrení, a ponúknuť im pružnejšie možnosti, napríklad pokiaľ ide o financovanie;

| 41. | je taktiež presvedčený o dôležitosti hľadania nového spôsobu, ako posilniť výkonnosť, zodpovednosť a transparentnosť podnikov s cieľom zjednodušiť prístup k financovaniu; |
| --- | --- |

41.

je taktiež presvedčený o dôležitosti hľadania nového spôsobu, ako posilniť výkonnosť, zodpovednosť a transparentnosť podnikov s cieľom zjednodušiť prístup k financovaniu;

| 42. | poukazuje na skutočnosť, že sociálne hospodárstvo v EÚ v súčasnosti zamestnáva viac ako 11 miliónov osôb, resp. šesť percent celkovej pracovnej sily (3). Zahŕňa organizácie s osobitným právnym statusom (družstvá, nadácie, združenia a vzájomné spoločnosti), pričom mnohé z nich plnia sociálne ciele podľa konkrétnej právnej formy, ako aj sociálne podniky pôsobiace ako tradičné súkromné podniky alebo spoločnosti s ručením obmedzeným; |
| --- | --- |

42.

poukazuje na skutočnosť, že sociálne hospodárstvo v EÚ v súčasnosti zamestnáva viac ako 11 miliónov osôb, resp. šesť percent celkovej pracovnej sily (3). Zahŕňa organizácie s osobitným právnym statusom (družstvá, nadácie, združenia a vzájomné spoločnosti), pričom mnohé z nich plnia sociálne ciele podľa konkrétnej právnej formy, ako aj sociálne podniky pôsobiace ako tradičné súkromné podniky alebo spoločnosti s ručením obmedzeným;

| 43. | poukazuje na nedostatočné uznanie sociálneho podnikania. Vzájomné prepojenie subjektov z rôznych regiónov a krajín v podobe sietí nie je dostatočné, čo bráni sprostredkovaniu osvedčených postupov, nadväzovaniu partnerstiev a vzniku nových príležitostí; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na nedostatočné uznanie sociálneho podnikania. Vzájomné prepojenie subjektov z rôznych regiónov a krajín v podobe sietí nie je dostatočné, čo bráni sprostredkovaniu osvedčených postupov, nadväzovaniu partnerstiev a vzniku nových príležitostí;

| 44. | zdôrazňuje predovšetkým potrebu jednotného trhu, pokiaľ ide o novú inkluzívnu podobu rastu zameraného na čo najvyššiu zamestnanosť; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje predovšetkým potrebu jednotného trhu, pokiaľ ide o novú inkluzívnu podobu rastu zameraného na čo najvyššiu zamestnanosť;

| 45. | požaduje, aby sa posúdilo, či by sociálne podniky mohli mať zásadný hospodársky prínos, napríklad pri zásahu do výrobných metód verejného sektora. Sociálne podnikanie môže slúžiť ako jeden z modelov pre reformu verejných služieb, ktorá bude v budúcnosti nevyhnutná; |
| --- | --- |

45.

požaduje, aby sa posúdilo, či by sociálne podniky mohli mať zásadný hospodársky prínos, napríklad pri zásahu do výrobných metód verejného sektora. Sociálne podnikanie môže slúžiť ako jeden z modelov pre reformu verejných služieb, ktorá bude v budúcnosti nevyhnutná;

| 46. | uvítal by zohľadnenie osobitného charakteru sociálnych podnikov, predovšetkým pri verejnom obstarávaní. Nesmie sa však pritom narušiť hospodárska súťaž; |
| --- | --- |

46.

uvítal by zohľadnenie osobitného charakteru sociálnych podnikov, predovšetkým pri verejnom obstarávaní. Nesmie sa však pritom narušiť hospodárska súťaž;

| 47. | podporuje opatrenia, ktoré prijala Komisia v rámci Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (4) a Aktu o jednotnom trhu (5) s cieľom posilniť územnú súdržnosť a určiť osobitné prístupy k sociálnym problémom, najmä pokiaľ ide o boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

47.

podporuje opatrenia, ktoré prijala Komisia v rámci Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (4) a Aktu o jednotnom trhu (5) s cieľom posilniť územnú súdržnosť a určiť osobitné prístupy k sociálnym problémom, najmä pokiaľ ide o boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

| 48. | podporuje myšlienku, že sociálne podniky by mohli vytvoriť osobitnú kategóriu spoločností s vlastným právnym statusom a inými cieľmi ako len zisk akcionárov. Takáto kategória spoločností by však mala svoje vlastné regionálne a národné priority; |
| --- | --- |

48.

podporuje myšlienku, že sociálne podniky by mohli vytvoriť osobitnú kategóriu spoločností s vlastným právnym statusom a inými cieľmi ako len zisk akcionárov. Takáto kategória spoločností by však mala svoje vlastné regionálne a národné priority;

| 49. | podporuje návrh Komisie vypracovať spoločné zásady a zároveň rešpektovať rozdielne politické, hospodárske a sociálne rozhodnutia členských štátov a inovačnú kapacitu sociálnych podnikov; |
| --- | --- |

49.

podporuje návrh Komisie vypracovať spoločné zásady a zároveň rešpektovať rozdielne politické, hospodárske a sociálne rozhodnutia členských štátov a inovačnú kapacitu sociálnych podnikov;

| 50. | poukazuje na skutočnosť, že sociálna zodpovednosť nie je pre malé podniky nijakou novinkou. Sociálne podnikanie už podniky uskutočňujú bez toho, aby si to osobitne uvedomovali. Terminológia a koncepcie im nemusia byť známe. Mala by sa zvýšiť všeobecná informovanosť o koncepciách, aby sa mohli uplatňovať pri činnosti podnikov a jej správnom nasmerovaní; |
| --- | --- |

50.

poukazuje na skutočnosť, že sociálna zodpovednosť nie je pre malé podniky nijakou novinkou. Sociálne podnikanie už podniky uskutočňujú bez toho, aby si to osobitne uvedomovali. Terminológia a koncepcie im nemusia byť známe. Mala by sa zvýšiť všeobecná informovanosť o koncepciách, aby sa mohli uplatňovať pri činnosti podnikov a jej správnom nasmerovaní;

| 51. | podporuje opatrenia, ktoré zvýšia informovanosť o sociálnom podnikaní a zlepšia jeho viditeľnosť a povedomie o ňom. Treba zrýchliť a zjednodušiť vyhľadávanie informácií o sociálnych podnikoch v záujme zverejňovania skúseností a osvedčených postupov; |
| --- | --- |

51.

podporuje opatrenia, ktoré zvýšia informovanosť o sociálnom podnikaní a zlepšia jeho viditeľnosť a povedomie o ňom. Treba zrýchliť a zjednodušiť vyhľadávanie informácií o sociálnych podnikoch v záujme zverejňovania skúseností a osvedčených postupov;

| 52. | podporuje vytvorenie viacjazyčnej digitálnej platformy na výmenu informácií zameraných na sociálne podniky, podnikateľské inkubátory, zoskupenia podnikov a investorov v oblasti sociálneho podnikania, ako aj uľahčenie výmeny informácií a prístupu k pomoci z programov EÚ. Vytvoreniu platformy musia predchádzať konzultácie so zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

52.

podporuje vytvorenie viacjazyčnej digitálnej platformy na výmenu informácií zameraných na sociálne podniky, podnikateľské inkubátory, zoskupenia podnikov a investorov v oblasti sociálneho podnikania, ako aj uľahčenie výmeny informácií a prístupu k pomoci z programov EÚ. Vytvoreniu platformy musia predchádzať konzultácie so zainteresovanými stranami;

| 53. | navrhuje vytvoriť všetky predpoklady na zjednotenie postupov financovania projektov. Keďže financie na projekty sa získavajú od rôznych financovateľov, žiadatelia sa musia oboznámiť s rôznymi špecifickými pravidlami a pokynmi, pretože druh a výška podpory, ktorú ponúkajú rôzne systémy, sa líši podľa orgánu poskytujúceho verejné financie, povahy projektu a vnútroštátnych právnych predpisov. Táto skutočnosť obmedzuje možnosti menších subjektov s menšími zdrojmi podieľať sa na projektoch. Pozornosť si vyžaduje aj vykonávanie, výklad a uplatňovanie postupov financovania Európskou úniou; |
| --- | --- |

53.

navrhuje vytvoriť všetky predpoklady na zjednotenie postupov financovania projektov. Keďže financie na projekty sa získavajú od rôznych financovateľov, žiadatelia sa musia oboznámiť s rôznymi špecifickými pravidlami a pokynmi, pretože druh a výška podpory, ktorú ponúkajú rôzne systémy, sa líši podľa orgánu poskytujúceho verejné financie, povahy projektu a vnútroštátnych právnych predpisov. Táto skutočnosť obmedzuje možnosti menších subjektov s menšími zdrojmi podieľať sa na projektoch. Pozornosť si vyžaduje aj vykonávanie, výklad a uplatňovanie postupov financovania Európskou úniou;

| 54. | je presvedčený, že treba určiť základné smery činnosti a vypracovať cielené programy na podporu sociálnych podnikov a propagáciu sociálnych inovácií. Tieto opatrenia však treba navrhnúť tak, aby nenarušili hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

54.

je presvedčený, že treba určiť základné smery činnosti a vypracovať cielené programy na podporu sociálnych podnikov a propagáciu sociálnych inovácií. Tieto opatrenia však treba navrhnúť tak, aby nenarušili hospodársku súťaž;

| 55. | upozorňuje na problémy, ktoré musia riešiť sociálne podniky pri hľadaní financovania na rozvoj svojej činnosti. Spôsob, akým sociálne podniky využívajú zisk, ako aj skutočnosť, že zamestnávajú sociálne zraniteľné osoby, sú príčinou, že poskytovateľom pôžičiek alebo potenciálnym investorom sa javia ako rizikové a menej výnosné než ostatné podniky; |
| --- | --- |

55.

upozorňuje na problémy, ktoré musia riešiť sociálne podniky pri hľadaní financovania na rozvoj svojej činnosti. Spôsob, akým sociálne podniky využívajú zisk, ako aj skutočnosť, že zamestnávajú sociálne zraniteľné osoby, sú príčinou, že poskytovateľom pôžičiek alebo potenciálnym investorom sa javia ako rizikové a menej výnosné než ostatné podniky;

| 56. | podporuje opatrenia navrhnuté Komisiou (6) s cieľom podnietiť súkromné subjekty a subjekty z verejného sektora, aby viac investovali do sociálnych podnikov formou kapitálovej účasti alebo pôžičiek, či už prostredníctvom sociálne zodpovedných investícií alebo európskych nástrojov určených na podporu financovania sociálnych podnikov; |
| --- | --- |

56.

podporuje opatrenia navrhnuté Komisiou (6) s cieľom podnietiť súkromné subjekty a subjekty z verejného sektora, aby viac investovali do sociálnych podnikov formou kapitálovej účasti alebo pôžičiek, či už prostredníctvom sociálne zodpovedných investícií alebo európskych nástrojov určených na podporu financovania sociálnych podnikov;

| 57. | podporuje vypracovanie regulačného rámca na európskej úrovni, ktorý umožní vytvorenie nových investičných nástrojov zameraných na sociálnu zodpovednosť; |
| --- | --- |

57.

podporuje vypracovanie regulačného rámca na európskej úrovni, ktorý umožní vytvorenie nových investičných nástrojov zameraných na sociálnu zodpovednosť;

| 58. | trvá na tom, že všetky podniky a nadácie v odvetví sociálneho podnikania by mali byť schopné pôsobiť na jednotnom trhu, čo je dôvod na zjednodušenie predpisov. Predpisy by mali byť jednoduché, pokiaľ ide o ich osvojenie a dodržiavanie; |
| --- | --- |

58.

trvá na tom, že všetky podniky a nadácie v odvetví sociálneho podnikania by mali byť schopné pôsobiť na jednotnom trhu, čo je dôvod na zjednodušenie predpisov. Predpisy by mali byť jednoduché, pokiaľ ide o ich osvojenie a dodržiavanie;

| 59. | víta plány Európskeho investičného fondu (7) na zavedenie „vlastných prostriedkov“ [ESIEF (8)] v roku 2012 určených na investície do nástrojov so sociálnymi cieľmi. Zaistenie financií je zložité predovšetkým v čase založenia podniku; |
| --- | --- |

59.

víta plány Európskeho investičného fondu (7) na zavedenie „vlastných prostriedkov“ [ESIEF (8)] v roku 2012 určených na investície do nástrojov so sociálnymi cieľmi. Zaistenie financií je zložité predovšetkým v čase založenia podniku;

| 60. | navrhuje hľadať možnosti nových spoločných prostriedkov v súvislosti so sociálnym podnikaním a zvážiť, či by nebolo možné rozvinúť prístup k takému sociálnemu podnikaniu, ktoré podporí zapojenie rôznych poskytovateľov financií do inovačného systému. Financovanie treba doplniť poradenstvom a usmerneniami v oblasti investícií a podnikateľských zručností, keďže nové malé podniky majú vzhľadom na množstvo rozmanitých finančných možností problémy s podaním žiadosti. Prístupu k financovaniu bráni skutočnosť, že je ťažké opísať podnikateľské činnosti a stanoviť ciele; |
| --- | --- |

60.

navrhuje hľadať možnosti nových spoločných prostriedkov v súvislosti so sociálnym podnikaním a zvážiť, či by nebolo možné rozvinúť prístup k takému sociálnemu podnikaniu, ktoré podporí zapojenie rôznych poskytovateľov financií do inovačného systému. Financovanie treba doplniť poradenstvom a usmerneniami v oblasti investícií a podnikateľských zručností, keďže nové malé podniky majú vzhľadom na množstvo rozmanitých finančných možností problémy s podaním žiadosti. Prístupu k financovaniu bráni skutočnosť, že je ťažké opísať podnikateľské činnosti a stanoviť ciele;

| 61. | trvá na tom, aby investície doplnilo presné určenie vplyvu a požiadavka na zodpovedné pôsobenie; |
| --- | --- |

61.

trvá na tom, aby investície doplnilo presné určenie vplyvu a požiadavka na zodpovedné pôsobenie;

| 62. | navrhuje, aby sa za kvalitatívny cieľ rozvoja sociálneho podnikania považovalo vytváranie inovácií a nových podnikov, aby sa tak pomohla znížiť dlhodobá nezamestnanosť a vytvorili sa nové a trvalé pracovné miesta a siete, predovšetkým medzi malými podnikmi; |
| --- | --- |

62.

navrhuje, aby sa za kvalitatívny cieľ rozvoja sociálneho podnikania považovalo vytváranie inovácií a nových podnikov, aby sa tak pomohla znížiť dlhodobá nezamestnanosť a vytvorili sa nové a trvalé pracovné miesta a siete, predovšetkým medzi malými podnikmi;

| 63. | odporúča podrobnejšie preskúmať, či by bolo možné využiť sociálne podnikanie a súvisiacu odbornú prípravu na pomoc zraniteľným mladým ľuďom pri hľadaní zamestnania a či by im sociálne podniky dokázali zaistiť zamestnanie, skúsenosti, zbaviť ich odkázanosti na podporu v nezamestnanosti a zapojiť ich do pracovného života; |
| --- | --- |

63.

odporúča podrobnejšie preskúmať, či by bolo možné využiť sociálne podnikanie a súvisiacu odbornú prípravu na pomoc zraniteľným mladým ľuďom pri hľadaní zamestnania a či by im sociálne podniky dokázali zaistiť zamestnanie, skúsenosti, zbaviť ich odkázanosti na podporu v nezamestnanosti a zapojiť ich do pracovného života;

| 64. | zdôrazňuje, že zriaďovanie sociálnych podnikov poskytuje príležitosť na sprostredkovanie zručností a „tichých vedomostí“ zamestnancov v strednom veku mladším generáciám. Starších zamestnancov, ktorí dokážu pracovať oveľa dlhšie, ohrozuje v čase hospodárskej krízy nadbytočnosť a marginalizácia. Financovanie EÚ by sa malo využívať aj pri zavádzaní modelu majster – učeň do sociálneho podnikania. Prenos vedomostí medzi generáciami predstavuje značnú pridanú hodnotu, keďže starší zamestnanci môžu sprostredkovať svoj spôsob myslenia a know-how, kým mladší zamestnanci prinášajú nové myšlienky a nadšenie. Model majster – učeň tak funguje v oboch smeroch; |
| --- | --- |

64.

zdôrazňuje, že zriaďovanie sociálnych podnikov poskytuje príležitosť na sprostredkovanie zručností a „tichých vedomostí“ zamestnancov v strednom veku mladším generáciám. Starších zamestnancov, ktorí dokážu pracovať oveľa dlhšie, ohrozuje v čase hospodárskej krízy nadbytočnosť a marginalizácia. Financovanie EÚ by sa malo využívať aj pri zavádzaní modelu majster – učeň do sociálneho podnikania. Prenos vedomostí medzi generáciami predstavuje značnú pridanú hodnotu, keďže starší zamestnanci môžu sprostredkovať svoj spôsob myslenia a know-how, kým mladší zamestnanci prinášajú nové myšlienky a nadšenie. Model majster – učeň tak funguje v oboch smeroch;

| 65. | podporuje zvyšovanie informovanosti starších osôb o prínosoch sociálneho podnikania v rámci roka 2012 ako Európskeho roka aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami; |
| --- | --- |

65.

podporuje zvyšovanie informovanosti starších osôb o prínosoch sociálneho podnikania v rámci roka 2012 ako Európskeho roka aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami;

| 66. | je presvedčený, že odborné vedenie, rozvojové služby, semináre o spolupráci, študijné pobyty a iné relevantné činnosti prispôsobené situácii jednotlivých podnikov treba organizovať tak, aby sa prehĺbili podnikateľské zručnosti a podporila výmena know-how; |
| --- | --- |

66.

je presvedčený, že odborné vedenie, rozvojové služby, semináre o spolupráci, študijné pobyty a iné relevantné činnosti prispôsobené situácii jednotlivých podnikov treba organizovať tak, aby sa prehĺbili podnikateľské zručnosti a podporila výmena know-how;

| 67. | uprednostňuje dostatočne dlhodobý prístup pred fragmentovaným prístupom založeným na jednotlivých projektoch. Podmienkou dosiahnutia ziskovej činnosti sociálnych podnikov je prístup založený na postupnosti jasných priebežných cieľov; |
| --- | --- |

67.

uprednostňuje dostatočne dlhodobý prístup pred fragmentovaným prístupom založeným na jednotlivých projektoch. Podmienkou dosiahnutia ziskovej činnosti sociálnych podnikov je prístup založený na postupnosti jasných priebežných cieľov;

| 68. | zasadzuje sa za nadväzovanie partnerstiev medzi jednotlivými odvetviami, ako aj medzi organizáciami z rôznych odborov a oblastí. Aké ďalšie príslušné subjekty treba zapojiť a aké subjekty sa už na sociálnom podnikaní podieľajú? Aké sú súvisiace projekty, programy a siete, s ktorými je sociálne podnikanie ako celok spojené alebo sa s nimi usiluje spojiť? Akým spôsobom môže byť vytváranie sietí prínosné pre ďalšie projekty, poskytovateľov financií alebo investorov; |
| --- | --- |

68.

zasadzuje sa za nadväzovanie partnerstiev medzi jednotlivými odvetviami, ako aj medzi organizáciami z rôznych odborov a oblastí. Aké ďalšie príslušné subjekty treba zapojiť a aké subjekty sa už na sociálnom podnikaní podieľajú? Aké sú súvisiace projekty, programy a siete, s ktorými je sociálne podnikanie ako celok spojené alebo sa s nimi usiluje spojiť? Akým spôsobom môže byť vytváranie sietí prínosné pre ďalšie projekty, poskytovateľov financií alebo investorov;

| 69. | je presvedčený, že treba nájsť premyslené prístupy a funkčné modely spolupráce so zainteresovanými subjektmi. Sociálne podniky v Európe by sa mali hodnotiť a evidovať a mali by sa stanoviť ich osobitné vlastnosti, modely financovania, ekonomická váha, cezhraničný potenciál rastu, právne formy a obsah a zásady daňových systémov, ktorými by sa riadili. Takto bude možné využiť existujúce informácie a vytvoriť koncepčné modely, ktoré zahŕňajú osvedčené postupy; |
| --- | --- |

69.

je presvedčený, že treba nájsť premyslené prístupy a funkčné modely spolupráce so zainteresovanými subjektmi. Sociálne podniky v Európe by sa mali hodnotiť a evidovať a mali by sa stanoviť ich osobitné vlastnosti, modely financovania, ekonomická váha, cezhraničný potenciál rastu, právne formy a obsah a zásady daňových systémov, ktorými by sa riadili. Takto bude možné využiť existujúce informácie a vytvoriť koncepčné modely, ktoré zahŕňajú osvedčené postupy;

Vytvorenie systému osvedčení pre sociálne podniky

| 70. | domnieva sa, že vzhľadom na čoraz väčšiu rozmanitosť podnikania a nárast počtu rôznych podnikov treba sociálne podnikanie presnejšie vymedziť, aby sa spravodlivé zdanenie a odvody do dôchodkového systému a systému sociálneho zabezpečenia uplatňovali takým spôsobom, ktorý vytvorí pracovné miesta a pomôže vzniku rozličných podnikateľských príležitostí; |
| --- | --- |

70.

domnieva sa, že vzhľadom na čoraz väčšiu rozmanitosť podnikania a nárast počtu rôznych podnikov treba sociálne podnikanie presnejšie vymedziť, aby sa spravodlivé zdanenie a odvody do dôchodkového systému a systému sociálneho zabezpečenia uplatňovali takým spôsobom, ktorý vytvorí pracovné miesta a pomôže vzniku rozličných podnikateľských príležitostí;

| 71. | odporúča vypracovať systém akreditácie na miestnej úrovni na základe určitých kritérií, ako aj rozvinúť úzku spoluprácu a budovať partnerstvá medzi regiónmi. Zasadzuje sa za to, aby sa dal priestor špecifickým regionálnym aspektom s cieľom podporiť zodpovedné podniky tak v oblasti obsahu, ako aj formy uznania; |
| --- | --- |

71.

odporúča vypracovať systém akreditácie na miestnej úrovni na základe určitých kritérií, ako aj rozvinúť úzku spoluprácu a budovať partnerstvá medzi regiónmi. Zasadzuje sa za to, aby sa dal priestor špecifickým regionálnym aspektom s cieľom podporiť zodpovedné podniky tak v oblasti obsahu, ako aj formy uznania;

Odborná príprava, usmernenie a mentorstvo pre trvalý rozvoj

| 72. | je presvedčený, že vytvorenie priaznivého prostredia pre spoločnosti, ktoré sú súčasťou sociálneho hospodárstva, bude vyžadovať nové podoby vedenia a odbornej praxe, ktoré sa vytvoria prostredníctvom úpravy programov vysokoškolského vzdelávania, odbornej prípravy a systematického zlepšovania; |
| --- | --- |

72.

je presvedčený, že vytvorenie priaznivého prostredia pre spoločnosti, ktoré sú súčasťou sociálneho hospodárstva, bude vyžadovať nové podoby vedenia a odbornej praxe, ktoré sa vytvoria prostredníctvom úpravy programov vysokoškolského vzdelávania, odbornej prípravy a systematického zlepšovania;

| 73. | v záujme účinného využitia zdrojov odporúča učenie sa v praxi alebo prístup majster – učeň. Jedným z dôležitých spôsobov zvyšovania objemu dostupných informácií je zhromažďovanie a sprostredkovanie skúseností sociálnych podnikateľov, ktorí v tomto odvetví istý čas pôsobia; |
| --- | --- |

73.

v záujme účinného využitia zdrojov odporúča učenie sa v praxi alebo prístup majster – učeň. Jedným z dôležitých spôsobov zvyšovania objemu dostupných informácií je zhromažďovanie a sprostredkovanie skúseností sociálnych podnikateľov, ktorí v tomto odvetví istý čas pôsobia;

Výsledky, ktoré možno formovať a reprodukovať

| 74. | upozorňuje, že je potrebné posúdiť, do akej miery sa dá práca a činnosť subjektov pôsobiacich v oblasti sociálneho podnikania formovať a reprodukovať a ako by na tomto základe mohol vzniknúť príťažlivý výrobný model, ktorý by povzbudil investorov, aby sa zapojili do zlepšovania, a spotrebiteľov, aby nakupovali; |
| --- | --- |

74.

upozorňuje, že je potrebné posúdiť, do akej miery sa dá práca a činnosť subjektov pôsobiacich v oblasti sociálneho podnikania formovať a reprodukovať a ako by na tomto základe mohol vzniknúť príťažlivý výrobný model, ktorý by povzbudil investorov, aby sa zapojili do zlepšovania, a spotrebiteľov, aby nakupovali;

Prevencia marginalizácie mladých ľudí

| 75. | domnieva sa, že je potrebné investovať do zamestnanosti a dobrých podmienok pre mladých ľudí a ďalšie osoby ohrozené marginalizáciou, a to zlepšovaním možností ich zamestnávania a rozširovaním príležitostí pre sociálne podnikanie. Jednoducho dostupná „operatívna koncepcia“ by mohla zaistiť podmienečné financovanie činností, ktoré by zabránili marginalizácii detí a mladých ľudí, so zreteľom na rozvoj a rozšírenie nových typov služieb. Mladým ľuďom treba tiež poskytnúť príležitosti, aby požiadali o financovanie vlastných projektov a činností; |
| --- | --- |

75.

domnieva sa, že je potrebné investovať do zamestnanosti a dobrých podmienok pre mladých ľudí a ďalšie osoby ohrozené marginalizáciou, a to zlepšovaním možností ich zamestnávania a rozširovaním príležitostí pre sociálne podnikanie. Jednoducho dostupná „operatívna koncepcia“ by mohla zaistiť podmienečné financovanie činností, ktoré by zabránili marginalizácii detí a mladých ľudí, so zreteľom na rozvoj a rozšírenie nových typov služieb. Mladým ľuďom treba tiež poskytnúť príležitosti, aby požiadali o financovanie vlastných projektov a činností;

| 76. | upozorňuje, že kótovaná spoločnosť nemôže pôsobiť bez dohľadu členského štátu; |
| --- | --- |

76.

upozorňuje, že kótovaná spoločnosť nemôže pôsobiť bez dohľadu členského štátu;

| 77. | zdôrazňuje potrebu zrýchliť opatrenia v rámci „operatívnej koncepcie“, predovšetkým na zhodnotenie vplyvu; |
| --- | --- |

77.

zdôrazňuje potrebu zrýchliť opatrenia v rámci „operatívnej koncepcie“, predovšetkým na zhodnotenie vplyvu;

| 78. | zasadzuje sa za flexibilitu, pokiaľ ide o frekvenciu a čas zverejňovania finančných informácií malých a stredných emitentov, a uvítal by primeranosť frekvencie zverejňovania; |
| --- | --- |

78.

zasadzuje sa za flexibilitu, pokiaľ ide o frekvenciu a čas zverejňovania finančných informácií malých a stredných emitentov, a uvítal by primeranosť frekvencie zverejňovania;

| 79. | podporil by opatrenia na zjednodušenie textových častí finančných správ malých a stredných emitentov; |
| --- | --- |

79.

podporil by opatrenia na zjednodušenie textových častí finančných správ malých a stredných emitentov;

| 80. | dúfa, že v rámci diskusie o sociálnych inováciách sa bude venovať osobitná pozornosť predchádzaniu marginalizácii a otázkam rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

80.

dúfa, že v rámci diskusie o sociálnych inováciách sa bude venovať osobitná pozornosť predchádzaniu marginalizácii a otázkam rodovej rovnosti;

| 81. | naliehavo žiada podporu pre štandardizované a zjednodušené poskytovanie informácií a zároveň upozorňuje, že súčasný prístup k finančným informáciám o kótovaných spoločnostiach na úrovni EÚ je zložitý. Záujemcovia musia vyhľadávať informácie v 27 rozličných vnútroštátnych databázach; |
| --- | --- |

81.

naliehavo žiada podporu pre štandardizované a zjednodušené poskytovanie informácií a zároveň upozorňuje, že súčasný prístup k finančným informáciám o kótovaných spoločnostiach na úrovni EÚ je zložitý. Záujemcovia musia vyhľadávať informácie v 27 rozličných vnútroštátnych databázach;

| 82. | uvítal by rozvoj takého podnikateľského prostredia, ktoré by viac podnecovalo tvorivosť a inovácie a zvyšovalo dôveru v podniky, a to predovšetkým odstránením byrokracie a prekážok, ktoré bránia činnosti predovšetkým malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

82.

uvítal by rozvoj takého podnikateľského prostredia, ktoré by viac podnecovalo tvorivosť a inovácie a zvyšovalo dôveru v podniky, a to predovšetkým odstránením byrokracie a prekážok, ktoré bránia činnosti predovšetkým malých a stredných podnikov;

| 83. | podporuje rozšírenie úlohy zodpovedných podnikov v spoločnosti a rozvoj takého prostredia, ktoré motivuje podnikateľov, aby rozvíjali inovácie so sociálnym vplyvom a hospodársky životaschopné projekty. Činnosti by mali byť ziskové, mali by podniky motivovať a operačné činnosti by mali od začiatku počítať s podnikateľmi; |
| --- | --- |

83.

podporuje rozšírenie úlohy zodpovedných podnikov v spoločnosti a rozvoj takého prostredia, ktoré motivuje podnikateľov, aby rozvíjali inovácie so sociálnym vplyvom a hospodársky životaschopné projekty. Činnosti by mali byť ziskové, mali by podniky motivovať a operačné činnosti by mali od začiatku počítať s podnikateľmi;

| 84. | odporúča súbežné zhodnotenie hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii, ktorej cieľom je podpora sociálnych inovácií a využitie tvorivosti združení a sociálnych podnikov v prospech najzraniteľnejších skupín, ako aj uspokojenie naliehavých sociálnych potrieb, ktoré nenapĺňa trh ani verejné orgány, aby sa predišlo prekrývaniu opatrení; |
| --- | --- |

84.

odporúča súbežné zhodnotenie hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii, ktorej cieľom je podpora sociálnych inovácií a využitie tvorivosti združení a sociálnych podnikov v prospech najzraniteľnejších skupín, ako aj uspokojenie naliehavých sociálnych potrieb, ktoré nenapĺňa trh ani verejné orgány, aby sa predišlo prekrývaniu opatrení;

| 85. | podporuje zjednodušenie smerníc o účtovníctve, a to predovšetkým v prospech menších podnikov. Požiadavky smerníc o účtovníctve by mali byť opodstatnené a spravodlivé (napríklad pravidlá zverejňovania a oceňovania) a mali by zohľadňovať veľkosť príslušného podniku a odvetvie, v ktorom pôsobí; |
| --- | --- |

85.

podporuje zjednodušenie smerníc o účtovníctve, a to predovšetkým v prospech menších podnikov. Požiadavky smerníc o účtovníctve by mali byť opodstatnené a spravodlivé (napríklad pravidlá zverejňovania a oceňovania) a mali by zohľadňovať veľkosť príslušného podniku a odvetvie, v ktorom pôsobí;

| 86. | je presvedčený, že jednoduchšie účtovné požiadavky by mohli podporiť také podnikateľské prostredie, ktoré povzbudí zakladanie podnikov a podnikanie. Výbor regiónov nemá zdroje na posúdenie dôsledkov účtovných požiadaviek a odporúča, aby Európsky parlament zaistil uskutočnenie kompletného posúdenia ešte pred tým, než vstúpia účtovné smernice do platnosti; |
| --- | --- |

86.

je presvedčený, že jednoduchšie účtovné požiadavky by mohli podporiť také podnikateľské prostredie, ktoré povzbudí zakladanie podnikov a podnikanie. Výbor regiónov nemá zdroje na posúdenie dôsledkov účtovných požiadaviek a odporúča, aby Európsky parlament zaistil uskutočnenie kompletného posúdenia ešte pred tým, než vstúpia účtovné smernice do platnosti;

| 87. | podporuje zjednodušenie súčasných požiadaviek takým spôsobom, po ktorom bude účtovníctvo naďalej porovnateľné a vhodné na príslušný účel; |
| --- | --- |

87.

podporuje zjednodušenie súčasných požiadaviek takým spôsobom, po ktorom bude účtovníctvo naďalej porovnateľné a vhodné na príslušný účel;

| 88. | odporúča štandardizáciu hraničných hodnôt pre rovnako veľké spoločnosti v záujme jednoduchšieho porovnania a uvítal by podporu porovnateľnosti finančných údajov v rámci celej EÚ; |
| --- | --- |

88.

odporúča štandardizáciu hraničných hodnôt pre rovnako veľké spoločnosti v záujme jednoduchšieho porovnania a uvítal by podporu porovnateľnosti finančných údajov v rámci celej EÚ;

| 89. | podporuje cieľ, ktorým je regulácia v súlade so zásadou subsidiarity a zásadou proporcionality, a želá si, aby sa zároveň zaručilo, že administratívne zaťaženie bude primerané jej prínosu; |
| --- | --- |

89.

podporuje cieľ, ktorým je regulácia v súlade so zásadou subsidiarity a zásadou proporcionality, a želá si, aby sa zároveň zaručilo, že administratívne zaťaženie bude primerané jej prínosu;

| 90. | podporuje Akt o jednotnom trhu (9), ktorého cieľom je zjednodušiť fungovanie MSP tvoriacich viac ako 99 % podnikov v Európe. V iniciatíve Small Business Act sa uznáva, že je nevyhnutné zvážiť odlišné potreby MSP ako skupiny a vytvoriť segmenty v rámci tejto skupiny. Navyše prístup podľa zásady „najskôr myslieť v malom“, uplatňovaný v tomto návrhu, umožňuje, aby účtovné režimy zodpovedali rôznej veľkosti spoločností; |
| --- | --- |

90.

podporuje Akt o jednotnom trhu (9), ktorého cieľom je zjednodušiť fungovanie MSP tvoriacich viac ako 99 % podnikov v Európe. V iniciatíve Small Business Act sa uznáva, že je nevyhnutné zvážiť odlišné potreby MSP ako skupiny a vytvoriť segmenty v rámci tejto skupiny. Navyše prístup podľa zásady „najskôr myslieť v malom“, uplatňovaný v tomto návrhu, umožňuje, aby účtovné režimy zodpovedali rôznej veľkosti spoločností;

| 91. | je za zabezpečenie toho, aby členské štáty nezavádzali zbytočné dodatočné požiadavky. Tento cieľ sa dá najlepšie dosiahnuť prostredníctvom koordinovaných právnych predpisov EÚ. Pokiaľ ide o stredné a veľké podniky, je potrebné, aby finančné výkazníctvo bolo lepšie porovnateľné na úrovni EÚ, pretože tieto spoločnosti často pôsobia v celej EÚ a ich činnosti sú relevantné pre zainteresované strany na celom vnútornom trhu; |
| --- | --- |

91.

je za zabezpečenie toho, aby členské štáty nezavádzali zbytočné dodatočné požiadavky. Tento cieľ sa dá najlepšie dosiahnuť prostredníctvom koordinovaných právnych predpisov EÚ. Pokiaľ ide o stredné a veľké podniky, je potrebné, aby finančné výkazníctvo bolo lepšie porovnateľné na úrovni EÚ, pretože tieto spoločnosti často pôsobia v celej EÚ a ich činnosti sú relevantné pre zainteresované strany na celom vnútornom trhu;

| 92. | podporuje prísľub vlád štátov G8 „zaviesť zákony a predpisy o transparentnosti alebo podporiť dobrovoľné štandardy, ktoré vyžadujú alebo podnecujú spoločnosti, ktoré ťažia ropu, zemný plyn a iné nerastné suroviny, aby zverejňovali platby, ktoré uhrádzajú vládam“. Európsky parlament taktiež predložil uznesenie (10), v ktorom zopakoval svoju podporu požiadavkám výkazníctva podľa jednotlivých krajín, najmä v prípade ťažobného priemyslu; |
| --- | --- |

92.

podporuje prísľub vlád štátov G8 „zaviesť zákony a predpisy o transparentnosti alebo podporiť dobrovoľné štandardy, ktoré vyžadujú alebo podnecujú spoločnosti, ktoré ťažia ropu, zemný plyn a iné nerastné suroviny, aby zverejňovali platby, ktoré uhrádzajú vládam“. Európsky parlament taktiež predložil uznesenie (10), v ktorom zopakoval svoju podporu požiadavkám výkazníctva podľa jednotlivých krajín, najmä v prípade ťažobného priemyslu;

Závery

| 93. | domnieva sa, že v prvom rade treba prijať opatrenia, ktoré budú usmerňovať a podnecovať malé a stredné podniky a pomáhať im, aby si v širšej miere osvojovali sociálne a sociálne zodpovedné perspektívy v rámci svojich činností. V Európskej únii je približne 24 miliónov malých a stredných podnikov a pre budúcnosť Únie je dôležité, akým spôsobom prebieha povzbudzovanie mladých ľudí, predovšetkým pri zapájaní sa do nového typu sociálne zodpovedného podnikania; |
| --- | --- |

93.

domnieva sa, že v prvom rade treba prijať opatrenia, ktoré budú usmerňovať a podnecovať malé a stredné podniky a pomáhať im, aby si v širšej miere osvojovali sociálne a sociálne zodpovedné perspektívy v rámci svojich činností. V Európskej únii je približne 24 miliónov malých a stredných podnikov a pre budúcnosť Únie je dôležité, akým spôsobom prebieha povzbudzovanie mladých ľudí, predovšetkým pri zapájaní sa do nového typu sociálne zodpovedného podnikania;

| 94. | je presvedčený, že vhodne zvolené opatrenia podporia vytvorenie nových podnikov a rast tých, ktoré už existujú. Politické opatrenia v oblasti priemyslu treba orientovať predovšetkým na podporu podnikov s veľkým počtom pracovných miest a s ambíciami medzinárodného a sociálne zodpovedného rastu, ktoré vhodne využívajú spoluprácu prostredníctvom sietí; |
| --- | --- |

94.

je presvedčený, že vhodne zvolené opatrenia podporia vytvorenie nových podnikov a rast tých, ktoré už existujú. Politické opatrenia v oblasti priemyslu treba orientovať predovšetkým na podporu podnikov s veľkým počtom pracovných miest a s ambíciami medzinárodného a sociálne zodpovedného rastu, ktoré vhodne využívajú spoluprácu prostredníctvom sietí;

| 95. | je presvedčený, že budúcnosť spočíva v regionálnom rozvoji. Vybrané ciele alebo postupy sa môžu zamerať na budovanie niečoho nového, zachovanie starého alebo sa môžu snažiť prispôsobiť zmenám v podnikovom prostredí. Najdôležitejším faktorom je schopnosť regiónu stavať na vlastnom know-how, využiť svoje silné stránky, špecializovať sa a spájať sa do sietí v regionálnom, národnom a medzinárodnom meradle; |
| --- | --- |

95.

je presvedčený, že budúcnosť spočíva v regionálnom rozvoji. Vybrané ciele alebo postupy sa môžu zamerať na budovanie niečoho nového, zachovanie starého alebo sa môžu snažiť prispôsobiť zmenám v podnikovom prostredí. Najdôležitejším faktorom je schopnosť regiónu stavať na vlastnom know-how, využiť svoje silné stránky, špecializovať sa a spájať sa do sietí v regionálnom, národnom a medzinárodnom meradle;

| 96. | poznamenáva, že je potrebné zabezpečiť účinnosť a vhodnosť podpory poskytovanej podnikom a podľa získaných zistení vykonať nutné zmeny a dosiahnuť úspory. V záujme podpory regionálnej priemyselnej politiky vo všeobecnosti treba podporovať činnosti prepojené prostredníctvom sietí a zároveň lepšie využívať potenciál, silné stránky a príležitosti regiónov. Spoluprácu medzi centrálnymi a okrajovými oblasťami možno prehĺbiť tým, že sa zmapuje vývoj. Treba zvýšiť aj efektivitu spolupráce, partnerstva a prepojenia medzi regiónmi prostredníctvom sietí; |
| --- | --- |

96.

poznamenáva, že je potrebné zabezpečiť účinnosť a vhodnosť podpory poskytovanej podnikom a podľa získaných zistení vykonať nutné zmeny a dosiahnuť úspory. V záujme podpory regionálnej priemyselnej politiky vo všeobecnosti treba podporovať činnosti prepojené prostredníctvom sietí a zároveň lepšie využívať potenciál, silné stránky a príležitosti regiónov. Spoluprácu medzi centrálnymi a okrajovými oblasťami možno prehĺbiť tým, že sa zmapuje vývoj. Treba zvýšiť aj efektivitu spolupráce, partnerstva a prepojenia medzi regiónmi prostredníctvom sietí;

| 97. | je presvedčený, že rovnako dôležité je posúdiť, či z rozsahu projektov a zo zložitosti pravidiel vyplýva, že projekty realizujú orgány, ktoré sa špecializujú na riadenie projektov, napríklad mestské rady, univerzity, školy a rôzne spoločnosti, ktoré sa zaoberajú rozvojom podnikov. Osobitnú pozornosť treba venovať zaisteniu rovnakých príležitostí na účasť v projektoch pre malé podniky. Zavedené organizácie disponujú väčšími zdrojmi na preskúmanie komplexných pravidiel projektov a vypracovanie požadovaných správ, na čo menšie podniky nemusia mať know-how ani kapacitu. Pohotovejšie prístupy podnikov by však mohli umožniť nákladovo úspornejšiu realizáciu projektov; |
| --- | --- |

97.

je presvedčený, že rovnako dôležité je posúdiť, či z rozsahu projektov a zo zložitosti pravidiel vyplýva, že projekty realizujú orgány, ktoré sa špecializujú na riadenie projektov, napríklad mestské rady, univerzity, školy a rôzne spoločnosti, ktoré sa zaoberajú rozvojom podnikov. Osobitnú pozornosť treba venovať zaisteniu rovnakých príležitostí na účasť v projektoch pre malé podniky. Zavedené organizácie disponujú väčšími zdrojmi na preskúmanie komplexných pravidiel projektov a vypracovanie požadovaných správ, na čo menšie podniky nemusia mať know-how ani kapacitu. Pohotovejšie prístupy podnikov by však mohli umožniť nákladovo úspornejšiu realizáciu projektov;

| 98. | poukazuje na skutočnosť, že organizačná podoba sociálnych podnikov je v súčasnosti nesprávne vymedzená. Podieľajú sa na nej predovšetkým orgány verejnej správy a väčšie subjekty a podniky vnímajú sociálne podnikanie skôr ako druh poskytovania dobročinných služieb než ako skutočný zdroj podnikateľskej činnosti. Zdá sa, že takáto činnosť sa nepovažuje sa súčasť podnikania, resp. vzniká dojem, že podnikanie a sociálne podnikanie si skôr konkurujú, než by pôsobili súbežne. Tejto otázke treba v súvislosti s rozvojom sociálneho podnikania venovať osobitnú pozornosť; |
| --- | --- |

98.

poukazuje na skutočnosť, že organizačná podoba sociálnych podnikov je v súčasnosti nesprávne vymedzená. Podieľajú sa na nej predovšetkým orgány verejnej správy a väčšie subjekty a podniky vnímajú sociálne podnikanie skôr ako druh poskytovania dobročinných služieb než ako skutočný zdroj podnikateľskej činnosti. Zdá sa, že takáto činnosť sa nepovažuje sa súčasť podnikania, resp. vzniká dojem, že podnikanie a sociálne podnikanie si skôr konkurujú, než by pôsobili súbežne. Tejto otázke treba v súvislosti s rozvojom sociálneho podnikania venovať osobitnú pozornosť;

| 99. | je presvedčený, že by sa mali zlepšiť a viac sprístupniť informácie o príležitostiach pre sociálne podniky. Hlavný webový portál by mal obsahovať prepojenie na aktualizované základné informácie. Informácie by sa mali navzájom prepojiť a poskytovať s využitím efektívnych spôsobov prezentácie, ako sú bulletiny, zverejňovanie hlavných skúseností a vykonávanie aktualizácií; |
| --- | --- |

99.

je presvedčený, že by sa mali zlepšiť a viac sprístupniť informácie o príležitostiach pre sociálne podniky. Hlavný webový portál by mal obsahovať prepojenie na aktualizované základné informácie. Informácie by sa mali navzájom prepojiť a poskytovať s využitím efektívnych spôsobov prezentácie, ako sú bulletiny, zverejňovanie hlavných skúseností a vykonávanie aktualizácií;

| 100. | domnieva sa, že sa treba dohodnúť na poradí dôležitosti plánovaných opatrení a hľadať najlepšie praktické opatrenia, techniky a metódy na riešenie problémov v jednotlivých sférach. Tieto metódy treba určiť a reprodukovať tak, aby ich mohlo používať čo najviac zainteresovaných subjektov; |
| --- | --- |

100.

domnieva sa, že sa treba dohodnúť na poradí dôležitosti plánovaných opatrení a hľadať najlepšie praktické opatrenia, techniky a metódy na riešenie problémov v jednotlivých sférach. Tieto metódy treba určiť a reprodukovať tak, aby ich mohlo používať čo najviac zainteresovaných subjektov;

| 101. | domnieva sa, že treba zvýšiť celkovú rozvojovú kapacitu týkajúcu sa podnikov. Jeden z dôležitých spôsobov zvyšovania objemu informácií predstavuje zhromažďovanie a zverejňovanie skúseností sociálnych podnikateľov, ktorí v tomto odvetví pôsobia. V Európe by malo existovať odhodlanie vytvoriť integrovanú EÚ, v ktorej je dôležitý každý subjekt, a úsilie nájsť úlohu pre každého, kto rozširuje svoje zručnosti; |
| --- | --- |

101.

domnieva sa, že treba zvýšiť celkovú rozvojovú kapacitu týkajúcu sa podnikov. Jeden z dôležitých spôsobov zvyšovania objemu informácií predstavuje zhromažďovanie a zverejňovanie skúseností sociálnych podnikateľov, ktorí v tomto odvetví pôsobia. V Európe by malo existovať odhodlanie vytvoriť integrovanú EÚ, v ktorej je dôležitý každý subjekt, a úsilie nájsť úlohu pre každého, kto rozširuje svoje zručnosti;

| 102. | poznamenáva, že cieľom je pomôcť vytvoriť nové koncepcie a urýchliť prijatie nových metód. Na uvedenie nových metód na trh a získanie praktických skúseností prostredníctvom úspechov a omylov je možné využiť pilotné činnosti. Odvetvie získa kvalitnejšie a funkčnejšie modely a informácie o účinnosti a vplyve danej koncepcie v rôznych cieľových krajinách, ako aj informácie o problémoch a ťažkostiach, ktoré vzniknú; |
| --- | --- |

102.

poznamenáva, že cieľom je pomôcť vytvoriť nové koncepcie a urýchliť prijatie nových metód. Na uvedenie nových metód na trh a získanie praktických skúseností prostredníctvom úspechov a omylov je možné využiť pilotné činnosti. Odvetvie získa kvalitnejšie a funkčnejšie modely a informácie o účinnosti a vplyve danej koncepcie v rôznych cieľových krajinách, ako aj informácie o problémoch a ťažkostiach, ktoré vzniknú;

| 103. | poznamenáva, že využitie pilotných činností ponúka spôsob, ako vzbudiť nový záujem o podnikanie. Otvára sa široký priestor na experimenty a pilotné činnosti umožňujú zahrnúť riziko v rámci stanovených obmedzení. Ak majú pilotné projekty priniesť ziskové podnikateľské nápady, je dôležité, aby sa v počiatočných štádiách podporili formou financovania a informácií. Pilotné projekty môžu fungovať aj ako platformy učenia sa pred zavedením nových prístupov; |
| --- | --- |

103.

poznamenáva, že využitie pilotných činností ponúka spôsob, ako vzbudiť nový záujem o podnikanie. Otvára sa široký priestor na experimenty a pilotné činnosti umožňujú zahrnúť riziko v rámci stanovených obmedzení. Ak majú pilotné projekty priniesť ziskové podnikateľské nápady, je dôležité, aby sa v počiatočných štádiách podporili formou financovania a informácií. Pilotné projekty môžu fungovať aj ako platformy učenia sa pred zavedením nových prístupov;

| 104. | napokon odporúča metodické hľadanie dlhodobých riešení a riešení po jednotlivých krokoch. Európa potrebuje nové odhodlanie, aby podnietila hospodársky rast, čo sa dá uskutočniť sociálne zodpovedným spôsobom aj v rámci environmentálnych obmedzení. Treba vypracovať opatrenia, ktoré zabránia vylúčeniu, a predĺžiť ich platnosť do vzdialenej budúcnosti. Treba sa vyhýbať krátkodobým opatreniam vychádzajúcim z jednotlivých projektov bez konkrétnych následných požiadaviek. Naďalej podporujeme prípravu podrobnejších návrhov opatrení a správ o sociálnej zodpovednosti a sociálnych podnikoch, aby bolo možné urobiť viac na podporu sociálnej stability. Z celkového hľadiska treba v prvom rade venovať pozornosť zvýšeniu úsilia, informovaniu o príkladoch osvedčených postupov a ich využívaniu, zverejňovaniu dostupných informácií, ako aj reprodukovaniu výsledkov. Výbor by podnietil určovanie prototypov a podporu prezieravých činností. |
| --- | --- |

104.

napokon odporúča metodické hľadanie dlhodobých riešení a riešení po jednotlivých krokoch. Európa potrebuje nové odhodlanie, aby podnietila hospodársky rast, čo sa dá uskutočniť sociálne zodpovedným spôsobom aj v rámci environmentálnych obmedzení. Treba vypracovať opatrenia, ktoré zabránia vylúčeniu, a predĺžiť ich platnosť do vzdialenej budúcnosti. Treba sa vyhýbať krátkodobým opatreniam vychádzajúcim z jednotlivých projektov bez konkrétnych následných požiadaviek. Naďalej podporujeme prípravu podrobnejších návrhov opatrení a správ o sociálnej zodpovednosti a sociálnych podnikoch, aby bolo možné urobiť viac na podporu sociálnej stability. Z celkového hľadiska treba v prvom rade venovať pozornosť zvýšeniu úsilia, informovaniu o príkladoch osvedčených postupov a ich využívaniu, zverejňovaniu dostupných informácií, ako aj reprodukovaniu výsledkov. Výbor by podnietil určovanie prototypov a podporu prezieravých činností.

V Bruseli 19. júla 2012

Predsedníčka Výboru regiónov

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 614 final.

1

(2)  Sociálne nakupovanie: – Príručka na zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní. Európska komisia, 2011.

2

Sociálne nakupovanie: – Príručka na zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní

(3)  CIRIEC (Medzinárodné stredisko výskumu a informácií o verejnom, sociálnom a družstevnom hospodárstve): The Social Economy in the Europena Union, s. 48.

3

The Social Economy in the Europena Union

(4)  Oznámenie Komisie – Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: európsky rámec pre sociálnu a územnú súdržnosť. COM(2010) 758 final, 16.12.2010.

4

(5)  Oznámenie Komisie – Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery: „Spoločne za nový rast“. COM(2011) 206 final, 13.4.2011.

5

(6)  COM(2011) 681 final.

6

(7)  Skupina EIB.

7

(8)  European Social Investment and Entrepreneurship Fund (ESIEF), ktorý by investoval do 10 až 15 nástrojov v jednotlivých členských štátoch.

8

European Social Investment and Entrepreneurship Fund

(9)  Preskúmanie smerníc o účtovníctve je označené v odseku 2.11 Oznámenia Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery: „Spoločne za nový rast“ z apríla 2011, dostupného na adrese: http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf#page=2.

9

Akt o jednotnom trhu: Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery: „Spoločne za nový rast“ z apríla 20

(10)  Uznesenie INI/2010/2102.

10

---