# Uradni list C 345/16.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 345 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6316. oktober 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 345

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6316. oktober 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 22.–25. oktober 2018
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 324, 27.9.2019 .

  Sprejeta besedila z dne 24. oktobra 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v  UL L 331, z dne 28.12.2018 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2018–2019Seje: 22.–25. oktober 2018
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 324, 27.9.2019 .

  Sprejeta besedila z dne 24. oktobra 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v  UL L 331, z dne 28.12.2018 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 324, 27.9.2019 .

Sprejeta besedila z dne 24. oktobra 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v  UL L 331, z dne 28.12.2018 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 23. oktober 2018 |
| 2020/C 345/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o vlogi finančne udeležbe delavcev pri ustvarjanju delovnih mest in ponovnem aktiviranju brezposelnih (2018/2053(INI)) | 2 |
| | Sreda, 24. oktober 2018 |
| 2020/C 345/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | Četrtek, 25. oktober 2018 |
| 2020/C 345/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o zaščiti finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o porastu neofašističnega nasilja v Evropi (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2018 v Katovicah na Poljskem (COP24) (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o 14. zasedanju pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP14) (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (2018/2855(RSP)) | 58 |
| 2020/C 345/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o spodbujanju samodejnega vzajemnega priznavanja diplom (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva v Evropski uniji: čas je za ukrepanje (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktober 2018 o izkoriščanju globalizacije: trgovinski vidiki (2018/2005(INI)) | 86 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 23. oktober 2018

2020/C 345/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o vlogi finančne udeležbe delavcev pri ustvarjanju delovnih mest in ponovnem aktiviranju brezposelnih (2018/2053(INI))

2

Sreda, 24. oktober 2018

2020/C 345/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

Četrtek, 25. oktober 2018

2020/C 345/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o zaščiti finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o porastu neofašističnega nasilja v Evropi (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2018 v Katovicah na Poljskem (COP24) (2018/2598(RSP))

32

2020/C 345/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o 14. zasedanju pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP14) (2018/2791(RSP))

45

2020/C 345/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (2018/2855(RSP))

58

2020/C 345/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (2018/2885(RSP))

67

2020/C 345/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o spodbujanju samodejnega vzajemnega priznavanja diplom (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva v Evropski uniji: čas je za ukrepanje (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktober 2018 o izkoriščanju globalizacije: trgovinski vidiki (2018/2005(INI))

86

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 23. oktober 2018 |
| 2020/C 345/17 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o zahtevi za posvetovanje o privilegijih in imuniteti Alfonsa Luigija Marre (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 216/2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | Sreda, 24. oktober 2018 |
| 2020/C 345/20 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Steevu Brioisu (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Sophie Montel (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Georgiosu Kircosu (Georgios Kyrtsos) (2018/2041(IMM)) | 108 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 23. oktober 2018

2020/C 345/17

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o zahtevi za posvetovanje o privilegijih in imuniteti Alfonsa Luigija Marre (2018/2058(IMM))

98

2020/C 345/18

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) (2017/2133(IMM))

101

2020/C 345/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 216/2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

103

Sreda, 24. oktober 2018

2020/C 345/20

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Steevu Brioisu (2018/2075(IMM))

104

2020/C 345/21

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Sophie Montel (2018/2076(IMM))

106

2020/C 345/22

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Georgiosu Kircosu (Georgios Kyrtsos) (2018/2041(IMM))

108

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 23. oktober 2018 |
| 2020/C 345/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Bahami o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Zvezo Bahami o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Antigvo in Barbudo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Antigvo in Barbudo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12386/2017 – C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Portugalska – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu za imenovanje namestnice izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398Viri za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter viri za cilj naložbe za rast in delovna mesta ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta | 198 |
| 2020/C 345/34 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi obveznosti poročanja na področju okoljske politike ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | Sreda, 24. oktober 2018 |
| 2020/C 345/35 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 v zvezi s podporo za strukturne reforme v državah članicah (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Irskem (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Irskem (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Hrvaškem (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 24. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412Vzpostavitev, delovanje in uporaba Schengenskega informacijskega sistema na področju mejnih kontrol ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413Vzpostavitev, delovanje in uporaba Schengenskega informacijskega sistema na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006, Sklepa Sveta 2007/533/PNZ in Sklepa Komisije 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414Uporaba Schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav | 286 |
| 2020/C 345/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | Četrtek, 25. oktober 2018 |
| 2020/C 345/45 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za uporabo v humani in veterinarski medicini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, Uredbe (ES) št. 1901/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Zdravila za uporabo v veterinarski medicini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422Proizvodnja, dajanje na trg in uporaba medicirane krme ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o proizvodnji, dajanju na trg in uporabi medicirane krme ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o proizvodnji, dajanju v promet in uporabi medicirane krme, spremembi Uredbe (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423Cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila(Besedilo velja za EGP) | 337 |
| 2020/C 345/50 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/33/ES o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Lokacija sedeža Evropskega bančnega organa ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010, kar zadeva lokacijo sedeža Evropskega bančnega organa (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010, kar zadeva lokacijo sedeža Evropskega bančnega organa | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Lokacija sedeža Evropske agencije za zdravila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila | 456 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 23. oktober 2018

2020/C 345/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Bahami o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Zvezo Bahami o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Antigvo in Barbudo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Antigvo in Barbudo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12386/2017 – C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Portugalska – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

116

2020/C 345/30

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu za imenovanje namestnice izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398Viri za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter viri za cilj naložbe za rast in delovna mesta ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta

198

2020/C 345/34

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi obveznosti poročanja na področju okoljske politike ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

Sreda, 24. oktober 2018

2020/C 345/35

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 v zvezi s podporo za strukturne reforme v državah članicah (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Irskem (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Irskem (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Hrvaškem (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 24. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412Vzpostavitev, delovanje in uporaba Schengenskega informacijskega sistema na področju mejnih kontrol ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413Vzpostavitev, delovanje in uporaba Schengenskega informacijskega sistema na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006, Sklepa Sveta 2007/533/PNZ in Sklepa Komisije 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414Uporaba Schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

286

2020/C 345/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

Četrtek, 25. oktober 2018

2020/C 345/45

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za uporabo v humani in veterinarski medicini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, Uredbe (ES) št. 1901/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Zdravila za uporabo v veterinarski medicini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422Proizvodnja, dajanje na trg in uporaba medicirane krme ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o proizvodnji, dajanju na trg in uporabi medicirane krme ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o proizvodnji, dajanju v promet in uporabi medicirane krme, spremembi Uredbe (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423Cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila(Besedilo velja za EGP)

337

2020/C 345/50

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/33/ES o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Lokacija sedeža Evropskega bančnega organa ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010, kar zadeva lokacijo sedeža Evropskega bančnega organa (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010, kar zadeva lokacijo sedeža Evropskega bančnega organa

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Lokacija sedeža Evropske agencije za zdravila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila

456

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2018–2019

Seje: 22.–25. oktober 2018

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 324, 27.9.2019.

Sprejeta besedila z dne 24. oktobra 2018 o razrešnici za proračunsko leto 2016 so bila objavljena v UL L 331, z dne 28.12.2018.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 23. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

Vloga finančne udeležbe delavcev pri ustvarjanju delovnih mest in ponovnem aktiviranju brezposelnih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o vlogi finančne udeležbe delavcev pri ustvarjanju delovnih mest in ponovnem aktiviranju brezposelnih (2018/2053(INI))

(2020/C 345/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 3(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 3(3),

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da mora EU spodbujati visoko stopnjo zaposlenosti, zagotavljati ustrezno socialno zaščito, se bojevati proti socialni izključenosti in zagotavljati visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanje človekovega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da mora EU spodbujati visoko stopnjo zaposlenosti, zagotavljati ustrezno socialno zaščito, se bojevati proti socialni izključenosti in zagotavljati visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanje človekovega zdravja,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom „Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom „Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo“ (COM(2016)0356),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2014 z naslovom „Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva“ (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2014 z naslovom „Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva“ (COM(2014)0168),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom „Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom „Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja“ (COM(2012)0740),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394) in delovnega programa Komisije za leti 2008 in 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394) in delovnega programa Komisije za leti 2008 in 2009,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. marca 2006 z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek“ (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. marca 2006 z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek“ (COM(2006)0117),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2002 o okviru za spodbujanje finančne udeležbe delavcev (COM(2002)0364) in resolucije Parlamenta z dne 5. junija 2003 (2) na to temo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2002 o okviru za spodbujanje finančne udeležbe delavcev (COM(2002)0364) in resolucije Parlamenta z dne 5. junija 2003 (2) na to temo,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 o finančni participaciji delavcev v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 o finančni participaciji delavcev v Evropi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (4) in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (2013/2127(INI)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (4) in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (2013/2127(INI)),

| — | ob upoštevanju študije o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (Employee financial participation in companies’ proceeds), ki jo je naročil odbor Parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve in je bila objavljena septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o finančni udeležbi zaposlenih pri dobičku podjetij (Employee financial participation in companies’ proceeds), ki jo je naročil odbor Parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve in je bila objavljena septembra 2012,

| — | ob upoštevanju vmesnega pregleda akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov, objavljenega dne 8. junija 2017 (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega pregleda akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov, objavljenega dne 8. junija 2017 (COM(2017)0292),

| — | ob upoštevanju pilotnega projekta Komisije z naslovom „Spodbujanje lastništva in participacije zaposlenih“, katerega končna različica je bila objavljena leta 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pilotnega projekta Komisije z naslovom „Spodbujanje lastništva in participacije zaposlenih“, katerega končna različica je bila objavljena leta 2014;

| — | ob upoštevanju četrtega poročila programa PEPPER z naslovom „Benchmarking of employee participation in profits and enterprise results in the member and candidate Countries of the European Union“ (Primerjalna analiza udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij v državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je oktobra 2009 objavila univerza Freie Universität Berlin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega poročila programa PEPPER z naslovom „Benchmarking of employee participation in profits and enterprise results in the member and candidate Countries of the European Union“ (Primerjalna analiza udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij v državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je oktobra 2009 objavila univerza Freie Universität Berlin,

| — | ob upoštevanju tretjega poročila programa PEPPER z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union“ (Spodbujanje udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij v novih državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je junija 2006 objavila univerza Freie Universität Berlin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila programa PEPPER z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union“ (Spodbujanje udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij v novih državah članicah Evropske unije in državah kandidatkah za pristop k Evropski uniji), ki ga je junija 2006 objavila univerza Freie Universität Berlin,

| — | ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni z dne 18. decembra 2003 o ovirah na nadnacionalni ravni za finančno udeležbo delavcev v nadnacionalnih podjetjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni z dne 18. decembra 2003 o ovirah na nadnacionalni ravni za finančno udeležbo delavcev v nadnacionalnih podjetjih,

| — | ob upoštevanju drugega poročila programa PEPPER z naslovom „Promotion of participation by employed persons in profits and enterprise results (including equity participation) in Member States“ (Spodbujanje udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij (vključno z udeležbo pri kapitalu) v državah članicah), ki ga je januarja 1997 objavila Komisija (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila programa PEPPER z naslovom „Promotion of participation by employed persons in profits and enterprise results (including equity participation) in Member States“ (Spodbujanje udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij (vključno z udeležbo pri kapitalu) v državah članicah), ki ga je januarja 1997 objavila Komisija (COM(1996)0697),

| — | ob upoštevanju prvega poročila programa PEPPER z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results“ (Spodbujanje udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij), ki sta ga marca 1991 objavila Komisija in Evropski univerzitetni inštitut, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila programa PEPPER z naslovom „Promotion of employee participation in profits and enterprise results“ (Spodbujanje udeležbe delavcev pri dobičku in rezultatih podjetij), ki sta ga marca 1991 objavila Komisija in Evropski univerzitetni inštitut,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0293/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0293/2018),

| A. | ker lahko delodajalec izbira med več modeli finančne udeležbe delavcev: udeležba pri dobičku, lastništvo delnic za posamezne delavce, lastništvo za delavce v modelih zadružništva in načrti lastniškega deleža za zaposlene; |
| --- | --- |

A.

ker lahko delodajalec izbira med več modeli finančne udeležbe delavcev: udeležba pri dobičku, lastništvo delnic za posamezne delavce, lastništvo za delavce v modelih zadružništva in načrti lastniškega deleža za zaposlene;

| B. | ker mora vsako podjetje skupaj z delavci skrbno izbrati najustreznejši model finančne udeležbe, pri tem pa upoštevati specifična nacionalna pravila obdavčitve in okoliščine sektorja, model pa bo večinoma odvisen od velikosti, dejavnosti in statusa podjetja, zlasti če kotira na borzi; ker na ravni EU ne bi bilo ustrezno imeti samo enega celovitega enotnega modela finančne udeležbe; |
| --- | --- |

B.

ker mora vsako podjetje skupaj z delavci skrbno izbrati najustreznejši model finančne udeležbe, pri tem pa upoštevati specifična nacionalna pravila obdavčitve in okoliščine sektorja, model pa bo večinoma odvisen od velikosti, dejavnosti in statusa podjetja, zlasti če kotira na borzi; ker na ravni EU ne bi bilo ustrezno imeti samo enega celovitega enotnega modela finančne udeležbe;

| C. | ker se lahko finančna udeležba delavcev po podatkih evropske raziskave o podjetjih iz leta 2013 (5) močno razlikuje – odvisno od značilnosti podjetja; ker 62 % evropskih podjetij uporablja določeno obliko variabilnega plačila, pri čemer gre v 30 % primerov za delež dobička, v 25 % primerov pa je ta del plačila vezan na uspešnost skupine; ker se v 5 % podjetij uporabljajo sheme lastništva delnic; ker te sheme prevladujejo bolj v zasebnem kot v javnem sektorju (z nekaterimi izjemami po državah) in v nekaterih gospodarskih sektorjih, zlasti v informacijski in komunikacijski tehnologiji, financah, zavarovalništvu in svetovanju; ker te sheme pogosteje uporabljajo večja kot mala ali srednja podjetja, pogostejše pa so tudi v podjetjih s tujim kapitalom ali multinacionalnih podjetjih ter v podjetjih s sedežem v gospodarsko (6) bolj osrednjih ali razvitih regijah; |
| --- | --- |

C.

ker se lahko finančna udeležba delavcev po podatkih evropske raziskave o podjetjih iz leta 2013 (5) močno razlikuje – odvisno od značilnosti podjetja; ker 62 % evropskih podjetij uporablja določeno obliko variabilnega plačila, pri čemer gre v 30 % primerov za delež dobička, v 25 % primerov pa je ta del plačila vezan na uspešnost skupine; ker se v 5 % podjetij uporabljajo sheme lastništva delnic; ker te sheme prevladujejo bolj v zasebnem kot v javnem sektorju (z nekaterimi izjemami po državah) in v nekaterih gospodarskih sektorjih, zlasti v informacijski in komunikacijski tehnologiji, financah, zavarovalništvu in svetovanju; ker te sheme pogosteje uporabljajo večja kot mala ali srednja podjetja, pogostejše pa so tudi v podjetjih s tujim kapitalom ali multinacionalnih podjetjih ter v podjetjih s sedežem v gospodarsko (6) bolj osrednjih ali razvitih regijah;

| D. | ker so načrti lastniškega deleža za zaposlene taka oblika finančne udeležbe, pri kateri lahko uporabljeni vmesni subjekt v imenu delavcev uveljavlja glasovalne pravice ali druge oblike upravljanja, in se lahko za tak način prostovoljno odločijo; |
| --- | --- |

D.

ker so načrti lastniškega deleža za zaposlene taka oblika finančne udeležbe, pri kateri lahko uporabljeni vmesni subjekt v imenu delavcev uveljavlja glasovalne pravice ali druge oblike upravljanja, in se lahko za tak način prostovoljno odločijo;

| E. | ker sheme finančne udeležbe delavcev, pri katerih zaposleni sodelujejo pri posvetovanju in odločanju (7), prinašajo delavcem in podjetju koristi zlasti z vidika vzdržnega upravljanja, preglednosti, socialnega dialoga, vzajemnega spoštovanja med delodajalcem in delavci in drugih vidikov, kot so zaposlovanje in zadržanje delavcev, motiviranost, zadovoljstvo s službo in poklicno izpopolnjevanje ter splošna uspešnost in donosnost; |
| --- | --- |

E.

ker sheme finančne udeležbe delavcev, pri katerih zaposleni sodelujejo pri posvetovanju in odločanju (7), prinašajo delavcem in podjetju koristi zlasti z vidika vzdržnega upravljanja, preglednosti, socialnega dialoga, vzajemnega spoštovanja med delodajalcem in delavci in drugih vidikov, kot so zaposlovanje in zadržanje delavcev, motiviranost, zadovoljstvo s službo in poklicno izpopolnjevanje ter splošna uspešnost in donosnost;

| F. | ker bi lahko sodelovanje delavcev pri odločanju izboljšalo organizacijsko uspešnost in kakovost njihovega poklicnega življenja, uporabili pa bi ga lahko tudi kot orodje za inovacije na delovnem mestu (8), da bi spodbudili občutek lastništva, izboljšali pretok informacij v podjetjih in povečali zaupanje med delodajalci in delavci; |
| --- | --- |

F.

ker bi lahko sodelovanje delavcev pri odločanju izboljšalo organizacijsko uspešnost in kakovost njihovega poklicnega življenja, uporabili pa bi ga lahko tudi kot orodje za inovacije na delovnem mestu (8), da bi spodbudili občutek lastništva, izboljšali pretok informacij v podjetjih in povečali zaupanje med delodajalci in delavci;

| G. | ker lahko sheme finančne udeležbe delavcev pozitivno vplivajo na gospodarstvo držav članic, saj podpirajo podjetja, predvsem mala in srednja, in trg dela; ker lahko finančna udeležba delavcev v svojem podjetju pripomore k zadovoljstvu na delovnem mestu, k vzajemnemu spoštovanju med delodajalcem in delavci in k splošni uspešnosti, obenem pa lahko pomaga delavcem poiskati priložnosti v domači državi; |
| --- | --- |

G.

ker lahko sheme finančne udeležbe delavcev pozitivno vplivajo na gospodarstvo držav članic, saj podpirajo podjetja, predvsem mala in srednja, in trg dela; ker lahko finančna udeležba delavcev v svojem podjetju pripomore k zadovoljstvu na delovnem mestu, k vzajemnemu spoštovanju med delodajalcem in delavci in k splošni uspešnosti, obenem pa lahko pomaga delavcem poiskati priložnosti v domači državi;

| H. | ker bi lahko finančna udeležba delavcev v okviru razvoja unije kapitalskih trgov prispevala k doseganju ciljev glede rasti in preglednosti v gospodarskih dejavnostih; ker bi lahko s finančno udeležbo delavcev, če bi jo povezali z usposabljanjem, ki bi ga zagotovila podjetja in države članice, izboljšali finančno opismenjenost državljanov EU, s tem morda odpravili njihove zadržke do vlaganja in tako povečali naložbe malih vlagateljev; |
| --- | --- |

H.

ker bi lahko finančna udeležba delavcev v okviru razvoja unije kapitalskih trgov prispevala k doseganju ciljev glede rasti in preglednosti v gospodarskih dejavnostih; ker bi lahko s finančno udeležbo delavcev, če bi jo povezali z usposabljanjem, ki bi ga zagotovila podjetja in države članice, izboljšali finančno opismenjenost državljanov EU, s tem morda odpravili njihove zadržke do vlaganja in tako povečali naložbe malih vlagateljev;

| I. | ker so v evropski strategiji zaposlovanja in strategiji Evropa 2020 določene prednostne naloge za izboljšanje kakovosti zaposlitev in boljše delovne pogoje, k uresničevanju teh ciljev pa bi lahko pripomogla tudi večja udeležba delavcev pri finančnih rezultatih podjetij in boljše nagrajevanje; |
| --- | --- |

I.

ker so v evropski strategiji zaposlovanja in strategiji Evropa 2020 določene prednostne naloge za izboljšanje kakovosti zaposlitev in boljše delovne pogoje, k uresničevanju teh ciljev pa bi lahko pripomogla tudi večja udeležba delavcev pri finančnih rezultatih podjetij in boljše nagrajevanje;

| J. | ker morajo finančno udeležbo delavcev spremljati visoka stopnja obveščenosti, usposobljenosti in posvetovanja z delavci, da bodo dodobra seznanjeni z delovanjem shem finančne udeležbe, ki se jim lahko pridružijo, in bodo znali na podlagi vseh informacij oceniti morebitna tveganja in koristi teh shem, na primer v primeru stečaja podjetja; |
| --- | --- |

J.

ker morajo finančno udeležbo delavcev spremljati visoka stopnja obveščenosti, usposobljenosti in posvetovanja z delavci, da bodo dodobra seznanjeni z delovanjem shem finančne udeležbe, ki se jim lahko pridružijo, in bodo znali na podlagi vseh informacij oceniti morebitna tveganja in koristi teh shem, na primer v primeru stečaja podjetja;

| K. | ker lahko delodajalci s finančno udeležbo delavcev, okrepljenim socialnim dialogom in strateškim odločanjem vlagajo v razvojne priložnosti za svoje delavce ter tako prispevajo k boju proti družbeni izključenosti in zagotovijo visoko raven usposobljenosti; |
| --- | --- |

K.

ker lahko delodajalci s finančno udeležbo delavcev, okrepljenim socialnim dialogom in strateškim odločanjem vlagajo v razvojne priložnosti za svoje delavce ter tako prispevajo k boju proti družbeni izključenosti in zagotovijo visoko raven usposobljenosti;

| L. | ker lahko sheme finančne udeležbe delavcev ob tem, da ti sodelujejo tudi pri odločanju, ponekod pomagajo podjetjem, tudi malim in srednjim, pri prestrukturiranju in neprekinjenem delovanju podjetja, saj jim pomagajo rešiti vprašanje nasledstva in splošne obnove, denimo v družinskih podjetjih; |
| --- | --- |

L.

ker lahko sheme finančne udeležbe delavcev ob tem, da ti sodelujejo tudi pri odločanju, ponekod pomagajo podjetjem, tudi malim in srednjim, pri prestrukturiranju in neprekinjenem delovanju podjetja, saj jim pomagajo rešiti vprašanje nasledstva in splošne obnove, denimo v družinskih podjetjih;

| M. | ker se je treba zavedati, da ima finančna udeležba delavcev pozitivne in negativne plati; |
| --- | --- |

M.

ker se je treba zavedati, da ima finančna udeležba delavcev pozitivne in negativne plati;

| N. | ker imajo modeli finančne udeležbe delavcev sicer nekatera tveganja, a lahko delujejo tudi kot blažilnik šokov ter omogočijo bonuse in druge nagrade ter zagotovijo, da imajo delavci svoj portfelj prihranjenih delnic; ker so lahko predvsem načrti lastniškega deleža za zaposlene tudi model delavskega odkupa za podjetja, ki ne kotirajo na borzi, saj bi imeli delavci v tem procesu prednostni položaj, tako da bi lahko obdržali delovna mesta, če bi sicer obstajala možnost, da njihovo podjetje odkupijo druga podjetja; |
| --- | --- |

N.

ker imajo modeli finančne udeležbe delavcev sicer nekatera tveganja, a lahko delujejo tudi kot blažilnik šokov ter omogočijo bonuse in druge nagrade ter zagotovijo, da imajo delavci svoj portfelj prihranjenih delnic; ker so lahko predvsem načrti lastniškega deleža za zaposlene tudi model delavskega odkupa za podjetja, ki ne kotirajo na borzi, saj bi imeli delavci v tem procesu prednostni položaj, tako da bi lahko obdržali delovna mesta, če bi sicer obstajala možnost, da njihovo podjetje odkupijo druga podjetja;

| O. | ker so potrebni ukrepi, s katerim bi delavce zaščitili pred dvojnim tveganjem izgube zaposlitve in vloženega kapitala, kadar njihovega delodajalca prizadene kriza; ker se finančna udeležba delavcev ne sme uporabiti za zmanjševanje socialnih in delovnih pravic, ki jih pridobijo delavci, in ker ne sme nadomestiti običajne osnovne plače ali drugih oblik plačil in prispevkov v pokojninske sheme, niti to ne sme biti način za prenos tveganja na delavca ali za nespoštovanje delovne zakonodaje; |
| --- | --- |

O.

ker so potrebni ukrepi, s katerim bi delavce zaščitili pred dvojnim tveganjem izgube zaposlitve in vloženega kapitala, kadar njihovega delodajalca prizadene kriza; ker se finančna udeležba delavcev ne sme uporabiti za zmanjševanje socialnih in delovnih pravic, ki jih pridobijo delavci, in ker ne sme nadomestiti običajne osnovne plače ali drugih oblik plačil in prispevkov v pokojninske sheme, niti to ne sme biti način za prenos tveganja na delavca ali za nespoštovanje delovne zakonodaje;

| P. | ker bi moralo biti sodelovanje v shemi finančne udeležbe prostovoljna odločitev delavcev in ne bi smelo vplivati na njihovo mobilnost na trgu delovne sile, socialnovarstvene pravice ali pravico do kolektivnih ukrepov; ker bi morali imeti delavci zato vselej imeti pravico do informacij o ekonomskem položaju podjetja, z izjemo poslovnih skrivnosti in poslovno občutljivih informacij, pa tudi o prednostih in pomanjkljivostih vseh razpoložljivih shem finančne udeležbe delavcev; |
| --- | --- |

P.

ker bi moralo biti sodelovanje v shemi finančne udeležbe prostovoljna odločitev delavcev in ne bi smelo vplivati na njihovo mobilnost na trgu delovne sile, socialnovarstvene pravice ali pravico do kolektivnih ukrepov; ker bi morali imeti delavci zato vselej imeti pravico do informacij o ekonomskem položaju podjetja, z izjemo poslovnih skrivnosti in poslovno občutljivih informacij, pa tudi o prednostih in pomanjkljivostih vseh razpoložljivih shem finančne udeležbe delavcev;

| Q. | ker so davčne spodbude ključne za spodbujanje finančne udeležbe delavcev, ki bi se lahko obrestovale na srednji ali dolgi rok, če upoštevamo, da imajo države z dolgo tradicijo finančne udeležbe tudi najbolj razvito lastništvo delavcev in največje davčne ugodnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker so davčne spodbude ključne za spodbujanje finančne udeležbe delavcev, ki bi se lahko obrestovale na srednji ali dolgi rok, če upoštevamo, da imajo države z dolgo tradicijo finančne udeležbe tudi najbolj razvito lastništvo delavcev in največje davčne ugodnosti;

| R. | ker so proaktivne politike zaposlovanja, na primer podpora za resnično samozaposlitev ter običajno in socialno podjetništvo, odločilna orodja za ponovno vključevanje brezposelnih na trg dela, kar je skladno z akcijskim načrtom za evropsko podjetništvo, sprejetim januarja 2013; |
| --- | --- |

R.

ker so proaktivne politike zaposlovanja, na primer podpora za resnično samozaposlitev ter običajno in socialno podjetništvo, odločilna orodja za ponovno vključevanje brezposelnih na trg dela, kar je skladno z akcijskim načrtom za evropsko podjetništvo, sprejetim januarja 2013;

| S. | ker sedanji Evropski socialni sklad spodbuja socialno podjetništvo ter socialno in solidarnostno gospodarstvo ter bi moral novi Evropski socialni sklad plus to prakso nadaljevati; ker lahko finančna udeležba delavcev pomembno prispeva k razvoju socialnega in solidarnostnega gospodarstva, na primer zaradi bolj dostopnega vlaganja ali financiranja; |
| --- | --- |

S.

ker sedanji Evropski socialni sklad spodbuja socialno podjetništvo ter socialno in solidarnostno gospodarstvo ter bi moral novi Evropski socialni sklad plus to prakso nadaljevati; ker lahko finančna udeležba delavcev pomembno prispeva k razvoju socialnega in solidarnostnega gospodarstva, na primer zaradi bolj dostopnega vlaganja ali financiranja;

| T. | ker finančna udeležba delavcev dopolnjuje programe EU, kot so COSME, InnovFin, Ustvarjalna Evropa, ter evropske strukturne in investicijske sklade, ki so namenjeni izboljšanju dostopa do kapitala, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

T.

ker finančna udeležba delavcev dopolnjuje programe EU, kot so COSME, InnovFin, Ustvarjalna Evropa, ter evropske strukturne in investicijske sklade, ki so namenjeni izboljšanju dostopa do kapitala, zlasti za mala in srednja podjetja;

| U. | ker bi lahko finančna udeležba delavcev dopolnjevala Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki pomaga ljudem, ko izgubijo službo zaradi večjih strukturnih sprememb, do katerih pride zaradi globalizacije ali zaradi gospodarske in finančne krize, in sicer zlasti z ukrepi za prekvalificiranje, usposabljanje, pomoč pri samozaposlitvi, za ustanavljanje podjetij in delavske prevzeme; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko finančna udeležba delavcev dopolnjevala Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki pomaga ljudem, ko izgubijo službo zaradi večjih strukturnih sprememb, do katerih pride zaradi globalizacije ali zaradi gospodarske in finančne krize, in sicer zlasti z ukrepi za prekvalificiranje, usposabljanje, pomoč pri samozaposlitvi, za ustanavljanje podjetij in delavske prevzeme;

| V. | ker bi lahko smernice EU za finančno udeležbo delavcev pomagale državam članicam razviti okvir za te sheme, ki bi lahko koristil tako delodajalcem kot delavcem in pomagal povečati javno poznavanje tega koncepta; |
| --- | --- |

V.

ker bi lahko smernice EU za finančno udeležbo delavcev pomagale državam članicam razviti okvir za te sheme, ki bi lahko koristil tako delodajalcem kot delavcem in pomagal povečati javno poznavanje tega koncepta;

| 1. | poziva Komisijo, naj razmisli o primernih ukrepih, s katerimi bi spodbudila države članice in podjetja (zlasti mala in srednja), ki se zanimajo za finančno udeležbo delavcev, naj oblikujejo in ponudijo take sheme, da bodo koristne tako za delavce kot za podjetje; poudarja, da:






  — | bi morale te sheme obvarovati delavčeve dohodke, |
| --- | --- | --- |

1.

—

bi morale te sheme obvarovati delavčeve dohodke,

| — | v kriznih razmerah ne bi smele izkoriščati delavcev, |
| --- | --- |

—

v kriznih razmerah ne bi smele izkoriščati delavcev,

| — | poslovnega tveganja ne bi smele prenašati na delavce, |
| --- | --- |

—

poslovnega tveganja ne bi smele prenašati na delavce,

| — | za naložbe delavcev bi morale jamčiti visoko raven zaščite; |
| --- | --- |

—

za naložbe delavcev bi morale jamčiti visoko raven zaščite;

| 2. | poziva države članice, naj za spodbujanje shem lastništva delavcev med podjetji in med delavce zagotovijo nezavezujoče spodbude, skladne z načeli dobre prakse, ki bi lahko zajemale tudi davčne spodbude, a ne bi smele posegati v nacionalne predpise o obdavčevanju, obenem pa naj podpirajo najvišje standarde socialne zaščite delavcev in ohranijo njihovo pravico do kolektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da mora biti finančna udeležba delavcev vključena v sistem participacije delavcev, na primer sodelovanja pri odločanju, med drugim tudi prek predstavnikov, in da finančna udeležba ne sme biti nadomestek za pošteno in dostojno plačilo niti alternativa javnim pokojninam ali kolektivno dogovorjenim pokojninskim načrtom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj izvaja akcijski načrt v petih točkah iz končnega poročila pilotnega projekta za spodbujanje lastništva in udeležbe delavcev iz leta 2014; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se zaveda, da obstaja povezava med zakonodajnimi ukrepi na nacionalni ravni, ki spodbujajo sheme finančne udeležbe delavcev, in številom podjetij, ki se za to odločijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da tako podjetja, ki te sheme ponujajo v več državah članicah, kot tudi zaposleni naletijo na nadnacionalne ovire, in sicer na razhajanja v zakonodaji in tveganje dvojne obdavčitve, ki lahko povzročijo precejšnje upravne stroške in negativno vplivajo na svobodo gibanja delavcev, ta pa ima pomembno vlogo v boju proti brezposelnosti ter pri večjem zbliževanju in povezovanju med državami članicami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj skladno z nasveti v končnem poročilu pilotnega projekta za spodbujanje lastništva in udeležbe delavcev iz leta 2014 ozaveščajo o tej zamisli, izkoristijo ugotovitve iz raziskovalnih projektov, spodbujajo čezmejno prenosljivost dobre prakse in predlagajo niz preprostih, osnovnih in temeljnih podpornih modelov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo namenske spletne strani, na katerih bi bili za lažje izvajanje na voljo vzorčni sporazumi o delitvi dobička za zelo majhna, mala in srednja podjetja, pa tudi informacije o tveganjih, povezanih s tem, in drugo gradivo; poziva jih tudi, naj s pomočjo Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer še naprej zbirajo podatke o uporabi in širjenju shem finančne udeležbe ter preučijo vplivu finančne udeležbe na delovanje podjetja, kakovost njegovega dela in zadržanje delavcev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice in Komisijo, naj pomagajo podjetjem, ki se zanimajo za finančno udeležbo delavcev, z rešitvami in namenskimi podpornimi ukrepi, da zlasti mala in srednja podjetja pri uvajanju finančne udeležbe ne bi imela preveč upravnih in razvojnih stroškov, in naj tudi zunanje subjekte, kot so banke in naložbeni skladi, spodbudijo k zasnovi preprostih shem finančne udeležbe delavcev, ki bodo ustrezale tovrstnim podjetjem, države članice in Komisija pa naj zagotovijo, da ti posredniki ne bodo izkoriščali najmanjših podjetij in da pri tem ne bo skritih stroškov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo finančno izobraževanje, da bi okrepili vlogo državljanov EU in povečali védenje o tem, kaj prinaša finančna udeležba delavcev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj že od začetka procesa za zasnovo najustreznejših okvirov za finančno udeležbo delavcev sodelujejo s socialnimi partnerji, organizacijami za lastništvo delavcev in drugimi deležniki, in naj se, ko bo katera od shem finančne udeležbe ocenjena za ustrezno, o njej pogajajo za vsako podjetje posebej, pri tem pa upoštevajo velikost in vrsto podjetja, njegov delavski kolektiv in finančni položaj, pa tudi nacionalno zakonodajo in prakso; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priporoča, naj se pogajanja o varčevalnih instrumentih in shemah za delavce izvedejo po panogah, zato da bodo zelo majhna, mala in srednja podjetja imela na voljo standardne sporazume, ki jih bodo lahko neposredno in brez zapletov uporabila; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi morala biti finančna udeležba brez diskriminacije na voljo vsem delavcem in ne glede na starost, spol, državljanstvo, polni ali skrajšani delovni čas in podobno; |
| --- | --- |

13.

| 14. | k temu še dodaja, da mora biti vsako razlikovanje med zaposlenimi, na primer v obliki omejenih delniških načrtov, rezerviranih za izvršilne delavce, utemeljeno z izpolnjevanjem različnih potreb in interesov zaposlenih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morali načrti lastniškega deleža za zaposlene tudi omogočati delavcem, da namenskega računa za načrt ne bi uporabljali samo za lastniške instrumente trenutnega delodajalca, temveč tudi za druge, zato da bi ublažili tveganje koncentracije, zlasti pri malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti, da mora biti odločitev o pridružitvi shemi finančne udeležbe delavcev popolnoma prostovoljna in se zoper delavca, ki se ne želi pridružiti, ne sme na nikakršen način ukrepati, a če se za pristop odloči, mora to temeljiti na predhodni seznanitvi in mora biti delavec ob vstopu v shemo popolnoma seznanjen s svojimi pravicami, obveznostmi in tveganji, stanjem podjetja ter prednostmi in pomanjkljivostmi vsake sheme, z davčnimi učinki, pa tudi s pogoji, ki bodo veljali, ko bo zapustil podjetje ali izstopil iz sheme; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da finančna udeležba delavcev ne bi smela nadomeščati običajne osnovne plače ali drugih oblik prispevkov (na primer socialnovarstvenih), pač pa bi morala vse socialne in pogodbene pravice dopolnjevati, in to je predpogoj za uvedbo finančne udeležbe delavcev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je prepričan, da bi bilo treba vzpostaviti več povezav med finančno udeležbo delavcev in socialnim gospodarstvom, zlasti prek programov, kot je Ustvarjalna Evropa, ki malim in socialnim podjetjem ponuja mikroposojila do 25 000 EUR; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo hitri razvoj in spremembe na trgu dela ter iz tega izhajajoče izzive glede znanj in spretnosti, digitalizacije, avtomatizacije, neenakomerne porazdelitve bogastva in zmanjševanja socialnega varnosti, in naj ves čas ustvarjajo nove priložnosti podpore in zaščite za delavce, da se bodo lahko temu prilagajali in se razvijali na poklicnem in osebnem področju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da ima lahko finančna udeležba delavcev pomembno vlogo pri razvoju podjetniškega duha in podjetništva, saj poenostavlja iskanje kapitala in dostop do njega, zlasti za zagonska podjetja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da imajo mikropodjetja sicer res pomembno vlogo v gospodarstvu večine držav članic EU, a zanje še vedno ni na voljo podpornih ukrepov za delničarstvo zaposlenih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja pobude, ki jih vodijo generalni direktorati Komisije, namreč za zaposlovanje, za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov ter za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja, saj s tem podpirajo zaposlovanje, mala in srednja podjetja in unijo kapitalskih trgov, obenem pa poziva k usklajenemu pristopu za najboljšo uporabo razpoložljivih virov, saj ne smemo pozabiti, da so končni upravičenci vendarle evropski državljani; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(2)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 429.

(3)  UL C 440, 30.12.2015, str. 23.

(4)  UL C 482, 23.12.2016, str. 41.

(5)  Third European Company Survey (Tretja raziskava evropskih podjetij), Eurofound, 2013.

(6)  Changes in remuneration and reward systems (Spremembe v sistemih plač in nagrajevanja), Eurofound, 2016.

(7)  Annual economic survey of employee share ownership in European countries (Letni gospodarski pregled delničarstva zaposlenih v evropskih državah).

(8)  Workplace innovation in European companies (Inovacije na delovnem mestu v evropskih podjetjih), Eurofound, 2016.

---

Sreda, 24. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

Obnovitev odobritve za gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D058360/01 |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D058360/01

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 24. januarja 2018 in ki je bilo objavljeno 26. februarja 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 24. januarja 2018 in ki je bilo objavljeno 26. februarja 2018 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Monsanto Europe N.V./S.A. 20. oktobra 2016 pri Komisiji v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za obnovitev odobritve gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 za uporabo v živilih in krmi; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe N.V./S.A. 20. oktobra 2016 pri Komisiji v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za obnovitev odobritve gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 za uporabo v živilih in krmi;

| B. | ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 24. januarja 2018 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje (1), v katerem je ugotovila, da vloga za obnovitev odobritve ne vsebuje dokazov o novih nevarnostih, spremenjeni izpostavljenosti ali znanstvenih negotovostih, na podlagi katerih bi pri oceni tveganja gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 prišla do drugačnih zaključkov kot pri izvirni oceni leta 2005 (2); |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 24. januarja 2018 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje (1), v katerem je ugotovila, da vloga za obnovitev odobritve ne vsebuje dokazov o novih nevarnostih, spremenjeni izpostavljenosti ali znanstvenih negotovostih, na podlagi katerih bi pri oceni tveganja gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 prišla do drugačnih zaključkov kot pri izvirni oceni leta 2005 (2);

| C. | ker agencija EFSA, kot je razvidno iz njenega mnenja, sama ni opravila sistematičnega iskanja po strokovni literaturi, temveč je enostavno ocenila strokovno literaturo, ki jo je poiskal vložnik, in na podlagi tega sklenila, da ni novih objav, ki bi vzbujale pomisleke glede varnosti; |
| --- | --- |

C.

ker agencija EFSA, kot je razvidno iz njenega mnenja, sama ni opravila sistematičnega iskanja po strokovni literaturi, temveč je enostavno ocenila strokovno literaturo, ki jo je poiskal vložnik, in na podlagi tega sklenila, da ni novih objav, ki bi vzbujale pomisleke glede varnosti;

| D. | ker je ta agencija svoje mnenje sprejela na predpostavki, da je sekvenca DNK s transformacijama v gensko spremenjeni koruzi NK603 × MON 810 enaka sekvenci s prvotno ocenjenima transformacijama; ker vložnik ni predložil podatkov, ki bi podpirali to domnevo; |
| --- | --- |

D.

ker je ta agencija svoje mnenje sprejela na predpostavki, da je sekvenca DNK s transformacijama v gensko spremenjeni koruzi NK603 × MON 810 enaka sekvenci s prvotno ocenjenima transformacijama; ker vložnik ni predložil podatkov, ki bi podpirali to domnevo;

| E. | ker gensko spremenjena koruza NK603 × MON 810 izraža beljakovino, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh (5); |
| --- | --- |

E.

ker gensko spremenjena koruza NK603 × MON 810 izraža beljakovino, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh (5);

| F. | ker se bo z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 v Unijo verjetno povečalo njeno gojenje drugje, na primer v Argentini, Braziliji, Kanadi, Kolumbiji, na Japonskem, Filipinih, v Južni Afriki in Urugvaju, in s tem tudi uporaba herbicidov, ki vsebujejo glifosat; |
| --- | --- |

F.

ker se bo z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 v Unijo verjetno povečalo njeno gojenje drugje, na primer v Argentini, Braziliji, Kanadi, Kolumbiji, na Japonskem, Filipinih, v Južni Afriki in Urugvaju, in s tem tudi uporaba herbicidov, ki vsebujejo glifosat;

| G. | ker gensko spremenjena koruza NK603 × MON 810 izraža beljakovino Cry1Ab, ki je beljakovina Bt (pridobljena iz Bacillus thuringiensis) in povzroča odpornost proti nekaterim škodljivim metuljem (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.); |
| --- | --- |

G.

ker gensko spremenjena koruza NK603 × MON 810 izraža beljakovino Cry1Ab, ki je beljakovina Bt (pridobljena iz Bacillus thuringiensis) in povzroča odpornost proti nekaterim škodljivim metuljem (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.);

| H. | ker gensko spremenjene rastline Bt skozi celo življenjsko dobo izražajo insekticidni toksin, in sicer v vseh celicah, tudi v delih, ki jih zaužijejo ljudje in živali; ker poskusi z živalsko krmo kažejo, da imajo lahko gensko spremenjene rastline Bt strupene učinke (6); ker je bilo dokazano, da se toksin Bt v gensko spremenjenih rastlinah zelo razlikuje od naravno prisotnega toksina Bt (7); |
| --- | --- |

H.

ker gensko spremenjene rastline Bt skozi celo življenjsko dobo izražajo insekticidni toksin, in sicer v vseh celicah, tudi v delih, ki jih zaužijejo ljudje in živali; ker poskusi z živalsko krmo kažejo, da imajo lahko gensko spremenjene rastline Bt strupene učinke (6); ker je bilo dokazano, da se toksin Bt v gensko spremenjenih rastlinah zelo razlikuje od naravno prisotnega toksina Bt (7);

| I. | ker še vedno skrb zbuja možnost, da lahko ciljni škodljivi metulji postanejo odporni proti beljakovini Cry1Ab, kar utegne privesti do sprememb v praksi zatiranja škodljivcev v državah, kjer se ta koruza goji; |
| --- | --- |

I.

ker še vedno skrb zbuja možnost, da lahko ciljni škodljivi metulji postanejo odporni proti beljakovini Cry1Ab, kar utegne privesti do sprememb v praksi zatiranja škodljivcev v državah, kjer se ta koruza goji;

| J. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: pomanjkljive informacije v zvezi s trenutno uporabljenimi linijami; pomanjkanje podatkov, npr. kar zadeva možnost horizontalnega prenosa genov transformacij MON 810 in NK603; pomanjkljiv pregled strokovne literature; deloma zastarelo ustvarjanje podatkov in razdrobljen pristop k okoljskemu nadzoru, vključno z dejstvom, da se ni spremljala obstojnost beljakovin Cry, ki so bile izpuščene v okolje, da ni bila opravljena analiza izpostavljenosti okolja toksinu Cry in da se ni upošteval pojav teozinta, ki je divja sorodna vrsta koruze, v Evropi (8); |
| --- | --- |

J.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: pomanjkljive informacije v zvezi s trenutno uporabljenimi linijami; pomanjkanje podatkov, npr. kar zadeva možnost horizontalnega prenosa genov transformacij MON 810 in NK603; pomanjkljiv pregled strokovne literature; deloma zastarelo ustvarjanje podatkov in razdrobljen pristop k okoljskemu nadzoru, vključno z dejstvom, da se ni spremljala obstojnost beljakovin Cry, ki so bile izpuščene v okolje, da ni bila opravljena analiza izpostavljenosti okolja toksinu Cry in da se ni upošteval pojav teozinta, ki je divja sorodna vrsta koruze, v Evropi (8);

| K. | ker se kljub tem pomislekom ni zahteval načrt za spremljanje po dajanju na trg; ker tudi okoljsko spremljanje po dajanju na trg za posamezne primere naj ne bi bilo potrebno; |
| --- | --- |

K.

ker se kljub tem pomislekom ni zahteval načrt za spremljanje po dajanju na trg; ker tudi okoljsko spremljanje po dajanju na trg za posamezne primere naj ne bi bilo potrebno;

| L. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje; ker je 13 držav članic glasovalo proti, le 11 jih glasovalo za, štiri države pa so se glasovanja vzdržale; |
| --- | --- |

L.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje; ker je 13 držav članic glasovalo proti, le 11 jih glasovalo za, štiri države pa so se glasovanja vzdržale;

| M. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 odločbe o odobritvi sprejema brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (9); |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 odločbe o odobritvi sprejema brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (9);

| N. | ker je Parlament v prvi obravnavi (10)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

N.

ker je Parlament v prvi obravnavi (10)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da izvedbeni sklep Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (11) dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj začasno prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler veljavni postopek odobritve, ki se je izkazal za neustreznega, ne bo spremenjen tako, da se odpravijo njegove pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Scientific opinion on an application by Monsanto (application EFSA-GMO-RX-007) – Assessment of genetically modified maize NK603 × MON810 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-007) (Znanstveno mnenje o vlogi družbe Monsanto (vloga EFSA-GMO-RX-007) – Ocena gensko spremenjene koruze NK603 × MON810 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-007)). EFSA Journal 2018; 16(2):5163: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(4)

| — | Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

(1)  Scientific opinion on assessment of genetically modified maize NK603 × MON 810 for renewal of authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-007) (Znanstveno mnenje o oceni gensko spremenjene koruze NK603 × MON 810 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-007)). EFSA Journal 2018; 16(2):5163: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(2)  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on an application (Reference EFSA-GMO-UK-2004-01) for the placing on the market of glyphosate-tolerant and insect-resistant genetically modified maize NK603 × MON 810, for food and feed uses under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto (Mnenje Znanstvenega odbora za gensko spremenjene organizme o vlogi družbe Monsanto (EFSA-GMO-UK-2004-01) za dajanje gensko spremenjene koruze, odporne proti glifosatu in insektom, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 za uporabo v živilih in krmi). EFSA Journal (2005) 309, 1-22: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309

(5)  Monografije IARC, zvezek 112: ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, 20. marec 2015: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(6)  Glej npr. El-Shamei Z. S., Gab-Alla A. A., Shatta A. A., Moussa E. A., Rayan A. M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG) (Histopatološke spremembe v nekaterih organih podganjih samcev, krmljenih z gensko spremenjeno koruzo (Ajeeb ZG)). Journal of American Science, 2012, 8(9), str. 1117-1123: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B., Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control (Primerjalni vidiki uporabe toksina Cry pri zatiranju žuželk). Objavljeno v: Ishaaya I., Palli S. R., Horowitz A. R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Nizozemska, Springer, 2012, str. 195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Glej Register vprašanj EFSA, Priloga G k vprašanju št. EFSA-Q-2017-00028 –

na voljo na spletu na naslednji povezavi: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL

(9)  Na primer v uvodnem govoru na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključenem v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali v govoru o stanju Unije iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(10)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(11)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

Odobritev za gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (D058361/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Sklepa 2011/366/EU (D058361/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 28. junija 2017 in ki je bilo objavljeno 1. avgusta 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 28. junija 2017 in ki je bilo objavljeno 1. avgusta 2017 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je podružnica Monsanto Europe S.A./N.V. v imenu družbe Monsanto 26. novembra 2013 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri belgijskem pristojnem organu oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427× MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (v nadaljnjem besedilu: vloga); ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni za uporabo kot vsa druga koruza, z izjemo gojenja, na trg; |
| --- | --- |

A.

ker je podružnica Monsanto Europe S.A./N.V. v imenu družbe Monsanto 26. novembra 2013 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri belgijskem pristojnem organu oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427× MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (v nadaljnjem besedilu: vloga); ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni za uporabo kot vsa druga koruza, z izjemo gojenja, na trg;

| B. | ker je poleg tega vloga zajemala tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo 25 podkombinacij koruze s transformacijami iz gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker je 12 teh podkombinacij že odobrenih; ker se izvedbeni sklep Komisije o odobritvi te sorte koruze nanaša na 14 podkombinacij; |
| --- | --- |

B.

ker je poleg tega vloga zajemala tudi dajanje proizvodov, ki vsebujejo 25 podkombinacij koruze s transformacijami iz gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker je 12 teh podkombinacij že odobrenih; ker se izvedbeni sklep Komisije o odobritvi te sorte koruze nanaša na 14 podkombinacij;

| C. | ker je podružnica Monsanto Europe S.A./N.V., ki je imetnica dovoljenja za eno od 12 že odobrenih podkombinacij, in sicer podkombinacijo MON 89034 × MON 88017, Komisijo prosila, naj Sklep 2011/366/EU razveljavi in ga vključi v področje uporabe sklepa Komisije; ker je bila prošnja odobrena; ker je zakonitost tega pristopa vprašljiva; |
| --- | --- |

C.

ker je podružnica Monsanto Europe S.A./N.V., ki je imetnica dovoljenja za eno od 12 že odobrenih podkombinacij, in sicer podkombinacijo MON 89034 × MON 88017, Komisijo prosila, naj Sklep 2011/366/EU razveljavi in ga vključi v področje uporabe sklepa Komisije; ker je bila prošnja odobrena; ker je zakonitost tega pristopa vprašljiva;

| D. | ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 28. junija 2017 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 (5) sprejela pozitivno mnenje v zvezi s koruzo s petimi transformacijami ter že ocenjenimi in preostalimi podkombinacijami; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 28. junija 2017 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 (5) sprejela pozitivno mnenje v zvezi s koruzo s petimi transformacijami ter že ocenjenimi in preostalimi podkombinacijami;

| E. | ker agencija EFSA priznava, da za nobeno od 14 podkombinacij niso bili predloženi posebni podatki; ker številne med njimi še niti niso bile ustvarjene; ker je agencija vseeno sklenila, da naj bi bile vse podkombinacije enako varne kot koruza s petimi transformacijami; |
| --- | --- |

E.

ker agencija EFSA priznava, da za nobeno od 14 podkombinacij niso bili predloženi posebni podatki; ker številne med njimi še niti niso bile ustvarjene; ker je agencija vseeno sklenila, da naj bi bile vse podkombinacije enako varne kot koruza s petimi transformacijami;

| F. | ker toksikološko testiranje ni bilo opravljeno, prav tako ni bila predložena nobena raziskava na živalih s hrano/krmo iz gensko spremenjene koruze MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122 ali katere od njenih podkombinacij (6); |
| --- | --- |

F.

ker toksikološko testiranje ni bilo opravljeno, prav tako ni bila predložena nobena raziskava na živalih s hrano/krmo iz gensko spremenjene koruze MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122 ali katere od njenih podkombinacij (6);

| G. | ker dve od teh sort koruze izražata beljakovine, ki povzročajo odpornost proti herbicidu amonijevega glufosinata (7); ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; ker je veljavnost odobritve glufosinata 31. julija 2018 potekla (8); |
| --- | --- |

G.

ker dve od teh sort koruze izražata beljakovine, ki povzročajo odpornost proti herbicidu amonijevega glufosinata (7); ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009; ker je veljavnost odobritve glufosinata 31. julija 2018 potekla (8);

| H. | ker dve od teh sort koruze izražata beljakovine, ki povzročajo odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh (9); |
| --- | --- |

H.

ker dve od teh sort koruze izražata beljakovine, ki povzročajo odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh (9);

| I. | ker se bo z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122 v Unijo verjetno povečalo njeno gojenje drugje, na primer v Mehiki in Južni Koreji, in s tem tudi uporaba herbicidov, ki vsebujejo amonijev glufosinat ali glifosat; |
| --- | --- |

I.

ker se bo z odobritvijo uvoza gensko spremenjene koruze MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122 v Unijo verjetno povečalo njeno gojenje drugje, na primer v Mehiki in Južni Koreji, in s tem tudi uporaba herbicidov, ki vsebujejo amonijev glufosinat ali glifosat;

| J. | ker štiri od teh sort koruze izražajo beljakovine Cry, ki so beljakovine Bt (pridobljene iz Bacillus thuringiensis) in povzročajo odpornost proti nekaterim škodljivim metuljem in hroščem; |
| --- | --- |

J.

ker štiri od teh sort koruze izražajo beljakovine Cry, ki so beljakovine Bt (pridobljene iz Bacillus thuringiensis) in povzročajo odpornost proti nekaterim škodljivim metuljem in hroščem;

| K. | ker gensko spremenjene rastline Bt skozi celo življenjsko dobo izražajo insekticidni toksin, in sicer v vseh celicah, tudi v delih, ki jih zaužijejo ljudje in živali; ker poskusi z živalsko krmo kažejo, da imajo lahko gensko spremenjene rastline Bt strupene učinke (10); ker je bilo dokazano, da se toksin Bt v gensko spremenjenih rastlinah zelo razlikuje od naravno prisotnega toksina Bt (11); |
| --- | --- |

K.

ker gensko spremenjene rastline Bt skozi celo življenjsko dobo izražajo insekticidni toksin, in sicer v vseh celicah, tudi v delih, ki jih zaužijejo ljudje in živali; ker poskusi z živalsko krmo kažejo, da imajo lahko gensko spremenjene rastline Bt strupene učinke (10); ker je bilo dokazano, da se toksin Bt v gensko spremenjenih rastlinah zelo razlikuje od naravno prisotnega toksina Bt (11);

| L. | ker je še vedno zbuja skrb možnost, da lahko ciljni škodljivi metulji postanejo odporni proti beljakovinam Cry, kar utegne privesti do sprememb v praksi zatiranja škodljivcev v državah, kjer se ta koruza goji; |
| --- | --- |

L.

ker je še vedno zbuja skrb možnost, da lahko ciljni škodljivi metulji postanejo odporni proti beljakovinam Cry, kar utegne privesti do sprememb v praksi zatiranja škodljivcev v državah, kjer se ta koruza goji;

| M. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: slabo zasnovane preskuse, manjkajoče preskuse, na primer glede hranilne vrednosti, ali dejstvo, da ni bilo opravljena študija 90 dnevnega krmljenja glodavcev s to koruzo; manjkajoče ali pomanjkljive podatke, na primer o nenamernih učinkih, povezanih s kombinacijo transformacij, ali o morebitnih interakcijah osmih beljakovin, ki bi lahko povzročile nenamerne učinke; napačne predpostavke vložnika, na primer v zvezi z razgradnjo prek ust zaužite DNK pri prehodu skozi prebavni trakt; deloma pomanjkljivo oceno tveganja za okolje in pomanjkljiv načrt okoljskega spremljanja (12); |
| --- | --- |

M.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: slabo zasnovane preskuse, manjkajoče preskuse, na primer glede hranilne vrednosti, ali dejstvo, da ni bilo opravljena študija 90 dnevnega krmljenja glodavcev s to koruzo; manjkajoče ali pomanjkljive podatke, na primer o nenamernih učinkih, povezanih s kombinacijo transformacij, ali o morebitnih interakcijah osmih beljakovin, ki bi lahko povzročile nenamerne učinke; napačne predpostavke vložnika, na primer v zvezi z razgradnjo prek ust zaužite DNK pri prehodu skozi prebavni trakt; deloma pomanjkljivo oceno tveganja za okolje in pomanjkljiv načrt okoljskega spremljanja (12);

| N. | ker tudi ugotovitve neodvisnih raziskav zbujajo skrb zaradi velikih pomanjkljivosti v primerjalni oceni, hudih pomanjkljivosti, ker ni bila opravljena toksikološka ocena, neprepričljive ocene alergentnosti, neobravnavanja kombiniranih učinkov in nepravilne ocene tveganja za okolje (13); |
| --- | --- |

N.

ker tudi ugotovitve neodvisnih raziskav zbujajo skrb zaradi velikih pomanjkljivosti v primerjalni oceni, hudih pomanjkljivosti, ker ni bila opravljena toksikološka ocena, neprepričljive ocene alergentnosti, neobravnavanja kombiniranih učinkov in nepravilne ocene tveganja za okolje (13);

| O. | ker agencija EFSA kljub vsem tem pomislekom meni, da spremljanje po dajanju živil/krme, ki so proizvedeni iz gensko spremenjene koruze MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122 ter njenih podkombinacij, na trg ni potrebno; |
| --- | --- |

O.

ker agencija EFSA kljub vsem tem pomislekom meni, da spremljanje po dajanju živil/krme, ki so proizvedeni iz gensko spremenjene koruze MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 in 59122 ter njenih podkombinacij, na trg ni potrebno;

| P. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje; ker je 14 držav članic glasovalo proti, le 11 jih glasovalo za, štiri države pa so se glasovanja vzdržale; |
| --- | --- |

P.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 11. septembra 2018, ni bilo sprejeto mnenje; ker je 14 držav članic glasovalo proti, le 11 jih glasovalo za, štiri države pa so se glasovanja vzdržale;

| Q. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 odločbe o odobritvi sprejema brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (14); |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme, in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 odločbe o odobritvi sprejema brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (14);

| R. | ker je Parlament v prvi obravnavi (15)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament v prvi obravnavi (15)28. oktobra 2015 zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 ter Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da izvedbeni sklep Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (16) dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je osnutek izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi sort, za katere niso bili predloženi varnostni podatki, ki niso bile testirane ali niti še niso bile proizvedene, pravzaprav v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje iz Uredbe (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj začasno prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler veljavni postopek odobritve, ki se je izkazal za neustreznega, ne bo spremenjen tako, da se odpravijo njegove pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Scientific opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company (Znanstveno mnenje o vlogi EFSA-GMO-BE-2013-118 družbe Monsanto za odobritev gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in podkombinacij, ne glede na njen izvor, za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003), EFSA Journal, zvezek 15, izdaja 8: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110).

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (UL C 399, 24.11.2017, str. 71).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 19).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 17).

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 35, 31.1.2018, str. 15).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (UL C 86, 6.3.2018, str. 108).

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (UL C 86, 6.3.2018, str. 111).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 76).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (UL C 215, 19.6.2018, str. 80).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 70).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (UL C 215, 19.6.2018, str. 73).

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (UL C 215, 19.6.2018, str. 83).

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 298, 23.8.2018, str. 34).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 307, 30.8.2018, str. 71).

| — | Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 307, 30.8.2018, str. 67).

| — | Resolucija z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 13. septembra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 337, 20.9.2018, str. 54).

| — | Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 55).

| — | Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 4. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-44406-6, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 60).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 122).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 127).

| — | Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL C 346, 27.9.2018, str. 133).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 59122 (DAS-59122-7), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0051).

| — | Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 1. marca 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh transformacij MON 87427, MON 89034 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Sklepa 2010/420/EU (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0052).

| — | Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjene sladkorne pese H7-1 (KM-ØØØH71-4), v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0197).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo GA21 (MON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0221).

| — | Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 30. maja 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij 1507, 59122, MON 810 in NK603, ter o razveljavitvi sklepov 2009/815/ES, 2010/428/EU in 2010/432/EU v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0222).

(5)  EFSA GMO Panel (EFSA Panel on Genetically Modified Organisms), 2017. Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company (Mnenje Odbora EFSA za gensko spremenjene organizme iz leta 2017 o vlogi EFSA-GMO-BE-2013-118, ki jo je v skladu v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 oddala družba Monsanto, za odobritev gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in podkombinacij, ne glede na njihov izvor, za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo). EFSA Journal 2017; 15(8):4921, str. 32. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  Trditev v mnenju EFSA, navedenem zgoraj (EFSA Journal 2017; 15(8):4921).

(7)  koruza MON-87427-7 izraža beljakovino CP4 EPSPS, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; koruza MON-89Ø34-3 izraža beljakovini Cry1A.105 in Cry2Ab2, ki zagotavljata zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; koruza DAS-Ø15Ø7-1 izraža beljakovino Cry1F, ki zagotavlja zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino PAT, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi amonijevega glufosinata; koruza MON-88Ø17-3 izraža spremenjeno beljakovino Cry3Bb1, ki zagotavlja zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami hroščev, in beljakovino CP4 EPSPS, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; koruza DAS-59122-7 izraža beljakovini Cry34Ab1 in Cry35Ab1, ki zagotavljata zaščito pred nekaterimi škodljivimi vrstami hroščev, in beljakovino PAT, ki zagotavlja odpornost proti herbicidom na osnovi amonijevega glufosinata.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  Monografije IARC, zvezek 112: ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, 20. marec 2015: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Glej npr. El-Shamei Z. S., Gab-Alla A. A., Shatta A. A., Moussa E. A., Rayan A. M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG) (Histopatološke spremembe v nekaterih organih podganjih samcev, krmljenih z gensko spremenjeno koruzo (Ajeeb ZG)), Journal of American Science, 2012; 8(9), str. 1117-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A, Darvas B., Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control (Primerjalni vidiki uporabe toksina Cry pri zatiranju žuželk). Objavljeno v: Ishaaya I., Palli S. R., Horowitz A. R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Nizozemska, Springer, 2012, str. 195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Glej Register vprašanj EFSA, Priloga G k vprašanju št. EFSA-Q-2013-00926 na voljo na spletu na naslednji povezavi: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus, A, Then, C, Testbiotech comment on ‘Scientific Opinion on application EFSA-GMO-BE-2013-118 for authorisation of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 and subcombinations independently of their origin, for food and feed uses, import and processing submitted under Regulation (EC) No 1829/2003 by Monsanto Company’ (Komentar inštituta Testbiotech o znanstvenem mnenju o vlogi EFSA-GMO-BE-2013-118, ki jo je v skladu v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 oddala družba Monsanto, za odobritev gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 in podkombinacij, ne glede na njihov izvor, za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo), ki je na voljo na naslednji povezavi: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf

(14)  Na primer v uvodnem govoru na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključenem v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali v govoru o stanju Unije iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(15)  UL C 355, 20.10.2017, str. 165.

(16)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

Četrtek, 25. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

Zaščita finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o zaščiti finančnih interesov EU: izterjava denarja in premoženja iz tretjih držav v primerih goljufije (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osemnajstega poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osemnajstega poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za leto 2017,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. aprila 2016 o akcijskem načrtu za DDV: Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU – čas za odločitev (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. aprila 2016 o akcijskem načrtu za DDV: Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU – čas za odločitev (COM(2016)0148),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. septembra 2018 z naslovom 29. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boj proti goljufijam – 2017 (COM(2018)0553) in priloženih delovnih dokumentih služb Komisije (SWD(2018)0381 do 0386), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. septembra 2018 z naslovom 29. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boj proti goljufijam – 2017 (COM(2018)0553) in priloženih delovnih dokumentih služb Komisije (SWD(2018)0381 do 0386),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (5) (resolucija odbora CRIM), in svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije (6) odbora CRIM, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (5) (resolucija odbora CRIM), in svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije (6) odbora CRIM,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Eurobarometer št. 470, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Eurobarometer št. 470,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisije o boju proti carinskim goljufijam in zaščiti lastnih sredstev EU (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisije o boju proti carinskim goljufijam in zaščiti lastnih sredstev EU (O-000066/2018),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0298/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0298/2018),

| A. | ker bi morala biti zaščita finančnih interesov EU bistven element politike EU za povečanje zaupanja državljanov ter zagotavljanje pravilne in učinkovite porabe njihovega denarja; |
| --- | --- |

A.

ker bi morala biti zaščita finančnih interesov EU bistven element politike EU za povečanje zaupanja državljanov ter zagotavljanje pravilne in učinkovite porabe njihovega denarja;

| B. | ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah otežuje boj proti goljufijam, ker ni enotne zakonodaje na evropski ravni za boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

B.

ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah otežuje boj proti goljufijam, ker ni enotne zakonodaje na evropski ravni za boj proti organiziranemu kriminalu;

| C. | ker člen 325(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da države članice sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, enake ukrepe kot za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim finančnim interesom; |
| --- | --- |

C.

ker člen 325(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da države članice sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, enake ukrepe kot za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim finančnim interesom;

| D. | ker Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (7), določa minimalne standarde EU za začasno zavarovanje premoženja z možnostjo poznejšega odvzema in za zaplembo premoženja v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

D.

ker Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (7), določa minimalne standarde EU za začasno zavarovanje premoženja z možnostjo poznejšega odvzema in za zaplembo premoženja v kazenskih zadevah;

| E. | ker predlog Komisije z dne 21. decembra 2016 za uredbo o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in zaplembi (2016/0412(COD)) uvaja standardizirana sredstva za sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

E.

ker predlog Komisije z dne 21. decembra 2016 za uredbo o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in zaplembi (2016/0412(COD)) uvaja standardizirana sredstva za sodelovanje med državami članicami;

| F. | ker noben od teh instrumentov ne more veljati za tretje države; |
| --- | --- |

F.

ker noben od teh instrumentov ne more veljati za tretje države;

| G. | ker Uredba Sveta (EU) 2017/1939, in zlasti člen 104, določa sredstva za sodelovanje s tretjimi državami; |
| --- | --- |

G.

ker Uredba Sveta (EU) 2017/1939, in zlasti člen 104, določa sredstva za sodelovanje s tretjimi državami;

| H. | ker člen 3(4) Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma (CETS št. 198) določa: „Vsaka pogodbenica sprejme take zakonodajne ali druge morebitne ukrepe, s katerimi zagotovi, da pri težjem kaznivem dejanju ali dejanjih, ki jih opredeljuje nacionalna zakonodaja, storilec kaznivega dejanja izkaže izvor domnevne premoženjske koristi ali drugega premoženja, ki se lahko odvzame, če je taka zahteva skladna z načeli njene nacionalne zakonodaje.“; |
| --- | --- |

H.

ker člen 3(4) Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma (CETS št. 198) določa: „Vsaka pogodbenica sprejme take zakonodajne ali druge morebitne ukrepe, s katerimi zagotovi, da pri težjem kaznivem dejanju ali dejanjih, ki jih opredeljuje nacionalna zakonodaja, storilec kaznivega dejanja izkaže izvor domnevne premoženjske koristi ali drugega premoženja, ki se lahko odvzame, če je taka zahteva skladna z načeli njene nacionalne zakonodaje.“;

| I. | ker sta OZN in Svet Evrope sestavila več konvencij in mehanizmov na regionalni in svetovni ravni, in sicer Konvencijo Združenih narodov proti korupciji z dne 31. oktobra 2003, Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu z dne 15. novembra 2000, Konvencijo Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma z dne 16. maja 2005, Konvencijo Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, z dne 8. novembra 1990; ker ti instrumenti iz različnih razlogov ne omogočajo vedno učinkovite in pravočasne izterjave ukradenih sredstev; |
| --- | --- |

I.

ker sta OZN in Svet Evrope sestavila več konvencij in mehanizmov na regionalni in svetovni ravni, in sicer Konvencijo Združenih narodov proti korupciji z dne 31. oktobra 2003, Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu z dne 15. novembra 2000, Konvencijo Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma z dne 16. maja 2005, Konvencijo Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, z dne 8. novembra 1990; ker ti instrumenti iz različnih razlogov ne omogočajo vedno učinkovite in pravočasne izterjave ukradenih sredstev;

| J. | ker je EU to vprašanje označila kot eno od prednostnih nalog skupne zunanje in varnostne politike; ker se v zvezi s tem izvajajo pilotni in pripravljalni projekti; |
| --- | --- |

J.

ker je EU to vprašanje označila kot eno od prednostnih nalog skupne zunanje in varnostne politike; ker se v zvezi s tem izvajajo pilotni in pripravljalni projekti;

| K. | ker je urad OLAF v skladu s členi 1, 3 in 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8), pristojen za preiskavo vedno, kadar se porabi denar EU, tudi v državah, ki niso njene članice, a prejemajo njeno pomoč; |
| --- | --- |

K.

ker je urad OLAF v skladu s členi 1, 3 in 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8), pristojen za preiskavo vedno, kadar se porabi denar EU, tudi v državah, ki niso njene članice, a prejemajo njeno pomoč;

| L. | ker lahko urad OLAF v skladu s členom 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 sklene dogovore o upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah, če to vnaprej uskladi s pristojnimi službami Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

L.

ker lahko urad OLAF v skladu s členom 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 sklene dogovore o upravnem sodelovanju s pristojnimi organi v tretjih državah, če to vnaprej uskladi s pristojnimi službami Komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje;

| 1. | poudarja težave, ker se sredstva EU izgubijo zaradi goljufij, pri katerih se ta sredstva prenesejo v tretje države; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba za namene preprečevanja preprečiti prenos sredstev prek finančnih posrednikov, ki delujejo v nepreglednih in nekooperativnih jurisdikcijah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z zaskrbljenostjo poudarja, da se sredstva iz tretjih držav morda prav tako nezakonito prenašajo v EU; poudarja, da bi morali rezultati pripravljalnega ukrepa, ki ga je financirala EU, s katerim bi države arabske pomladi podprli pri odvzemu premoženjske koristi in ki ga izvaja Medregijski raziskovalni inštitut Združenih narodov za kriminal in pravico (UNICRI), voditi v stalen in širši program EU za odvzem premoženjske koristi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba izplačevanje sredstev povezati z objavo podatkov o dejanskem lastništvu, da bi olajšali odvzem premoženjske koristi v primeru goljufije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je EU do zdaj žal sklenila sporazume o medsebojni pravni pomoči le z nekaterimi tretjimi državami, kot so Japonska, Lihtenštajn, Norveška in Združene države, čeprav se sumi, da se sredstva prenašajo tudi v druge jurisdikcije; poziva Komisijo, naj spodbuja prizadevanja za sklenitev sporazumov s tretjimi državami, ki prejemajo sredstva EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da se mora veliko držav članic trenutno zanašati na dvostranske sporazume in da do tega resnega vprašanja ni pristopa na ravni EU; zato poudarja potrebo po enotnejšem pristopu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj čim prej zaprosi za članstvo v Skupini držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope in naj Parlament o tem redno obvešča; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v sporazumih, podpisanih s tretjimi državami, zavzame strožje stališče in vztraja pri vključitvi klavzul o boju proti goljufijam; obžaluje, da zaradi goljufij s prenosom denarja v tretje države, ni podatkov o znesku izgubljenih sredstev EU na letni ravni; poziva Komisijo, naj izračuna znesek izgubljenih sredstev EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj izvede oceno tveganja v zvezi s pravnimi akti EU, ki omogočajo nezakonit prenos denarja v tretje države, in odstrani ustrezne točke v teh predpisih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj za čimprejšnjo vzpostavitev osrednje podatkovne zbirke EU uvede standardizirano metodo za zbiranje podatkov, ki bo enaka za vse države članice in bo omogočala odkrivanje goljufivega prenosa sredstev v tretje države; poudarja, da tak mehanizem za boj proti pranju denarja že obstaja in bi se lahko razširil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da sta Konvencija Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma z dne 16. maja 2005 ter Konvencija Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, z dne 8. novembra 1990 pomembna instrumenta za boljše sodelovanje s tretjimi državami na področju zamrznitve in zaplembe premoženjske koristi; pozdravlja uspešen zaključek pogajanj o predlogu uredbe o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in zaplembi ter ugotavlja, da bi lahko bili njeni glavni elementi koristna podlaga za sodelovanje s tretjimi državami v okviru mednarodnih konvencij in dvostranskih sporazumov, katerih pogodbenica je EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da niso vse države članice EU pristale na sodelovanje pri EJT; poudarja, kako pomembno je, da postane Evropsko javno tožilstvo glavni akter vseh prihodnjih mehanizmov zaplemb v tretjih državah, zaradi česar ga je treba v skladu s členom 104 uredbe o Evropskem javnem tožilstvu v obstoječih in prihodnjih sporazumih o medsebojni pravni pomoči in zaplembi premoženjske koristi priznati kot pristojni organ za ta namen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu uradu za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(2)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(3)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(4)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(5)  UL C 208, 10.6.2016, str. 89.

(6)  UL C 215, 19.6.2018, str. 96.

(7)  UL L 127, 29.4.2014, str. 39.

(8)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

Porast neofašističnega nasilja v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o porastu neofašističnega nasilja v Evropi (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN za sodobne oblike rasizma, rasno diskriminacijo, ksenofobijo in s tem povezane nestrpnosti z dne 9. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN za sodobne oblike rasizma, rasno diskriminacijo, ksenofobijo in s tem povezane nestrpnosti z dne 9. maja 2017,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 71/179 z dne 19. decembra 2016 o boju proti poveličevanju nacizma, neonacizma in drugih praks, ki prispevajo k spodbujanju sodobnih oblik rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 71/179 z dne 19. decembra 2016 o boju proti poveličevanju nacizma, neonacizma in drugih praks, ki prispevajo k spodbujanju sodobnih oblik rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 14 in Protokola št. 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti člena 14 in Protokola št. 12,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 (1) o prepovedi diskriminacije na podlagi rase ali narodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 (1) o prepovedi diskriminacije na podlagi rase ali narodnosti,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (4),

| — | ob upoštevanju ustanovitve skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti junija 2016,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope z dne 30. septembra 2014 o ukrepanju proti manifestacijam neonacizma in desničarskega ekstremizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope z dne 30. septembra 2014 o ukrepanju proti manifestacijam neonacizma in desničarskega ekstremizma,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja za preprečevanje nezakonitega sovražnega govora na spletu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja za preprečevanje nezakonitega sovražnega govora na spletu,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker so te vrednote skupne vsem državam članicam; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; ker so te vrednote skupne vsem državam članicam;

| B. | ker je prav pomanjkanje resnih ukrepov zoper neofašistične in neonacistične skupine omogočilo sedanji porast ksenofobije v Evropi; |
| --- | --- |

B.

ker je prav pomanjkanje resnih ukrepov zoper neofašistične in neonacistične skupine omogočilo sedanji porast ksenofobije v Evropi;

| C. | ker odkrito neofašistične, neonacistične, rasistične in ksenofobne skupine in politične stranke v družbi spodbujajo sovraštvo in nasilje, kar nas opominja, česa so bile zmožne v preteklosti; |
| --- | --- |

C.

ker odkrito neofašistične, neonacistične, rasistične in ksenofobne skupine in politične stranke v družbi spodbujajo sovraštvo in nasilje, kar nas opominja, česa so bile zmožne v preteklosti;

| D. | ker širjenje sovražnega govora na spletu pogosto vodi k porastu nasilja, tudi neofašističnih skupin; |
| --- | --- |

D.

ker širjenje sovražnega govora na spletu pogosto vodi k porastu nasilja, tudi neofašističnih skupin;

| E. | ker so neofašistične skupine ubile že na tisoče raznovrstnih ljudi, kot so begunci in priseljenci, etnične in verske manjšine, osebe LGBTQI, zagovorniki človekovih pravic, aktivisti, politiki in policisti; |
| --- | --- |

E.

ker so neofašistične skupine ubile že na tisoče raznovrstnih ljudi, kot so begunci in priseljenci, etnične in verske manjšine, osebe LGBTQI, zagovorniki človekovih pravic, aktivisti, politiki in policisti;

| F. | ker neofašistične skupine uporabljajo in zlorabljajo naša demokratična orodja za širjenje sovraštva in nasilja; |
| --- | --- |

F.

ker neofašistične skupine uporabljajo in zlorabljajo naša demokratična orodja za širjenje sovraštva in nasilja;

| G. | ker je po poročanju Europola komisar EU za varnost Julian King v govoru na prireditvi 22. marca 2017 v spomin na napade v Bruslju leta 2016 poudaril, da narašča nevarnost nasilnega desničarskega ekstremizma, in dejal, da ne ve za niti eno državo članico EU, ki je ta pojav ne bi zadeval, pri čemer je izrecno izpostavil napade na Norveškem leta 2011, umor britanske poslanke Jo Cox ter napade na azilne domove in mošeje po vsej Evropi, da bi opozoril na varnostno grožnjo, o kateri se po njegovem mnenju premalo poroča; ker se neofašistične in neonacistične skupine pojavljajo v različnih oblikah; ker večina teh skupin izključuje nekatere posameznike ali skupine iz družbe; ker se te organizacije pogosto agresivno izražajo glede manjšinskih skupin, kar skušajo upravičiti s sklicevanjem na načelo svobode govora; ker pravica do svobode govora ni absolutna; |
| --- | --- |

G.

ker je po poročanju Europola komisar EU za varnost Julian King v govoru na prireditvi 22. marca 2017 v spomin na napade v Bruslju leta 2016 poudaril, da narašča nevarnost nasilnega desničarskega ekstremizma, in dejal, da ne ve za niti eno državo članico EU, ki je ta pojav ne bi zadeval, pri čemer je izrecno izpostavil napade na Norveškem leta 2011, umor britanske poslanke Jo Cox ter napade na azilne domove in mošeje po vsej Evropi, da bi opozoril na varnostno grožnjo, o kateri se po njegovem mnenju premalo poroča; ker se neofašistične in neonacistične skupine pojavljajo v različnih oblikah; ker večina teh skupin izključuje nekatere posameznike ali skupine iz družbe; ker se te organizacije pogosto agresivno izražajo glede manjšinskih skupin, kar skušajo upravičiti s sklicevanjem na načelo svobode govora; ker pravica do svobode govora ni absolutna;

| H. | ker člen 30 Splošne deklaracije človekovih pravic jasno določa, da ničesar v tej deklaraciji ni mogoče razlagati tako, da bi katerikoli državi, skupini ali posamezniku dajala pravico, da izvaja dejavnosti ali dejanja, usmerjena k uničevanju z deklaracijo določenih pravic in svoboščin; |
| --- | --- |

H.

ker člen 30 Splošne deklaracije človekovih pravic jasno določa, da ničesar v tej deklaraciji ni mogoče razlagati tako, da bi katerikoli državi, skupini ali posamezniku dajala pravico, da izvaja dejavnosti ali dejanja, usmerjena k uničevanju z deklaracijo določenih pravic in svoboščin;

| I. | ker Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije potrjuje, da njene države pogodbenice obsojajo vso propagando in vse organizacije, ki temeljijo na idejah ali teorijah večvrednosti neke rase ali skupine oseb določene barve kože ali etničnega porekla; |
| --- | --- |

I.

ker Mednarodna konvencija o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije potrjuje, da njene države pogodbenice obsojajo vso propagando in vse organizacije, ki temeljijo na idejah ali teorijah večvrednosti neke rase ali skupine oseb določene barve kože ali etničnega porekla;

| J. | ker je v nacionalni zakonodaji več držav članic prepovedano spodbujanje fašizma; |
| --- | --- |

J.

ker je v nacionalni zakonodaji več držav članic prepovedano spodbujanje fašizma;

| K. | ker je Europol v poročilu TESAT 2018 ugotovil, da se je skoraj podvojilo število posameznikov, ki so bili leta 2017 pridržani zaradi skrajnodesničarskih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

K.

ker je Europol v poročilu TESAT 2018 ugotovil, da se je skoraj podvojilo število posameznikov, ki so bili leta 2017 pridržani zaradi skrajnodesničarskih kaznivih dejanj;

| L. | ker je bilo 22. julija 2011 v napadih na Norveškem ubitih 77 ljudi, 151 pa jih je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo 22. julija 2011 v napadih na Norveškem ubitih 77 ljudi, 151 pa jih je bilo ranjenih;

| M. | ker je bila 16. junija 2016 v Birstallu v Združenem kraljestvu surovo umorjena poslanka Združenega kraljestva Jo Cox; |
| --- | --- |

M.

ker je bila 16. junija 2016 v Birstallu v Združenem kraljestvu surovo umorjena poslanka Združenega kraljestva Jo Cox;

| N. | ker je bilo v skladu s poročilom Europola TESAT 2018 leta 2017 v Združenem kraljestvu prijavljenih pet preprečenih, spodletelih ali izvedenih terorističnih napadov, (5) ki jih pripisujejo skrajnim desničarjem; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo v skladu s poročilom Europola TESAT 2018 leta 2017 v Združenem kraljestvu prijavljenih pet preprečenih, spodletelih ali izvedenih terorističnih napadov, (5) ki jih pripisujejo skrajnim desničarjem;

| O. | ker sta bila po protifašističnih demonstracijah 21. septembra 2018 v Bariju v Italiji napadena poslanka Evropskega parlamenta Eleonora Forenza in njen pomočnik Antonio Perillo; |
| --- | --- |

O.

ker sta bila po protifašističnih demonstracijah 21. septembra 2018 v Bariju v Italiji napadena poslanka Evropskega parlamenta Eleonora Forenza in njen pomočnik Antonio Perillo;

| P. | ker je francoska obveščevalna služba izrazila zaskrbljenost zaradi vse večjega števila pripadnikov vojaških in policijskih sil, ki se pridružujejo skrajnodesničarskim nasilnim skupinam (6); |
| --- | --- |

P.

ker je francoska obveščevalna služba izrazila zaskrbljenost zaradi vse večjega števila pripadnikov vojaških in policijskih sil, ki se pridružujejo skrajnodesničarskim nasilnim skupinam (6);

| Q. | ker je Evropska komisija proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI), ki jo je ustanovil Svet Evrope, v poročilu z dne 15. maja 2018 opozorila na porast desničarskega ekstremizma in neofašizma na Hrvaškem (7); |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropska komisija proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI), ki jo je ustanovil Svet Evrope, v poročilu z dne 15. maja 2018 opozorila na porast desničarskega ekstremizma in neofašizma na Hrvaškem (7);

| R. | ker je skrajnodesničarsko poljsko gibanje ONR (Nacionalni radikalni tabor) med protesti na Poljskem novembra 2017 na javnem trgu v Katovicah na jugu Poljske na improvizirane vislice obesilo slike šestih poslancev Evropskega parlamenta, ki so stopili v bran strpnosti, pravni državi in drugim evropskim vrednotam; ker preiskava še poteka, a doslej še ni bilo podana kazenska ovadba proti nobenemu od osumljencev, čeprav so o tem dogodku poročali številni mediji, tudi z videoposnetki; |
| --- | --- |

R.

ker je skrajnodesničarsko poljsko gibanje ONR (Nacionalni radikalni tabor) med protesti na Poljskem novembra 2017 na javnem trgu v Katovicah na jugu Poljske na improvizirane vislice obesilo slike šestih poslancev Evropskega parlamenta, ki so stopili v bran strpnosti, pravni državi in drugim evropskim vrednotam; ker preiskava še poteka, a doslej še ni bilo podana kazenska ovadba proti nobenemu od osumljencev, čeprav so o tem dogodku poročali številni mediji, tudi z videoposnetki;

| S. | ker so skrajnodesničarske organizacije novembra 2017 obeležile dan neodvisnosti Poljske v Varšavi z organizacijo obsežnih protestov, na katerih se je zbralo več kot 60 000 ljudi; ker so protestniki nosili ksenofobne transparente z napisi, kot so „bela Evropa bratskih narodov“, nekateri pa so prikazovali falango, fašistični simbol iz 30. let 20. stoletja; |
| --- | --- |

S.

ker so skrajnodesničarske organizacije novembra 2017 obeležile dan neodvisnosti Poljske v Varšavi z organizacijo obsežnih protestov, na katerih se je zbralo več kot 60 000 ljudi; ker so protestniki nosili ksenofobne transparente z napisi, kot so „bela Evropa bratskih narodov“, nekateri pa so prikazovali falango, fašistični simbol iz 30. let 20. stoletja;

| T. | ker v Grčiji še vedno poteka sojenje neonacistični stranki Zlata zora na podlagi obtožb, da gre za hudodelsko združbo, ki je poleg drugih kaznivih dejanj, vključno s poskusom umora, obtožena za umor Pavlosa Fisasa; |
| --- | --- |

T.

ker v Grčiji še vedno poteka sojenje neonacistični stranki Zlata zora na podlagi obtožb, da gre za hudodelsko združbo, ki je poleg drugih kaznivih dejanj, vključno s poskusom umora, obtožena za umor Pavlosa Fisasa;

| U. | ker je bil 21. septembra 2018 v središču Aten surovo umorjen aktivist LGBTQI Zak Kostopulos; ker je eden od obtožencev domnevno povezan s skrajnodesničarskimi silami; ker je potrebna celovita preiskava, da bi se odgovornim za grdo ravnanje z njim in za njegovo smrt čimprej sodilo; |
| --- | --- |

U.

ker je bil 21. septembra 2018 v središču Aten surovo umorjen aktivist LGBTQI Zak Kostopulos; ker je eden od obtožencev domnevno povezan s skrajnodesničarskimi silami; ker je potrebna celovita preiskava, da bi se odgovornim za grdo ravnanje z njim in za njegovo smrt čimprej sodilo;

| V. | ker je bila državljanu Italije izrečena kazen 12 let zapora, ker je v rasno motiviranem napadu v mestu Macerata v osrednji Italiji ustrelil in ranil šest afriških migrantov; |
| --- | --- |

V.

ker je bila državljanu Italije izrečena kazen 12 let zapora, ker je v rasno motiviranem napadu v mestu Macerata v osrednji Italiji ustrelil in ranil šest afriških migrantov;

| W. | ker je bilo sedem pripadnikov skrajnodesničarske militantne skupine, ki je bila sredi septembra 2018 v Chemnitzu prijeta zaradi kršitve javnega reda in miru, pred kratkim obtožena na podlagi suma o oblikovanju teroristične organizacije, imenovane Revolution Chemnitz; ker državni tožilci poročajo, da so preiskovalci po pregledu notranjega komuniciranja v skupini zaostrili obtožbe s kaznivih dejanj na terorizem; |
| --- | --- |

W.

ker je bilo sedem pripadnikov skrajnodesničarske militantne skupine, ki je bila sredi septembra 2018 v Chemnitzu prijeta zaradi kršitve javnega reda in miru, pred kratkim obtožena na podlagi suma o oblikovanju teroristične organizacije, imenovane Revolution Chemnitz; ker državni tožilci poročajo, da so preiskovalci po pregledu notranjega komuniciranja v skupini zaostrili obtožbe s kaznivih dejanj na terorizem;

| X. | ker je bilo 7. decembra 2017 v Franciji pet pripadnikov gibanja Génération Identitaire obsojenih zaradi spodbujanja k rasnemu in verskemu sovraštvu; ker so posamezniki, povezani s skrajnodesničarskimi skupinami, vključno s skupino Action Française, načrtovali teroristični napad na več francoskih politikov in mošej med predsedniškimi volitvami leta 2017; ker je bilo 24. junija 2018 prijetih 10 pripadnikov skrajnodesničarske skupine Action des Forces Opérationnelles (AFO) zaradi načrtovanja vrste napadov na pripadnike muslimanske skupnosti; ker sta bila 14. septembra 2018 dva nekdanja obritoglavca obsojena za umor mladega študenta in protifašističnega aktivista Clémenta Mérica, ki je bil ubit junija 2013; |
| --- | --- |

X.

ker je bilo 7. decembra 2017 v Franciji pet pripadnikov gibanja Génération Identitaire obsojenih zaradi spodbujanja k rasnemu in verskemu sovraštvu; ker so posamezniki, povezani s skrajnodesničarskimi skupinami, vključno s skupino Action Française, načrtovali teroristični napad na več francoskih politikov in mošej med predsedniškimi volitvami leta 2017; ker je bilo 24. junija 2018 prijetih 10 pripadnikov skrajnodesničarske skupine Action des Forces Opérationnelles (AFO) zaradi načrtovanja vrste napadov na pripadnike muslimanske skupnosti; ker sta bila 14. septembra 2018 dva nekdanja obritoglavca obsojena za umor mladega študenta in protifašističnega aktivista Clémenta Mérica, ki je bil ubit junija 2013;

| Y. | ker v Španiji ravno preiskujejo 12 pripadnikov neonacistične organizacije Hogar Social Madrid zaradi spodbujanja k sovraštvu; ker so bili pripadniki španskih fašističnih skupin Falange, Alianza Nacional in Democracia Nacional prijeti in pred vrhovnim sodiščem v Španiji obsojeni, potem ko so med praznovanjem ob katalonskem državnem prazniku leta 2013 napadli kulturni center Blanquerna v Madridu; ker je protirasistična nevladna organizacija SOS Racismo leta 2016 dokumentirala 309 primerov ksenofobnega nasilja; ker je predsednik te organizacije po poročanju o teh primerih prejel grožnje s smrtjo in je obsodil pomanjkanje učinkovitih mehanizmov za prijavo teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

Y.

ker v Španiji ravno preiskujejo 12 pripadnikov neonacistične organizacije Hogar Social Madrid zaradi spodbujanja k sovraštvu; ker so bili pripadniki španskih fašističnih skupin Falange, Alianza Nacional in Democracia Nacional prijeti in pred vrhovnim sodiščem v Španiji obsojeni, potem ko so med praznovanjem ob katalonskem državnem prazniku leta 2013 napadli kulturni center Blanquerna v Madridu; ker je protirasistična nevladna organizacija SOS Racismo leta 2016 dokumentirala 309 primerov ksenofobnega nasilja; ker je predsednik te organizacije po poročanju o teh primerih prejel grožnje s smrtjo in je obsodil pomanjkanje učinkovitih mehanizmov za prijavo teh kaznivih dejanj;

| Z. | ker je fundacija Francisca Franca, ki poveličuje diktaturo, njena kazniva dejanja in družino Franco, 19 oseb obtožila več kaznivih dejanj, ki bi lahko privedla do 13 let zapora, potem ko so te izvedle mirno in simbolično akcijo, med katero so z dvorca Pazo de Meirás razvile dva velika transparenta, s katerima so javne organe pozvale, naj zahtevajo vrnitev te stavbe galicijskemu ljudstvu; |
| --- | --- |

Z.

ker je fundacija Francisca Franca, ki poveličuje diktaturo, njena kazniva dejanja in družino Franco, 19 oseb obtožila več kaznivih dejanj, ki bi lahko privedla do 13 let zapora, potem ko so te izvedle mirno in simbolično akcijo, med katero so z dvorca Pazo de Meirás razvile dva velika transparenta, s katerima so javne organe pozvale, naj zahtevajo vrnitev te stavbe galicijskemu ljudstvu;

| AA. | ker je španski kongres sprejel predlog o prekopu posmrtnih ostankov Francisca Franca iz grobnice pri vojaškem spomeniku Dolina padlih, kamor romajo skrajni desničarji; ker bi morali biti vsi preostali simboli ali spomeniki, ki poveličujejo vojaško vstajo, državljansko vojno in Francovo diktaturo, dejansko odstranjeni, tisti pa, ki jih ni mogoče odstraniti, bi se morali tako kontekstualizirati in ponovno interpretirati, da bodo lahko prispevali k ozaveščanju javnosti in spominu na preteklost; |
| --- | --- |

AA.

ker je španski kongres sprejel predlog o prekopu posmrtnih ostankov Francisca Franca iz grobnice pri vojaškem spomeniku Dolina padlih, kamor romajo skrajni desničarji; ker bi morali biti vsi preostali simboli ali spomeniki, ki poveličujejo vojaško vstajo, državljansko vojno in Francovo diktaturo, dejansko odstranjeni, tisti pa, ki jih ni mogoče odstraniti, bi se morali tako kontekstualizirati in ponovno interpretirati, da bodo lahko prispevali k ozaveščanju javnosti in spominu na preteklost;

| AB. | ker neonacistično Nordijsko odporniško gibanje (NMR) redno prireja shode po vsej Skandinaviji, na katerih se vzklikajo slogani in vihtijo zeleno-bele zastave tega gibanja; ker je bilo več pripadnikov tega gibanja obsojenih zaradi nasilnih napadov na civiliste in policijo; ker je švedska vlada leta 2015 zaradi številnih požigov domov za sprejem beguncev začela prikrivati lokacijo stavb, namenjenih za njihovo nastanitev; |
| --- | --- |

AB.

ker neonacistično Nordijsko odporniško gibanje (NMR) redno prireja shode po vsej Skandinaviji, na katerih se vzklikajo slogani in vihtijo zeleno-bele zastave tega gibanja; ker je bilo več pripadnikov tega gibanja obsojenih zaradi nasilnih napadov na civiliste in policijo; ker je švedska vlada leta 2015 zaradi številnih požigov domov za sprejem beguncev začela prikrivati lokacijo stavb, namenjenih za njihovo nastanitev;

| AC. | ker se vsako leto 16. marca ob dnevu latvijske legije v Rigi zbere več tisoč ljudi, da bi počastili Latvijce, ki so služili v oboroženih silah Waffen-SS; |
| --- | --- |

AC.

ker se vsako leto 16. marca ob dnevu latvijske legije v Rigi zbere več tisoč ljudi, da bi počastili Latvijce, ki so služili v oboroženih silah Waffen-SS;

| AD. | ker so C14 in druge ukrajinske skrajnodesničarske skupine, kot so Nacionalna milica, povezana z regimentom Azov, Desni sektor, Karpatska mreža in druge, v letu 2018 večkrat napadle skupine Romov ter protifašistične demonstracije, seje mestnih svetov, prireditev pod okriljem Amnesty International, umetniške razstave, prireditve skupnosti LGBTQI ter zagovornike pravic žensk in okoljevarstvenike; |
| --- | --- |

AD.

ker so C14 in druge ukrajinske skrajnodesničarske skupine, kot so Nacionalna milica, povezana z regimentom Azov, Desni sektor, Karpatska mreža in druge, v letu 2018 večkrat napadle skupine Romov ter protifašistične demonstracije, seje mestnih svetov, prireditev pod okriljem Amnesty International, umetniške razstave, prireditve skupnosti LGBTQI ter zagovornike pravic žensk in okoljevarstvenike;

| 1. | ostro obsoja in obžaluje teroristične napade, umore, psihološko nasilje, nasilne fizične napade in pohode neofašističnih in neonacističnih organizacij, ki so se zgodili v različnih državah članicah EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je globoko zaskrbljen zaradi naraščajoče normalizacije fašizma, rasizma, ksenofobije in drugih oblik nestrpnosti v Evropski uniji ter ga vznemirjajo poročila iz nekaterih držav članic, da politični voditelji, politične stranke in organi pregona prikrito sodelujejo z neofašisti in neonacisti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zlasti zaskrbljen zaradi neofašističnega nasilja, ki zadeva vso družbo in je usmerjeno proti posameznim manjšinam, kot so temnopolti Evropejci ali osebe afriškega porekla, Judje, muslimani, Romi, državljani tretjih držav, osebe LGBTI in invalidi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja vse nasilne napade neofašističnih skupin na politike in člane političnih strank, o katerih se poroča v nekaterih državah članicah, in zlasti nedavni napad fašističnih skupin CasaPound na poslanko Evropskega parlamenta Eleonoro Forenza, njenega pomočnika Antonia Perilla in druge udeležence protifašističnih demonstracij 21. septembra 2018 v Bariju v Italiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je globoko zaskrbljen, ker neofašistične in neonacistične skupine v nekaterih državah članicah delujejo nekaznovano, in poudarja, da lahko prav občutek, da se jim nič ne more zgoditi, eden od razlogov, ki pojasnjujejo zaskrbljujoče povečanje števila nasilnih dejanj nekaterih skrajnodesničarskih organizacij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen z zaskrbljujočo težnjo neofašističnih in neonacističnih skupin, da izkoriščajo družbene medije in internet za organizacijo in izdelavo strategij po vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje dejstvo, da je v nekaterih državah članicah javna radiodifuzija postala trobilo za propagando ene politične stranke, ki pogosto izključuje opozicijo in manjšinske skupine iz družbe in celo spodbuja nasilje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da sta fašistična ideologija in nestrpnost vedno povezani z napadom na demokracijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj odločno obsodijo in sankcionirajo kazniva dejanja iz sovraštva, sovražni govor in prevalitev krivde, ki jih na vseh ravneh in v vseh vrstah medijev izvajajo politiki in javni uslužbenci, saj s tem neposredno normalizirajo in krepijo sovraštvo in nasilje v družbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za preprečevanje, obsojanje in boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, države članice in ponudnike družbenih medijev, naj ukrepajo proti širjenju rasizma, fašizma in ksenofobije na spletu v sodelovanju z ustreznimi organizacijami civilne družbe na nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj preiskujejo in preganjajo kazniva dejanja iz sovraštva in izmenjujejo dobre prakse za ugotavljanje in preiskovanje kaznivih dejanj iz sovraštva, tudi tistih, ki izrecno temeljijo na različnih oblikah ksenofobije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj predvidijo in zagotovijo ustrezno pomoč žrtvam rasističnih ali ksenofobnih kaznivih dejanj in kaznivih dejanj iz sovraštva ter vse priče zaščitijo pred storilci; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj v okviru policijskih sil ustanovijo enote za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva; poziva policijske sile, naj zagotovijo, da njihovo osebje ne bo sodelovalo pri rasističnih, ksenofobnih ali diskriminatornih dejanjih in da se vsako tako storjeno dejanje preišče, proti odgovornim pa uvedejo sodni postopki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj organizacije civilne družbe spodbudi k spremljanju in prijavljanju sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva v državah članicah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podpira in odobrava skupnosti in organizacije civilne družbe, ki se borijo proti fašizmu, rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti, ter poziva, naj se jih zaščiti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k okrepitvi zakonodaje EU na področju boja proti diskriminaciji, vključno s prenosom/izvajanjem obstoječe zakonodaje in sprejetjem nove zakonodaje, zlasti direktive o enakem obravnavanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi, ki ga je bilo treba začeti izvajati novembra 2010, določa pravno podlago za naložitev kazni pravnim osebam, ki javno spodbujajo nasilje ali sovraštvo proti manjšinski skupini, kot so izključitev iz državnih ugodnosti, prepoved opravljanja poslovnih dejavnosti, uvedba sodnega nadzora in izdaja naloga za likvidacijo pravne osebe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj posodobi poročilo iz leta 2014 o izvajanju zgoraj navedenega okvirnega sklepa Sveta in začne postopek za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki se niso uskladile z njegovimi določbami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj poskrbijo za spoštovanje določb okvirnega sklepa Sveta, da bi se borile proti organizacijam, ki širijo sovražni govor in nasilje v javnih prostorih in na spletu, ter naj prepovedo neofašistične in neonacistične skupine ter vse druge ustanove ali združenja, ki slavijo in poveličujejo nacizem in fašizem, pri čemer je treba spoštovati nacionalni pravni red in sodno oblast; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k polnemu in pravočasnemu sodelovanju med organi pregona, obveščevalnimi agencijami, sodnimi organi in organizacijami civilne družbe v boju proti fašizmu, rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj upoštevajo priporočila Sveta Evrope o ukrepih proti pojavnim oblikam neonacizma in desničarskega ekstremizma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj zagotovijo obvezno, na človekovih pravicah temelječe in storitveno usmerjeno delovno usposabljanje za uslužbence organov kazenskega pregona in sodne uradnike na vseh stopnjah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice, naj se osredotočijo na preprečevanje z izobraževanjem, ozaveščanjem in izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice in nacionalna športna združenja, zlasti nogometne klube, naj se borijo proti rasizmu, fašizmu in ksenofobiji na stadionih in v športni kulturi, in sicer tako, da obsodijo in kaznujejo odgovorne ter spodbujajo pozitivne vzgojne dejavnosti za mlade navijače v sodelovanju s šolami in ustreznimi organizacijami civilne družbe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | spodbuja države članice, naj zagotovijo usposabljanje za osebe, zaposlene na področju javne radiotelevizije in v medijih, da bi se seznanile z izzivi in diskriminacijo, s katerimi se soočajo žrtve neofašističnih in neonacističnih skupin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne „programe izstopa“ za pomoč posameznikom pri zapuščanju nasilnih neofašističnih in neonacističnih skupin; poudarja, da bi morali ti programi bistveno presegati posamična posredovanja in bi morali vključevati dolgoročno podporo za osebe, ki imajo težave pri iskanju zaposlitve, preselitvi ter oblikovanju novih in varnih družbenih mrež; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je ozaveščenost o preteklosti eden od predpogojev za preprečevanje takih kaznivih dejanj v prihodnosti in da ima pomembno vlogo pri vzgoji mlajših generacij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj obsodijo in preprečijo vse oblike zanikanja holokavsta, vključno z zmanjševanjem pomena in minimalizacijo hudodelstev nacistov in njihovih sodelavcev; poudarja, da politične in medijske razprave ne smejo zmanjševati pomena resnice o holokavstu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k skupni kulturi spomina, ki bo zavračala fašistične zločine iz preteklosti; je globoko zaskrbljen, ker se mlajše generacije v Evropi in drugje vedno manj zanimajo za zgodovino fašizma in torej lahko postanejo ravnodušne do novih groženj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja države članice, naj prek večinske kulture podpirajo izobraževanje večinske družbe o raznovrstnosti naše družbe, naši skupni zgodovini, vključno z grozotami druge svetovne vojne, kot je holokavst, in o dolgoletnem sistematičnem razčlovečenju njegovih žrtev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(3)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(4)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Dobrobit živali, uporaba protimikrobnih zdravil in okoljski vpliv industrijske reje brojlerjev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o dobrobiti živali, uporabi protimikrobnih zdravil in okoljskem vplivu industrijske reje brojlerjev (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o brojlerjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o brojlerjih),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 o novi strategiji za dobrobit živali za obdobje 2016–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2015 o novi strategiji za dobrobit živali za obdobje 2016–2020 (2),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU „Eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom iz leta 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU „Eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom iz leta 2017,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2012 o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015 (COM(2012)0006),

| — | ob upoštevanju Poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. aprila 2018 o uporabi Direktive 2007/43/ES in njenem vplivu na dobrobit piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa, ter razvoju kazalnikov dobrobiti (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. aprila 2018 o uporabi Direktive 2007/43/ES in njenem vplivu na dobrobit piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa, ter razvoju kazalnikov dobrobiti (COM(2018)0181),

| — | ob upoštevanju študije Komisije z dne 21. novembra 2017 o uporabi Direktive Sveta 2007/43/ES in razvoju kazalnikov dobrobiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije z dne 21. novembra 2017 o uporabi Direktive Sveta 2007/43/ES in razvoju kazalnikov dobrobiti,

| — | ob upoštevanju sporazuma (3) o uredbi o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini z dne 5. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma (3) o uredbi o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini z dne 5. junija 2018,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih (5),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije za zaščito rejnih živali in Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o isti zadevi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije za zaščito rejnih živali in Direktive Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o isti zadevi (6),

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2017/302 z dne 15. februarja 2017 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za intenzivno rejo perutnine ali prašičev (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2017/302 z dne 15. februarja 2017 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za intenzivno rejo perutnine ali prašičev (7),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je EU pomembna svetovna proizvajalka brojlerjev, saj se jih približno 7 milijard zakolje za prehrano; ker je v sektorju perutnine, ki proizvaja v skladu z evropskim načelom „od vil do vilic“, na 23 000 velikih piščančjih farmah v Evropi zaposlenih več kot četrt milijona ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker je EU pomembna svetovna proizvajalka brojlerjev, saj se jih približno 7 milijard zakolje za prehrano; ker je v sektorju perutnine, ki proizvaja v skladu z evropskim načelom „od vil do vilic“, na 23 000 velikih piščančjih farmah v Evropi zaposlenih več kot četrt milijona ljudi;

| B. | ker Direktiva 2007/43/ES (direktiva o brojlerjih) določa minimalne standarde za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa; ker je pomembno, da Komisija, države članice in proizvajalci spoštujejo ta pravila in izvajajo redne inšpekcijske preglede na tem področju; |
| --- | --- |

B.

ker Direktiva 2007/43/ES (direktiva o brojlerjih) določa minimalne standarde za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa; ker je pomembno, da Komisija, države članice in proizvajalci spoštujejo ta pravila in izvajajo redne inšpekcijske preglede na tem področju;

| C. | ker je v študiji Komisije z dne 21. novembra 2017 o uporabi Direktive Sveta 2007/43/ES navedeno, da 34 % brojlerjev redijo pri gostoti 33 kg/m2 v skladu s splošnim pravilom, 40 % pri gostoti 34–39 kg/m2 in 26 % pri najvišji gostoti (do 42 kg/m2), ki jo dovoljuje direktiva; |
| --- | --- |

C.

ker je v študiji Komisije z dne 21. novembra 2017 o uporabi Direktive Sveta 2007/43/ES navedeno, da 34 % brojlerjev redijo pri gostoti 33 kg/m2 v skladu s splošnim pravilom, 40 % pri gostoti 34–39 kg/m2 in 26 % pri najvišji gostoti (do 42 kg/m2), ki jo dovoljuje direktiva;

| D. | ker izvrševanje direktive o brojlerjih ni enotno in je nedavno poročilo Komisije o izvajanju pokazalo, da se v državah članicah v najboljšem primeru ne izvaja dosledno; |
| --- | --- |

D.

ker izvrševanje direktive o brojlerjih ni enotno in je nedavno poročilo Komisije o izvajanju pokazalo, da se v državah članicah v najboljšem primeru ne izvaja dosledno;

| E. | ker je čezmerna uporaba protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti za pospeševanje rasti ter metafilakso in profilakso, eden glavnih svetovnih dejavnikov za razvoj bakterij, odpornih na protimikrobna sredstva; ker slaba dobrobit živali zaradi visoke gostote in toplotnega stresa lahko brojlerjem oslabi imunski sistem, tako da postanejo bolj dovzetni za bolezni; |
| --- | --- |

E.

ker je čezmerna uporaba protimikrobnih zdravil za uporabo v veterinarski medicini, zlasti za pospeševanje rasti ter metafilakso in profilakso, eden glavnih svetovnih dejavnikov za razvoj bakterij, odpornih na protimikrobna sredstva; ker slaba dobrobit živali zaradi visoke gostote in toplotnega stresa lahko brojlerjem oslabi imunski sistem, tako da postanejo bolj dovzetni za bolezni;

| F. | ker Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) poročata, da javno zdravje vse bolj ogroža pojav multirezistentnih zoonotskih sevov bakterij Campylobacter spp. in Salmonella spp. na farmah brojlerjev in v mesu teh piščancev; |
| --- | --- |

F.

ker Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) poročata, da javno zdravje vse bolj ogroža pojav multirezistentnih zoonotskih sevov bakterij Campylobacter spp. in Salmonella spp. na farmah brojlerjev in v mesu teh piščancev;

| G. | ker bi bilo treba pravila o dobrobiti živali posodobiti na podlagi novih znanstvenih ugotovitev ter ob ustreznem upoštevanju dolgoročne konkurenčnosti živinorejske dejavnosti; ker se lahko z uporabo sistemov kmetovanja, ki omogočajo večjo dobrobit živali, izboljšajo rezultati na področju zdravja in dobrobiti živali in s tem prispeva k zmanjšanju potreb po antimikrobikih, hkrati pa zagotovi visoka kakovost proizvodov; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba pravila o dobrobiti živali posodobiti na podlagi novih znanstvenih ugotovitev ter ob ustreznem upoštevanju dolgoročne konkurenčnosti živinorejske dejavnosti; ker se lahko z uporabo sistemov kmetovanja, ki omogočajo večjo dobrobit živali, izboljšajo rezultati na področju zdravja in dobrobiti živali in s tem prispeva k zmanjšanju potreb po antimikrobikih, hkrati pa zagotovi visoka kakovost proizvodov;

| H. | ker je znanstveno mnenje agencije EFSA iz leta 2010 o vplivu genetskih parametrov na dobrobit in odpornost proti obremenitvam pri brojlerjih za prodajo pokazalo, da lahko genska selekcija na podlagi stopenj rasti brojlerjev ogrozi njihovo zdravje in dobrobit; |
| --- | --- |

H.

ker je znanstveno mnenje agencije EFSA iz leta 2010 o vplivu genetskih parametrov na dobrobit in odpornost proti obremenitvam pri brojlerjih za prodajo pokazalo, da lahko genska selekcija na podlagi stopenj rasti brojlerjev ogrozi njihovo zdravje in dobrobit;

| I. | ker se evropski državljani močno zavzemajo za dobrobit živali in želijo kot potrošniki imeti možnost bolj ozaveščene izbire; |
| --- | --- |

I.

ker se evropski državljani močno zavzemajo za dobrobit živali in želijo kot potrošniki imeti možnost bolj ozaveščene izbire;

| J. | ker rezultati najnovejšega posebnega Eurobarometra o dobrobiti živali kažejo, da več kot 50 % evropskih državljanov pri nakupu živalskih proizvodov išče informacije o načinu vzreje in bi bili morda pripravljeni za večjo dobrobit živali plačati več; ker več kot 80 % evropskih državljanov želi, da se v EU poveča dobrobit rejnih živali; |
| --- | --- |

J.

ker rezultati najnovejšega posebnega Eurobarometra o dobrobiti živali kažejo, da več kot 50 % evropskih državljanov pri nakupu živalskih proizvodov išče informacije o načinu vzreje in bi bili morda pripravljeni za večjo dobrobit živali plačati več; ker več kot 80 % evropskih državljanov želi, da se v EU poveča dobrobit rejnih živali;

| K. | ker se 25 % perutninskih prsi, ki se zaužijejo v EU, uvozi iz tretjih držav z manj strogo zakonodajo o dobrobiti živali; ker se večina uvoženega perutninskega mesa uporabi za gostinske storitve ali predelavo hrane, kjer podatki o poreklu mesa in označevanje niso obvezni; |
| --- | --- |

K.

ker se 25 % perutninskih prsi, ki se zaužijejo v EU, uvozi iz tretjih držav z manj strogo zakonodajo o dobrobiti živali; ker se večina uvoženega perutninskega mesa uporabi za gostinske storitve ali predelavo hrane, kjer podatki o poreklu mesa in označevanje niso obvezni;

| L. | ker uvoz iz Tajske, Brazilije in Ukrajine skupaj predstavlja 90 % uvoza iz tretjih držav in ker je GD Komisije za zdravje in varnost hrane v teh državah izvedel preglede, pri katerih so se pokazale hude pomanjkljivosti v proizvodnem procesu in glede spoštovanja zakonodaje EU; ker so kmetje v EU in nevladne organizacije izrazile zaskrbljenost zaradi gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov uvoza poceni proizvedenega piščančjega mesa in zavajajočega označevanja piščančjega mesa, ki se sicer predeluje v Evropski uniji, izvira pa iz tretjih držav; |
| --- | --- |

L.

ker uvoz iz Tajske, Brazilije in Ukrajine skupaj predstavlja 90 % uvoza iz tretjih držav in ker je GD Komisije za zdravje in varnost hrane v teh državah izvedel preglede, pri katerih so se pokazale hude pomanjkljivosti v proizvodnem procesu in glede spoštovanja zakonodaje EU; ker so kmetje v EU in nevladne organizacije izrazile zaskrbljenost zaradi gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov uvoza poceni proizvedenega piščančjega mesa in zavajajočega označevanja piščančjega mesa, ki se sicer predeluje v Evropski uniji, izvira pa iz tretjih držav;

| 1. | priznava ugotovitve poročila Komisije o uporabi Direktive 2007/43/ES in njenem vplivu na dobrobit piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa, kjer se je pokazalo, da zgolj dve tretjini držav članic direktivo ustrezno izvaja; je zaskrbljen, ker poročilo kaže, da prevladuje višje gostota živali od splošnega pravila 33 kg/m2; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen zaradi povečanja števila multirezistentnih povzročiteljev zoonoz, ki so običajno prisotni pri reji brojlerjev, kot so bakterije Campylobacter spp., Salmonella spp. in E. coli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava prizadevanja kmetov v različnih državah članicah za dobrobit brojlerjev pri izvajanju direktive, zlasti kmetov, ki so vključeni v prostovoljne sisteme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajeno izvajanje in popolno izvrševanje Direktive 2007/43/ES glede zasnove stavb in varnosti za zagotovitev izpolnjevanja ciljev te direktive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da nepoštena konkurenca ustvari neenake konkurenčne pogoje, in tisti, ki ne spoštujejo pravil, spodnesejo tiste, ki spoštujejo pravila; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj zagotovi zanesljive in merljive usklajene kazalnike dobrobiti živali za brojlerje in starševske jate, vključno s smernicami za najboljše razpoložljive prakse za valilnice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj se lotijo reševanja problematike hlevskih požarov, tako da spodbujajo dobre prakse na tem področju; poziva države članice, naj v skladu z Direktivo 2007/43/ES v celoti zagotovijo ustrezne in zadostne programe usposabljanja za skrbnike živali; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva agencijo EFSA, naj pripravi mnenje o razširjenosti in dejavnikih tveganja za bakterije Campylobacter spp., Salmonella spp. in E. coli, ki so odporne na protimikrobna zdravila in imajo zoonotski potencial; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sporazum o uredbi o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, ki je bil sprejet 5. junija 2018; pozdravlja določbe za omejitev uporabe antibiotikov za metafilakso in profilakso; opozarja na svoje stališče o preventivnih ukrepih in skupno znanstveno mnenje agencij EMA in EFSA (8), ki poziva k: uporabi rejnih živali, ki rastejo bolj zdravo in počasi, gostoti živali, ki ne povečuje tveganja za nastanek bolezni, manjšim skupinam, osamitvi bolnih živali (člen 10 Uredbe (EU) 2016/429) in izvajanju veljavne zakonodaje o dobrobiti živali; je prepričan, da bo uredba olajšala nujno potrebno ukrepanje v zvezi s protimikrobno odpornostjo in spodbudila inovacije na področju veterinarstva; meni, da evropski sektor perutnine in nacionalni organi izvajajo pobude za zmanjšanje uporabe antibiotikov s posodabljanjem perutninskih farm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da se z izboljšanjem rejnih tehnik izboljša kakovost življenja perutnine in zmanjša potreba po uporabi protimikrobnih sredstev, primeri izboljšav pa so naravna svetloba, čisti zrak in več prostora za živali ter zmanjšanje amonijaka; želi spomniti Komisijo na izjavo iz strategije za zdravstveno varstvo živali in na spodbujanje preprečevanja pred zdravljenjem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je dobrobit živali že sama po sebi preventivni ukrep, saj zmanjša tveganje, da bi žival zbolela, s tem pa se zmanjša raba protimikrobnih zdravil in se pogosto dosežejo boljši proizvodni rezultati; ugotavlja, da protimikrobna sredstva z nepravilno uporabo postanejo neučinkovita in posledično začnejo ogrožati zdravje ljudi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj okrepi raziskave in dobre prakse na področju protimikrobne odpornosti ter zagotovi, da bodo države članice učinkovito izvajale preventivne ukrepe, kot sta spremljanje in nadzor bolezni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj podpre ukrepe za spodbujanje alternativnih sistemov reje brojlerjev, pa tudi tradicionalnih pasem brojlerjev in/ali pasem, ki omogočajo večjo dobrobit živali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi časovni načrt za spodbujanje konkurenčne in trajnostne proizvodnje perutninskega mesa in reje, ki bo zagotavljala večjo dobrobit brojlerjev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj na mejah okrepi nadzor uvoza perutninskega mesa iz tretjih držav, da se zagotovi skladnost tega uvoza z zakonodajo EU o dobrobiti živali, varnosti hrane in okolja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da se je povečal uvoz piščančjega mesa iz držav z nižjimi okoljskimi in socialnimi standardi ter standardi varnosti hrane in dobrobiti živali; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo uvoženo piščančje meso, mesni izdelki in pripravki proizvedeni v skladu s standardi Unije na področju okolja, socialne varnosti, varnosti hrane in dobrobiti živali, s čimer bi zagotovili poštene in enake konkurenčne pogoje proizvajalcem v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo o obveznem označevanju porekla uvoženega mesa v proizvodih, predelanih v EU, v trgovini na drobno, gostinstvu in gostinskih storitvah, da bi se lahko potrošniki ozaveščeno odločali; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj za brojlerje uvede metodo EU za označevanje proizvodnje, podobno obstoječi metodi EU za jajca, da se izboljša preglednost in obveščanje potrošnikov o dobrobiti živali v kmetijski proizvodnji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL L 182, 12.7.2007, str. 19.

(2)  UL C 366, 27.10.2017, str. 149.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0421.

(4)  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

(5)  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

(6)  UL L 221, 8.8.1998, str. 23.

(7)  UL L 43, 21.2.2017, str. 231.

(8)  Odbor agencije EMA za zdravila za uporabo v veterinarski medicini (CVMP) in Odbor agencije EFSA za biološka tveganja (BIOHAZ), 2016. EMA and EFSA Joint Scientific Opinion on measures to reduce the need to use antimicrobial agents in animal husbandry in the European Union, and the resulting impacts on food safety (Skupno znanstveno mnenje Evropske agencije za zdravila in Evropske agencije za varnost hrane o ukrepih za zmanjšanje potrebe po uporabi antimikrobikov pri vzreji živali v Evropski uniji in posledičnem vplivu na varnost hrane).

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

Konferenca OZN o podnebnih spremembah leta 2018 v Katovicah na Poljskem (COP24)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2018 v Katovicah na Poljskem (COP24) (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21, 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP21) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21, 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP21) in 11. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji,

| — | ob upoštevanju 18. konference pogodbenic UNFCCC (COP18) in 8. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP8), ki sta potekali od 26. novembra do 8. decembra 2012 v Dohi v Katarju, in sprejetja spremembe protokola, s katero je bilo vzpostavljeno drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, in sicer od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18. konference pogodbenic UNFCCC (COP18) in 8. konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP8), ki sta potekali od 26. novembra do 8. decembra 2012 v Dohi v Katarju, in sprejetja spremembe protokola, s katero je bilo vzpostavljeno drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, in sicer od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju, da je bil Pariški sporazum 22. aprila 2016 odprt za podpis na sedežu OZN v New Yorku ter da je ostal odprt do 21. aprila 2017, in tega, da ga je podpisalo 195 držav in da je 175 držav deponiralo listine o njegovi ratifikaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bil Pariški sporazum 22. aprila 2016 odprt za podpis na sedežu OZN v New Yorku ter da je ostal odprt do 21. aprila 2017, in tega, da ga je podpisalo 195 držav in da je 175 držav deponiralo listine o njegovi ratifikaciji,

| — | ob upoštevanju 23. konference pogodbenic UNFCCC (COP23), 13. sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP13), in druge konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA2), ki so potekale od 4. novembra do 16. novembra 2017 v Bonnu v Nemčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 23. konference pogodbenic UNFCCC (COP23), 13. sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (CMP13), in druge konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Pariškega sporazuma (CMA2), ki so potekale od 4. novembra do 16. novembra 2017 v Bonnu v Nemčiji,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o podnebni diplomaciji EU (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2017 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2017 v Bonnu v Nemčiji (COP23) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2017 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2017 v Bonnu v Nemčiji (COP23) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom „Pospeševanje evropskega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo“ (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2016 z naslovom „Pospeševanje evropskega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo“ (COM(2016)0500),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. februarja 2016, 30. septembra 2016, 23. junija 2017 in 22. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 15. februarja 2016, 30. septembra 2016, 23. junija 2017 in 22. marca 2018,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. oktobra 2017, 26. februarja 2018 in 9. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. oktobra 2017, 26. februarja 2018 in 9. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1541 z dne 17. julija 2017 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, kigalijske spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/1541 z dne 17. julija 2017 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, kigalijske spremembe Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (3),

| — | ob upoštevanju dokumenta o načrtovanih nacionalno določenih prispevkih EU in njenih držav članic, ki sta ga Latvija in Evropska komisija 6. marca 2015 predložili UNFCCC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o načrtovanih nacionalno določenih prispevkih EU in njenih držav članic, ki sta ga Latvija in Evropska komisija 6. marca 2015 predložili UNFCCC,

| — | ob upoštevanju 5. ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC), njegovega zbirnega poročila in posebnega poročila IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 5. ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC), njegovega zbirnega poročila in posebnega poročila IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC,

| — | ob upoštevanju osmega zbirnega poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz novembra 2017 z naslovom The Emissions Gap Report 2017 (Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2017) in tretjega poročila UNEP o vrzelih pri prilagajanju za leto 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmega zbirnega poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz novembra 2017 z naslovom The Emissions Gap Report 2017 (Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2017) in tretjega poročila UNEP o vrzelih pri prilagajanju za leto 2017,

| — | ob upoštevanju poročila „Global Energy & CO2 Status Report 2017“ (Poročilo o globalnem stanju energije in CO2 za leto 2017) Mednarodne agencije za energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Global Energy & CO2 Status Report 2017“ (Poročilo o globalnem stanju energije in CO2 za leto 2017) Mednarodne agencije za energijo,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne meteorološke organizacije o stanju svetovnega podnebja v letu 2017 (Statement on the state of the global climate in 2017) iz marca 2018 in njenega 13. biltena o toplogrednih plinih (Greenhouse Gas Bulletin) z dne 30. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne meteorološke organizacije o stanju svetovnega podnebja v letu 2017 (Statement on the state of the global climate in 2017) iz marca 2018 in njenega 13. biltena o toplogrednih plinih (Greenhouse Gas Bulletin) z dne 30. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovnega gospodarskega foruma o svetovnih tveganjih v letu 2018 (Global Risks Report 2018) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovnega gospodarskega foruma o svetovnih tveganjih v letu 2018 (Global Risks Report 2018) (4),

| — | ob upoštevanju izjave Skupine za zeleno rast z dne 5. marca 2018 z naslovom „Financiranje podnebnih ukrepov EU – krepitev financiranja in vključevanja podnebnih ukrepov v naslednjem večletnem finančnem okviru“ (5), ki jo je podpisalo 14 ministrov držav članic EU za okolje in podnebje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Skupine za zeleno rast z dne 5. marca 2018 z naslovom „Financiranje podnebnih ukrepov EU – krepitev financiranja in vključevanja podnebnih ukrepov v naslednjem večletnem finančnem okviru“ (5), ki jo je podpisalo 14 ministrov držav članic EU za okolje in podnebje,

| — | ob upoštevanju poročila „CO2 – an operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity“ (CO2 – delujoč sistem za spremljanje in podporo preverjanju antropogenih emisij CO2), ki ga je objavilo skupno raziskovalno središče Evropske komisije novembra 2017 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „CO2 – an operational anthropogenic CO2 emissions monitoring and verification support capacity“ (CO2 – delujoč sistem za spremljanje in podporo preverjanju antropogenih emisij CO2), ki ga je objavilo skupno raziskovalno središče Evropske komisije novembra 2017 (6),

| — | ob upoštevanju izjave iz Fairbanksa, ki so jo zunanji ministri arktičnih držav sprejeli na desetem srečanju ministrov Arktičnega sveta v Fairbanksu na Aljaski, ki je potekalo 10. in 11. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Fairbanksa, ki so jo zunanji ministri arktičnih držav sprejeli na desetem srečanju ministrov Arktičnega sveta v Fairbanksu na Aljaski, ki je potekalo 10. in 11. maja 2017,

| — | ob upoštevanju prvega srečanja vrha One Planet Summit 12. decembra 2017 v Parizu in 12 zavez, sprejetih na vrhu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega srečanja vrha One Planet Summit 12. decembra 2017 v Parizu in 12 zavez, sprejetih na vrhu,

| — | ob upoštevanju enciklike papeža Frančiška „Laudato Si’“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju enciklike papeža Frančiška „Laudato Si’“,

| — | ob upoštevanju izjave iz Meseberga z dne 19. junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Meseberga z dne 19. junija 2018,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016, ko je 181 od 197 pogodbenic konvencije pri OZN deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu (na dan 11. oktobra 2018); |
| --- | --- |

A.

ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016, ko je 181 od 197 pogodbenic konvencije pri OZN deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu (na dan 11. oktobra 2018);

| B. | ker je EU 6. marca 2015 UNFCCC posredovala dokument EU in njenih držav članic o načrtovanih, nacionalno določenih prispevkih, s čemer se je zavezala k obvezujočemu cilju vsaj 40 % domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990; |
| --- | --- |

B.

ker je EU 6. marca 2015 UNFCCC posredovala dokument EU in njenih držav članic o načrtovanih, nacionalno določenih prispevkih, s čemer se je zavezala k obvezujočemu cilju vsaj 40 % domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990;

| C. | ker dosedanje zaveze držav podpisnic Pariškega sporazuma ne bodo zadoščale za dosego skupnega cilja; ker trenutni nacionalno določeni prispevki EU in njenih držav članic prav tako niso skladni s cilji, opredeljenimi v Pariškem sporazumu, in jih je zato treba revidirati; |
| --- | --- |

C.

ker dosedanje zaveze držav podpisnic Pariškega sporazuma ne bodo zadoščale za dosego skupnega cilja; ker trenutni nacionalno določeni prispevki EU in njenih držav članic prav tako niso skladni s cilji, opredeljenimi v Pariškem sporazumu, in jih je zato treba revidirati;

| D. | ker so bili sprejeti ambicioznejši bistveni elementi zakonodaje EU, ki prispevajo k izpolnitvi nacionalno določenih prispevkov EU, zlasti direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in direktiva o energetski učinkovitosti, zaradi česar bi EU zmanjšala emisije toplogrednih plinov za vsaj 45 % do leta 2030; ker 45-odstotno zmanjšanje v EU do leta 2030 še ne prispeva zadosti k uresničitvi ciljev Pariškega sporazuma in cilju emisijske nevtralnosti do sredine stoletja; |
| --- | --- |

D.

ker so bili sprejeti ambicioznejši bistveni elementi zakonodaje EU, ki prispevajo k izpolnitvi nacionalno določenih prispevkov EU, zlasti direktiva o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov in direktiva o energetski učinkovitosti, zaradi česar bi EU zmanjšala emisije toplogrednih plinov za vsaj 45 % do leta 2030; ker 45-odstotno zmanjšanje v EU do leta 2030 še ne prispeva zadosti k uresničitvi ciljev Pariškega sporazuma in cilju emisijske nevtralnosti do sredine stoletja;

| E. | ker je preglednost pri merjenju emisij ključnega pomena za doseganje znatnega napredka pri globalnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na pravičen način; |
| --- | --- |

E.

ker je preglednost pri merjenju emisij ključnega pomena za doseganje znatnega napredka pri globalnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na pravičen način;

| F. | ker so v letu 2017 po treh letih nespremenjenih rezultatov ponovno zabeležili porast emisij ogljikovega dioksida na svetovni ravni in v EU; ker ta porast emisij ni enakomerno porazdeljen po svetu; |
| --- | --- |

F.

ker so v letu 2017 po treh letih nespremenjenih rezultatov ponovno zabeležili porast emisij ogljikovega dioksida na svetovni ravni in v EU; ker ta porast emisij ni enakomerno porazdeljen po svetu;

| G. | ker je bilo v letu 2017 zabeleženo veliko število skrajnih vremenskih pojavov in temperaturnih rekordov, zaradi česar so globalni podnebni ukrepi še nujnejši; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v letu 2017 zabeleženo veliko število skrajnih vremenskih pojavov in temperaturnih rekordov, zaradi česar so globalni podnebni ukrepi še nujnejši;

| H. | ker lahko ambiciozna politika za blaženje podnebnih sprememb ustvari rast in delovna mesta; ker pa so posamezni sektorji izpostavljeni selitvi virov CO2, če ambicioznost na drugih trgih ni primerljiva; ker je zato treba zagotoviti ustrezno zaščito pred selitvijo virov CO2, da bi zaščitili delovna mesta v teh sektorjih; |
| --- | --- |

H.

ker lahko ambiciozna politika za blaženje podnebnih sprememb ustvari rast in delovna mesta; ker pa so posamezni sektorji izpostavljeni selitvi virov CO2, če ambicioznost na drugih trgih ni primerljiva; ker je zato treba zagotoviti ustrezno zaščito pred selitvijo virov CO2, da bi zaščitili delovna mesta v teh sektorjih;

| I. | ker imajo podnebne spremembe multiplikacijski učinek na številne druge grožnje, ki nesorazmerno prizadenejo države v razvoju; ker suše in drugi pojavi slabega vremena krnijo in uničujejo vire, na katere se revni neposredno zanašajo za svoje preživetje, in ker podžigajo večjo konkurenco za preostale vire, kar še prispeva k humanitarnim krizam in napetostim, prisilnemu razseljevanju, radikalizaciji in konfliktom; ker obstajajo dokazi, da so podnebne spremembe igrale vlogo v nemirih in širjenju nasilja na Bližnjem vzhodu, v Sahelu in Afriškem rogu, posledice tega pa so vidne še precej širše; |
| --- | --- |

I.

ker imajo podnebne spremembe multiplikacijski učinek na številne druge grožnje, ki nesorazmerno prizadenejo države v razvoju; ker suše in drugi pojavi slabega vremena krnijo in uničujejo vire, na katere se revni neposredno zanašajo za svoje preživetje, in ker podžigajo večjo konkurenco za preostale vire, kar še prispeva k humanitarnim krizam in napetostim, prisilnemu razseljevanju, radikalizaciji in konfliktom; ker obstajajo dokazi, da so podnebne spremembe igrale vlogo v nemirih in širjenju nasilja na Bližnjem vzhodu, v Sahelu in Afriškem rogu, posledice tega pa so vidne še precej širše;

| J. | ker poročilo IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC nadalje kaže, da bi bile posledice takšnega povečanja temperature verjetno precej manjše od posledic povečanja za 2 oC; |
| --- | --- |

J.

ker poročilo IPCC o globalnem segrevanju za 1,5 oC nadalje kaže, da bi bile posledice takšnega povečanja temperature verjetno precej manjše od posledic povečanja za 2 oC;

| K. | ker je za dolgoročni uspeh blažitve podnebnih sprememb potrebno veliko odločnejše ukrepanje, zlasti s strani razvitih držav, da bi pustili ogljično gospodarstvo za seboj in spodbudili podnebju prilagojeno rast, tudi v državah v razvoju; ker si je treba nenehno prizadevati za okrepitev finančne in tehnološke podpore ter podpore krepitvi zmogljivosti za države v razvoju; |
| --- | --- |

K.

ker je za dolgoročni uspeh blažitve podnebnih sprememb potrebno veliko odločnejše ukrepanje, zlasti s strani razvitih držav, da bi pustili ogljično gospodarstvo za seboj in spodbudili podnebju prilagojeno rast, tudi v državah v razvoju; ker si je treba nenehno prizadevati za okrepitev finančne in tehnološke podpore ter podpore krepitvi zmogljivosti za države v razvoju;

| L. | ker neuspeh velikih onesnaževalcev, da bi zmanjšali svoje emisije toplogrednih plinov v skladu z ukrepi, potrebnimi za omejitev dviga svetovne temperature na 1,5 oC ali 2 oC, še zaostruje že tako ogromen obseg in stroške potrebnega prilagajanja na podnebne spremembe, z zlasti resnimi posledicami za najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju; ker bi bilo treba podpreti vse pobude najmanj razvitih držav in majhnih otoških držav v razvoju za zagotavljanje informacij o tveganjih in zgodnje opozarjanje; |
| --- | --- |

L.

ker neuspeh velikih onesnaževalcev, da bi zmanjšali svoje emisije toplogrednih plinov v skladu z ukrepi, potrebnimi za omejitev dviga svetovne temperature na 1,5 oC ali 2 oC, še zaostruje že tako ogromen obseg in stroške potrebnega prilagajanja na podnebne spremembe, z zlasti resnimi posledicami za najmanj razvite države in majhne otoške države v razvoju; ker bi bilo treba podpreti vse pobude najmanj razvitih držav in majhnih otoških držav v razvoju za zagotavljanje informacij o tveganjih in zgodnje opozarjanje;

| M. | ker je treba vedno večjo vrzel med potrebami po prilagajanju in prizadevanji nujno zmanjšati z veliko odločnejšimi ukrepi za blažitev in prilagajanje; |
| --- | --- |

M.

ker je treba vedno večjo vrzel med potrebami po prilagajanju in prizadevanji nujno zmanjšati z veliko odločnejšimi ukrepi za blažitev in prilagajanje;

| N. | ker je načelo, po katerem vsaka stran krije le svoje stroške za prilagajanje, nevzdržno, in ker morajo tisti, ki nosijo glavno odgovornost za emisije toplogrednih plinov, prevzeti večino svetovnega bremena; |
| --- | --- |

N.

ker je načelo, po katerem vsaka stran krije le svoje stroške za prilagajanje, nevzdržno, in ker morajo tisti, ki nosijo glavno odgovornost za emisije toplogrednih plinov, prevzeti večino svetovnega bremena;

| O. | ker je v členu 7 Pariškega sporazuma določen globalni cilj za prilagoditev in ta cilj je treba zdaj brez nadaljnjih zamud udejanjiti; ker bi morali imeti nacionalni načrti prilagajanja pomembno vlogo; |
| --- | --- |

O.

ker je v členu 7 Pariškega sporazuma določen globalni cilj za prilagoditev in ta cilj je treba zdaj brez nadaljnjih zamud udejanjiti; ker bi morali imeti nacionalni načrti prilagajanja pomembno vlogo;

| P. | ker gozdovi znatno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker krčenje gozdov povzroča skoraj 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, zanj pa je krivo predvsem širjenje industrijske reje živine in proizvodnje soje in palmovega olja, tudi za trg EU; ker bi morala EU zmanjšati svoj posredni prispevek h krčenju gozdov („poosebljeno krčenje gozdov“), za katerega je odgovorna; |
| --- | --- |

P.

ker gozdovi znatno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ker krčenje gozdov povzroča skoraj 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, zanj pa je krivo predvsem širjenje industrijske reje živine in proizvodnje soje in palmovega olja, tudi za trg EU; ker bi morala EU zmanjšati svoj posredni prispevek h krčenju gozdov („poosebljeno krčenje gozdov“), za katerega je odgovorna;

| Q. | ker je zemlja redek vir, njena uporaba za proizvodnjo konvencionalnih surovin in surovin za prvo generacijo biogoriv pa lahko poveča neustrezno prehransko varnost in uniči možnosti za preživetje revnih ljudi v državah v razvoju, zlasti zaradi prisvajanja zemlje, prisilnega razseljevanja, onesnaževanja in kršitev pravic avtohtonih ljudstev; ker lahko tudi programi za izravnavo emisij CO2 in pogozdovanje povzročijo tako škodo, če niso ustrezno zasnovani in izvedeni; |
| --- | --- |

Q.

ker je zemlja redek vir, njena uporaba za proizvodnjo konvencionalnih surovin in surovin za prvo generacijo biogoriv pa lahko poveča neustrezno prehransko varnost in uniči možnosti za preživetje revnih ljudi v državah v razvoju, zlasti zaradi prisvajanja zemlje, prisilnega razseljevanja, onesnaževanja in kršitev pravic avtohtonih ljudstev; ker lahko tudi programi za izravnavo emisij CO2 in pogozdovanje povzročijo tako škodo, če niso ustrezno zasnovani in izvedeni;

| 1. | opozarja, da so podnebne spremembe kot vzrok in multiplikativni dejavnik drugih tveganj med najbolj perečimi izzivi za človeštvo in da morajo vse države in akterji po vsem svetu storiti vse za boj proti njim z okrepljenim ukrepanjem vsakega izmed njih; izpostavlja, da so edina rešitev, s katero lahko izpolnimo svoje skupne obveze za ohranitev vsega planeta in njegove biotske raznovrstnosti za sedanje in prihodnje generacije, pravočasno mednarodno sodelovanje, solidarnost ter dosledna in neomajna zavezanost k skupnemu ukrepanju; poudarja, da je EU pripravljena še naprej opravljati vodilno vlogo v tem svetovnem prizadevanju in hkrati zagotoviti trajnostni gospodarski razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, ki zagotavlja energetsko varnost, konkurenčno prednost za evropsko industrijo in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

1.

Znanstvena osnova podnebnih ukrepov

| 2. | opozarja, da je Svetovna meteorološka organizacija potrdila, da so bila leta 2015, 2016 in 2017 tri najtoplejša leta v zgodovini meritev, zaradi česar se je Arktika izredno močno otoplila, to pa bo imelo daljnosežne posledice za dviganje morske gladine in vremenske vzorce po vsem svetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi se bilo mogoče izogniti korenitim in najverjetneje nepovratnim učinkom dviga svetovnih temperatur za 2 oC, če bi se odločili za ambicioznejši cilj 1,5 oC, vendar bi to zahtevalo doseganje nevtralnosti rastočih svetovnih emisij toplogrednih plinov najpozneje do leta 2050; izpostavlja, da so potrebne tehnološke rešitve že na voljo in postajajo vse bolj stroškovno konkurenčne ter da bi morali vse politike EU tesno uskladiti z dolgoročnimi cilji Pariškega sporazuma in jih redno preverjati, da bi ohranili skladnost s temi cilji; zato z zanimanjem pričakuje izsledke posebnega poročila IPCC iz leta 2018 o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko ravnijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izpostavlja, da po navedbah Svetovne zdravstvene organizacije podnebne spremembe vplivajo na družbene in okoljske dejavnike zdravja – čisti zrak, neoporečno pitno vodo, zadostno preskrbo s hrano in varno zavetje – in da ocenjujejo, da bo med letoma 2030 in 2050 zaradi neustrezne prehranjenosti, malarije, driske in vročinskega stresa umrlo dodatnih 250 000 ljudi letno; ugotavlja, da izredno visoke temperature neposredno prispevajo k umrljivosti zaradi bolezni srca in ožilja ter bolezni dihal, zlasti med starejšimi; priznava, da so podnebne spremembe katalizator za konflikte; meni, da bi izvajanje zavez iz Pariškega sporazuma v celoti veliko prispevalo k okrepitvi evropske in mednarodne varnosti in miru; |
| --- | --- |

4.

Ratifikacija Pariškega sporazuma in izvajanje zavez

| 5. | pozdravlja izredno hitro ratifikacijo Pariškega sporazuma ter proaktivno in odločno prizadevanje tako državnih kot nedržavnih akterjev po vsem svetu, da bi se sporazum začel izvajati čim hitreje in v celoti, kot je zapisano v zavezah, sprejetih na večjih podnebnih srečanjih, kot so severnoameriški podnebni vrh, ki je potekal od 4. do 6. decembra 2017 v Chicagu, vrh One Planet Summit, ki je potekal 12. decembra 2017 v Parizu, in vrh za ukrepanje proti svetovnim podnebnim spremembam, ki je potekal od 12. do 14. septembra 2018 v San Franciscu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi sedanji nacionalno določeni prispevki omejili globalno segrevanje zgolj na dvig temperature za približno 3,2 oC (7), kar nas ne bi niti približalo 2 oC; poziva vse pogodbenice, naj konstruktivno sodelujejo v procesu, ki bo vzpostavljen do leta 2020, ko bo treba posodobiti nacionalno določene prispevke, in poskrbijo, da so prispevki skladni z dolgoročnim temperaturnim ciljem Pariškega sporazuma zadržanja rasti svetovne temperature občutno pod 2 oC nad predindustrijsko ravnijo, ter si prizadevajo za še večjo omejitev rasti temperature na 1,5 oC; priznava, da sedanje zaveze, vključno z zavezo Unije in držav članic, ne zadoščajo za izpolnitev ciljev sporazuma; zato poudarja, da se bi morale svetovne emisije toplogrednih plinov začeti čim prej zmanjševati in da morajo vse pogodbenice, zlasti EU in vse države G-20, do leta 2020 okrepiti svoja prizadevanja in posodobiti svoje nacionalno določene prispevke po dialogu talanoa v letu 2018, da bi odpravile preostalo razliko do tega cilja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bo treba, če druga velika gospodarstva ne bodo sprejela zavez, primerljivih z zavezami EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ohraniti določbe o selitvi virov CO2, zlasti tiste, ki zadevajo sektorje z visokim tveganjem selitve virov CO2, za zagotovitev svetovne konkurenčnosti evropske industrije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da se v večini tretjih držav, ki so sprejele zaveze v okviru Pariškega sporazuma, razprava o povečanju prispevkov začenja zelo počasi; zato poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja glede razmišljanja EU o povečanju svoje zaveze, da bi druge partnerje spodbudila, naj storijo enako; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, kako pomembno je za EU, da je njena podnebna politika ambiciozna, saj s tem deluje kot verodostojna in zanesljiva partnerka na svetovni ravni, da ostane vodilna sila na področju podnebnih ukrepov v svetovnem merilu in da še naprej izvaja Pariški sporazum; pozdravlja soglasje Evropskega parlamenta in Sveta glede dviga ciljev za obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost na 32 % oziroma 32,5 % do leta 2030, kar bo emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšalo za več kot 45 %; zato pozdravlja pripombe Komisije o posodobitvi nacionalno določenih prispevkov EU z upoštevanjem tega ambicioznejšega cilja in zvišanjem cilja zmanjšanja emisij do leta 2030; poziva Komisijo, naj do konca leta 2018 za EU pripravi ambiciozno strategijo emisijske nevtralnosti do sredine stoletja, ki bo vključevala stroškovno učinkovit način za izpolnitev cilja emisijske nevtralnosti, sprejetega v Pariškem sporazumu, in ogljično nevtralnega gospodarstva Unije najpozneje do leta 2050, v skladu s pravičnim prispevkom Unije k preostalemu svetovnemu ogljičnemu proračunu; podpira posodobitev nacionalno določenih prispevkov Unije s ciljem zmanjšanja domačih emisij toplogrednih plinov po vsem gospodarstvu za 55 % do leta 2030 glede na ravni iz leta 1990; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja napoved generalnega sekretarja OZN o organiziranju podnebnega vrha septembra 2019 ob robu 74. generalne skupščine za pospešitev podnebnih ukrepov za dosego ciljev iz Pariškega sporazuma in zlasti za spodbuditev večjih ambicij glede podnebnih zavez; poziva EU in svoje države članice, naj podprejo ta prizadevanja in pokažejo angažiranost ter politično voljo za povečanje svojih zavez in zagovarjanje velikih prispevkov drugih pogodbenic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje napoved predsednika ZDA Donalda Trumpa, da bodo ZDA odstopile od Pariškega sporazuma, kar obravnava kot nazadovanje; izraža zadovoljstvo, ker so po napovedi predsednika Trumpa vse glavne pogodbenice potrdile svojo zavezanost Pariškemu sporazumu; močno pozdravlja nadaljnja proaktivna prizadevanja za podnebne ukrepe velikih ameriških zveznih držav, mest, univerz in drugih nedržavnih akterjev v ZDA v okviru kampanje „Še vedno smo zraven“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vztraja, da je zlasti po napovedi predsednika Trumpa pomembno sprejeti ustrezne določbe proti selitvi virov CO2 in zagotoviti, da najuspešnejši subjekti dobijo brezplačno dodeljene pravice, kot je dogovorjeno v direktivi o sistemu za trgovanje z emisijami; poziva Komisijo, naj prouči učinkovitost in zakonitost dodatnih ukrepov za zaščito panog, kjer obstaja tveganje za selitev virov CO2, kot sta na primer prilagoditev davka na meji glede na ogljik in pristojbina za porabo, zlasti ko gre za izdelke iz držav, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dejstvo, da s 1. januarjem 2019 stopa v veljavo kigalijska sprememba Montrealskega protokola, za katero je doslej svoje listine o ratifikaciji deponiralo 27 pogodbenic, od tega 7 držav članic; poziva vse pogodbenice Montrealskega protokola, zlasti države članice, ki še niso predložile svojih listin o ratifikaciji, naj sprejmejo vse potrebne korake za čimprejšnjo ratifikacijo protokola, ki je potreben za izvajanje Pariškega sporazuma in dosego srednjeročnih in dolgoročnih podnebnih in energetskih ciljev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dejstvo, da so spremembo Kjotskega protokola iz Dohe ratificirale vse države članice, EU pa je 21. decembra 2017 deponirala skupno ratifikacijo; meni, da bo ta korak pomemben vir pogajalske moči za uspešen zaključek podnebnih pogajanj v letu 2018 in da bo zahvaljujoč skupnim prizadevanjem učinkovito zmanjšal emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izpostavlja, da je bilo izvajanje in načrtovanje ukrepov do leta 2020 ključna točka pogajanj na konferenci COP23; pozdravlja odločitev, da se med konferencama pogodbenic v letih 2018 in 2019 izvedeta pregleda stanja; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo prispevke za zmanjšanje emisij do leta 2020, ki bodo predstavljeni na pregledu stanja pred letom 2020 na konferenci COP24; meni, da gre za pomemben korak, ki bo vse pogodbenice spodbudil k večjim ambicijam v obdobju po letu 2020, in zato z zanimanjem pričakuje izid prvega pregleda stanja v Katovicah, ki bi moral imeti obliko sklepa konference s potrditvijo zaveze glede zvišanja ambicioznosti nacionalno določenih prispevkov pogodbenic za leto 2030 do leta 2020, da bi jih tako uskladili z dolgoročnimi cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj s pomočjo komunikacijskih strategij in dejavnosti povečajo podporo javnosti in politike podnebnim ukrepom in ozaveščajo o posrednih koristih boja proti podnebnim spremembam, kot so boljša kakovost zraka in boljše javno zdravje, ohranjanje naravnih virov, gospodarska rast in rast stopnje zaposlenosti, večja energetska varnost in manjši stroški uvažanja energije ter koristi na področju mednarodne konkurenčnosti prek inovacij in tehnološkega razvoja; poudarja, da bi bilo treba pozornost nameniti tudi povezavam med podnebnimi spremembami in socialno nepravičnostjo, migracijami, nestabilnostmi in revščino ter dejstvu, da globalni podnebni ukrepi lahko veliko prispevajo k rešitvi teh vprašanj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja sinergije med Pariškim sporazumom, agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, Sendajskim okvirom in akcijskim programom iz Adis Abebe (Financiranje razvoja) ter drugimi konvencijami iz Ria, saj predstavljajo pomembne in med seboj povezane korake pri zagotavljanju, da se je mogoče z izkoreninjenjem revščine in trajnostnim razvojem spopasti istočasno; |
| --- | --- |

17.

COP24 v Katovicah

| 18. | priznava dosežke predsedstev konferenc COP22 in COP23, ki sta skupaj zasnovali dialog talanoa v letu 2018, ki so ga pogodbenice v splošnem podprle in ki se je pričel januarja 2018; z zanimanjem pričakuje prve rezultate omenjenega dialoga s konference COP24 in politične sklepe po njej za uskladitev skupnih svetovnih ambicij z dolgoročnimi cilji Pariškega sporazuma do leta 2020; razume, da dialog talanoa ni omejen na pogovore med nacionalnimi vladami, ampak se lahko vanj vključi vrsta deležnikov, vključno z regijami in mesti ter njihovimi izvoljenimi predstavniki, da opozarjajo nacionalne in globalne oblikovalce politik na glavna vprašanja glede podnebnih ukrepov; pozdravlja dialoge talanoa med mesti in regijami in z zanimanjem pričakuje nove dialoge v Evropi; z zanimanjem pričakuje prispevke nedržavnih akterjev in vse pogodbenice poziva, naj svoje prispevke predložijo pravočasno in s tem omogočijo politično razpravo v Katovicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poleg tega ugotavlja, da kljub velikemu napredku pri oblikovanju pariškega akcijskega delovnega programa (Pravilnika) na konferenci COP23 ne manjka izzivov, ki jih je treba preseči, da bo program dokončan in da bodo na konferenci COP24 sprejete konkretne odločitve; poziva, naj se vse potrebne priprave odvijejo pred vrhom, da bo mogoče dokončati pravilnik, ki je ključnega pomena za pravočasno izvajanje Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podpira pravilnik, ki bi zahteval visoko raven preglednosti s trdnimi in zavezujočimi pravili za vse pogodbenice za natančno merjenje napredka in vzpostavitev poglobljenega zaupanja med pogodbenicami, udeleženimi v mednarodnem procesu; je zaskrbljen nad dejstvom, da nekatere pogodbenice ostajajo nenaklonjene prizadevanjem za popolno preglednost pri merjenju emisij; poziva vsa večja gospodarstva, naj prevzamejo pobudo pri pogajanjih o pravilniku in spodbujajo zavezujoče zahteve za sisteme spremljanja in preverjanja, vključno s pravočasnimi in zanesljivimi podatki in ocenami o emisijah toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, kako pomembno je dopolniti pravilnik s podatki o atmosferi, ki temeljijo na opazovanjih, za povečanje zanesljivosti in točnosti poročanja; poziva Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), Evropsko organizacijo za uporabo meteoroloških satelitov (EUMETSAT), Evropski center za srednjeročno napovedovanje vremena (ECMWF), evropsko raziskovalno infrastrukturo Integrirani sistem za opazovanje ogljika (ICOS), nacionalne agencije za vodenje evidenc in raziskovalne centre ter druge ključne akterje, naj razvijejo operativno sposobnost za ustvarjanje informacij o antropogenih emisijah s pomočjo satelitskih podatkov, ki izpolnjujejo potrebne zahteve, vključno s satelitsko konstelacijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, kako pomembno je, da EU na konferenci COP24 v Katovicah spregovori z enotnim glasom in s tem ubrani svojo politično moč in verodostojnost; vse države članice poziva, naj podprejo mandat EU v pogajanjih in dvostranskih srečanjih z drugimi akterji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj uvrstijo podnebne ukrepe na dnevni red pomembnih mednarodnih forumov znotraj OZN ter teles, kot sta G-7 in G-20, ter naj sklepajo večstranska partnerstva glede posameznih vprašanj izvajanja Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

23.

Odprtost, vključenost in preglednost

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj vzdržujejo in krepijo strateška partnerstva tako z razvitimi državami kot z gospodarstvi v vzponu, da bi v naslednjih letih oblikovali skupino podnebnih voditeljev in da bi pokazali večjo solidarnost do ranljivih držav; podpira vztrajno in dejavno sodelovanje EU v koaliciji ambicioznih in s svojimi državami članicami, da bi opozorili na njihovo odločenost za dosego pomembnega izvajanja Pariškega sporazuma s sprejetjem robustnega pravilnika leta 2018 in uspešnega dialoga talanoa na konferenci COP24; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da prizadevanja za omejitev povišanja povprečne svetovne temperature na 1,5 oC zahtevajo učinkovito sodelovanje vseh pogodbenic, slednje pa zahteva obravnavanje vprašanj posebnih ali nasprotujočih si interesov; v zvezi s tem ponovno izraža svojo podporo pobudi vlad, ki predstavljajo večino svetovnega prebivalstva, o uvedbi posebne politike o navzkrižju interesov znotraj UNFCCC; poziva Komisijo in države članice, naj se konstruktivno vključijo v ta proces, ne da bi bili pri tem ogroženi cilji in nameni UNFCCC in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je 80 % oseb, razseljenih zaradi podnebnih sprememb, žensk, na katere podnebne spremembe v splošnem bolj vplivajo kot na moške, obenem pa so zaradi tega bolj obremenjene, čeprav niso tako vključene v sprejemanje glavnih odločitev o podnebnih ukrepih; poudarja, da so krepitev vloge žensk ter njihovo polno in enakopravno sodelovanje in vodilna vloga v mednarodnih forumih, kot je UNFCCC, ter pri nacionalnih, regionalnih in lokalnih podnebnih ukrepih bistvenega pomena za uspeh in učinkovitost teh ukrepov; poziva EU in države članice, naj vidik enakosti spolov vključijo v podnebne politike in spodbujajo udeležbo pripadnic domorodnih skupnosti in zagovornikov pravic žensk v okviru UNFCCC; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja sklep COP23, naj Prilagoditveni sklad še naprej podpira Pariški sporazum; ugotavlja, da je sklad za skupnosti, ki so najbolj izpostavljene podnebnim spremembam, izrednega pomena in zato pozdravlja novo zavezo držav članic, da bodo v sklad prispevale 93 milijonov ameriških dolarjev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da pri javnem financiranju ukrepov proti podnebnim spremembam EU in njene države članice prispevajo največji delež; je zaskrbljen, ker dejanske zaveze razvitih držav še zdaleč ne dosegajo njihovega skupnega cilja 100 milijard ameriških dolarjev letno; poudarja, kako pomembno je, da vse razvite pogodbenice prispevajo svoj delež za dosego tega cilja, saj je dolgoročno zagotavljanje sredstev ključnega pomena, če želijo države v razvoju doseči svoje cilje za prilagoditev na podnebne spremembe in blažitev njihovih posledic; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi moral biti proračun EU skladen z njenimi mednarodnimi obvezami glede trajnostnega razvoja ter srednje- in dolgoročnimi podnebnimi in energetskimi cilji, ne pa imeti nasprotnega učinka ali ovirati izvajanja teh ciljev; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Unija najverjetneje ne bo izpolnila svojega cilja, da 20 % vseh svojih izdatkov nameni za podnebne ukrepe, zato poziva k popravnim ukrepom; poleg tega poudarja, da bi morali biti podnebni in energetski cilji v središču političnih razprav o večletnem finančnem okviru po letu 2020 že od samega začetka, da bi zagotovili sredstva, potrebna za njihovo izvajanje; opozarja na svoje stališče, da je treba sedanje izdatke, povezane s podnebjem, povečati z 20 % na 30 %, in sicer čim prej, najkasneje pa do leta 2027; je mnenja, bi morala biti vsa preostala poraba iz večletnega finančnega okvira skladna s Pariškim sporazumom in ne bi smela imeti nasprotnega učinka na podnebna prizadevanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k vzpostavitvi namenskega samodejnega mehanizma javnih financ EU, ki bo dodatno in ustrezno prispeval k pravičnemu deležu EU pri izpolnjevanju mednarodnega cilja za financiranje podnebnih ukrepov v višini 100 milijard USD; |
| --- | --- |

30.

Vloga nedržavnih akterjev

| 31. | opozarja, da Pariški sporazum prepoznava pomembno vlogo upravljanja na več ravneh v podnebnih politikah in potrebo po sodelovanju z regijami, mesti in nedržavnimi akterji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zadovoljen, da si vse širši krog nedržavnih akterjev na svetovni ravni vse bolj prizadeva za podnebne ukrepe s konkretnimi in merljivimi cilji; opozarja na ključno vlogo civilne družbe, zasebnega sektorja in poddržavnih oblasti pri izvajanju pritiska in dajanju pobude za javno mnenje in državne ukrepe; poziva EU, države članice in vse pogodbenice, naj spodbujajo nedržavne akterje, jih podpirajo in z njimi sodelujejo v popolnoma preglednem dialogu, saj ti igrajo vse pomembnejšo vlogo v boju proti podnebnim spremembam, prav tako pa tudi poddržavne akterje, zlasti v primerih, v katerih so se odnosi med EU in nacionalnimi vladami na področju podnebne politike poslabšali; v luči tega pozdravlja zavezo 25 najnaprednejših mest s skupno 150 milijoni prebivalcev, ki so se na konferenci COP23 zavezala, da bodo do leta 2050 dosegla emisijsko nevtralnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj še poglobi odnose z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, naj okrepi tematsko in sektorsko sodelovanje med mesti in regijami tako znotraj kot izven EU, naj oblikuje pobude za prilagajanje in odpornost in naj okrepi modele trajnostnega razvoja in načrte zmanjšanja emisij v ključnih sektorjih, kot so energetika, industrija, tehnologija, kmetijstvo in promet v mestih in na podeželju, npr. prek partnerskih programov, prek programa Mednarodno sodelovanje mest, prek podpore za platforme, kot so konvencija županov, in z vzpostavljanjem novih forumov za izmenjavo dobrih praks; poziva EU in države članice, naj podprejo prizadevanja regionalnih in lokalnih subjektov za uvedbo regionalno in lokalno določenih prispevkov (podobnih nacionalno določenim prispevkom), če se doseganje klimatsko ambicioznih ciljev lahko poveča na ta način; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja Komisijo, naj opredeli konkretne cilje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2050 za vse sektorje v svojem predlogu za dolgoročno strategijo EU za dosego emisijske nevtralnosti do sredine stoletja in naj določi jasno pot, kako doseči te cilje, vključno s konkretnimi mejniki za leta 2035, 2040 in 2045; poziva Komisijo, naj vključi predloge, kako povečati odvzeme po ponorih v skladu s Pariškim sporazumom, da se doseže nevtralnost emisij toplogrednih plinov v EU najpozneje do leta 2050, kmalu zatem pa preide na negativne emisije; poziva k temu, naj ta strategija zagotovi pošteno porazdeljenost prizadevanj med sektorji, naj se vključi mehanizem za upoštevanje rezultatov petletnih celovitih pregledov, naj se upoštevajo ugotovitve prihajajočega posebnega poročila IPCC, priporočila in mnenja Evropskega parlamenta ter stališča nedržavnih akterjev, kot so lokalne in regionalne oblasti, civilna družba in zasebni sektor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi morali dolgoročno strategijo EU obravnavati kot priložnost za določitev bodočih strateških prednostnih nalog za sodobno, zeleno gospodarstvo EU, ki v celoti izkorišča potencial tehnološkega napredka in ohranja visoko raven socialne zaščite ter visoke potrošniške standarde in ki bo koristno za industrijo in civilno družbo, zlasti dolgoročno; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije in programe za obravnavanje sprememb znotraj sektorjev, ki jih povzročajo razogljičenje in tehnološke novosti, naj omogočijo izmenjavo znanj in dobrih praks med zadevnimi regijami, delavci in podjetji ter nudijo podporo regijam in delavcem, da bi jim pomagali, da se pripravijo na strukturne spremembe, naj aktivno iščejo nove gospodarske potenciale in oblikujejo politike o strateških lokacijah, da se zagotovi pravičen prehod na emisijsko nevtralno gospodarstvo v Evropi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi bilo treba, če želimo zagotoviti skladnost nacionalno določenih prispevkov z zavezami celotnega gospodarstva, ki jih zahteva Pariški sporazum, pogodbenice spodbuditi, naj vključijo emisije iz mednarodnega pomorskega in letalskega prometa ter opredelijo in izvedejo ukrepe na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni za obravnavo emisij iz teh sektorjev; |
| --- | --- |

37.

Skupno prizadevanje vseh sektorjev

| 38. | pozdravlja nadaljnji razvoj sistemov za trgovanje z emisijami po vsem svetu, posebej pa začetno fazo kitajske nacionalne sheme za trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida v energetskem sektorju, ki se je pričela izvajati decembra 2017; poleg tega pozdravlja sporazum o povezovanju sistema EU ETS s švicarskim ETS, podpisan konec leta 2017, in Komisijo poziva, naj preuči nadaljnje možnosti za podobna povezovanja in druge oblike sodelovanja s trgi CO2 v tretjih državah in regijah ter spodbuja vzpostavitev nadaljnjih trgov CO2 in drugih mehanizmov za oblikovanje cen CO2, s čimer bodo ustvarjeni enaki konkurenčni pogoji na svetovni ravni, kar bo prispevalo k zmanjšanju globalnih emisij, privedlo do večje učinkovitosti, znižanja stroškov in zmanjšanja nevarnosti, da bi prišlo do selitve virov CO2; poziva Komisijo, naj uvede varovala, da bodo morebitne povezave s sistemom EU za trgovanje z emisijami še naprej dodatno in trajno prispevale k blaženju podnebnih sprememb in ne bodo škodovale zavezam EU glede domačih emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da je promet edini sektor, ki beleži rast emisij od leta 1990; poudarja, da to ni v skladu z dolgoročnim trajnostnim razvojem, ki namesto tega zahteva večje in hitrejše zmanjševanje emisij v vseh sektorjih družbe; opozarja, da je treba prometni sektor v celoti razogljičiti do leta 2050; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izraža veliko razočaranje nad predlogom Komisije o standardih emisij CO2 po letu 2020 za osebne avtomobile in lahka tovorna vozila, ki ni v skladu z dolgoročnimi cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je zaskrbljen nad ambicioznostjo sistema Mednarodne organizacije civilnega letalstva za izravnavo in zmanjšanje emisij CO2 za mednarodno letalstvo (CORSIA) glede na tekoče delo na standardnih in priporočenih praksah (SARP), po katerih naj bi sistem začeli izvajati z letom 2019; odločno nasprotuje prizadevanjem za vzpostavitev sistema CORSIA na letih znotraj EU, saj bi s tem posegali v zakone EU in neodvisnost pri odločanju; poudarja, da je nadaljnja razvodenitev osnutka SARP sistema CORSIA nesprejemljiva; Komisijo in države članice poziva, naj po svojih najboljših močeh okrepijo določbe sistema CORSIA in s tem povečajo njegov učinek v prihodnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja na Uredbo (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi ohranitve obstoječih omejitev področja uporabe za letalske dejavnosti in priprave na izvajanje globalnega tržnega ukrepa po letu 2021 (8), še posebej na člen 1(7), v katerem je jasno navedeno, da sta kot sozakonodajalca Evropski parlament in Svet edini instituciji, ki lahko odločata o morebitnih prihodnjih spremembah direktive o sistemu trgovanja z emisijami; poziva države članice, naj v duhu Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje izrazijo uraden zadržek glede SARP sistema CORSIA in pri tem izjavijo, da izvajanje sistema CORSIA in sodelovanje v prostovoljnih fazah sistema zahtevata predhodno soglasje Sveta in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je Unija že dovolila podaljšanje odstopanja za izvzem letov zunaj EGP iz EU ETS do leta 2024, da bi s tem omogočila izpeljavo procesa Mednarodne organizacije civilnega letalstva, s katerim bi dosegli rešitev za emisije iz letalstva na svetovni ravni; hkrati pa poudarja, da naj do nadaljnjih sprememb zakonodaje pride le, če so skladne z zavezo Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu, ki ne predvideva uporabe ogljične izravnave po letu 2020; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja dejstvo, da je v letalstvu sistem EU za trgovanje z emisijami omogočil že za približno 100 milijonov ton zmanjšanj/dobropisov CO2; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da se bodo emisije CO2 v pomorskem prometu do leta 2050 po ocenah povečale za med 50 % in 250 % in da tehnični načini znatnega zmanjšanja emisij ladij že obstajajo; pozdravlja sporazum o začetni strategiji Mednarodne pomorske organizacije o zmanjšanju ladijskih emisij toplogrednih plinov, dosežen na 72. zasedanju odbora Mednarodne pomorske organizacije za varstvo morskega okolja aprila 2018, kot prvi korak, s katerim pomorski sektor prispeva k uresničitvi temperaturnega cilja, določenega s Pariškim sporazumom; Mednarodno pomorsko organizacijo poziva, naj čim prej sprejme nove ukrepe za obvezno zmanjšanje emisij, potrebne za uresničitev zadanih ciljev, in poudarja, kako pomembno in nujno je, da se začnejo izvajati pred letom 2023; poudarja, da so za zmanjševanje pomorskih emisij potrebni nadaljnji ukrepi in dejanja, in zato poziva EU in države članice, naj pozorno spremljajo posledice in izvajanje sporazuma Mednarodne pomorske organizacije in razmislijo o dodatnih ukrepih na ravni EU, da bi zagotovili, da se emisije toplogrednih plinov ladij zmanjšujejo skladno s temperaturnim ciljem iz Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj vključi mednarodni pomorski promet v prihodnjo strategijo o razogljičenju za leto 2050 za usmerjanje odločitev EU o naložbah v goriva in pogonske tehnologije brez ogljičnih emisij za pomorski promet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da zaradi krčenja in degradacije gozdov nastane 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov; poudarja pomembno vlogo gozdov in mokrišč pri blaženju podnebnih sprememb, saj imajo velik potencial za zajem ogljikovega dioksida; izpostavlja, da bi bilo treba naravne ponore in rezervoarje ogljika v EU in na svetu dolgoročno ohraniti in še povečati, ter da je treba skupno velikost svetovnih gozdov ter njihovo sposobnost prilagajanja in odpornost na podnebne spremembe še naprej povečevati, da bi dosegli dolgoročni cilj Pariškega sporazuma; nadalje poudarja, da se je treba pri prizadevanjih za blažitev posledic osredotočiti na sektor tropskega gozda, pri čemer je treba začeti z obravnavo temeljnih vzrokov izgube gozdov in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

46.

Odpornost na podnebne spremembe prek prilagajanja

| 47. | Komisijo poziva k reviziji prilagoditvene strategije EU, saj so prilagoditveni ukrepi neizogibni za vse države, če želijo čim bolj zmanjšati negativne posledice podnebnih sprememb in v celoti izkoristiti priložnosti za rast, ki bo odporna na podnebne spremembe, in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je uspešno delovanje platforme lokalnih skupnosti in domorodnih ljudstev eden od uspehov konference COP23 in še eden od pomembnih korakov za uresničitev sklepov vrha v Parizu; meni, da bo platforma omogočila učinkovito izmenjavo izkušenj in dobrih praks za prilagoditvene ukrepe in strategije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba razviti javne, pregledne in uporabnikom prijazne sisteme in orodja za spremljanje napredka in učinkovitosti nacionalnih načrtov in ukrepov prilaganja; |
| --- | --- |

49.

Podnebna diplomacija

| 50. | odločno podpira nadaljevanje in dodatno okrepitev političnega osveščanja in podnebne diplomacije EU, ki sta bistvena za večjo prepoznavnost podnebnih ukrepov v partnerskih državah in za svetovno javno mnenje; poziva k takšnemu dodeljevanju človeških in finančnih virov v ESZD in Komisiji, ki bo bolje upoštevalo močno zavezanost podnebni diplomaciji in okrepljeno sodelovanje v zvezi s tem; vztraja, da je treba oblikovati celovito strategijo za podnebno diplomacijo EU in vidik podnebja vključiti v vsa področja zunanjega delovanja EU, tudi v trgovino, razvojno sodelovanje, humanitarno pomoč ter varnost in obrambo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da imajo podnebne spremembe vse hujši vpliv na mednarodno varnost in regionalno stabilnost, kar je posledica degradacije okolja, izgube možnosti za preživljanje, selitev prebivalstva zaradi podnebnih sprememb in s tem povezanih oblik nemirov, pri katerih imajo podnebne spremembe pogosto multiplikativni učinek na grožnje; zato poziva EU in države članice, naj sodelujejo s svojimi partnerji po svetu, da bi bolje razumeli, vključevali, predvidevali in obvladovali destabilizacijske posledice podnebnih sprememb; prav tako poudarja, da je treba podnebno diplomacijo vključiti v sklop politik EU za preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo ambiciozna zavezništva in s tem dajejo zgled pri vključevanju podnebnih ukrepov v različna vprašanja zunanje politike, tudi trgovino, mednarodne migracije, reformo mednarodnih finančnih institucij ter mir in varnost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj razsežnost podnebnih sprememb vključi v mednarodne trgovinske in investicijske sporazume, tako da ratifikacijo in izvajanje Pariškega sporazuma opredeli kot pogoj za prihodnje trgovinske sporazume; poziva Komisijo, naj pripravi celovito oceno skladnosti obstoječih sporazumov s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

53.

Industrija in konkurenčnost

| 54. | poudarja, da so podnebne spremembe predvsem družbeni izziv in da bi boj proti podnebnim spremembam moral ostati eno od vodilnih načel politik in dejavnosti EU, tudi na področju industrije, energetike, raziskav in digitalnih tehnologij; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja prizadevanja in dosežen napredek evropskih državljanov, podjetij in industrije pri izpolnjevanju obveznosti iz Pariškega sporazuma; jih spodbuja, naj si zastavijo višje cilje in v celoti izkoristijo priložnosti, ki izhajajo iz Pariškega sporazuma, ter naj ohranijo stik s tehnološkim razvojem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da stabilen in predvidljiv pravni okvir ter jasni politični signali tako na ravni EU kot na svetovni ravni spodbujajo in krepijo naložbe, povezane s podnebjem; v zvezi s tem poudarja pomen zakonodajnih predlogov v okviru svežnja o čisti energiji za vse Evropejce za krepitev konkurenčnosti, opolnomočenje državljanov in določanje ciljev, ki so v skladu z zavezami EU v okviru Pariškega sporazuma in njegovega petletnega mehanizma za revizijo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja dejstvo, da je več držav, v katerih imajo sedež pomembni konkurenti Evropski uniji na področju energetsko intenzivnih panog, uvedlo trgovanje z emisijami in druge mehanizme za oblikovanje cen; spodbuja tudi druge države, naj sledijo temu zgledu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja pomen vse večjega števila kakovostnih delovnih mest in kvalificiranih delavcev v industriji EU, ki so gonilo njenih inovacij in trajnostnega prehoda; poziva k celovitemu in vključujočemu procesu za oblikovanje vizije alternativnega poslovnega modela za premogovno in ogljično intenzivne regije z velikim deležem delavcev v sektorjih, odvisnih od ogljika, da bi olajšali trajnostno preoblikovanje uspešnih industrij in storitev, hkrati pa upoštevali dediščino in razpoložljiva znanja in spretnosti delovne sile; poudarja pomembno vlogo držav članic pri pospeševanju reform, ki lahko omogočijo pravičen prehod za delovno silo v teh regijah; želi spomniti, da ima v tem smislu dodatna finančna podpora EU nepogrešljivo vlogo; |
| --- | --- |

58.

Energetska politika

| 59. | opozarja, da se naložbe v energijo iz obnovljivih virov v EU zmanjšujejo; zato poudarja, da so energijska učinkovitost in obnovljivi viri energije pomembni za zmanjšanje emisij, pa tudi za energetsko varnost ter preprečevanje in blaženje energijske revščine, da se pomaga ranljivim in revnim gospodinjstvom in se jih zaščiti; poziva k spodbujanju ukrepov za energijsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter k razvoju obnovljivih virov energije in njihovem učinkovitem uvajanju (tj. s spodbujanjem lastne proizvodnje in porabe teh virov) po vsem svetu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | želi spomniti, da sta prednostna obravnava energetske učinkovitosti, tudi z načelom „energetska učinkovitost na prvem mestu“, in vodilni položaj na področju obnovljivih virov energije v svetovnem merilu dva glavna cilja energetske unije EU; poudarja, da je ambiciozna zakonodaja v okviru svežnja za čisto energijo pomembna za doseganje teh ciljev, prihodnja strategija do sredine stoletja pa za učinkovito izvajanje zavez iz Pariškega sporazuma, da bi omejili dvig povprečne globalne temperature na precej manj kot 2 oC z nadaljnjim ciljem, da bi omenjeni dvig zadržali pod 1,5 oC; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, kako pomembno je razviti tehnologije za shranjevanje energije, pametna omrežja in programe za odziv na povpraševanje, kar bo prispevalo h krepitvi učinkovite uvedbe obnovljivih virov energije v sektorjih pridobivanja energije ter ogrevanja in hlajenja gospodinjstev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva EU, naj mednarodno skupnost pripravi k takojšnjemu sprejetju konkretnih ukrepov – vključno s časovnim razporedom – za postopno odpravo okolju škodljivih subvencij, ki izkrivljajo konkurenco, odvračajo od mednarodnega sodelovanja ter ovirajo inovacije; |
| --- | --- |

62.

Raziskave, inovacije, digitalne tehnologije in vesoljska politika

| 63. | poudarja, da so stalne in okrepljene raziskave in inovacije na področju blaženja podnebnih sprememb, politik prilagajanja, učinkovite rabe virov, trajnostnih nizkoemisijskih in brezemisijskih tehnologij, trajnostne uporabe sekundarnih surovin („krožno gospodarstvo“) in zbiranja podatkov o podnebnih spremembah bistvenega pomena za stroškovno učinkovit boj proti podnebnim spremembam in da prispevajo k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv; zato poziva k zavezam na svetovni ravni, da bi okrepili naložbe in jih usmerili v omenjena področja; poudarja, da je glede na zaveze Unije v okviru energetske unije in Pariškega sporazuma treba prednostno obravnavati financiranje projektov na področju trajnostne energije v okviru programa Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da cilji trajnostnega razvoja pomenijo skrajno spremembo v mednarodni politiki na področju razvojnega sodelovanja in da se je EU zavezala k njihovemu izvajanju tako v svoji notranji kot zunanji politiki; v skladu z zunanjo razsežnostjo ciljev trajnostnega razvoja poudarja potrebo po preučitvi različnih metod za pomoč državam v razvoju in gospodarstvom v vzponu pri njihovem energetskem prehodu, med drugim z ukrepi za krepitev zmogljivosti, pomočjo pri zmanjšanju kapitalskih stroškov obnovljivih virov energije in projektov energetske učinkovitosti, prenosom tehnologije in rešitvami za razvoj pametnih mest ter oddaljenih in podeželskih skupnosti, s čimer bi jim pomagali izpolniti obveznosti iz Pariškega sporazuma; v zvezi s tem pozdravlja novo ustanovljeni Evropski sklad za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

64.

| 65. | želi spomniti, da je področje raziskav, inovacij in konkurenčnosti eden od petih stebrov strategije EU za energetsko unijo; je seznanjen, da je EU odločena ohraniti vodilno vlogo v svetu na teh področjih, pri tem pa razviti tesno znanstveno sodelovanje z mednarodnimi partnerji; poudarja pomen izgradnje in ohranjanja trdnih zmogljivosti za inovacije, tako v razvitih državah kot v državah v vzponu, za uvedbo čistih in trajnostnih energetskih tehnologij; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja na temeljno vlogo digitalnih tehnologij pri podpiranju energetskega prehoda in zlasti pri povečanju energetske učinkovitosti in prihrankov; poudarja podnebne koristi, ki jih lahko omogoči digitalizacija evropske industrije z učinkovito rabo sredstev, zmanjšanjem snovne intenzivnosti ter okrepitvijo sedanje delovne sile; |
| --- | --- |

66.

| 67. | odločno verjame, da bi bilo treba vesoljske programe Unije oblikovati tako, da bi zagotovili, da bodo prispevali k boju proti podnebnim spremembam in strategijam blaženja; v tem kontekstu želi spomniti na posebno vlogo sistema Copernicus in da je treba zagotoviti, da bo vključeval storitev za spremljanje CO2; poudarja pomen ohranitve brezplačne, neomejene in odprte podatkovne politike, saj je bistvenega pomena za znanstveno skupnost in podpira mednarodno sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

67.

Podnebni ukrepi v državah v razvoju

| 68. | vztraja, da je treba ohraniti možnost omejitve globalnega segrevanja na 1,5 oC in da morajo veliki onesnaževalci, tudi EU, hitro povečati svoja prizadevanja za blaženja, kar lahko ustvari bistvene koristi za trajnostni razvoj, hkrati pa morajo znatno povečati podporo podnebnim ukrepom v državah v razvoju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja pomen podnebno informiranega odločanja in da ga je treba podpreti z izboljšanjem podnebnih storitev, ki so posebej pomembne za države v razvoju; poziva, naj se to uvede kot pomemben cilj raziskav, ki jih financira EU, in naj odločna prizadevanja EU usmerijo v lajšanje prenosa tehnologij v države v razvoju; poziva k izjavi STO o pravicah intelektualne lastnine in podnebnih spremembah, primerljivi s tisto o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnem zdravju, sprejeto v Dohi leta 2001; |
| --- | --- |

69.

| 70. | želi spomniti na zavezo razvitih držav, da bodo zagotovile novo in dodatno financiranje podnebnih ukrepov v državah v razvoju v višini 100 milijard USD na leto do leta 2020; priznava, da je treba stalno povečati in strožje nadzirati finančna prizadevanja, tudi z upoštevanjem zahteve, da mora biti financiranje novo in dodatno, in tako, se vključijo samo nepovratna sredstva, ki so enakovredna posojilom in izračunana z metodo, dogovorjeno v Odboru OECD za razvojno pomoč; priporoča, naj države članice EU upoštevajo prakse, ki jih je razvila Komisija za uporabo kazalnikov iz Ria za uradno razvojno pomoč s podnebnim ciljem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU, naj upošteva načelo skladnosti politik za razvoj, kot je določeno v členu 208 PDEU, saj je to temeljni vidik prispevka EU k Pariškemu sporazumu; zato poziva, naj EU zagotovi skladnost med svojimi politikami na področjih razvoja, trgovine, kmetijstva, energije in podnebja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opozarja, da imajo podnebne spremembe neposredne in posredne učinke na kmetijsko produktivnost; ponovno poziva k prelomni spremembi načina proizvodnje in potrošnje hrane v smeri praks ekološkega kmetijstva v skladu s sklepi Mednarodnega ocenjevanja kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) ter priporočil posebnega poročevalca OZN za pravico do hrane; izraža priznanje pobudam Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO), da bi pospešila rast agroekologije z namenom doseganja ciljev trajnostnega razvoja; poziva EU in njene države članice, naj oblikujejo svojo razvojno politiko v skladu s temi smernicami, tudi v zvezi z možnostmi za naložbe v kmetijstvo v okviru Evropskega sklada za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da sedanji porast izpustov CO2, povezanih s prometom in trgovino, spodkopava učinkovitost strategije EU za podnebne spremembe; ugotavlja, da je spodbujanje razvoja na podlagi izvoza, tudi prek izvozno usmerjenega industrijskega kmetijstva, težko uskladiti z zahtevami za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da bi morala EU preučiti načine za uvedbo nadzora nad evropsko trgovino s proizvodi, ki pomenijo tveganje za gozdove, kot so soja, palmovo olje, evkaliptus, govedina, usnje in kakav, ter nad potrošnjo teh proizvodov, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih v okviru akcijskega načrta EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) in uredbe o lesu ter od ukrepov EU za ureditev drugih dobavnih verig, da bi odpravili ali preprečili resno škodo; ugotavlja, da skrivnost uspeha takšnih prizadevanj vključuje zagotavljanje sledljivosti in obvezno potrebno skrbnost v celotni dobavni verigi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj hitro preneha s posojili projektom v zvezi s fosilnimi gorivi, in poziva države članice EU, naj odpravijo vsa izvozna kreditna jamstva za tovrstne projekte; poziva k posebnim državnim jamstvom v korist zelenim naložbam, oznakam in davčnim ugodnostim za zelene investicijske sklade in za izdajo zelenih obveznic; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja pomen začetka izvajanja globalnega cilja glede prilagajanja in mobilizacije obsežnih novih sredstev za prilagajanje v državah v razvoju; poziva EU in njene države članice, naj se zavežejo k precejšnjemu povečanju sredstev za prilagajanje; priznava potrebo po napredku tudi v zvezi z vprašanjem izgube in škode, za kateri bi bilo treba zbrati dodatna sredstva z inovativnimi viri javnih financ prek varšavskega mednarodnega mehanizma; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja potrebo po lokalno vodenih projektih, ki temeljijo na načelu od spodaj navzgor in ki so namenjeni posebej ranljivim ljudem in skupnostim; ugotavlja, da sedanji poudarek na kombiniranju operacij in jamstev za spodbujanje zasebnih naložb bolj podpira projekte večjega obsega, in poziva k ustreznemu ravnovesju pri uporabi sredstev pomoči; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ugotavlja, da je letalska industrija močno odvisna od ogljičnih izravnav ter da je gozdne izravnave težko izmeriti in nemogoče zagotoviti; poudarja, da je treba zagotoviti, da sistem za izravnavo in zmanjšanje emisij CO2 za mednarodno letalstvo (CORSIA) in drugi projekti na noben način ne bi škodovali prehranski varnosti, pravici do zemlje, pravicam domorodnih ljudstev ali biotski raznovrstnosti ter da se spoštuje načelo predhodnega prostovoljnega in informiranega soglasja; |
| --- | --- |

78.

Vloga Evropskega parlamenta

| 79. | ker mora Parlament odobriti mednarodne sporazume in ima pri nacionalnem izvajanju Pariškega sporazuma osrednjo vlogo kot sozakonodajalec, meni, da mora biti primerno vključen v delegacijo EU; zato pričakuje, da bo lahko navzoč na usklajevalnih sestankih EU v Katovicah in da mu bo vse od začetka faze pogajanj zagotovljen dostop do vseh pripravljalnih dokumentov; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0280.

(2)  UL C 346, 27.9.2018, str. 70.

(3)  UL L 236, 14.9.2017, str. 1.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/Europa___International/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring

(7)  UNEP, „The Emissions Gap Report 2017 – The emissions gap and its implications“, str. 18.

(8)  UL L 350, 29.12.2017, str. 7.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

14. zasedanje pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP14)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o 14. zasedanju pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP14) (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. maja 2015 z naslovom Stanje narave v Evropski uniji – Poročilo o stanju in trendih za habitatne tipe in vrste, ki jih zajemata direktivi o pticah in habitatih, za obdobje 2007–2012 v skladu z zahtevo iz člena 17 direktive o habitatih in člena 12 direktive o pticah (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 20. maja 2015 z naslovom Stanje narave v Evropski uniji – Poročilo o stanju in trendih za habitatne tipe in vrste, ki jih zajemata direktivi o pticah in habitatih, za obdobje 2007–2012 v skladu z zahtevo iz člena 17 direktive o habitatih in člena 12 direktive o pticah (COM(2015)0219),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o 14. zasedanju pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 in O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o 14. zasedanju pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 in O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je treba v skladu ciljem strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, ki so ga leta 2010 sprejele pogodbenice Konvencije o biološki raznovrstnosti, učinkovito in nujno ukrepati, da se ustavi izgubljanje biotske raznovrstnosti (izjemna raznovrstnost ekosistemov, vrst in genskih virov, ki nas obdaja), in sicer da se do leta 2020 zagotovi, da bodo ekosistemi odporni in bodo še naprej zagotavljali bistvene storitve, s čimer se bo zagotovila raznovrstnost živih organizmov na planetu, prispevalo k blaginji ljudi ter izkoreninila revščina; |
| --- | --- |

A.

ker je treba v skladu ciljem strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, ki so ga leta 2010 sprejele pogodbenice Konvencije o biološki raznovrstnosti, učinkovito in nujno ukrepati, da se ustavi izgubljanje biotske raznovrstnosti (izjemna raznovrstnost ekosistemov, vrst in genskih virov, ki nas obdaja), in sicer da se do leta 2020 zagotovi, da bodo ekosistemi odporni in bodo še naprej zagotavljali bistvene storitve, s čimer se bo zagotovila raznovrstnost živih organizmov na planetu, prispevalo k blaginji ljudi ter izkoreninila revščina;

| B. | ker je vizija za leto 2050, sprejeta v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, živeti v harmoniji z naravo, tako da se do leta 2050 biotska raznovrstnost ovrednoti, ohrani, obnovi in smotrno rabi, s čimer se bodo ohranile ekosistemske storitve in zdrav planet ter zagotovile koristi, ki so bistvene za vse ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker je vizija za leto 2050, sprejeta v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, živeti v harmoniji z naravo, tako da se do leta 2050 biotska raznovrstnost ovrednoti, ohrani, obnovi in smotrno rabi, s čimer se bodo ohranile ekosistemske storitve in zdrav planet ter zagotovile koristi, ki so bistvene za vse ljudi;

| C. | ker je ta vizija podprta s petimi splošnimi cilji: (a) obravnavati temeljne vzroke za izgubljanje biotske raznovrstnosti z vključevanjem biotske raznovrstnosti v vsa področja upravljanja in družbe, (b) zmanjšati neposredne pritiske na biotsko raznovrstnost in spodbujati trajnostno rabo, (c) izboljšati stanje biotske raznovrstnosti z varovanjem ekosistemov, vrst in genske pestrosti, (d) okrepiti koristi biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za vse in (e) izboljšati izvajanje s participativnim načrtovanjem, upravljanjem znanja in krepitvijo zmogljivosti; |
| --- | --- |

C.

ker je ta vizija podprta s petimi splošnimi cilji: (a) obravnavati temeljne vzroke za izgubljanje biotske raznovrstnosti z vključevanjem biotske raznovrstnosti v vsa področja upravljanja in družbe, (b) zmanjšati neposredne pritiske na biotsko raznovrstnost in spodbujati trajnostno rabo, (c) izboljšati stanje biotske raznovrstnosti z varovanjem ekosistemov, vrst in genske pestrosti, (d) okrepiti koristi biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za vse in (e) izboljšati izvajanje s participativnim načrtovanjem, upravljanjem znanja in krepitvijo zmogljivosti;

| D. | ker je cilj nagojskega protokola o dostopu in delitvi koristi zagotoviti pošteno in pravično delitev koristi uporabe genskih virov; |
| --- | --- |

D.

ker je cilj nagojskega protokola o dostopu in delitvi koristi zagotoviti pošteno in pravično delitev koristi uporabe genskih virov;

| E. | ker je cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ustaviti izgubljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev v EU in pomagati ustaviti izgubljanje biotske raznovrstnosti na globalni ravni do leta 2020, ob upoštevanju globlje vrednosti biotske raznovrstnosti in bistvenega prispevka ekosistemskih storitev za dobro počutje ljudi in gospodarsko blaginjo; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ustaviti izgubljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev v EU in pomagati ustaviti izgubljanje biotske raznovrstnosti na globalni ravni do leta 2020, ob upoštevanju globlje vrednosti biotske raznovrstnosti in bistvenega prispevka ekosistemskih storitev za dobro počutje ljudi in gospodarsko blaginjo;

| F. | ker so EU in njene države članice sprejele Agendo 2030 in njene globalne cilje trajnostnega razvoja, ki poziva k preoblikovanju sveta in zaščiti planeta, kar zajema tako žive organizme na kopnem kot v vodi, in so se zavezale, da jo bodo v celoti izpolnile; |
| --- | --- |

F.

ker so EU in njene države članice sprejele Agendo 2030 in njene globalne cilje trajnostnega razvoja, ki poziva k preoblikovanju sveta in zaščiti planeta, kar zajema tako žive organizme na kopnem kot v vodi, in so se zavezale, da jo bodo v celoti izpolnile;

| G. | ker poslabšanje ekosistemov povzroča ogromne družbene in gospodarske izgube v EU; |
| --- | --- |

G.

ker poslabšanje ekosistemov povzroča ogromne družbene in gospodarske izgube v EU;

Splošne opombe

| 1. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da cilji iz Aichija v zvezi z biotsko raznovrstnostjo do leta 2020 ne bodo doseženi, če se bo biotska raznovrstnost tako hitro zmanjševala kot doslej, in poziva vse pogodbenice in deležnike Konvencije o biološki raznovrstnosti, naj si na tem področju bolj prizadevajo; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj se zavežejo k takojšnjemu, konkretnemu in dodatnemu ukrepanju na področju ohranjanja biotske raznovrstnosti, da bomo dosegli cilje EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je zaščita globalne biotske raznovrstnosti nadvse pomemben izziv in je torej v strateškem interesu EU, zato bi morala biti deležna najvišje politične pozornosti; poziva Komisijo in države članice, naj zlasti prek svojih zunanjih instrumentov dejavno sodelujejo s tretjimi državami ter spodbujajo in krepijo ukrepe za ohranjanje biotske raznovrstnosti in upravljanje na tem področju, zlasti v vseh večstranskih sporazumih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je potreben celovit sistem upravljanja, ki bo obravnaval ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev; poziva EU in države članice, naj si še naprej močno prizadevajo za nadaljnjo krepitev Konvencije o biološki raznovrstnosti ter naj prevzamejo vodilno vlogo v pripravi okvira za obdobje po letu 2020, zlasti v obdobju pred 14. in 15. zasedanjem konference pogodbenic, ter naj pregledno določijo svoje vizije in prednostne naloge za globalni okvir na področju biotske raznovrstnosti za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da je ohranjanje in obnovitev biotske raznovrstnosti osnovni pogoj za izpolnitev večine ciljev trajnostnega razvoja in da je bistvenega pomena za dosego ciljev politike EU, med drugim na področjih okolja, prehranske varnosti, blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, zdravja, zmanjšanja tveganja nesreč in migracij; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da je ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov neločljivo povezano in je osrednji element trajnostnega razvoja; poudarja, da je treba biotsko raznovrstnost vključiti v vse notranje in zunanje politike EU in izboljšati njihovo usklajenost z okoljsko politiko, ter poziva Komisijo in države članice, naj to olajšajo, tudi pri izpolnjevanju svoje zaveze v zvezi s polnim izvajanjem ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je nadvse pomembno, da se ključni dejavniki za izgubljanje in propadanje biotske raznovrstnosti dolgoročno strateško obravnavajo in se oblikujejo in izvajajo učinkovite odločitve in ukrepi, ki zajemajo opredelitev in ohranitev zaščitenih območij na podlagi njihove občutljivosti, prisotnosti ogroženih vrst ali ugotovljenih vrzeli v znanju in/ali učinkovitega upravljanja, da se omejijo izgubljanje biotske raznovrstnosti in negativni učinki na ozemlja domorodnih in lokalnih skupnosti in njihovo preživetje, da se ponovno vzpostavijo ekosistemi in njihove storitve, tudi zunaj zaščitenih območij, da se biotska raznovrstnost vključi v druge sektorje, kot so kmetijstvo, gozdarstvo, načrtovanje rabe tal, sodelovanje pri razvoju, raziskave in inovacije, promet, rudarstvo in zdravje, ter da se odpravijo škodljive subvencije; meni, da je bistveno tudi omejiti izgubo biotske raznovrstnosti in njen negativni učinek na zemljo in sredstva za preživetje lokalnih in domorodnih skupnosti; |
| --- | --- |

6.

Izvajanje konvencije in strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020

| 7. | želi spomniti, da bo 14. zasedanje pogodbenic v Egiptu obeležilo 25. obletnico veljavnosti konvencije; zato meni, da je nadvse pomembno, da si bolj prizadevamo pri izvajanju veljavnega strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, se osredotočimo na doseganje ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aichija in osnovnih elementov Nagojskega protokola o dostopu in delitvi koristi ter oblikujemo ambiciozen strateški načrt in mehanizem izvajanja za obdobje po letu 2020, da pripravimo scenarij za leto 2050, v katerem bodo upoštevani novi izzivi na področju biotske raznovrstnosti v skladu z Agendo 2030 in cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja vlogo ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aichija pri uresničevanju Agende 2030 in doseganju njenih globalnih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilj 14 (ohranjati in vzdržno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj) in cilj 15 (varovati in obnoviti kopenske ekosisteme, trajnostno gospodariti z gozdovi, boriti se proti širjenju puščav, preprečiti degradacijo zemljišč in obrniti ta pojav ter preprečiti izgubo biotske raznovrstnosti); |
| --- | --- |

8.

| 9. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je iz ocen (3) stanja ohranjenosti vrst in habitatnih tipov v interesu ohranjanja razvidno, da ima v EU le 7 % morskih vrst in 9 % morskih habitatnih tipov ugodno stanje ohranjenosti, in da se je pri 27 % ocen vrst in 66 % ocen habitatnih tipov izkazalo neugodno stanje ohranjenosti; |
| --- | --- |

9.

Globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020

| 10. | poziva k ukrepom, da bi bil globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020 ambicioznejši in bi bolje deloval; poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo oblikovati jasne, kvantitativne, merljive cilje s kazalniki uspešnosti, boljše instrumente sledenja, postopke sprejemanja obveznosti ter mehanizme pregledovanja in poročanja s skupnimi standardi, ki bodo odražali mehanizme pariškega podnebnega sporazuma, da se bodo povečale preglednost in odgovornost za pogodbenice ter splošna učinkovitost naslednjega globalnega okvira za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je potreben trdnejši mednarodni okvir, da se biotska raznovrstnost na globalni ravni zaščiti, ustavi njeno upadanje in se čim bolj obnovi; meni, da bi moral ta okvir temeljiti na ciljih in prostovoljnih zavezah, ki bi zajemale prispevke, določene na nacionalni ravni in podprte z lokalnimi in regionalnimi prispevki, in druge ustrezne instrumente, finančne zaveze in zagotovila za večjo krepitev zmogljivosti, pa tudi mehanizem petletnega pregleda, pri čemer bi bil poudarek na boljšemu upravljanju zaščitenih območij in učinkovitejših ohranitvenih ukrepih ter vse večji ambicioznosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba čim bolj zmanjšati morebiten časovni zamik med sprejetjem globalnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020 in njegovim prenosom v nacionalne cilje o biotski raznovrstnosti, da ne bo prišlo do zamud pri sprejemanju konkretnih ukrepov za zajezitev izgubljanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

12.

Gospodarski vidiki in financiranje

| 13. | poudarja, da lahko gospodarska rast k trajnostnemu razvoju pripomore le, če hkrati ne propadata biotska raznovrstnost in zmogljivosti narave, da prispeva k blaginji ljudi, in da je pomembno nadgraditi naravne rešitve, ki bi družbi na povsem trajnosten način pomagale premagovati zapletene družbene in gospodarske izzive; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba za biotsko raznovrstnost nameniti dovolj finančnih sredstev; meni, da bi preverjanje združljivosti naslednjega večletnega finančnega okvira z zaščito biotske raznovrstnosti in morebitna dodelitev namenskih sredstev za biotsko raznovrstnost v tem okviru v veliki meri in pozitivno vplivala na uresničevanje vizije za leto 2050; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uvedbo novih mednarodnih finančnih mehanizmov za ohranjanje biotske raznovrstnosti v okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, in poudarja pomen zasebnih finančnih pobud na tem področju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, kako pomembno je povečati naložbe, da bi izpolnili zaveze Pariškega sporazuma in zmanjšali vpliv podnebnih sprememb na biotsko raznovrstnost ter zagotovili skladnost politik za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje z biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

16.

Gozdarstvo in kmetijstvo

| 17. | pozdravlja, da se v priporočilu 10.2(g) (XXI/1) za 14. konferenco pogodbenic omenja potencial gozdarstva in kmetijstva; poudarja, da so kmetijske dejavnosti in ohranjanje biotske raznovrstnosti tesno povezani; nadalje poudarja, da trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo veliko prispevata k raznolikosti vrst, habitatov in ekosistemov ter zmanjšujeta posledice podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja pa, da intenzivno kmetijstvo negativno vpliva na biotsko raznovrstnost, zlasti zaradi krčenja gozdov in uporabe pesticidov; želi opozoriti na zaskrbljujoč upad opraševalcev, ki so ključnega pomena za dobro delujoče ekosisteme; poziva pogodbenice, naj sprejmejo trdne zaveze za trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, vključno z zahtevami za spodbujanje pristopov ekološkega kmetijstva in postopno opustitev škodljivih fitofarmacevtskih sredstev ter podpiranje strategij za varstvo rastlin, da se zaščitijo tla in habitati; |
| --- | --- |

18.

Inovacije

| 19. | pozdravlja, da je v priporočilu 10.2(h) (XXI/1) omenjen tehnološki razvoj; želi spomniti na pomen inovacij, raziskav in razvoja za doseganje ciljev vizije za leto 2050 ter poziva pogodbenice, naj se zlasti osredotočijo na povezave med ohranjanjem biotske raznovrstnosti in koristmi za zdravje ljudi in gospodarsko blaginjo ter uskladijo ukrepe na področju zbiranja podatkov; |
| --- | --- |

19.

Krepitev zmogljivosti, ozaveščanje javnosti in sodelovanje vseh akterjev

| 20. | poudarja, da sta za uspešno izvajanje ključna krepitev zmogljivosti in ozaveščanje, tudi o vrednosti biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev; zato pozdravlja, da sta bila s sklepom 13. konference pogodbenic XIII/23 in priporočilom XXI/1 sprejeta kratkoročni akcijski načrt za obdobje 2017–2022, da se spodbudi in podpre krepitev zmogljivosti, ter komunikacijska strategija, ter poziva, naj se ta ključna vprašanja na 14. konferenci pogodbenic še podrobneje obravnavajo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen celovitega in participativnega procesa za oblikovanje okvira po letu 2020; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja, da se v priporočilu XXI/1 obravnavajo kampanje ozaveščanja javnosti v pripravah na 14. konferenco pogodbenic, in poziva pogodbenice, naj ozaveščajo javnost in spodbujajo udeležbo več deležnikov, da z lokalnimi skupnostmi in domorodnim prebivalstvom zagotovijo prilagojene rešitve za bolj trajnostno rabo zemljišč in večjo biotsko raznovrstnost, pri katerih se bodo v celoti upoštevale regionalne razlike v krajini in habitatih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja, da se namerava dejavno vključiti več deležnikov, vključno z regionalnimi in lokalnimi akterji, kar je bistveno za vrednotenje, zaščito, ohranjanje, trajnostno rabo in obnovo biotske raznovrstnosti, in poudarja, da bo boljše sodelovanje z ravnmi upravljanja, sektorji in platformami za podjetja in biotsko raznovrstnost ter med njimi omogočilo učinkovitejše doseganje ciljev o biotski raznovrstnosti in vključevanje ciljev o biotski raznovrstnosti v druge politike; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL C 35, 31.1.2018, str. 2.

(2)  UL C 356, 4.10.2018, str. 38.

(3)  Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, The Regional Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services for Europe and Central Asia (Poročilo o regionalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za Evropo in Srednjo Azijo), 2018.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Politika zaposlovanja in socialna politika v euroobmočju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (COM(2012)0055),

| — | ob upoštevanju členov 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 145, 148, 149, 152, 153, 174 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti naslova IV (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti naslova IV (Solidarnost),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti 1., 3., 4., 5., 8., 10. in 13. cilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti 1., 3., 4., 5., 8., 10. in 13. cilja,

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. maja 2018 o ekonomski politiki euroobmočja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. maja 2018 o ekonomski politiki euroobmočja (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. maja 2018 z naslovom Evropski semester 2018 – priporočila za posamezne države (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. maja 2018 z naslovom Evropski semester 2018 – priporočila za posamezne države (COM(2018)0400),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2017 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2018 (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2017 z naslovom Letni pregled rasti za leto 2018 (COM(2017)0690),

| — | ob upoštevanju osnutka skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 22. novembra 2017 k sporočilu Komisije z dne 22. novembra 2017 o letnem pregledu rasti za leto 2018 (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 22. novembra 2017 k sporočilu Komisije z dne 22. novembra 2017 o letnem pregledu rasti za leto 2018 (COM(2017)0674),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. novembra 2017 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677) in stališča Parlamenta z dne 19. aprila 2018 (3) o tej temi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. novembra 2017 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677) in stališča Parlamenta z dne 19. aprila 2018 (3) o tej temi,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 22. novembra 2017 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 22. novembra 2017 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2017)0770),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. novembra 2017 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2018 (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. novembra 2017 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2018 (COM(2017)0771),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2017 z naslovom Osnutki proračunskih načrtov za leto 2018: celovita ocena (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2017 z naslovom Osnutki proračunskih načrtov za leto 2018: celovita ocena (COM(2017)0800),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic (COM(2017)0250),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pregled izvajanja uredbe iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pregled izvajanja uredbe iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (SWD(2017)0258),

| — | ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov za obdobje 2016–2019 in Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020 in sklepov Sveta z dne 7. marca 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov za obdobje 2016–2019 in Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020 in sklepov Sveta z dne 7. marca 2011 (4),

| — | ob upoštevanju barcelonskih ciljev o varstvu otrok iz leta 2002, da bi do leta 2010 zagotovili otroško varstvo za najmanj 90 % predšolskih otrok v starosti od treh let do začetka šolske obveznosti ter za najmanj 33 % otrok, mlajših od treh let, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonskih ciljev o varstvu otrok iz leta 2002, da bi do leta 2010 zagotovili otroško varstvo za najmanj 90 % predšolskih otrok v starosti od treh let do začetka šolske obveznosti ter za najmanj 33 % otrok, mlajših od treh let,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Sveta, ki spreminja Uredbo (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Sveta, ki spreminja Uredbo (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2016)0604),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Krepitev evropskih naložb za delovna mesta in rast: druga faza Evropskega sklada za strateške naložbe in nov evropski načrt za zunanje naložbe (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Krepitev evropskih naložb za delovna mesta in rast: druga faza Evropskega sklada za strateške naložbe in nov evropski načrt za zunanje naložbe (COM(2016)0581),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356),

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropa spet vlaga – Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropa spet vlaga – Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki (COM(2016)0359),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2016 o začetku posvetovanja o evropskem stebru socialnih pravic (COM(2016)0127) in njegovih prilog, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2016 o začetku posvetovanja o evropskem stebru socialnih pravic (COM(2016)0127) in njegovih prilog,

| — | ob upoštevanju svojega poročila z dne 11. septembra 2018 o možnostih za ponovno vključevanje delavcev, ki okrevajo po poškodbi in bolezni, v kakovostno zaposlitev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega poročila z dne 11. septembra 2018 o možnostih za ponovno vključevanje delavcev, ki okrevajo po poškodbi in bolezni, v kakovostno zaposlitev (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2018 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2018 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2018 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o ekonomskih politikah euroobmočja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o ekonomskih politikah euroobmočja (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstvu za boj proti revščini (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstvu za boj proti revščini (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (14),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Pension Adequacy Report: Current and future income adequacy in old age in the EU (Ustreznost pokojnin za leto 2018: sedanja in prihodnja neenakost v starosti v EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Pension Adequacy Report: Current and future income adequacy in old age in the EU (Ustreznost pokojnin za leto 2018: sedanja in prihodnja neenakost v starosti v EU),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (Poročilo o staranju prebivalstva: ekonomske in proračunske napovedi za države članice EU (2016-2070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (Poročilo o staranju prebivalstva: ekonomske in proračunske napovedi za države članice EU (2016-2070),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (15),

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine in torinskega procesa, ki se je začel izvajati leta 2014 in je namenjen okrepitvi sistema pogodb v okviru Evropske socialne listine v Svetu Evrope in razmerja tega sistema z zakonodajo Evropske unije (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine in torinskega procesa, ki se je začel izvajati leta 2014 in je namenjen okrepitvi sistema pogodb v okviru Evropske socialne listine v Svetu Evrope in razmerja tega sistema z zakonodajo Evropske unije (16),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora Združenih narodov o pravicah invalidov o začetnem poročilu Evropske unije (september 2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora Združenih narodov o pravicah invalidov o začetnem poročilu Evropske unije (september 2015),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 iz marca 2017 z naslovom Brezposelnost mladih: ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 iz marca 2017 z naslovom Brezposelnost mladih: ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0329/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0329/2018),

| A. | ker je bila junija 2018 sezonsko prilagojena stopnja brezposelnosti v euroobmočju 8,3 %, kar pomeni znižanje v primerjavi z junijem 2017, ko je znašala 9,0 %, in predstavlja najnižjo zabeleženo stopnjo v euroobmočju od decembra 2008; ker so razlike v stopnjah brezposelnosti med državami članicami euroobmočja velike glede na to, da so bile junija 2018 najnižje stopnje brezposelnosti zabeležene na Malti (3,9 %) in v Nemčiji (3,4 %), najvišje pa v Grčiji (20,2 % aprila 2018) in Španiji (15,2 %), kar je še vedno zaskrbljujoče, stopnji zaposlenosti v teh dveh državah pa sta znašali 57,8 % oziroma 65,5 %; |
| --- | --- |

A.

ker je bila junija 2018 sezonsko prilagojena stopnja brezposelnosti v euroobmočju 8,3 %, kar pomeni znižanje v primerjavi z junijem 2017, ko je znašala 9,0 %, in predstavlja najnižjo zabeleženo stopnjo v euroobmočju od decembra 2008; ker so razlike v stopnjah brezposelnosti med državami članicami euroobmočja velike glede na to, da so bile junija 2018 najnižje stopnje brezposelnosti zabeležene na Malti (3,9 %) in v Nemčiji (3,4 %), najvišje pa v Grčiji (20,2 % aprila 2018) in Španiji (15,2 %), kar je še vedno zaskrbljujoče, stopnji zaposlenosti v teh dveh državah pa sta znašali 57,8 % oziroma 65,5 %;

| B. | ker je bila junija 2018 stopnja brezposelnosti mladih v euroobmočju 16,9 %, junija 2017 pa je bila 18,9 %; ker se ta stopnja sicer zmanjšuje, a je še vedno nesprejemljivo visoka in je več kot dvakrat višja od povprečja skupne brezposelnosti, pri čemer je v nekaterih državah približno vsaka tretja mlada oseba brezposelna; ker so za zmanjšanje brezposelnosti v prvi vrsti pristojne države članice, in sicer z razvojem in izvajanjem regulativnih okvirov trga dela ter sistemov izobraževanja in usposabljanja in z aktivnimi politikami trga dela, da bi se med drugim zagotovile dostojne zaposlitvene možnosti z dostojnimi plačami; |
| --- | --- |

B.

ker je bila junija 2018 stopnja brezposelnosti mladih v euroobmočju 16,9 %, junija 2017 pa je bila 18,9 %; ker se ta stopnja sicer zmanjšuje, a je še vedno nesprejemljivo visoka in je več kot dvakrat višja od povprečja skupne brezposelnosti, pri čemer je v nekaterih državah približno vsaka tretja mlada oseba brezposelna; ker so za zmanjšanje brezposelnosti v prvi vrsti pristojne države članice, in sicer z razvojem in izvajanjem regulativnih okvirov trga dela ter sistemov izobraževanja in usposabljanja in z aktivnimi politikami trga dela, da bi se med drugim zagotovile dostojne zaposlitvene možnosti z dostojnimi plačami;

| C. | ker so tudi razlike v stopnjah brezposelnosti mladih med državami članicami euroobmočja velike, saj so bile najnižje stopnje brezposelnosti mladih v euroobmočju zabeležene na Malti (5,5 %) in v Nemčiji (6,2 %), najvišje pa v Grčiji (42,3 % aprila 2018), Španiji (34,1 %) in Italiji (32,6 %); |
| --- | --- |

C.

ker so tudi razlike v stopnjah brezposelnosti mladih med državami članicami euroobmočja velike, saj so bile najnižje stopnje brezposelnosti mladih v euroobmočju zabeležene na Malti (5,5 %) in v Nemčiji (6,2 %), najvišje pa v Grčiji (42,3 % aprila 2018), Španiji (34,1 %) in Italiji (32,6 %);

| D. | ker se druge države članice soočajo s strukturnimi izzivi na trgu dela, kot sta nizka udeležba in neusklajenost med znanji, spretnostmi in kvalifikacijami; ker narašča potreba po konkretnih ukrepih za vključevanje ali ponovno vključevanje neaktivnih delavcev, da bi izpolnili zahteve trga dela; |
| --- | --- |

D.

ker se druge države članice soočajo s strukturnimi izzivi na trgu dela, kot sta nizka udeležba in neusklajenost med znanji, spretnostmi in kvalifikacijami; ker narašča potreba po konkretnih ukrepih za vključevanje ali ponovno vključevanje neaktivnih delavcev, da bi izpolnili zahteve trga dela;

| E. | ker je bila skupna stopnja zaposlenosti v euroobmočju leta 2017 71,0 %, stopnja zaposlenosti žensk pa 65,4 %; ker je cilj Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 doseči najmanj 75-odstotno zaposlenost oseb, starih od 20 do 64 let, tudi z večjim vključevanjem žensk, starejših delavcev ter migrantov v delovno silo; ker je stopnja zaposlenosti v euroobmočju konec leta 2016 presegla stopnjo iz obdobja pred krizo in se je v drugem četrtletju leta 2018 povečala za 1,5 % v primerjavi z istim četrtletjem prejšnjega leta; ker pa v nekaterih državah članicah še vedno ne dosega ravni izpred desetih let, pri čemer je treba upoštevati, da je to v vzhodnih državah mogoče pripisati dolgoročnemu splošnemu upadu števila prebivalcev in ne negativnemu razvoju na trgu dela; ker je upadanje števila ur, ki jih opravi zaposlena oseba, med drugim zaradi neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, zaskrbljujoče, pri čemer je leta 2017 prišlo do manjšega upada (0,3 %) v primerjavi s prejšnjim letom, raven pa je še vedno za približno 3,0 % nižja kot leta 2008 (17); |
| --- | --- |

E.

ker je bila skupna stopnja zaposlenosti v euroobmočju leta 2017 71,0 %, stopnja zaposlenosti žensk pa 65,4 %; ker je cilj Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 doseči najmanj 75-odstotno zaposlenost oseb, starih od 20 do 64 let, tudi z večjim vključevanjem žensk, starejših delavcev ter migrantov v delovno silo; ker je stopnja zaposlenosti v euroobmočju konec leta 2016 presegla stopnjo iz obdobja pred krizo in se je v drugem četrtletju leta 2018 povečala za 1,5 % v primerjavi z istim četrtletjem prejšnjega leta; ker pa v nekaterih državah članicah še vedno ne dosega ravni izpred desetih let, pri čemer je treba upoštevati, da je to v vzhodnih državah mogoče pripisati dolgoročnemu splošnemu upadu števila prebivalcev in ne negativnemu razvoju na trgu dela; ker je upadanje števila ur, ki jih opravi zaposlena oseba, med drugim zaradi neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, zaskrbljujoče, pri čemer je leta 2017 prišlo do manjšega upada (0,3 %) v primerjavi s prejšnjim letom, raven pa je še vedno za približno 3,0 % nižja kot leta 2008 (17);

| F. | ker segmentacija trga dela še posebej vpliva na ženske, nizkokvalificirane, mlade in starejše osebe, invalide in osebe s priseljenskim ozadjem, za katere je tudi bolj verjetno, da bodo delale s krajšim delovnim časom in začasno, kar je poleg nestandardnih in netipičnih oblik zaposlitve in navideznega samozaposlovanja stalna praksa; ker je bila v letu 2017 v EU stopnja zaposlenosti oseb, starih od 55 do 64 let, 57 %, kar je 10 odstotnih točk pod splošno stopnjo zaposlenosti, razlika med spoloma pa je bila 13 odstotnih točk, kar je tri odstotne točke več kot pri celotnem delovno sposobnem prebivalstvu; ker demografski podatki kažejo, da se bo število starejših delavcev povečalo; |
| --- | --- |

F.

ker segmentacija trga dela še posebej vpliva na ženske, nizkokvalificirane, mlade in starejše osebe, invalide in osebe s priseljenskim ozadjem, za katere je tudi bolj verjetno, da bodo delale s krajšim delovnim časom in začasno, kar je poleg nestandardnih in netipičnih oblik zaposlitve in navideznega samozaposlovanja stalna praksa; ker je bila v letu 2017 v EU stopnja zaposlenosti oseb, starih od 55 do 64 let, 57 %, kar je 10 odstotnih točk pod splošno stopnjo zaposlenosti, razlika med spoloma pa je bila 13 odstotnih točk, kar je tri odstotne točke več kot pri celotnem delovno sposobnem prebivalstvu; ker demografski podatki kažejo, da se bo število starejših delavcev povečalo;

| G. | ker je splošni dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva osnovna potreba, ki jo morajo države članice zagotavljati in vanjo vlagati; |
| --- | --- |

G.

ker je splošni dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva osnovna potreba, ki jo morajo države članice zagotavljati in vanjo vlagati;

| H. | ker je leta 2016 odstotek ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, v euroobmočju znašal 23,1 %, kar je še vedno nad stopnjo iz leta 2009, stopnja revščine zaposlenih pa je bila 9,5 %; ker 118 milijonom Evropejcev še vedno grozi revščina ali socialna izključenost, kar je milijon več kot pred krizo; ker cilj strategije Evropa 2020, da se število ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, zmanjša za 20 milijonov v primerjavi z letom 2008, še zdaleč ni dosežen; ker se stopnje dohodkovne revščine in stopnje tveganja revščine povečujejo, čeprav se stopnje materialne prikrajšanosti zmanjšujejo; |
| --- | --- |

H.

ker je leta 2016 odstotek ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, v euroobmočju znašal 23,1 %, kar je še vedno nad stopnjo iz leta 2009, stopnja revščine zaposlenih pa je bila 9,5 %; ker 118 milijonom Evropejcev še vedno grozi revščina ali socialna izključenost, kar je milijon več kot pred krizo; ker cilj strategije Evropa 2020, da se število ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, zmanjša za 20 milijonov v primerjavi z letom 2008, še zdaleč ni dosežen; ker se stopnje dohodkovne revščine in stopnje tveganja revščine povečujejo, čeprav se stopnje materialne prikrajšanosti zmanjšujejo;

| I. | ker se stopnja dolgotrajne brezposelnosti v euroobmočju zmanjšuje (s 5 % leta 2016 na 4,4 % leta 2017), vendar še vedno predstavlja 48,5 % skupne stopnje brezposelnosti, kar je nesprejemljivo veliko; |
| --- | --- |

I.

ker se stopnja dolgotrajne brezposelnosti v euroobmočju zmanjšuje (s 5 % leta 2016 na 4,4 % leta 2017), vendar še vedno predstavlja 48,5 % skupne stopnje brezposelnosti, kar je nesprejemljivo veliko;

| J. | ker je v letnem pregledu razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi za leto 2018 prikazano, da je počasna rast produktivnosti na zaposlenega, ki vpliva na rast plač, povezana z dejavniki, kot sta višji delež dela s krajšim delovnim časom in manjše število opravljenih delovnih ur; |
| --- | --- |

J.

ker je v letnem pregledu razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi za leto 2018 prikazano, da je počasna rast produktivnosti na zaposlenega, ki vpliva na rast plač, povezana z dejavniki, kot sta višji delež dela s krajšim delovnim časom in manjše število opravljenih delovnih ur;

| K. | ker stopnja zaposlenosti za krajši delovni čas in začasno v euroobmočju od leta 2013 ostaja stabilna, čeprav predstavlja velik delež celotne zaposlenosti, in ker je leta 2017 delo s krajšim delovnim časom predstavljalo 21,2 % vseh pogodb; ker je delež zaposlitev s krajšim delovnim časom pri ženskah (31,4 %) precej višji kot pri moških (8,2 %), kar je pojav, ki ima lahko znatne posledice za dohodek in pravice socialne zaščite; ker je bil leta 2016 daleč največji delež pogodb o delu za določen čas sklenjen z mladimi, pri čemer je imelo tako pogodbo sklenjenih 43,8 % zaposlenih, starih od 15 do 24 let; |
| --- | --- |

K.

ker stopnja zaposlenosti za krajši delovni čas in začasno v euroobmočju od leta 2013 ostaja stabilna, čeprav predstavlja velik delež celotne zaposlenosti, in ker je leta 2017 delo s krajšim delovnim časom predstavljalo 21,2 % vseh pogodb; ker je delež zaposlitev s krajšim delovnim časom pri ženskah (31,4 %) precej višji kot pri moških (8,2 %), kar je pojav, ki ima lahko znatne posledice za dohodek in pravice socialne zaščite; ker je bil leta 2016 daleč največji delež pogodb o delu za določen čas sklenjen z mladimi, pri čemer je imelo tako pogodbo sklenjenih 43,8 % zaposlenih, starih od 15 do 24 let;

| L. | ker je ustreznost pokojnin še vedno izziv, saj se tveganje socialne izključenosti povečuje s starostjo, 37-odstotna razlika v pokojninah med spoloma pa je še vedno izziv za številne starejše ženske, saj jih zaradi tega bolj ogrožata revščina in socialna izključenost; ker so pokojninske pravice nestandardnih delavcev in samozaposlenih nižje kot pri zaposlenih; |
| --- | --- |

L.

ker je ustreznost pokojnin še vedno izziv, saj se tveganje socialne izključenosti povečuje s starostjo, 37-odstotna razlika v pokojninah med spoloma pa je še vedno izziv za številne starejše ženske, saj jih zaradi tega bolj ogrožata revščina in socialna izključenost; ker so pokojninske pravice nestandardnih delavcev in samozaposlenih nižje kot pri zaposlenih;

| M. | ker dostop do socialnih storitev, kot so otroško varstvo, zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba, ter do cenovno dostopnih storitev, ki podpirajo mobilnost, pomembno vpliva na ustreznost dohodkov, zlasti za osebe z nizkimi dohodki ali tiste, ki so odvisni od socialne zaščite; |
| --- | --- |

M.

ker dostop do socialnih storitev, kot so otroško varstvo, zdravstveno varstvo in dolgotrajna oskrba, ter do cenovno dostopnih storitev, ki podpirajo mobilnost, pomembno vpliva na ustreznost dohodkov, zlasti za osebe z nizkimi dohodki ali tiste, ki so odvisni od socialne zaščite;

| 1. | ugotavlja, da so gospodarski pogoji v euroobmočju trenutno sicer ugodni in da se splošna zaposlenost vztrajno povečuje, a oživitev gospodarstva ni enakomerno razporejena po celotnem euroobmočju in je še veliko prostora za izboljšave v smislu ekonomske konvergence, boja proti brezposelnosti mladih in dolgotrajne brezposelnosti, neenakosti med spoloma, segmentacije trga dela in neenakosti, zlasti za ranljive skupine, ter v smislu zmanjšanja števila zaposlenih na delovnih mestih, ki so pod ravnjo njihovih kvalifikacij, revščine na splošno in zlasti revščine zaposlenih, izkoreninjenja revščine otrok ter spodbujanja produktivnosti in rasti plač; ugotavlja, da bi bila dohodkovna neenakost precej višja, če ne bi prišlo do prerazporeditvenih učinkov socialnih transferjev, zaradi česar se je leta 2015 zmanjšal delež ljudi, ki jim grozi revščina, za približno tretjino (33,7 %); vendar obžaluje, da je bil ta učinek nezadosten in se je v državah članicah močno razlikoval, saj se je dohodkovna neenakost v Belgiji, na Finskem in Irskem zmanjšala za več kot 20 %, v Estoniji, Grčiji, Italiji, Latviji in na Portugalskem pa za manj kot 10 %; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je uživanje socialnih pravic ter pravilno delujoč ter učinkovit sistem socialne zaščite, ki zagotavlja ustrezno zaščito za vse delavce, ne glede na vrsto delovnega razmerja, pogodbe ali oblike zaposlitve, poleg aktivnih in trajnostnih politik trga dela pomemben pogoj za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, zlasti za najbolj ranljive, zagotavljanje vključujočih nacionalnih trgov dela ter izboljšanje odpornosti in konkurenčnosti gospodarstva euroobmočja kot celote; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja večjo finančno podporo prek programa za podporo strukturnim reformam, ki državam članicam omogoča, da začnejo izvajati svoje reforme z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest za povečanje zaposlenosti, zmanjšanje brezposelnosti s poudarkom na zmanjševanju dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnosti mladih ter s povečanjem plač; pozdravlja predlog Komisije za razširitev področja uporabe programa za podporo strukturnim reformam na države, katerih valuta ni euro, s ciljem pospešitve ekonomske in socialne konvergence po vsej EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen s priporočili Komisije za leto 2018 za posamezne države, ki so pomemben del procesa evropskega semestra in pozdravlja posebno pozornost, ki je v njih namenjena socialnim izzivom; spodbuja Komisijo, naj zagotovi usklajenost socialnih in gospodarskih priporočil za posamezne države ter spoštuje klavzulo o prožnosti iz Pakta za stabilnost in rast, kot je navedeno v skupno dogovorjenem stališču Sveta o prožnosti v Paktu za stabilnost in rast; z zaskrbljenostjo opaža, da je bilo le 50 % priporočil za posamezne države za leto 2017 v celoti ali delno uresničenih, zato spodbuja države članice, naj povečajo svoja prizadevanja za izvajanje priporočil, zlasti na naslednjih področjih:






  — | revščina in socialna izključenost, vključno z revščino otrok in zaposlenih, zlasti med ranljivimi skupinami, |
| --- | --- | --- |

4.

—

revščina in socialna izključenost, vključno z revščino otrok in zaposlenih, zlasti med ranljivimi skupinami,

| — | zmanjšanje dolgotrajne brezposelnosti v skladu s priporočilom Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (18); |
| --- | --- |

—

zmanjšanje dolgotrajne brezposelnosti v skladu s priporočilom Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (18);

| — | dohodkovne neenakosti, |
| --- | --- |

—

dohodkovne neenakosti,

| — | rast plač, |
| --- | --- |

—

rast plač,

| — | boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja in velikemu številu mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, |
| --- | --- |

—

boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja in velikemu številu mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo,

| — | izobraževanje, vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- |

—

izobraževanje, vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje,

| — | vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov, |
| --- | --- |

—

vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov,

| — | zdravstveno varstvo, vključno z dolgotrajno oskrbo, |
| --- | --- |

—

zdravstveno varstvo, vključno z dolgotrajno oskrbo,

| — | varna in prilagodljiva zaposlitev, |
| --- | --- |

—

varna in prilagodljiva zaposlitev,

| — | uravnotežena zastopanost spolov, in sicer udeležba na trgu dela ter razlike v plačah in pokojninah; |
| --- | --- |

—

uravnotežena zastopanost spolov, in sicer udeležba na trgu dela ter razlike v plačah in pokojninah;

| 5. | zato poudarja, da ustvarjanje dostojnih delovnih mest, dostop do socialne zaščite ne glede na delovno razmerje ali vrsto pogodbe ter rast plač pomembno vplivajo na zmanjšanje neenakosti, tveganja revščine in socialne izključenosti ter da bodo prispevali k izboljšanju življenjskega standarda in podprli okrevanje gospodarstva; poudarja, da bi se zato morale reforme držav članic, kot jih zagovarja Komisija v priporočilih za posamezne države, osredotočiti zlasti na politike, ki povečujejo produktivnost in potencial za trajnostno rast, podpirajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest ter zmanjšujejo neenakosti in revščino, zlasti revščino otrok; spodbuja ustvarjanje odprtih oblik zaposlovanja, a je treba obenem zagotavljati prilagodljivost, spodbujati vključujoč trg dela in zagotavljati pravično ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 13. marca 2018 z naslovom Spremljanje izvajanja evropskega stebra socialnih pravic (COM(2018)0130), ki usklajuje steber s ciklom evropskega semestra z izražanjem prednostnih nalog evropskega stebra socialnih pravic v analizi sprejetih ukrepov in doseženega napredka na nacionalni ravni; poudarja, da bi morali biti socialni cilji in prevzete obveznosti EU po pomenu enakovredni gospodarskim ciljem; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo socialne pravice z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic tako, da bi dosegli resnično socialno razsežnost EU (z zakonodajo, mehanizmi oblikovanja politike in finančnimi instrumenti, zagotovljenimi na ustrezni ravni); |
| --- | --- |

6.

| 7. | opaža, da se trgi dela držav euroobmočja bistveno razlikujejo, kar pomeni izziv za njihovo pravilno delovanje; zato brez poseganja v načelo subsidiarnosti poziva k dobro zasnovanim politikam trga dela in reformam, ki ustvarjajo kakovostno zaposlitev, spodbujajo enake možnosti, enako obravnavanje delavcev ter socialno in solidarnostno gospodarstvo, lajšajo enakopraven vstop na trg dela in dostop do socialne zaščite, spodbujajo mobilnost delovne sile, omogočajo ponovno vključevanje brezposelnih ter odpravljajo neenakosti in neuravnoteženo zastopanost spolov; poziva države članice, naj razvijejo socialno in gospodarsko politiko v skladu z načeli iz priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (19), s katerimi bodo zagotovljeni ustrezna dohodkovna podpora, dostopni trgi dela in dostop do kakovostnih storitev, saj naj bi bili vsi ti elementi ključni za trajnostne izidi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba zvišati stopnje zaposlenosti in spodbujati ustvarjanje dostojnih delovnih mest, zlasti pri dolgotrajno brezposelnih, nizko usposobljenih delavcih, mladih in starejših, ženskah, migrantih, pripadnikih manjšin, invalidih in marginaliziranih skupnostih, kot so Romi, da bi dosegli ciljno stopnjo zaposlenosti iz strategije Evropa 2020 v višini najmanj 75 % in da bi omilili tveganje revščine, zlasti pri otrocih in zaposlenih, ter socialno izključenost, ki jim preti; poudarja, da je treba zmanjšati število ljudi, ki se spopadajo z revščino, da bi dosegli cilj strategije Evropa 2020 glede zmanjšanja števila revnih za 20 milijonov; poudarja, da je treba zmanjšati revščino otrok prek izvajanja vseevropskega jamstva za otroke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj pripravijo ukrepe in strategije v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic za obravnavo socialnih potreb tistih, ki nimajo dostopa do trga dela, in sicer oseb, ki se spopadajo s skrajnim pomanjkanjem, kot so brezdomci, otrok in mladih ter oseb s kroničnimi telesnimi ali duševnimi zdravstvenimi težavami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k nacionalnim strategijam in usklajevanju na ravni EU za boj proti diskriminaciji na podlagi starosti na trgih dela kot odziv na vse večje število starejših delavcev v delovni sili EU, vključno z ozaveščanjem o Direktivi Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (20), uskladitvijo predpisov o varnosti in zdravju pri delu s cilji trajnostne zaposlitve ob upoštevanju novih in prihodnjih poklicnih tveganj, zagotavljanjem dostopa do možnosti za vseživljenjsko učenje, in izboljšanimi politikami, ki podpirajo usklajevanje poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice euroobmočja, naj v celoti izkoristijo pozitivne gospodarske obete in nadaljujejo z reformami trga dela, ki se osredotočajo na ustvarjanje delovnih mest in spodbujajo predvidljive, varne in odprte oblike zaposlitve, pravno zanesljive pogodbe o zaposlitvi, v katerih so opredeljeni pogoji za zaposlitev, tako da preprečujejo in se borijo proti navideznemu samozaposlovanju ter zagotavljajo ustrezno socialno zaščito ne glede na delovno razmerje ali vrsto pogodbe; poziva države članice, naj sprejmejo in izvedejo predlagano priporočilo Sveta o dostopu do socialne zaščite ter spodbudijo ljudi z nestandardnimi oblikami zaposlitve, naj se vključijo v sisteme socialne zaščite; poudarja pomembnost potekajočih pogajanj o direktivi o predvidljivih in preglednih delovnih pogojih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj vlagajo v storitve oskrbe v celotnem življenjskem ciklu, da bi si še naprej prizadevale doseči barcelonske cilje o varstvu otrok iz leta 2002 in pripravile cilje oskrbe za starejše in oskrbovane osebe; meni, da zagotavljanje oskrbe v družini ne bi smelo negativno vplivati na socialna nadomestila ali pokojnine; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo, da je seštevek pokojninskih pravic zadosten; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice euroobmočja, naj zmanjšajo razlike v pokojninah med spoloma, zagotovijo medgeneracijsko enakost prek dostojnih in ustreznih pokojnin, da bi odpravile revščino in socialno izključenost v starosti in hkrati zagotovile dolgoročno vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov ter spodbudile večje zaposlovanje na dostojnih delovnih mestih z višjimi pokojninskimi prispevki in ki ne obremenjujejo prekomerno mlajše generacije; z zaskrbljenostjo opaža, da so v večini držav članic euroobmočja razlike v pokojninah med spoloma in stopnja zgodnje upokojitve še vedno visoke; poudarja, da je mogoče vzdržnost pokojninskih sistemov med drugim povečati z zmanjšanjem brezposelnosti, učinkovitim bojem proti neprijavljenemu delu ter vključevanjem migrantov in beguncev na trg dela; pozdravlja priporočilo Komisije iz poročila o ustreznosti pokojnin za leto 2018, da je treba dodobra razmisliti o ustreznosti dohodkov starejših in finančni vzdržnosti pokojninskih sistemov; poziva tudi, naj se zagotovi več analiz o razmerah najstarejših, katerih pokojninske pravice so se morda zaradi inflacije sčasoma zmanjšale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da si morajo države članice pri reformah sistemov socialne zaščite prizadevati za lažjo udeležbo na trgu dela za vse, ki lahko delajo, in sicer tako, da se bo delo splačalo; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba dohodkovno podporo nameniti tistim, ki jo najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bila v prvem četrtletju leta 2018 stopnja prostih delovnih mest v euroobmočju 2,1 % v primerjavi z 1,9 % v letu 2017; poudarja, da je možno pridobiti ustrezne veščine in se spopasti s neskladjem med ponudbo spretnosti in povpraševanjem po njih z izboljšanjem kakovosti, razpoložljivosti in cenovne dostopnosti izobraževanja in usposabljanja ter dostopa do njiju, med drugim z usmerjenim kakovostnim usposabljanjem, z izboljšanjem medsebojnega priznavanja kvalifikacij, z okrepitvijo ukrepov izpopolnjevanja in prekvalifikacije, pri katerih je posebna pozornost namenjena osnovnim spretnostim, ter z zagotavljanjem priložnosti za neformalno izobraževanje odraslih, za kar je potrebna primerna podpora, vključno s financiranjem na ravni EU, brez poseganja v člen 149 PDEU, in financiranjem na nacionalni in regionalni ravni; v zvezi s tem poziva k usmerjenim ukrepom za podporo ranljivih skupin, vključno z Romi, invalidi, osebami, ki so zgodaj opustile šolanje, dolgotrajno brezposelnimi ter migranti in begunci; opozarja, da je treba povečati pomen poklicnega izobraževanja na trgu dela ter sprejeti ukrepe za povečanje njegove privlačnosti v primerjavi z akademskimi usmeritvami; podpira stalno izvajanje in spremljanje pobude o poteh izpopolnjevanja, ki nudi pomoč pri pridobivanju temeljnih znanj in spretnosti za 21. stoletje; poziva države članice, naj prednostno obravnavajo celostno usposabljanje na področju digitalnih in podjetniških spretnosti in znanj ter pri izpopolnjevanju in prekvalificiranju upoštevajo prehod na digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen, ker je bila v EU-19 povprečna stopnja splošnih javnih izdatkov za izobraževanje, izražena v odstotku BDP, v obdobju 2009–2016 leto za letom nižja (21); poudarja, da so sistemi javnega izobraževanja, ki imajo zadostna sredstva, odločilnega pomena za enakost in socialno vključenost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da še vedno veliko evropskih državljanov slabo ali s težavo bere in so funkcionalno in medijsko nepismeni, kar je zelo zaskrbljujoče, saj jim to onemogoča plodno in učinkovito udeležbo v javnem življenju in na trgu dela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja uvajanje dualnih sistemov izobraževanja in drugih podobnih politik; poudarja, da bi dejanska povezava med izobraževanjem, raziskavami, inovacijami in trgom dela lahko odločilno prispevala k ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je varno in primerno učno okolje ključnega pomena za dobro počutje učencev in učnega osebja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo posebne ukrepe v okviru politik zaposlovanja, izobraževanja in socialnih politik, da bi zagotovili učinkovito vključevanje invalidov in ljudi iz prikrajšanih okolij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je treba načrtovati in spodbujati sodobne programe poklicnega usmerjanja v šolah, zlasti na podeželju ter v mejnih, gorskih in otoških regijah; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podpira mobilnost študentov, delavcev, športnikov in umetnikov v EU in euroobmočju; vendar je zaskrbljen, da lahko znatne razlike v življenjskih in delovnih standardih v euroobmočju sprožijo neprostovoljno migracijo in še dodatno prispevajo k t. i. begu možganov; poudarja, da so ključni pogoji za preprečevanje bega možganov ustvarjanje dostojnih delovnih mest, pa tudi spodbujanje učinkovitega izobraževanja in usposabljanja ter strategije poklicnega usmerjanja; poziva, naj prihodnje izobraževalne in zaposlovalne politike dejansko obravnavajo zaustavitev tega pojava, tudi z dokončnim oblikovanjem evropskega izobraževalnega prostora; opozarja, da je treba oblikovati evropsko študentsko izkaznico, s katero bi spodbujali mobilnost za učenje in olajšali vzajemno priznavanje šolskih kvalifikacij, diplom in poklicnih kvalifikacij, obenem pa zmanjšali upravno breme in stroške za študente in ustanove za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi moralo biti glede na referenčna merila izobraževanja in usposabljanja 2020 (ET 2020) do leta 2020 manj kot 15 % 15-letnikov podpovprečnih na področju branja, matematike in naravoslovnih predmetov; pozdravlja vključitev referenčnega merila „slabih rezultatov pri izobraževanju“ za 15-letnike (slabši rezultati pri matematiki iz programa mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA)) v novi pregled socialnih kazalnikov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da bi moralo glede na referenčna merila izobraževanja in usposabljanja za leto 2020 do tega leta vsaj 95 % otrok (starih od 4 let do šoloobvezne starosti) biti vključenih v predšolsko vzgojo; poudarja, da v pregledu socialnih kazalnikov področje „predšolskega varstva“ za otroke, stare manj kot tri leta, ki so v formalnem varstvu, vključuje le en kazalnik; poudarja, da primanjkuje informacij o kritju starejših, a še ne šoloobveznih otrok, ter o obsegu zagotovljenega otroškega varstva glede na število opravljenih ur; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upošteva pozitivno vlogo odprtega izobraževanja in odprtih univerz v procesu pridobivanja znanja in spretnosti, zlati spletnih programov usposabljanja za zaposlene, saj gre za dinamično obliko učenja, ki je v skladu z današnjimi potrebami in interesi udeležencev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poudarja svoj poziv, da bi bilo treba sredstva za program Erasmus+ v naslednjem večletnem finančnem okviru vsaj potrojiti, da bi dosegli še mnogo več mladih, mladinskih organizacij, dijakov in pripravnikov po vsej Evropi; poziva, naj se posebna pozornost nameni posameznikom iz prikrajšanih socialnoekonomskih okolij, da bi jim omogočili udeležbo v programu, pa tudi invalidom, v skladu z obveznostmi EU in držav članic v okviru Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | želi spomniti na strateški potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja kot tvorca delovnih mest in bogastva v EU; poudarja, da kulturna in ustvarjalna industrija zajema 11,2 % vseh zasebnih podjetij in 7,5 % vseh oseb, zaposlenih v gospodarstvu EU, ter ustvari 5,3 % vse bruto dodane vrednosti v Evropi; poudarja vlogo te industrije pri ohranjanju in spodbujanju evropske kulturne in jezikovne raznolikosti ter njen prispevek h gospodarski rasti, inovacijam in zaposlovanju, zlasti zaposlovanju mladih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je za zagotovitev konkurenčnega položaja Unije ter razpoložljivosti in zaposljivosti delovne sile ključnega pomena ustrezno vlaganje in načrtovanje na področju izobraževanja, zlasti na področju digitalnih znanj in spretnosti ter programiranja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj zagotovi spodbude in tehnično pomoč za mlade, da bodo lahko ustanavljali svoja podjetja, obenem pa predlaga ukrepe za spodbujanje podjetništva tudi prek učnih načrtov v državah članicah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba nadaljevati reforme, ki trg dela in njegovo delovno silo pripravljajo na digitalno preobrazbo za ljudi vseh starosti in iz vseh okolij s prožnim pristopom, ki je osredotočen na učenje, zlasti z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja za vseživljenjsko učenje in digitalne spretnosti, ki je osrednjega pomena za gospodarstvo, temelječe na znanju; poudarja pomen vseživljenjskega poklicnega usmerjanja za zagotavljanje, da se ljudje udeležijo ustreznega, prožnega in visokokakovostnega usposabljanja ter sledijo tudi takšni poklicni poti; v zvezi s tem opozarja na omejeno uporabnost predvidevanj potreb po znanjih in spretnostih zaradi hitro spreminjajoče se narave trga dela in poudarja pomen prečnih znanj in spretnosti, kot so komunikacijske spretnosti, reševanje težav, ustvarjalnost in sposobnost učenja, ki krepijo odpornost ljudi ter njihovo zmožnost prilagajanja spremembam in vseživljenjskega pridobivanja novih znanj in spretnosti; poudarja, da je treba zagotoviti, da bi nacionalni sistemi socialne zaščite nudili ustrezno zaščito za vse zaposlene, tudi tiste v novih oblikah dela in z novimi vrstami pogodb, ter ustrezno kritje za osebe, ki ne morejo delati ali ne morejo najti dela; poziva države članice, naj pripravijo politike trga dela, ki bodo podpirale medsektorsko mobilnost in preusposabljanje delavcev, ki bosta postala vse bolj pomembna pri prilagajanju trgov dela na digitalno preobrazbo gospodarstev; v zvezi s tem poudarja, da je treba vključiti sindikate in organizacije delodajalcev in tako zagotoviti pošten prehod; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice euroobmočja, naj sprejmejo ustrezne reforme in povečajo socialne naložbe ter tako zagotovijo dostopnost, razpoložljivost, cenovno dostopnost, kakovost in stroškovno učinkovitost svojih sistemov zdravstvenega varstva; poziva k obnovitvi evropskega cilja, da se znatno poveča število let zdravega življenja z določitvijo preprečevanja kot prednostne naloge v zdravstvenih politikah EU, pa tudi s kurativnimi ukrepi; poziva k dejavnemu izvajanju kampanj za spodbujanje zdravja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k oblikovanju evropske strategije za kakovost in dostopnost sistemov dolgotrajne oskrbe, katere pristop k dolgotrajni oskrbi in podpori bo temeljil na pravicah in skupnosti; poziva k znatnim naložbam v storitve dolgotrajne oskrbe, da bi se pripravili na predvidene povečane potrebe glede na demografske spremembe; priznava, da so delovni pogoji v sektorju dolgotrajne oskrbe neustrezni in poziva k prevrednotenju nege in oskrbe ter delovnih pogojev v storitvah oskrbe, da bi zagotovili kakovost dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da je treba zagotoviti dobro zasnovane politike za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, vključno z zagotovitvijo cenovno dostopnega varstva, zgodnjega varstva otrok ter dolgotrajnega varstva, uravnoteženjem vloge oskrbovalca med spoloma in spodbujanjem prilagodljivih ureditev dela ter ugodne izrabe materinskega, očetovskega, starševskega in oskrbovalskega dopusta; v tem smislu meni, da je sprejetje uravnotežene direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja za starše in oskrbovalce potreben korak v smeri izboljšanja uskladitve poklicnega in zasebnega življenja; poziva tudi k evropski pobudi o socialni zaščiti in storitvah za nepoklicne oskrbovalce; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja pomen krepitve strukturiranega dialoga in sodelovanja organizacij delodajalcev, sindikatov ter civilne družbe pri pripravi in izvajanju politik zaposlovanja in socialnih politik ter reform in njihovega dejavnega sodelovanja v procesu semestra; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da morajo biti regulativni okviri trga dela v državah članicah jasni, preprosti in prožni ter morajo ohraniti visoke delovne standarde, da bi ohranili in izboljšali svetovno konkurenčnost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(2)  UL C 179, 25.5.2018, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0181.

(4)  UL C 155, 25.5.2011, str. 10.

(5)  Direktive (EU) 2018/849, (EU) 2018/850, (EU) 2018/851 in (EU) 2018/852;

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0325.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0078.

(8)  UL C 356, 4.10.2018, str. 89.

(9)  UL C 346, 27.9.2018, str. 200.

(10)  UL C 346, 27.9.2018, str. 156.

(11)  UL C 337, 20.9.2018, str. 135.

(12)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(13)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(14)  UL C 366, 27.10.2017, str. 117.

(15)  UL C 35, 31.1.2018, str. 157.

(16)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId= en&pubId=8030&furtherPubs=yes

(18)  UL C 67, 20.2.2016, str. 1.

(19)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(20)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(21)  Podatki Eurostata.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

Uporaba podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vpliv na varstvo podatkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka s strani Cambridge Analytica in vplivu na varstvo podatkov (2018/2855(RSP))

(2020/C 345/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 in 52, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti njenih členov 8, 9, 10, 11, 13, 16 in 17, ter Protokola h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 3 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 in 52, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti njenih členov 8, 9, 10, 11, 13, 16 in 17, ter Protokola h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 3 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti njegovih členov 2, 17, 19, 20 in 25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti njegovih členov 2, 17, 19, 20 in 25,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evropa o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evropa o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in njenega dodatnega protokola,

| — | ob upoštevanju preiskave lažnih novic, ki jo je opravil spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva, ter petega vmesnega poročila Odbora za digitalne medije, kulturo, medije in šport o dezinformacijah in lažnih novicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preiskave lažnih novic, ki jo je opravil spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva, ter petega vmesnega poročila Odbora za digitalne medije, kulturo, medije in šport o dezinformacijah in lažnih novicah,

| — | ob upoštevanju zaslišanj v odboru predstavniškega doma ZDA za energijo in trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanj v odboru predstavniškega doma ZDA za energijo in trgovino,

| — | ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1250 z dne 12. julija 2016 na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1250 z dne 12. julija 2016 na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA (4),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2015 v zadevi C-362/14, Maximillian Schrems proti Data Protection Commissioner (5),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 25. januarja 2018 v zadevi C-498/16, Maximillian Schrems proti Facebook Ireland Limited (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 25. januarja 2018 v zadevi C-498/16, Maximillian Schrems proti Facebook Ireland Limited (6),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 5. junija 2018 v zadevi C-210/16, Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein proti Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 5. junija 2018 v zadevi C-210/16, Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein proti Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7),

| — | ob upoštevanju uradnega zahtevka Davida Carolla, naj družba Cambridge Analytica pridobi nazaj njegove osebne podatke in razkrije njihov vir, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnega zahtevka Davida Carolla, naj družba Cambridge Analytica pridobi nazaj njegove osebne podatke in razkrije njihov vir,

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 3/2016 y dne 19. marca 2018 o manipulaciji v spletu in osebnih podatkih (8); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov št. 3/2016 y dne 19. marca 2018 o manipulaciji v spletu in osebnih podatkih (8);

| — | ob upoštevanju mnenja delovne skupine iz člena 29 z dne 3. oktobra 2017 o avtomatiziranem sprejemanju posameznih odločitev za namene Uredbe (EU) 2016/679 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja delovne skupine iz člena 29 z dne 3. oktobra 2017 o avtomatiziranem sprejemanju posameznih odločitev za namene Uredbe (EU) 2016/679 (9),

| — | ob upoštevanju dveh sklopov pisnih odgovorov na vprašanja, ki niso bila odgovorjena na srečanju med vodji političnih skupin z izvršnim direktorjem Facebooka Markom Zuckerbergom, ki sta bila objavljena na Facebooku 23. maja 2018 (10) in 4. junija 2018 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh sklopov pisnih odgovorov na vprašanja, ki niso bila odgovorjena na srečanju med vodji političnih skupin z izvršnim direktorjem Facebooka Markom Zuckerbergom, ki sta bila objavljena na Facebooku 23. maja 2018 (10) in 4. junija 2018 (11),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/234 z dne 14. februarja 2018 o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019 (12) in priporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam v okviru volitev v Evropski parlament (C(2018)5949) in sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom Zagotavljanje svobodnih in poštenih evropskih volitev (COM(2018)0637), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/234 z dne 14. februarja 2018 o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019 (12) in priporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam v okviru volitev v Evropski parlament (C(2018)5949) in sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom Zagotavljanje svobodnih in poštenih evropskih volitev (COM(2018)0637),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. septembra 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. septembra 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 kar zadeva postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov v okviru volitev v Evropski parlament (COM(2018)0636),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije z dne 12. septembra 2018 o uporabi prava Unije o varstvu podatkov v volilnem kontekstu (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije z dne 12. septembra 2018 o uporabi prava Unije o varstvu podatkov v volilnem kontekstu (COM(2018)0638),

| — | ob upoštevanju poglobljenih predstavitev v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki jih je naročil Evropski parlament, o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka v družbi Cambridge Analytica in o učinku na varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljenih predstavitev v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki jih je naročil Evropski parlament, o uporabi podatkov uporabnikov Facebooka v družbi Cambridge Analytica in o učinku na varstvo podatkov,

| — | ob upoštevanju poročil urada informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva o preiskavi v zvezi z uporabo analize podatkov in političnimi kampanjami ter poročila z naslovom „Democracy disrupted“ (motena demokracija) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil urada informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva o preiskavi v zvezi z uporabo analize podatkov in političnimi kampanjami ter poročila z naslovom „Democracy disrupted“ (motena demokracija) (13),

| — | ob upoštevanju pričevanja Evropske potrošniške organizacije z dne 25. junija 2018 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pričevanja Evropske potrošniške organizacije z dne 25. junija 2018 (14),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 23. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 23. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve;

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so preiskovalni novinarji odkrili in objavili, da je prihajalo do pomembnega uhajanja podatkov uporabnikov Facebooka, do katerih je družba Facebook odobrila dostop aplikacijam tretje strani, ter pozneje odkritih naknadnih zlorab teh podatkov za namene predvolilnih kampanj ter drugih kršitev osebnih podatkov, ki jih hranijo in zbirajo večja podjetja, ki upravljajo družbene medije; |
| --- | --- |

A.

ker so preiskovalni novinarji odkrili in objavili, da je prihajalo do pomembnega uhajanja podatkov uporabnikov Facebooka, do katerih je družba Facebook odobrila dostop aplikacijam tretje strani, ter pozneje odkritih naknadnih zlorab teh podatkov za namene predvolilnih kampanj ter drugih kršitev osebnih podatkov, ki jih hranijo in zbirajo večja podjetja, ki upravljajo družbene medije;

| B. | ker so te kršitve osebnih podatkov vplivale na državljane po vsem svetu, tudi državljane EU in neevropske državljane, ki prebivajo na ozemlju Evropske unije; ker so različni nacionalni parlamenti izvedli zaslišanja, preiskave in objavili ugotovitve o tej zadevi; |
| --- | --- |

B.

ker so te kršitve osebnih podatkov vplivale na državljane po vsem svetu, tudi državljane EU in neevropske državljane, ki prebivajo na ozemlju Evropske unije; ker so različni nacionalni parlamenti izvedli zaslišanja, preiskave in objavili ugotovitve o tej zadevi;

| C. | ker so te kršitve varstva osebnih podatkov trajale daljše obdobje; ker so vpletene družbe kršile takrat veljavno pravo Unije o varstvu podatkov, zlasti Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES; |
| --- | --- |

C.

ker so te kršitve varstva osebnih podatkov trajale daljše obdobje; ker so vpletene družbe kršile takrat veljavno pravo Unije o varstvu podatkov, zlasti Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES;

| D. | ker je do zlorabe podatkov, odkrite v zvezi s škandalom Cambridge Analytica, prišlo pred začetkom uporabe Splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

D.

ker je do zlorabe podatkov, odkrite v zvezi s škandalom Cambridge Analytica, prišlo pred začetkom uporabe Splošne uredbe o varstvu podatkov;

| E. | ker je družba Facebook potrdila, da z družbo Cambridge Analytica ni delila nikakršnih informacij o bančnih računih, kreditnih karticah ali podatkov o nacionalni pripadnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je družba Facebook potrdila, da z družbo Cambridge Analytica ni delila nikakršnih informacij o bančnih računih, kreditnih karticah ali podatkov o nacionalni pripadnosti;

| F. | ker je družba Cambridge Analytica navedla, da je bila obdelava podatkov opravljena uradno v raziskovalne namene, vendar je podatke kasneje posredovala naprej za politično in komercialno uporabo; |
| --- | --- |

F.

ker je družba Cambridge Analytica navedla, da je bila obdelava podatkov opravljena uradno v raziskovalne namene, vendar je podatke kasneje posredovala naprej za politično in komercialno uporabo;

| G. | ker prvotni odziv vpletenih družb ni ustrezal pričakovanim standardom in pristojnim organom ni dovoljeval, da bi na nacionalni ali evropski ravni opravili celovito in neodvisno preiskavo in revizijo; |
| --- | --- |

G.

ker prvotni odziv vpletenih družb ni ustrezal pričakovanim standardom in pristojnim organom ni dovoljeval, da bi na nacionalni ali evropski ravni opravili celovito in neodvisno preiskavo in revizijo;

| H. | ker so vodje političnih skupin Evropskega parlamenta 22. maja 2018 za zaprtimi vrati opravili prvo izmenjavo stališč z izvršnim direktorjem in ustanoviteljem družbe Facebook Markom Zuckerbergom, ob zaključku srečanja pa je konferenca predsednikov Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v povezavi z odbori za ustavne zadeve, pravne zadeve in industrijo, raziskave in energetiko zaprosila za poglobljene nadaljnje predstavitve; |
| --- | --- |

H.

ker so vodje političnih skupin Evropskega parlamenta 22. maja 2018 za zaprtimi vrati opravili prvo izmenjavo stališč z izvršnim direktorjem in ustanoviteljem družbe Facebook Markom Zuckerbergom, ob zaključku srečanja pa je konferenca predsednikov Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v povezavi z odbori za ustavne zadeve, pravne zadeve in industrijo, raziskave in energetiko zaprosila za poglobljene nadaljnje predstavitve;

| I. | ker so 4. in 25. junija in 2. julija 2018 potekale tri predstavitve o vprašanjih, povezanih z vplivom primera družb Facebook/Cambridge Analytica na varstvo podatkov, volilne postopke, lažne novice in tržni položaj družbenih medijev, ki so se jih udeležili pristojni evropski komisarji, izvršni direktor Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Evropski nadzornik za varstvo podatkov, predsednik Evropskega odbora za varstvo podatkov, predstavnik informacijskega urada Združenega kraljestva, izvršni direktor volilne komisije Združenega kraljestva, zainteresirani državljani in družba Facebook; |
| --- | --- |

I.

ker so 4. in 25. junija in 2. julija 2018 potekale tri predstavitve o vprašanjih, povezanih z vplivom primera družb Facebook/Cambridge Analytica na varstvo podatkov, volilne postopke, lažne novice in tržni položaj družbenih medijev, ki so se jih udeležili pristojni evropski komisarji, izvršni direktor Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Evropski nadzornik za varstvo podatkov, predsednik Evropskega odbora za varstvo podatkov, predstavnik informacijskega urada Združenega kraljestva, izvršni direktor volilne komisije Združenega kraljestva, zainteresirani državljani in družba Facebook;

| J. | ker družba Facebook ni želela poslati uslužbencev na ustrezni ravni odgovornosti in s potrebnim tehničnim in strokovnim znanjem in izkušnjami, kot so predlagali predsedniki pristojnih odborov, temveč je namesto tega na vse tri predstavitve poslala predstavnike za stike z javnostjo; ker informacije, ki so jih na predstavitvah podali predstavniki družbe Facebook, niso bile dovolj natančne glede konkretnih in specifičnih ukrepov, sprejetih za popolno skladnosti s pravom Unije o varstvu podatkov, temveč so bile bolj splošne; |
| --- | --- |

J.

ker družba Facebook ni želela poslati uslužbencev na ustrezni ravni odgovornosti in s potrebnim tehničnim in strokovnim znanjem in izkušnjami, kot so predlagali predsedniki pristojnih odborov, temveč je namesto tega na vse tri predstavitve poslala predstavnike za stike z javnostjo; ker informacije, ki so jih na predstavitvah podali predstavniki družbe Facebook, niso bile dovolj natančne glede konkretnih in specifičnih ukrepov, sprejetih za popolno skladnosti s pravom Unije o varstvu podatkov, temveč so bile bolj splošne;

| K. | ker je evropski nadzornik za varstvo podatkov v mnenju št. 3/2018 izrazil več pomislekov glede manipulacije v spletu in osebnih podatkov; ker trdi tudi, da ima konkurenčno pravo ključno vlogo pri zagotavljanju odgovornosti prevladujočih akterjev na trgu in za zaščito demokracije pred prekomerno tržno močjo; ker bi bilo treba pri ocenjevanju morebitne zlorabe prevladujočega položaja ali združitev družb, ki so morda nakopičile znatno informacijsko premoč, bolje upoštevati interese posameznikov; |
| --- | --- |

K.

ker je evropski nadzornik za varstvo podatkov v mnenju št. 3/2018 izrazil več pomislekov glede manipulacije v spletu in osebnih podatkov; ker trdi tudi, da ima konkurenčno pravo ključno vlogo pri zagotavljanju odgovornosti prevladujočih akterjev na trgu in za zaščito demokracije pred prekomerno tržno močjo; ker bi bilo treba pri ocenjevanju morebitne zlorabe prevladujočega položaja ali združitev družb, ki so morda nakopičile znatno informacijsko premoč, bolje upoštevati interese posameznikov;

| L. | ker je v svojem mnenju z dne 3. oktobra 2017 delovna skupina iz člena 29 navedla, da bi lahko profiliranje in avtomatizirano sprejemanje odločitev pomenilo veliko grožnjo za pravice in svoboščine posameznikov, ki potrebujejo ustrezne zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

L.

ker je v svojem mnenju z dne 3. oktobra 2017 delovna skupina iz člena 29 navedla, da bi lahko profiliranje in avtomatizirano sprejemanje odločitev pomenilo veliko grožnjo za pravice in svoboščine posameznikov, ki potrebujejo ustrezne zaščitne ukrepe;

| M. | ker je predsednik Evropskega odbora za varstvo podatkov poudaril, da se je primer družb Facebook/Cambridge Analytica zgodil, preden je začela veljati Splošna uredba o varstvu podatkov, zato se ni uporabljal sistem vodilnih nadzornih organov; ker je preiskavo vodil urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

M.

ker je predsednik Evropskega odbora za varstvo podatkov poudaril, da se je primer družb Facebook/Cambridge Analytica zgodil, preden je začela veljati Splošna uredba o varstvu podatkov, zato se ni uporabljal sistem vodilnih nadzornih organov; ker je preiskavo vodil urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva;

| N. | ker je družba Facebook priznala, da je sklenila pogodbo z razvijalcem aplikacij, ne da bi predhodno preverila splošne pogoje poslovanja, s katerimi si je razvijalec pridržal pravico do razkritja osebnih podatkov tretjim strankam; ker je imela ta napaka hude posledice in je bila taka praksa nezakonita že po tedaj veljavnem zakonu o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

N.

ker je družba Facebook priznala, da je sklenila pogodbo z razvijalcem aplikacij, ne da bi predhodno preverila splošne pogoje poslovanja, s katerimi si je razvijalec pridržal pravico do razkritja osebnih podatkov tretjim strankam; ker je imela ta napaka hude posledice in je bila taka praksa nezakonita že po tedaj veljavnem zakonu o varstvu podatkov;

| O. | ker trenutno potekajo pogajanja o uredbi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah; |
| --- | --- |

O.

ker trenutno potekajo pogajanja o uredbi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah;

| P. | ker je Evropski odbor za varstvo podatkov navedel, da se že približno 100 čezmejnih zadev obravnava v okviru mehanizma za skladnost na podlagi splošne uredbe o varstvu podatkov; ker ta mehanizem usklajuje ukrepe nacionalnih organov za varstvo podatkov, da bi zagotovili skupni pristop k izvrševanju prava EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropski odbor za varstvo podatkov navedel, da se že približno 100 čezmejnih zadev obravnava v okviru mehanizma za skladnost na podlagi splošne uredbe o varstvu podatkov; ker ta mehanizem usklajuje ukrepe nacionalnih organov za varstvo podatkov, da bi zagotovili skupni pristop k izvrševanju prava EU o varstvu podatkov;

| Q. | ker je družba Facebook, ki je ena od podpisnic zasebnostnega ščita, potrdila, da so bili podatki do 2,7 milijona državljanov EU med tistimi, ki jih je politična svetovalna družba Cambridge Analytica neupravičeno uporabila; |
| --- | --- |

Q.

ker je družba Facebook, ki je ena od podpisnic zasebnostnega ščita, potrdila, da so bili podatki do 2,7 milijona državljanov EU med tistimi, ki jih je politična svetovalna družba Cambridge Analytica neupravičeno uporabila;

| R. | ker je družba Facebook 28. septembra 2018 objavila, da so neznanci napadli njene sisteme in izkoristili varnostno ranljivost ter pridobili dostop do 50 milijonov računov uporabnikov, irska komisija za varstvo podatkov in drugi organi za varstvo podatkov pa so začeli preiskavo teh dejstev, da bi ocenili skladnost s pravom Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

R.

ker je družba Facebook 28. septembra 2018 objavila, da so neznanci napadli njene sisteme in izkoristili varnostno ranljivost ter pridobili dostop do 50 milijonov računov uporabnikov, irska komisija za varstvo podatkov in drugi organi za varstvo podatkov pa so začeli preiskavo teh dejstev, da bi ocenili skladnost s pravom Unije o varstvu podatkov;

| S. | ker zvezna komisija ZDA za trgovino trenutno preiskuje, ali je družba Facebook izpolnila svoje obljube o zasebnosti, tudi o skladnosti z zasebnostnim ščitom, in ali je ravnala nepošteno in s tem povzročila znatno škodo potrošnikom v nasprotju z zakonom o zvezni komisiji za trgovino in prejšnjo poravnavo med zvezno komisijo za trgovino in družbo Facebook, doseženo leta 2011; |
| --- | --- |

S.

ker zvezna komisija ZDA za trgovino trenutno preiskuje, ali je družba Facebook izpolnila svoje obljube o zasebnosti, tudi o skladnosti z zasebnostnim ščitom, in ali je ravnala nepošteno in s tem povzročila znatno škodo potrošnikom v nasprotju z zakonom o zvezni komisiji za trgovino in prejšnjo poravnavo med zvezno komisijo za trgovino in družbo Facebook, doseženo leta 2011;

| T. | ker so štiri potrošniške organizacije iz Belgije, Italije, Španije in Portugalske uvedle kolektivna pravna sredstva zoper družbo Facebook, pri čemer so zahtevale finančno nadomestilo za prizadete uporabnike Facebooka v svojih državah; |
| --- | --- |

T.

ker so štiri potrošniške organizacije iz Belgije, Italije, Španije in Portugalske uvedle kolektivna pravna sredstva zoper družbo Facebook, pri čemer so zahtevale finančno nadomestilo za prizadete uporabnike Facebooka v svojih državah;

| U. | ker je Evropska potrošniška organizacija v svojem strokovnem poročilu z dne 25. junija 2018 navedla, da je treba zagotoviti odgovornost platforme za dostop tretjih strani do osebnih podatkov; ker v istem poročilu trdi, da bi morale družbe storiti več za zagotovitev trdne strukture odgovornosti za dostop partnerjev do osebnih podatkov in nadaljnje izkoriščanje teh podatkov; |
| --- | --- |

U.

ker je Evropska potrošniška organizacija v svojem strokovnem poročilu z dne 25. junija 2018 navedla, da je treba zagotoviti odgovornost platforme za dostop tretjih strani do osebnih podatkov; ker v istem poročilu trdi, da bi morale družbe storiti več za zagotovitev trdne strukture odgovornosti za dostop partnerjev do osebnih podatkov in nadaljnje izkoriščanje teh podatkov;

| V. | ker je preiskava urada informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva zajemala tudi povezavo med družbo Cambridge Analytica, njeno matično družbo SSCL Elections Limited in družbo Aggregate IQ ter trditev, da sta na referendumu Združenega kraljestva o članstvu v EU baje obe politični strani zlorabili osebne podatke, pridobljene od družbe Facebook, in da so bili med ameriško predsedniško volilno kampanjo leta 2016 uporabljeni za ciljno usmerjenost na volivce; ker je preiskava, ki jo je opravil urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva, potekala predvsem v skladu z zakonom o varstvu podatkov iz leta 1998 in direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah iz leta 2003, pri čemer je po potrebi upošteval tudi splošno uredbo o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

V.

ker je preiskava urada informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva zajemala tudi povezavo med družbo Cambridge Analytica, njeno matično družbo SSCL Elections Limited in družbo Aggregate IQ ter trditev, da sta na referendumu Združenega kraljestva o članstvu v EU baje obe politični strani zlorabili osebne podatke, pridobljene od družbe Facebook, in da so bili med ameriško predsedniško volilno kampanjo leta 2016 uporabljeni za ciljno usmerjenost na volivce; ker je preiskava, ki jo je opravil urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva, potekala predvsem v skladu z zakonom o varstvu podatkov iz leta 1998 in direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah iz leta 2003, pri čemer je po potrebi upošteval tudi splošno uredbo o varstvu podatkov;

| W. | ker je posebni odbor spodnjega doma Združenega kraljestva za kulturo, medije in šport pripravil predstavitev dokazov o domnevnem ruskem poseganju v volilne postopke v EU in je nato pozval pristojne nacionalne organe, naj preiščejo te trditve; ker je bil maja 2017 v ZDA imenovan posebni tožilec za preiskavo ruskega poseganja v predsedniške volitve leta 2016 in sorodne zadeve in ker ta preiskava še poteka; |
| --- | --- |

W.

ker je posebni odbor spodnjega doma Združenega kraljestva za kulturo, medije in šport pripravil predstavitev dokazov o domnevnem ruskem poseganju v volilne postopke v EU in je nato pozval pristojne nacionalne organe, naj preiščejo te trditve; ker je bil maja 2017 v ZDA imenovan posebni tožilec za preiskavo ruskega poseganja v predsedniške volitve leta 2016 in sorodne zadeve in ker ta preiskava še poteka;

| X. | ker je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva družbo Facebook obvestil, da jo namerava kaznovati z denarno kaznijo v višini pol milijona britanskih funtov zaradi pomanjkanja preglednosti in varnostnih pomislekov v zvezi z nabiranjem podatkov, ki krši prvo in sedmo načelo varstva podatkov v skladu z zakonom o varstvu podatkov iz leta 1998; |
| --- | --- |

X.

ker je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva družbo Facebook obvestil, da jo namerava kaznovati z denarno kaznijo v višini pol milijona britanskih funtov zaradi pomanjkanja preglednosti in varnostnih pomislekov v zvezi z nabiranjem podatkov, ki krši prvo in sedmo načelo varstva podatkov v skladu z zakonom o varstvu podatkov iz leta 1998;

| Y. | ker je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva že izdal 23 obvestil 17 različnimi organizacijam in posameznikom, med njimi dne 23. februarja 2018 tudi družbi Facebook, da bi od njih na strukturiran način pridobil informacije; ker je družba Facebook dne 18. maja 2018 potrdila, da je družba Aggregate IQ ustvarila in v nekaterih primerih objavila oglase v imenu kampanj Vote to Leave Demokratične unionistične stranke, Vote Leave, BeLeave in Veterans for Britain; |
| --- | --- |

Y.

ker je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva že izdal 23 obvestil 17 različnimi organizacijam in posameznikom, med njimi dne 23. februarja 2018 tudi družbi Facebook, da bi od njih na strukturiran način pridobil informacije; ker je družba Facebook dne 18. maja 2018 potrdila, da je družba Aggregate IQ ustvarila in v nekaterih primerih objavila oglase v imenu kampanj Vote to Leave Demokratične unionistične stranke, Vote Leave, BeLeave in Veterans for Britain;

| Z. | ker je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva izrazil pomisleke v zvezi z informacijami, ki so uporabnikom na voljo o virih podatkov, razpoložljivosti in preglednosti nadzora, ki jim je na voljo; ker je tudi navedel, da splošne informacije o zasebnosti in nadzoru zasebnosti, ki jih je dal na voljo Facebook, niso učinkovito obveščale uporabnikov o verjetni uporabi njihovih osebnih podatkov; ker je izrazil zaskrbljenost glede tega, kateri podatki so bili dostopni prek platforme Facebook in uporabljeni za namene, ki niso bili predvideni ali jih posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ne bi razumno pričakovali; |
| --- | --- |

Z.

ker je urad informacijskega pooblaščenca Združenega kraljestva izrazil pomisleke v zvezi z informacijami, ki so uporabnikom na voljo o virih podatkov, razpoložljivosti in preglednosti nadzora, ki jim je na voljo; ker je tudi navedel, da splošne informacije o zasebnosti in nadzoru zasebnosti, ki jih je dal na voljo Facebook, niso učinkovito obveščale uporabnikov o verjetni uporabi njihovih osebnih podatkov; ker je izrazil zaskrbljenost glede tega, kateri podatki so bili dostopni prek platforme Facebook in uporabljeni za namene, ki niso bili predvideni ali jih posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ne bi razumno pričakovali;

| AA. | ker so podatki volilne komisije Združenega kraljestva pokazali, da so politične stranke v Združenem kraljestvu v času parlamentarnih volitev leta 2017 porabile za neposredno oglaševanje na Facebooku 3,2 milijona GBP; |
| --- | --- |

AA.

ker so podatki volilne komisije Združenega kraljestva pokazali, da so politične stranke v Združenem kraljestvu v času parlamentarnih volitev leta 2017 porabile za neposredno oglaševanje na Facebooku 3,2 milijona GBP;

| AB. | ker so družbena omrežja pomembna platforma za politične stranke in javne institucije, saj jim omogočajo povezovanje z državljani; |
| --- | --- |

AB.

ker so družbena omrežja pomembna platforma za politične stranke in javne institucije, saj jim omogočajo povezovanje z državljani;

| AC. | ker se svetovne spletne platforme zaradi različnih groženj in medijskih krajin v različnih državah in regijah srečujejo z izzivi, kako se učinkovito boriti proti lažnim novicam; |
| --- | --- |

AC.

ker se svetovne spletne platforme zaradi različnih groženj in medijskih krajin v različnih državah in regijah srečujejo z izzivi, kako se učinkovito boriti proti lažnim novicam;

| AD. | ker analiza podatkov in algoritmi čedalje bolj vplivajo na informacije, dostopne državljanom; ker so lahko ob zlorabi tovrstnih metod ogrožene temeljne pravice do obveščenosti ter svoboda in pluralnost medijev; |
| --- | --- |

AD.

ker analiza podatkov in algoritmi čedalje bolj vplivajo na informacije, dostopne državljanom; ker so lahko ob zlorabi tovrstnih metod ogrožene temeljne pravice do obveščenosti ter svoboda in pluralnost medijev;

| AE. | ker sta algoritemska odgovornost in preglednost bistvenega pomena za zagotavljanje, da so posamezniki ustrezno obveščeni in jasno razumejo obdelavo svojih osebnih podatkov; ker bi to moralo pomeniti izvajanje tehničnih in operativnih ukrepov za zagotavljanje preglednosti, nediskriminacije avtomatiziranega odločanja ter prepoved postopka izračunavanja verjetnosti ravnanja posameznikov; ker bi morala preglednost posameznikom zagotoviti smiselne informacije o uporabljeni logiki, pomenu in predvidenih posledicah; ker bi to moralo vključevati informacije o podatkih, ki se uporabljajo za učenje analitike velepodatkov, in posameznikom omogočiti, da razumejo in spremljajo odločitve, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

AE.

ker sta algoritemska odgovornost in preglednost bistvenega pomena za zagotavljanje, da so posamezniki ustrezno obveščeni in jasno razumejo obdelavo svojih osebnih podatkov; ker bi to moralo pomeniti izvajanje tehničnih in operativnih ukrepov za zagotavljanje preglednosti, nediskriminacije avtomatiziranega odločanja ter prepoved postopka izračunavanja verjetnosti ravnanja posameznikov; ker bi morala preglednost posameznikom zagotoviti smiselne informacije o uporabljeni logiki, pomenu in predvidenih posledicah; ker bi to moralo vključevati informacije o podatkih, ki se uporabljajo za učenje analitike velepodatkov, in posameznikom omogočiti, da razumejo in spremljajo odločitve, ki jih zadevajo;

| AF. | ker je družba Facebook na srečanju z evropskimi komisarji dne 2. julija 2018 obljubila, da bo sodelovala in neodvisnim znanstvenikom in strokovnjakom omogočila dostop do podatkov o domnevnemu manipuliranju glasovanja; |
| --- | --- |

AF.

ker je družba Facebook na srečanju z evropskimi komisarji dne 2. julija 2018 obljubila, da bo sodelovala in neodvisnim znanstvenikom in strokovnjakom omogočila dostop do podatkov o domnevnemu manipuliranju glasovanja;

| 1. | pričakuje, da bodo vse spletne platforme zagotovile popolno skladnost s pravom Unije na področju varstva podatkov, in sicer s Splošno uredbo o varstvu podatkov in Direktivo 2002/58/ES, ter da bodo uporabnikom pomagale razumeti, kako se njihove osebne informacije obdelujejo v ciljnem modelu oglaševanja, in zagotovile učinkovit nadzor, kar vključuje zagotavljanje, da se uporabijo različna soglasja za različne namene obdelave, ter da bo vzpostavljena večja preglednost, kar zadeva nastavitev zasebnosti ter obliko in vidnost obvestil o zasebnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da utemeljitev izjeme v raziskovalne namene, ki jo omogoča pravo Unije o varstvu podatkov, ne sme biti nikoli uporabljena kot vrzel za zlorabo podatkov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen z izjavo družbe Facebook, da za pripravo združenih nizov podatkov, na podlagi katerih ugotovi, kako se storitev uporablja, uporablja izključno podatke oseb, ki niso uporabniki omrežja Facebook; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja potrebo po veliko večji odgovornosti in preglednosti v zvezi z obdelavo in analizo podatkov v zasebnem in javnem sektorju in pri vseh drugih subjektih, ki uporabljajo analizo podatkov, saj je to osnovno orodje za zagotovitev, da so posamezniki primerno obveščeni o obdelavi njihovih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je v digitalni dobi potrebna volilna zakonodaja, ki je prilagojena novi digitalni resničnosti, in predlaga, da bi se morali običajni („offline“) zaščitni volilni ukrepi, kot so pravila za politično komunikacijo med volilnim obdobjem, preglednost in omejitve izdatkov v zvezi z volitvami, spoštovanje volilnega molka in enakopravno obravnavanje kandidatov, uporabljati tudi na spletu; države članice bi morale uvesti obvezen sistem digitalnih odtisov za elektronske kampanje in oglaševanje ter izvajati priporočilo Komisije v zvezi z večjo preglednostjo plačanih internetnih političnih oglasov in komunikacij; poudarja, da bi morala vsaka oblika političnega oglaševanja vključevati lahko dostopne in razumljive informacije o organizaciji, ki objavlja oglase in kdo je pravno odgovoren za financiranje, da bo jasno, kdo sponzorira kampanje, kar bo podobno zahtevam, ki se že uporabljajo v različnih državah članicah za tiskano gradivo za kampanje; vztraja, da bi bilo treba državljanom Unije omogočiti enostavno prepoznavanje plačanih spletnih političnih oglasov in komunikacij ter stranke, fundacije ali organizacije, ki jih podpira; vztraja tudi, da bi morala preglednost vključevati tudi celovite informacije o merilih za izbiro ciljne skupine posebnega političnega oglaševanja in pričakovano velikost ciljne skupine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je družba Facebook posodobila svoje nastavitve za varstvo zasebnosti, da bi uporabnikom omogočila, da ne bodo vključeni v ciljno usmerjeno oglaševanje, vključno s prikazom oglasov na podlagi informacij, pridobljenih od tretjih oseb, in da njihovi osebni podatki, zbrani na Facebooku, ne bodo uporabljeni za prikazovanje oglasov na drugih spletnih straneh ali platformah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priporoča, naj vse spletne platforme razlikujejo med politično in komercialne uporabo njihovih spletnih oglaševalskih izdelkov; opozarja, da zahteva obdelava osebnih podatkov za politično oglaševanje pravno podlago, ki je ločena od pravne podlage za komercialno oglaševanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je zahteva po preverjanju identitete, lokacije in sponzorja političnih oglasov, ki jo je nedavno uvedla družba Facebook v ZDA, dobra pobuda, ki bo povečala preglednost in prispevala k boju proti vmešavanju tujih akterjev v volitve; družbo Facebook spodbuja, naj uvede enake zahteve za politične oglase v Evropi; poziva države članice, naj ustrezno prilagodijo svoje volilne zakone; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi bilo treba profiliranje v politične in volilne namene in profiliranje, ki temelji na spletnem vedenju, ki lahko razkrije politične preference, kot je recimo interakcija s političnimi vsebinami, v kolikor se v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov nanaša na politična ali filozofska mnenja, prepovedati, ter meni, da bi morale platforme družbenih medijev spremljati in organe dejavno obveščati, če se takšno ravnanje pojavi; meni tudi, da bi bilo treba profiliranje v politične in volilne namene, ki temelji na drugih podatkih, kot so socialno-ekonomski ali demografski dejavniki, prepovedati; poziva politične stranke in druge akterje, ki sodelujejo pri volitvah, naj ne uporabljajo profiliranja v politične in volilne namene; poziva politične stranke, naj uporabljajo spletne platforme in podatke na pregleden način; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na ukrepe, ki jih je predlagala Komisija za zagotovitev svobodnih in poštenih evropskih volitev, zlasti zakonodajne spremembe za poostritev pravil o financiranju evropskih političnih strank, s čimer bi pridobili možnost finančnih sankcij za kršenje pravil o zaščiti podatkov z namenom namernega vplivanja na rezultate evropskih volitev; opozarja, da za obdelavo osebnih podatkov s strani političnih strank v EU velja Splošna uredba o varstvu podatkov in da bi kršitev načel, pravic in obveznosti po tem zakonu pomenila dodatne globe in sankcije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je poseganje v volitve veliko tveganje za demokracijo, ki zahteva skupno prizadevanje ponudnikov storitev, regulativnih organov ter političnih akterjev in strank, da bi ga odpravili; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sveženj, ki ga je Komisija predstavila 12. septembra 2018 v zvezi s pripravami na evropske volitve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opominja, da je družba Facebook obljubila, da bo neodvisnim znanstvenikom in strokovnjakom omogočila dostop do podatkov o domnevnem manipuliranju glasovanja, in pričakuje, da bo pred koncem leta 2018 obveščena o glavnih ugotovitvah in predlaganih pravnih sredstvih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen z ukrepi, ki jih je sprejela družba Facebook za boj proti zlorabi podatkov, vključno z onemogočanjem ali prepovedjo aplikacij, za katere se domneva, da zlorabljajo podatke o uporabnikih; pričakuje, da se bo družba Facebook hitro odzvala na prijave sumljivih ali nepoštenih aplikacij in preprečila, da bi se takšne aplikacije sploh lahko pojavile na platformi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da platforme družbenih medijev niso zgolj pasivne platforme, kjer se zbirajo le vsebine, ki jih ustvarijo uporabniki, in da sta se s tehnološkim razvojem z uvedbo oglaševanja in objave vsebin z uporabo algoritma razširila domet in vloga teh družb; ugotavlja, da bi se morala ta nova vloga odražati na regulativnem področju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z obžalovanjem ugotavlja, da družba Facebook ni bila pripravljena poslati na predstavitve ustreznega tehnično usposobljenega osebja, ki bi bilo ustrezni ravni odgovornosti v podjetju, in poudarja, da tak pristop škodi zaupanju evropskih državljanov v družbene platforme; obžaluje, da se Mark Zuckerberg ni želel udeležiti javne predstavitve pred poslanci; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je družba Facebook zlorabila zaupanje državljanov EU in prekršila pravo Unije, ter želi spomniti, da je na predstavitvi predstavnik družbe potrdil, da so se v družbi zavedali, da je v pogojih za uporabo aplikacije „This is your digital life“ navedeno, da se lahko podatki, ki jih zbere aplikacija, pošljejo tretjim osebam; ugotavlja, da je družba Facebook zavestno sklenila pogodbo z razvijalcem aplikacij, ki je javno objavil, da si pridržuje pravico do razkritja osebnih podatkov tretjim osebam; nadalje ugotavlja, da je družba Facebook nadzornik osebnih podatkov in zato nosi pravno odgovornost, če sklene pogodbo z obdelovalcem podatkov, ki krši pravo Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je seznanjen z izboljšavami varstva zasebnosti, ki jih je družba Facebook uvedla po škandalu družb Facebook/Cambridge Analytica, vendar opozarja, da je obljubila, da bo opravila popolni notranji nadzor, s katerim Evropski parlament še ni bil seznanjen, in priporoča, naj družba Facebook uvede bistvene spremembe svoje platforme, s katerimi bo zagotovila njeno skladnost s pravom Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja družbo Facebook, naj agenciji ENISA in Evropskemu odboru za varstvo podatkov omogoči, da v okviru svojih nalog opravita popoln in neodvisen nadzor njene platforme in da ugotovitve tega nadzora predstavita Komisiji, Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom; meni, da bi bilo treba nadzor opraviti tudi za druge večje platforme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja nujno potrebo po preprečevanju kakršnih koli poskusov manipuliranja volitev EU in okrepitvi pravil, ki se uporabljajo za spletne platforme glede motenj v prihodkih iz oglaševanja za račune in spletna mesta, ki širijo dezinformacije; pozdravlja posamezne časovne načrte, ki določajo konkretne ukrepe za boj proti dezinformacijam v vseh državah članicah Unije, ki so jih spletne platforme in oglaševalska industrija predstavili Komisiji 16. oktobra 2018; poziva spletne platforme, naj označijo vsebine, ki jih širijo boti, z uporabo preglednih pravil, naj pospešijo odstranjevanje lažnih računov, izpolnjujejo sodne naloge za razkritje podrobnosti o osebah, ki ustvarjajo nezakonite vsebine, ter sodelujejo z neodvisnimi osebami, ki preverjajo dejstva, in akademskim svetom, da bi uporabnike obvestili z daljnosežnih dezinformacijah ter objavili popravke, ko so na voljo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vse spletne platforme, ki političnim strankam in kampanjam nudijo oglaševalske storitve, naj v skupino za podporo prodaji vključijo osebe s strokovnim znanjem, ki bodo lahko političnim strankam in kampanjam zagotovile podrobne nasvete o preglednosti in odgovornosti v zvezi s tem, kako preprečiti, da bi se osebni podatki uporabljali za ciljno usmerjenost na uporabnike; poziva vse spletne platforme, ki kupcem oglasov omogočajo določeno izbiro, naj zagotovijo pravno svetovanje o odgovornosti teh kupcev kot skupnih upravljavcev podatkov na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-210/16; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva vse spletne platforme, naj nemudoma začnejo uporabljati načrtovane ukrepe za preglednost v zvezi s političnim oglaševanjem, kar bi moralo vključevati posvetovanje z nacionalnimi organi, pristojnimi za opazovanje in nadzor volitev, ter njihovo oceno teh orodij; vztraja, da se politično in volilno oglaševanje ne bi smelo izvajati na podlagi posameznih uporabniških profilov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj volilna pravila prilagodijo spletnim kampanjam, vključno s preglednostjo financiranja, obdobji volilnega molka ter vlogo medijev in dezinformacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priporoča, naj tretje strani opravijo nadzor po zaključku referendumskih kampanj, da bi zagotovili, da bodo osebni podatki, ki so bili hranjeni za kampanjo, odstranjeni in da so bili posredovani drugim le, če je bila pridobljena ustrezna privolitev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva družbo Facebook, naj izboljša svojo preglednost, da bodo uporabniki lahko razumeli, kako in zakaj bi se lahko politična stranka ali kampanja usmerila nanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi bilo treba organom za varstvo podatkov zagotoviti ustrezna finančna sredstva, da razvijejo enako tehnično strokovno znanje, kot ga imajo organizacije, ki jih nadzorujejo; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli organi za varstvo podatkov na voljo potrebne človeške, tehnične in finančne vire za opravljanje svojih nalog in izvajanje svojih pooblastil, kot to zahteva člen 52 Splošne uredbe o varstvu podatkov; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja države članice, kar zadeva njihovo obveznost, da dajo te vire na voljo, in naj po potrebi začne postopke za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opominja, da je družba Facebook sama potrdila svojo skladnost z zasebnostnim ščitom EU-ZDA in je zato lahko sklep o ustreznosti uporabljala kot pravno podlago za prenos podatkov in nadaljnjo obdelavo osebnih podatkov iz Evropske unije v ZDA; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na svojo resolucijo z dne 5. julija 2018 o zaščiti, ki jo nudi zasebnostni ščit EU-ZDA in priznanju družbe Facebook, da je prišlo do pomembnih kršitev zasebnosti, poziva organe ZDA, pristojne za izvajanje zasebnostnega ščita, naj se odzovejo na ta razkritja brez odlašanja ter v popolni skladnosti z zagotovili in zavezami, sprejetimi, da bi spoštovali sedanji dogovor v zvezi z zasebnostnim ščitom, in ta podjetja po potrebi odstranijo s seznama zasebnostnega ščita; v zvezi s tem pozdravlja, da je bila junija 2018 družba Cambridge Analytica odstranjena iz zasebnostnega ščita; poziva tudi pristojne organe EU za varstvo podatkov, naj preiščejo taka razkritja ter po potrebi začasno prekličejo ali prepovejo prenose podatkov v okviru zasebnostnega ščita; pričakuje, da bo zvezna komisija za trgovino kot pristojni organ ZDA Komisiji predložila podroben povzetek svojih ugotovitev o kršitvi varnosti podatkov, ko bo zaključila preiskavo družb Facebook in Cambridge Analytica in bo proti vpletenima družbama sprejela ustrezne izvršilne ukrepe, da bi zagotovila učinkovit odvračilni učinek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da ZDA niso do roka, t.j. 1. septembra 2018, v celoti izpolnile zahteve po skladnosti z zasebnostnim ščitom; meni, da Komisija ni ukrepala v skladu s členom 45(5) Splošne uredbe o varstvu podatkov, zato jo v skladu z resolucijo z dne 5. julija 2018 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA, poziva, naj odloži izvajanje ščita, dokler organi ZDA ne bodo izpolnjevali njegovih pogojev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da zloraba osebnih podatkov vpliva na temeljne pravice milijard ljudi po svetu; meni, da Splošna uredba o varstvu podatkov in direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah določata najvišje standarde zaščite; obžaluje, da se je družba Facebook odločila, da 1,5 milijarde ljudi, ki niso iz EU, izvzame iz zaščite, ki jo nudita Splošna uredba o varstvu podatkov in direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah; dvomi v zakonitost te poteze; spodbuja vse spletne platforme, naj uporabljajo Standarde splošne uredbe o varstvu podatkov (in direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) za vse njihove storitve, ne glede na to, kje so na voljo, saj visok standard varstva osebnih podatkov vse bolj šteje za pomembno konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Evropsko komisijo, naj posodobi pravila o konkurenci, da bodo odražala digitalno stvarnost, ter prouči poslovni model platform družbenih medijev in njihov morebitni monopol, pri čemer naj ustrezno upošteva dejstvo, da bi takšen monopol lahko obstajal bolj zaradi posebnosti blagovne znamke in količine osebnih podatkov, ki jih hrani, kot pa zaradi tradicionalnih monopolnih razmer in naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo takšnega stanja; poziva Komisijo, naj predlaga spremembe evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah, da se bodo morali tudi ponudniki povrhnjih komunikacijskih storitev povezovati z drugimi, da bi premostili učinek vezave za uporabnike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Evropski parlament, Komisijo, Svet in vse druge institucije, agencije in organi Evropske unije, naj preverijo, da strani družbenih medijev ter analitična in tržna orodja, ki se uporabljajo na njihovih spletiščih, ne bodo kakor koli ogrozila osebnih podatkov državljanov; predlaga, naj s tega gledišča ocenijo svoje trenutne politike komuniciranja, zaradi česar bi morda lahko razmislili o zaprtju svojih računov na Facebooku kot nujen ukrep za zaščito osebnih podatkov vsakega posameznika, ki se obrne nanje; naroči svojemu oddelku za komuniciranje, naj strogo spoštuje smernice evropskega nadzornika za varstvo podatkov o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru spletnih storitev institucij EU (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morala naslednja Evropska komisija enemu svojih članov posebej podeliti resor varstva zasebnosti in podatkov, da bi proaktivno sodelovala s partnerji v EU in zunaj nje ter zagotovila, da bodo vsi zakonodajni predlogi v celoti skladni s pravnim redom EU o zasebnosti in varstvu podatkov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja Svet, naj se v postopku o uredbi o zasebnosti in varstvu podatkov premakne z mrtve točke ter sklene sporazum s Parlamentom, ne da bi se pri tem zmanjšala raven varstva, ki ga trenutno zagotavlja direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, da bi zagotovili varstvo pravic državljanov, zlasti zaščito uporabnikov pred ciljno usmerjenostjo nanje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj pregleda dejavnosti oglaševalske industrije v družbenih medijih in predlaga zakonodajo, če sektor in ustrezne strani ne morejo najti dogovora o prostovoljnih kodeksih ravnanja z odvračalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva organe za varstvo podatkov na nacionalni in evropski ravni, naj začnejo temeljito preiskavo družbe Facebook in njenih sedanjih praks, da se bo lahko novi mehanizem za skladnost iz Splošne uredbe o varstvu podatkov zanesljivo uporabil za ustrezen in učinkovit odziv na evropski ravni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo obravnavale varnostna tveganja omrežij in informacijskih sistemov, ki se uporabljajo za organizacijo volitev; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi morale države članice sodelovati s tretjimi stranmi, vključno z mediji, spletnimi platformami in ponudniki informacijske tehnologije, pri dejavnostih ozaveščanja, da se poveča preglednost volitev in okrepi zaupanje v volilni postopek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da bi morale države članice, po potrebi s podporo Eurojusta, začeti preiskovati, ali so tuje sile domnevno zlorabile spletni politični prostor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike, Svetu Evrope in izvršnemu direktorju družbe Facebook. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(3)  UL L 207, 1.8.2016, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2018:37.

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media /20180604RES04911/20180604RES04911.pdf

(12)  UL L 45, 17.2.2018, str. 40.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/

(14)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdf

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_en.pdf

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Umor novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Saudovi Arabiji, zlasti tistih z dne 11. marca 2014 o Savdski Arabiji: odnosi z EU in njena vloga na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), z dne 12. februarja 2015 o Savdski Arabiji: primer Raifa Badavija (2), z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (3), z dne 31. maja 2018 o položaju zagovornikov pravic žensk v Saudovi Arabiji (4), z dne 25. februarja 2016 (5) o humanitarnih razmerah v Jemnu ter z dne 30. novembra 2017 (6) in 4. oktobra 2018 (7) o razmerah v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Saudovi Arabiji, zlasti tistih z dne 11. marca 2014 o Savdski Arabiji: odnosi z EU in njena vloga na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), z dne 12. februarja 2015 o Savdski Arabiji: primer Raifa Badavija (2), z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (3), z dne 31. maja 2018 o položaju zagovornikov pravic žensk v Saudovi Arabiji (4), z dne 25. februarja 2016 (5) o humanitarnih razmerah v Jemnu ter z dne 30. novembra 2017 (6) in 4. oktobra 2018 (7) o razmerah v Jemnu,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (8); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o določitvi skupnih vizumskih omejitev za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (8);

| — | ob upoštevanju komentarjev podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, ki jih je podala 9. oktobra 2018 na skupni tiskovni konferenci s portugalskim ministrom za zunanje zadeve in 15. oktobra 2018 v okviru Sveta za zunanje zadeve, ter njene izjave v imenu Evropske unije z dne 20. oktobra 2018 o nedavnem razvoju dogodkov v zvezi s primerom savdskega novinarja Džamala Hašodžija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komentarjev podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, ki jih je podala 9. oktobra 2018 na skupni tiskovni konferenci s portugalskim ministrom za zunanje zadeve in 15. oktobra 2018 v okviru Sveta za zunanje zadeve, ter njene izjave v imenu Evropske unije z dne 20. oktobra 2018 o nedavnem razvoju dogodkov v zvezi s primerom savdskega novinarja Džamala Hašodžija,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/994/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (9),

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je 19. oktobra 2018 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je 19. oktobra 2018 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja OZN,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 16. oktobra 2018, v kateri poziva Saudovo Arabijo, naj razkrije vse, kar ve o izginotju Džamala Hašodžija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 16. oktobra 2018, v kateri poziva Saudovo Arabijo, naj razkrije vse, kar ve o izginotju Džamala Hašodžija,

| — | ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN z dne 9. oktobra 2018, s katero zahtevajo preiskavo izginotja savdskega novinarja Džamala Hašodžija v Istanbulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN z dne 9. oktobra 2018, s katero zahtevajo preiskavo izginotja savdskega novinarja Džamala Hašodžija v Istanbulu,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za prisilna in neprostovoljna izginotja z dne 18. oktobra 2018, v katerem je izražena globoka zaskrbljenost nad novo prakso ugrabitev, za katerimi stoji država, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za prisilna in neprostovoljna izginotja z dne 18. oktobra 2018, v katerem je izražena globoka zaskrbljenost nad novo prakso ugrabitev, za katerimi stoji država,

| — | ob upoštevanju izjave ministrov za zunanje zadeve skupine G7 z dne 17. oktobra 2018 o izginotju Džamala Hašodžija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ministrov za zunanje zadeve skupine G7 z dne 17. oktobra 2018 o izginotju Džamala Hašodžija,

| — | ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Združenega Kraljestva, Francije in Nemčije z dne 14. oktobra 2018 o izginotju savdskega novinarja Džamala Hašodžija in tiste z dne 21. oktobra 2018 o njegovi smrti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Združenega Kraljestva, Francije in Nemčije z dne 14. oktobra 2018 o izginotju savdskega novinarja Džamala Hašodžija in tiste z dne 21. oktobra 2018 o njegovi smrti,

| — | ob upoštevanju izjave savdskega ministra za zunanje zadeve o izginotju savdskega državljana Džamala Hašodžija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave savdskega ministra za zunanje zadeve o izginotju savdskega državljana Džamala Hašodžija,

| — | ob upoštevanju članstva Saudove Arabije v Svetu OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članstva Saudove Arabije v Svetu OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| — | ob upoštevanju Arabske listine o človekovih pravicah, ki jo je Saudova Arabija ratificirala leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Arabske listine o človekovih pravicah, ki jo je Saudova Arabija ratificirala leta 2009,

| — | ob upoštevanju Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli in izražanja leta 2015 podeljena savdskemu blogerju Raifu Badaviju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bila nagrada Saharova za svobodo misli in izražanja leta 2015 podeljena savdskemu blogerju Raifu Badaviju,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je znani savdski novinar Džamal Hašodži pogrešan, odkar je 2. oktobra 2018 vstopil v konzulat Saudove Arabije v Istanbulu, da bi pridobil listine, potrebne za poroko, in se je od takrat za njim izgubila vsaka sled, čeprav so savdski uradniki sprva trdili, da je stavbo zapustil; ker so prišle na dan izjemno zaskrbljujoče informacije o njegovi usodi, ki so privedle do domneve o njegovi morebitni zunajsodni usmrtitvi in umoru, za katerim stoji država; |
| --- | --- |

A.

ker je znani savdski novinar Džamal Hašodži pogrešan, odkar je 2. oktobra 2018 vstopil v konzulat Saudove Arabije v Istanbulu, da bi pridobil listine, potrebne za poroko, in se je od takrat za njim izgubila vsaka sled, čeprav so savdski uradniki sprva trdili, da je stavbo zapustil; ker so prišle na dan izjemno zaskrbljujoče informacije o njegovi usodi, ki so privedle do domneve o njegovi morebitni zunajsodni usmrtitvi in umoru, za katerim stoji država;

| B. | ker je Saudova Arabija najprej zanikala, da je kakor koli vpletena v izginotje Džamala Hašodžija, po hudem mednarodnem pritisku pa je priznala, da je bil ubit na njenem konzulatu v Istanbulu; |
| --- | --- |

B.

ker je Saudova Arabija najprej zanikala, da je kakor koli vpletena v izginotje Džamala Hašodžija, po hudem mednarodnem pritisku pa je priznala, da je bil ubit na njenem konzulatu v Istanbulu;

| C. | ker je savdski državni tožilec 19. oktobra 2018 izjavil, da „v zvezi s tem primerom še potekajo preiskave [...], da bi vse osebe, vpletene v to zadevo, odgovarjale za svoja dejanja in bile privedene pred sodišče“; ker je savdski zunanji minister 21. oktobra 2018 izjavil, da so dejanje storili posamezniki, ki so prekoračili svoja pooblastila in odgovornosti, in da so savdske oblasti odločene kaznovati vse, ki so odgovorni za ta umor; ker ima Mohamed Bin Salman Al Saud popoln nadzor nad varnostno službo, zato je zelo malo verjetno, da bi bilo dejanje storjeno brez njegove vednosti ali nadzora; |
| --- | --- |

C.

ker je savdski državni tožilec 19. oktobra 2018 izjavil, da „v zvezi s tem primerom še potekajo preiskave [...], da bi vse osebe, vpletene v to zadevo, odgovarjale za svoja dejanja in bile privedene pred sodišče“; ker je savdski zunanji minister 21. oktobra 2018 izjavil, da so dejanje storili posamezniki, ki so prekoračili svoja pooblastila in odgovornosti, in da so savdske oblasti odločene kaznovati vse, ki so odgovorni za ta umor; ker ima Mohamed Bin Salman Al Saud popoln nadzor nad varnostno službo, zato je zelo malo verjetno, da bi bilo dejanje storjeno brez njegove vednosti ali nadzora;

| D. | ker obstajajo navedbe, ki jih savdske oblasti opisujejo kot neutemeljene in popolnoma napačne, da so bili s konzulata odstranjeni posnetki varnostnih kamer, vsem turškim uslužbencem pa naj bi bilo ukazano, naj si vzamejo prost dan, ker naj bi bili nekateri prostori konzulata takoj po izginotju Džamala Hašodžija prepleskani in ker naj bi 15 Savdijcev, večina katerih naj bi bila povezana s prestolonaslednikom Mohamedom bin Salmanom, državnimi varnostnimi službami, vojsko ali drugimi vladnimi ministrstvi, na dan Hašodžijevega izginotja 2. oktobra 2018 prispelo v Istanbul in odpotovalo iz njega na dveh zakupljenih letalih; |
| --- | --- |

D.

ker obstajajo navedbe, ki jih savdske oblasti opisujejo kot neutemeljene in popolnoma napačne, da so bili s konzulata odstranjeni posnetki varnostnih kamer, vsem turškim uslužbencem pa naj bi bilo ukazano, naj si vzamejo prost dan, ker naj bi bili nekateri prostori konzulata takoj po izginotju Džamala Hašodžija prepleskani in ker naj bi 15 Savdijcev, večina katerih naj bi bila povezana s prestolonaslednikom Mohamedom bin Salmanom, državnimi varnostnimi službami, vojsko ali drugimi vladnimi ministrstvi, na dan Hašodžijevega izginotja 2. oktobra 2018 prispelo v Istanbul in odpotovalo iz njega na dveh zakupljenih letalih;

| E. | ker so savdski organi po izginotju Džamala Hašodžija skušali na vse načine preprečiti hitro, temeljito, učinkovito, nepristransko in pregledno preiskavo; ker je bilo preiskovalcem šele po mednarodnem pritisku in sporazumu s turškimi organi 15. oktobra 2018 dovoljeno, da preiščejo prostore savdskega konzulata, 17. oktobra 2018 pa jim je bil dovoljen vstop v prebivališče generalnega konzula; |
| --- | --- |

E.

ker so savdski organi po izginotju Džamala Hašodžija skušali na vse načine preprečiti hitro, temeljito, učinkovito, nepristransko in pregledno preiskavo; ker je bilo preiskovalcem šele po mednarodnem pritisku in sporazumu s turškimi organi 15. oktobra 2018 dovoljeno, da preiščejo prostore savdskega konzulata, 17. oktobra 2018 pa jim je bil dovoljen vstop v prebivališče generalnega konzula;

| F. | ker so turški in savdski uradniki napovedali skupno preiskavo izginotja Džamala Hašodžija; ker so strokovnjaki OZN pozvali k mednarodni in neodvisni preiskavi njegovega izginotja; ker Evropska unija in njene države članice vztrajajo, da je treba nadaljevati temeljito, verodostojno in pregledno preiskavo, da bi se ustrezno razjasnile okoliščine umora Džamala Hašodžija in da se zagotovi, da bodo vsi vpleteni zanj tudi odgovarjali; |
| --- | --- |

F.

ker so turški in savdski uradniki napovedali skupno preiskavo izginotja Džamala Hašodžija; ker so strokovnjaki OZN pozvali k mednarodni in neodvisni preiskavi njegovega izginotja; ker Evropska unija in njene države članice vztrajajo, da je treba nadaljevati temeljito, verodostojno in pregledno preiskavo, da bi se ustrezno razjasnile okoliščine umora Džamala Hašodžija in da se zagotovi, da bodo vsi vpleteni zanj tudi odgovarjali;

| G. | ker je napad savdskih agentov na Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu očitna kršitev Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963, katere člen 55(2) določa, da se prostori konzulata ne smejo uporabljati za namene, ki niso združljivi z opravljanjem konzularnih nalog; ker člen 41 te konvencije določa, da se lahko diplomatska imuniteta v primeru hudega kaznivega dejanja odvzame, če tako odloči pristojno sodišče; |
| --- | --- |

G.

ker je napad savdskih agentov na Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu očitna kršitev Dunajske konvencije o konzularnih odnosih iz leta 1963, katere člen 55(2) določa, da se prostori konzulata ne smejo uporabljati za namene, ki niso združljivi z opravljanjem konzularnih nalog; ker člen 41 te konvencije določa, da se lahko diplomatska imuniteta v primeru hudega kaznivega dejanja odvzame, če tako odloči pristojno sodišče;

| H. | ker sta Saudova Arabija in Turčija kot podpisnici Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju dolžni sprejeti vse ukrepe, da bi preprečili mučenje, prisilna izginotja in druge hude kršitve človekovih pravic, preiskati obtožbe za ta kazniva dejanja in osumljence privesti pred sodišče; ker spada uboj Džamala Hašodžija v skladu s Konvencijo OZN v splošno pristojnost in je zato vse osumljence mogoče aretirati kjer koli na ozemlju držav podpisnic in jim, če je to ustrezno, soditi pred njihovimi domačimi sodišči; |
| --- | --- |

H.

ker sta Saudova Arabija in Turčija kot podpisnici Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju dolžni sprejeti vse ukrepe, da bi preprečili mučenje, prisilna izginotja in druge hude kršitve človekovih pravic, preiskati obtožbe za ta kazniva dejanja in osumljence privesti pred sodišče; ker spada uboj Džamala Hašodžija v skladu s Konvencijo OZN v splošno pristojnost in je zato vse osumljence mogoče aretirati kjer koli na ozemlju držav podpisnic in jim, če je to ustrezno, soditi pred njihovimi domačimi sodišči;

| I. | ker je svoboda mnenja in izražanja tiska in medijev, tako spletnih kot drugih, temeljna pravica vseh ljudi ter bistveni pogoj in katalizator demokratizacije in reform ter nadzora nad oblastjo; ker so svobodni, raznoliki in neodvisni mediji v vsaki družbi bistvenega pomena za spodbujanje in varovanje človekovih pravic; ker novinarji, ki razkrivajo zlorabe oblasti in korupcijo ter kritično preverjajo prejete informacije, pogosto še zlasti tvegajo, da bodo žrtve ustrahovanja in nasilja; |
| --- | --- |

I.

ker je svoboda mnenja in izražanja tiska in medijev, tako spletnih kot drugih, temeljna pravica vseh ljudi ter bistveni pogoj in katalizator demokratizacije in reform ter nadzora nad oblastjo; ker so svobodni, raznoliki in neodvisni mediji v vsaki družbi bistvenega pomena za spodbujanje in varovanje človekovih pravic; ker novinarji, ki razkrivajo zlorabe oblasti in korupcijo ter kritično preverjajo prejete informacije, pogosto še zlasti tvegajo, da bodo žrtve ustrahovanja in nasilja;

| J. | ker je umor novinarja Džamala Hašodžija mogoče umestiti v okoliščine, v katerih se vsesplošno zatirajo znani zagovorniki človekovih pravic, aktivistke, odvetniki, novinarji, pisatelji in blogerji, kar se je okrepilo, odkar je prestolonaslednik Mohamed Bin Salman začel utrjevati svoj nadzor nad državnimi varnostnimi ustanovami; ker za številne med njimi oblasti zahtevajo smrtno kazen; ker se za sledenje zagovornikov človekovih pravic in kritikov v Saudovi Arabiji uporabljajo sistemi za nadzor in drugo blago z dvojno rabo; ker se savdski novinarji in zagovorniki, ki živijo v tujini, tudi v zahodnih prestolnicah, soočajo z grožnjami njihovim družinam v Saudovi Arabiji; |
| --- | --- |

J.

ker je umor novinarja Džamala Hašodžija mogoče umestiti v okoliščine, v katerih se vsesplošno zatirajo znani zagovorniki človekovih pravic, aktivistke, odvetniki, novinarji, pisatelji in blogerji, kar se je okrepilo, odkar je prestolonaslednik Mohamed Bin Salman začel utrjevati svoj nadzor nad državnimi varnostnimi ustanovami; ker za številne med njimi oblasti zahtevajo smrtno kazen; ker se za sledenje zagovornikov človekovih pravic in kritikov v Saudovi Arabiji uporabljajo sistemi za nadzor in drugo blago z dvojno rabo; ker se savdski novinarji in zagovorniki, ki živijo v tujini, tudi v zahodnih prestolnicah, soočajo z grožnjami njihovim družinam v Saudovi Arabiji;

| K. | ker savdski režim hkrati izvaja drago mednarodno medijsko kampanjo, v kateri se prikazuje kot sila, ki postaja sodobnejša, in napoveduje reforme, medtem ko sistem ostaja nedemokratičen in diskriminatoren; ker je več pomembnih govornikov, pokroviteljev in medijskih partnerjev zaradi ogorčenja nad izginotjem Džamala Hašodžija odpovedalo udeležbo na konferenci o pobudi za naložbe v prihodnosti, ki bo potekala oktobra 2018 v Riadu; |
| --- | --- |

K.

ker savdski režim hkrati izvaja drago mednarodno medijsko kampanjo, v kateri se prikazuje kot sila, ki postaja sodobnejša, in napoveduje reforme, medtem ko sistem ostaja nedemokratičen in diskriminatoren; ker je več pomembnih govornikov, pokroviteljev in medijskih partnerjev zaradi ogorčenja nad izginotjem Džamala Hašodžija odpovedalo udeležbo na konferenci o pobudi za naložbe v prihodnosti, ki bo potekala oktobra 2018 v Riadu;

| L. | ker je savdski režim večkrat pritiskal na države in mednarodne organizacije, jih sili in jim grozil ter se na njihove kritike v zvezi s kršitvami človekovih pravic v državi ali kršitvami mednarodnega humanitarnega prava v Jemnu odzval tako, da je blokiral mednarodne neodvisne preiskave; |
| --- | --- |

L.

ker je savdski režim večkrat pritiskal na države in mednarodne organizacije, jih sili in jim grozil ter se na njihove kritike v zvezi s kršitvami človekovih pravic v državi ali kršitvami mednarodnega humanitarnega prava v Jemnu odzval tako, da je blokiral mednarodne neodvisne preiskave;

| M. | ker je nemška kanclerka 21. oktobra 2018 izjavila, da bo Nemčija zaradi nepojasnjenih okoliščin smrti Džamala Hašodžija začasno prekinila izvoz orožja v Saudovo Arabijo; |
| --- | --- |

M.

ker je nemška kanclerka 21. oktobra 2018 izjavila, da bo Nemčija zaradi nepojasnjenih okoliščin smrti Džamala Hašodžija začasno prekinila izvoz orožja v Saudovo Arabijo;

| 1. | odločno obsoja mučenje in umor Džamala Hašodžija in izreka sožalje njegovi družini in prijateljem; poziva savdske oblasti, naj razkrijejo, kje je njegovo truplo; opozarja, da je sistematična praksa prisilnih izginotij in zunajsodnih pobojev ljudi hudodelstvo zoper človečnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k neodvisni in nepristranski mednarodni preiskavi okoliščin smrti Džamala Hašodžija; poziva, naj se odgovorne osebe izsledijo in naj se jim sodi v poštenem sodnem postopku, ki bo potekal v skladu z mednarodnimi standardi pred nepristranskim sodiščem in mednarodnimi opazovalci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi informacij o usodi Džamala Hašodžija in vpletenosti savdskih agentov; je seznanjen s tem, da turški in savdski uradniki opravljajo preiskavo, in spodbuja nadaljnja skupna prizadevanja; poziva savdske oblasti, naj v celoti sodelujejo s turškimi oblastmi, in poziva turške oblasti, naj dajo na voljo vse razpoložljive informacije, da bi se natančno razjasnilo, kaj se je zgodilo 2. oktobra 2018, ne glede na domneve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja, da je treba, če gre izginotje in umor Džamala Hašodžija pripisati savdskim agentom, zagotoviti, da bodo tako državni subjekti kot posamezniki odgovarjali; v zvezi s tem poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj bodo po ugotovitvi dejstev pripravljene naložiti usmerjene sankcije, vključno s prepovedjo izdajanja vizumov in zamrznitvijo sredstev, posameznikom iz Saudove Arabije ter sankcije zaradi kršitev človekovih pravic Kraljevini Saudovi Arabiji; vztraja, da te sankcije ne bi smele zadevati samo storilcev, temveč tudi vse, ki so to kaznivo dejanje načrtovali in k njemu napeljevali;; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen, ker je Hašodžijevo izginotje povezano s tem, da je bil zadnja leta kritičen do Saudove Arabije; ponovno poziva savdske oblasti, naj uveljavljajo temeljne pravice, vključno s pravico do življenja in pravico do svobodnega izražanja in miroljubnega nasprotovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj v okviru odnosov EU s Svetom za sodelovanje v Zalivu vodijo strukturiran dialog s Saudovo Arabijo o človekovih pravicah, temeljnih svoboščinah in skrb vzbujajoči vlogi države v regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja, da savdske oblasti nenehno nadlegujejo zagovornike človekovih pravic, odvetnike aktivistov, novinarje, duhovnike, pisatelje in blogerje v držav in zunaj nje, kar spodkopava verodostojnost procesa reform v Saudovi Arabiji; vztraja, da morajo savdske oblasti sprejeti potrebne ukrepe, da bi vsem omogočile svobodno uveljavljanje pravic brez vsakršnega sodnega nadlegovanja ali drugih povračilnih ukrepov, kot so grožnje njihovim družinam; poziva savdske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic ter druge zapornike vesti, ki so pridržani in so bili obsojeni le zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in miroljubnega delovanja na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, kako pomembno je braniti svobodo izražanja na spletu in drugje, svobodo tiska ter zagotoviti zaščito novinarjev; poudarja, da so grožnje novinarjem, napadi nanje ali njihovi umori nesprejemljivi v vseh okoliščinah ter zelo zaskrbljujoči; |
| --- | --- |

8.

| 9. | savdske oblasti opozarja na njihove mednarodne zaveze v okviru Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU in njene države članice, naj na naslednjem zasedanju Sveta za človekove pravice 5. novembra 2018 v Ženevi, na katerem bo Saudova Arabija predstavila stanje v državi na področju človekovih pravic v okviru univerzalnega rednega pregleda, zavzamejo neomajno stališče; ponovno poziva države članice EU, naj v Svetu OZN za človekove pravice predlagajo imenovanje posebnega poročevalca OZN za človekove pravice v Saudovi Arabiji; poziva države članice, naj na naslednji seji Sveta OZN za človekove pravice opozorijo na vprašanje članstva držav z zelo vprašljivo zgodovino glede človekovih pravic, tudi Saudove Arabije; obžaluje, da je več držav članic pri glasovanju podprlo članstvo Saudove Arabije v Svetu za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | močno podpira pobudo za oblikovanje globalnega okvira EU za sankcije za kršitelje človekovih pravic po vsem svetu, ki bi bile ciljno usmerjene v posameznike, med drugim s prepovedjo izdajanja vizumov in zamrznitvijo sredstev; pričakuje, da bo konferenca o začetku izvajanja te pobude, ki jo organizirajo nizozemski organi in ki bo potekala novembra v Haagu, obrodila konkretne sadove, države članice in Evropsko službo za zunanje delovanje pa spodbuja, naj ta predlog v celoti podprejo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva savdske organe, naj takoj in brezpogojno izpustijo Raifa Badavija, saj je zapornik vesti ter je pridržan in obsojen le zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja; poziva organe EU, naj vprašanja v zvezi z njegovo zadevo obravnavajo v okviru vseh stikov na visoki ravni in naj z ustreznimi akterji, tudi z Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacijo EU, oblikujejo medinstitucionalno delovno skupino, da bi okrepili prizadevanja za njegovo izpustitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k moratoriju za smrtno kazen; poziva k ponovnemu pregledu vseh smrtnih obsodb, da bi zagotovili, da so se pri sojenju spoštovali mednarodni standardi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Svet, naj sprejme skupno stališče, da bi se uvedel embargo EU na prodajo orožja Saudovi Arabiji in da bi se spoštovalo Skupno stališče 2008/944/SZVP; poziva k embargu na izvoz sistemov za nadzor in drugega blaga z dvojno rabo, ki se utegnejo v Saudovi Arabiji uporabiti za zatiranje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, generalnemu sekretarju OZN, visokemu komisarju OZN za človekove pravice, Vadi Turčije, njegovemu veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu Al Saudu, prestolonasledniku Mohamedu bin Salmanu Al Saudu, vladi Kraljevine Saudove Arabije in generalnemu sekretarju Centra za nacionalni dialog Kraljevine Saudove Arabije; poziva, naj se ta resolucija prevede v arabščino. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 378, 9.11.2017, str. 64.

(2)  UL C 310, 25.8.2016, str. 29.

(3)  UL C 349, 17.10.2017, str. 34.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0232.

(5)  UL C 35, 31.1.2018, str. 142.

(6)  UL C 356, 4.10.2018, str. 104.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0383.

(8)  UL C 408, 30.11.2017, str. 43.

(9)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Razmere v Azovskem morju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Azovskem morju (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. maja 2018 o delnem odprtju mostu Kerč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. maja 2018 o delnem odprtju mostu Kerč,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in Ustanovne listine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in Ustanovne listine OZN,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1085 z dne 30. julija 2018 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), ki dodaja šest subjektov, udeleženih v izgradnji mostu čez ožino Kerč, na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1085 z dne 30. julija 2018 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), ki dodaja šest subjektov, udeleženih v izgradnji mostu čez ožino Kerč, na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 269/2014,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 2003 med Rusko federacijo in Ukrajino o sodelovanju pri uporabi Azovskega morja in ožine Kerč, memoranduma iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih z dne 5. decembra 1994 in svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska z dne 12. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 2003 med Rusko federacijo in Ukrajino o sodelovanju pri uporabi Azovskega morja in ožine Kerč, memoranduma iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih z dne 5. decembra 1994 in svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska z dne 12. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so bile razmere v Azovskem morju obravnavane v dvostranskem sporazumu iz leta 2003 med Ukrajino in Rusijo, v katerem so ta ozemlja opredeljena kot celinske vode obeh držav in ki daje obema stranema pooblastilo za pregled sumljivih plovil; ker sporazum iz leta 2003 in Konvencija OZN o pomorskem mednarodnem pravu zagotavljata svobodo plovbe; |
| --- | --- |

A.

ker so bile razmere v Azovskem morju obravnavane v dvostranskem sporazumu iz leta 2003 med Ukrajino in Rusijo, v katerem so ta ozemlja opredeljena kot celinske vode obeh držav in ki daje obema stranema pooblastilo za pregled sumljivih plovil; ker sporazum iz leta 2003 in Konvencija OZN o pomorskem mednarodnem pravu zagotavljata svobodo plovbe;

| B. | ker Ruska federacija z gradnjo mostu Kerč in plinovoda ter napeljevanjem podvodnih kablov do nezakonito priključenega Krimskega polotoka brez ukrajinskega soglasja ponovno krši suverenost in ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine; |
| --- | --- |

B.

ker Ruska federacija z gradnjo mostu Kerč in plinovoda ter napeljevanjem podvodnih kablov do nezakonito priključenega Krimskega polotoka brez ukrajinskega soglasja ponovno krši suverenost in ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine;

| C. | ker most Kerč omejuje velikost plovil, ki lahko dosežejo ukrajinska pristanišča v Azovskem morju, na višino do 33 metrov in dolžino do 160 metrov, zaradi česar v Azovsko morje ne morejo več vpluti plovila razreda Panamax, ki so pred izgradnjo mostu predstavljala več kot 20 % vsega ladijskega prometa; ker so bili pregledi pred odprtjem mostu čez ožino Kerč letos spomladi naključni in nevsiljivi, kar ni povzročalo motenj prostega pretoka plovil in tovora; |
| --- | --- |

C.

ker most Kerč omejuje velikost plovil, ki lahko dosežejo ukrajinska pristanišča v Azovskem morju, na višino do 33 metrov in dolžino do 160 metrov, zaradi česar v Azovsko morje ne morejo več vpluti plovila razreda Panamax, ki so pred izgradnjo mostu predstavljala več kot 20 % vsega ladijskega prometa; ker so bili pregledi pred odprtjem mostu čez ožino Kerč letos spomladi naključni in nevsiljivi, kar ni povzročalo motenj prostega pretoka plovil in tovora;

| D. | ker Rusija pogosto in z zlorabami ustavlja in pregleduje ladje, ki preko ožine Kerč plujejo v ukrajinska pristanišča ali iz njih; ker ti postopki povzročajo zamude do enega tedna in posledično zmanjšujejo pretok tovornega prometa in povzročajo znatne finančne izgube za lokalno ukrajinsko gospodarstvo in trgovce s plovili, za katere velja ta režim; ker je bilo po podatkih ukrajinskih vladnih virov do konca septembra 2018 po tem pretiranem postopku pregledanih več kot 200 plovil, tudi več kot 120 ladij, registriranih v EU, za ladje, ki plujejo pod rusko zastavo, pa takšni pregledi ne veljajo; |
| --- | --- |

D.

ker Rusija pogosto in z zlorabami ustavlja in pregleduje ladje, ki preko ožine Kerč plujejo v ukrajinska pristanišča ali iz njih; ker ti postopki povzročajo zamude do enega tedna in posledično zmanjšujejo pretok tovornega prometa in povzročajo znatne finančne izgube za lokalno ukrajinsko gospodarstvo in trgovce s plovili, za katere velja ta režim; ker je bilo po podatkih ukrajinskih vladnih virov do konca septembra 2018 po tem pretiranem postopku pregledanih več kot 200 plovil, tudi več kot 120 ladij, registriranih v EU, za ladje, ki plujejo pod rusko zastavo, pa takšni pregledi ne veljajo;

| E. | ker se ta mesta in širša regija že soočajo z negativnimi gospodarskimi in socialnimi posledicami zaradi priključitve Krima in konflikta v vzhodni Ukrajini, ki ga podpira Rusija; ker je ta novi ruski ukrep že znatno negativno vplival na lokalno gospodarstvo in povzročil močno zmanjšanje tovornega prometa v ukrajinskih pristaniščih; |
| --- | --- |

E.

ker se ta mesta in širša regija že soočajo z negativnimi gospodarskimi in socialnimi posledicami zaradi priključitve Krima in konflikta v vzhodni Ukrajini, ki ga podpira Rusija; ker je ta novi ruski ukrep že znatno negativno vplival na lokalno gospodarstvo in povzročil močno zmanjšanje tovornega prometa v ukrajinskih pristaniščih;

| F. | ker je izgradnja tega ogromnega mostu negativno vplivala na okolje, saj je znižala nivo morske gladine v ožini in spremenila režim izmenjave vode med Azovskim in Črnim morjem; |
| --- | --- |

F.

ker je izgradnja tega ogromnega mostu negativno vplivala na okolje, saj je znižala nivo morske gladine v ožini in spremenila režim izmenjave vode med Azovskim in Črnim morjem;

| G. | ker se je Ukrajina septembra 2018 odločila, da razveljavi sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997, da v Azovskem morju postavi pomorsko oporišče in z dodatnimi silami mornarice in obalno artilerijo poveča svojo tamkajšnjo vojaško prisotnost; |
| --- | --- |

G.

ker se je Ukrajina septembra 2018 odločila, da razveljavi sporazum o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997, da v Azovskem morju postavi pomorsko oporišče in z dodatnimi silami mornarice in obalno artilerijo poveča svojo tamkajšnjo vojaško prisotnost;

| 1. | obžaluje pretirane ukrepe Ruske federacije v Azovskem morju, ki pomenijo kršitev mednarodnega pomorskega prava in mednarodnih obveznosti Rusije; obsoja pretirano ustavljanje in pregledovanje trgovskih plovil, tudi ukrajinskih ladij in ladij, ki plujejo pod zastavami tretjih držav, vključno z ladjami, ki plujejo pod zastavami različnih držav članic EU; poudarja, da se inšpekcijski pregledi plovil, ki so sicer dovoljeni, kadar so naključni, ne bi smeli zlorabljati ali izvajati iz političnih razlogov z namenom dodatno destabilizirati varnost, celovitost ter socialne in gospodarske razmere v Ukrajini; poziva Svet in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj od Ruske federacije zahtevata takojšnje prenehanje intenzivnih in diskriminatornih inšpekcijskih pregledov plovil ter po potrebi razmislita o ustreznih protiukrepih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je izredno zaskrbljen zaradi zelo nestabilnih varnostnih razmer v Azovskem morju, ki bi se lahko zlahka sprevrgle v odprt konflikt; je resno zaskrbljen zaradi nadaljnje militarizacije regije Azovskega in Črnega morja, zlasti nezakonito zasedenega in priključenega Krimskega polotoka, razvoja zmogljivosti preprečevanja dostopa in zaseganja območij (A2/AD) s strani Ruske federacije, vključno z novimi protiletalskimi sistemi S-400, in premestitve vojaških in patruljnih plovil iz Kaspijskega morja; obžaluje, da je Azovsko morje postalo nova pomorska razsežnost sovražnih ruskih ukrepov proti Ukrajini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja izgradnjo mostu čez ožino Kerč, ki povezuje nezakonito priključen Krimski polotok s celinsko Rusijo, in kršitev pravic plovbe v ukrajinskih teritorialnih vodah; opozarja, da Rusijo zavezuje mednarodno pomorsko pravo in dvostranski sporazum o sodelovanju z Ukrajino, na podlagi katerega naj ne bi omejevala ali ovirala tranzitnega prometa skozi ožino Kerč in Azovsko morje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odločno ponavlja svojo podporo neodvisnosti in ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine ter ponovno potrjuje suverenost Ukrajine na Krimskem polotoku in v njenem delu Azovskega morja ter njeno absolutno pravico do polnega dostopa do Azovskega morja, kot je zapisana v Konvenciji OZN o pomorskem mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da Ruska federacija nezakonito črpa nafto in plin na ukrajinskem ozemlju; opozarja na morebitno nevarnost, da Rusija, ko ji bo uspelo Azovsko morje preoblikovati v notranje jezero Ruske federacije, zaseže ukrajinska nahajališča nafte in plina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je Rusija ta vzorec kršenja teritorialnih voda evropskih držav ali blokiranja pomorskega prometa že izvajala v Baltskem morju, zlasti proti baltskim državam in Poljski (Vislinski zaliv); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj bolj pozorno spremlja razvoj varnostnih razmer v Azovskem morju, ker je vse več možnosti, da pride do konflikta na pragu Evrope, kar ima lahko širše posledice za varnost z neposrednim vplivom na EU in njene države članice; v zvezi s tem meni, da bi bilo zelo koristno imenovati posebnega odposlanca EU za Krim in regijo Donbas, ki bi bil pristojen tudi za Azovsko morje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo predlagala, naj mandat posebne opazovalne misije OVSE v Ukrajini, ki zajema celotno ozemlje Ukrajine, vključno s pomorskimi območji, pokriva tudi novo območje napetosti v Azovskem morju, in poudarja, da bi misija morala imeti na voljo potrebna sredstva za izvajanje svoje opazovalne vloge na pomorskih območjih ali pa bi bilo treba ustanoviti ločeno mednarodno opazovalno misijo za to vodno telo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je bil most Kerč zgrajen nezakonito in pozdravlja sklep Sveta, da naloži omejevalne ukrepe za šest podjetij, ki so sodelovala pri njegovi gradnji; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj skupaj z državami članicami EU v Svetu pojasni, da se bodo ciljne sankcije proti Rusiji okrepile v primeru dodatne zaostritve konflikta v Azovskem morju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi sodelovanja evropskih podjetij pri gradnji mostu Kerč, ki so s tem vede ali nevede ogrozila režim sankcij EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oceni in preveri izvajanje veljavnih omejevalnih ukrepov EU, države članice pa, naj si izmenjujejo informacije o vseh nacionalnih carinskih ali kazenskih preiskavah v primerih morebitnih kršitev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira prizadevanja ukrajinske strani v vseh diplomatskih dejavnostih in pravnih postopkih, določenih z mednarodnim pravom in ustreznimi konvencijami, vključno s tekočim arbitražnim postopkom na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, da bi se zoperstavili ruski sovražni praksi v Azovskem morju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita celovito oceno gospodarske škode, ki jo je povzročila de facto blokada, in preučita možne načine podpore za prizadete prevoznike in pristanišča, zlasti z večjim sodelovanjem EU v Mariupolu in Berdjansku, kar po povečalo socialno odpornost in spodbudilo gospodarski razvoj teh mest in širše jugovzhodne regije Ukrajine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi negativnih posledic gradnje mostu čez ožino Kerč na okolje, ki bi lahko vplivale na interese vseh črnomorskih držav; poziva Ukrajino, Komisijo in črnomorske države članice, naj spremljajo razmere, si izmenjujejo ustrezne informacije in opredelijo morebitne potrebe po sanaciji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izraža sožalje in sočustvuje z družinami žrtev množičnega umora na srednji šoli v Kerču 17. oktobra 2018, v katerem je umrlo 20 ljudi, na desetine pa jih je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), generalnemu sekretarju zveze NATO, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije ter državam članicam EU. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL L 194, 31.7.2018, str. 147.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

Razmere v Venezueli

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o razmerah v Venezueli (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, zlasti tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1), z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2), z dne 12. marca 2015 (3), 8. junija 2016 (4), 27. aprila 2017 (5) in 8. februarja 2018 (6) o razmerah v Venezueli, z dne 3. maja 2018 o volitvah v Venezueli (7) in z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, zlasti tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1), z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2), z dne 12. marca 2015 (3), 8. junija 2016 (4), 27. aprila 2017 (5) in 8. februarja 2018 (6) o razmerah v Venezueli, z dne 3. maja 2018 o volitvah v Venezueli (7) in z dne 5. julija 2018 o migracijski krizi in humanitarnih razmerah v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo (8),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatue Bensuda z dne 8. februarja 2018 o začetku predhodnih preiskav razmer na Filipinih in v Venezueli ter z dne 27. septembra 2018 o zaprosilu skupine šestih držav pogodbenic v zvezi z razmerami v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tožilke Mednarodnega kazenskega sodišča Fatue Bensuda z dne 8. februarja 2018 o začetku predhodnih preiskav razmer na Filipinih in v Venezueli ter z dne 27. septembra 2018 o zaprosilu skupine šestih držav pogodbenic v zvezi z razmerami v Venezueli,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je bil 19. septembra 2018 Eduardo Stein imenovan za skupnega posebnega predstavnika Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) in Mednarodne organizacije za migracije (IOM) za venezuelske begunce in migrante v regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je bil 19. septembra 2018 Eduardo Stein imenovan za skupnega posebnega predstavnika Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) in Mednarodne organizacije za migracije (IOM) za venezuelske begunce in migrante v regiji,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. oktobra 2018 o smrti občinskega svetnika Fernanda Albána v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. oktobra 2018 o smrti občinskega svetnika Fernanda Albána v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjave Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice z dne 10. oktobra 2018 o smrti Fernanda Albána, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Odbora za zunanje zadeve in Pododbora za človekove pravice z dne 10. oktobra 2018 o smrti Fernanda Albána,

| — | ob upoštevanju poročila svoje misije, ki se je osredotočala na migracijsko krizo in humanitarne razmere v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svoje misije, ki se je osredotočala na migracijsko krizo in humanitarne razmere v Venezueli in na njenih kopenskih mejah s Kolumbijo in Brazilijo,

| — | ob upoštevanju sklepa o podelitvi nagrade Saharova za leto 2017 demokratični opoziciji in političnim zapornikom v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa o podelitvi nagrade Saharova za leto 2017 demokratični opoziciji in političnim zapornikom v Venezueli,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se stanje na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v Venezueli še naprej resno slabša; ker se Venezuela zaradi politične krize sooča z doslej največjo socialno, gospodarsko in humanitarno krizo, ki je posledica politične krize in je povzročila ogromno število smrtnih žrtev in približno 2,3 milijona migrantov in beguncev; |
| --- | --- |

A.

ker se stanje na področju človekovih pravic, demokracije in pravne države v Venezueli še naprej resno slabša; ker se Venezuela zaradi politične krize sooča z doslej največjo socialno, gospodarsko in humanitarno krizo, ki je posledica politične krize in je povzročila ogromno število smrtnih žrtev in približno 2,3 milijona migrantov in beguncev;

| B. | ker je revščina prizadela 87 % prebivalcev Venezuele, v skrajni revščini pa živi 61,2 % ljudi; ker se je stopnja umrljivosti mater povečala za 60 %, umrljivosti dojenčkov pa za 30 %; ker 89 % venezuelskih državljanov nima dovolj finančnih sredstev za nakup zadostne količine hrane za svojo družino; ker bo inflacija po podatkih Mednarodnega denarnega sklada v letu 2018 predvidoma dosegla stopnjo 1,4 milijona odstotkov, v letu 2019 pa 10 milijonov odstotkov; |
| --- | --- |

B.

ker je revščina prizadela 87 % prebivalcev Venezuele, v skrajni revščini pa živi 61,2 % ljudi; ker se je stopnja umrljivosti mater povečala za 60 %, umrljivosti dojenčkov pa za 30 %; ker 89 % venezuelskih državljanov nima dovolj finančnih sredstev za nakup zadostne količine hrane za svojo družino; ker bo inflacija po podatkih Mednarodnega denarnega sklada v letu 2018 predvidoma dosegla stopnjo 1,4 milijona odstotkov, v letu 2019 pa 10 milijonov odstotkov;

| C. | ker venezuelska vlada kljub pripravljenosti mednarodne skupnosti žal še naprej vztraja, da ne želi odkrito sprejeti mednarodne humanitarne pomoči in je pomagati razdeliti prebivalstvu, s čimer zanemarja vsakršno odgovornost, ki jo ima do lastnega prebivalstva; |
| --- | --- |

C.

ker venezuelska vlada kljub pripravljenosti mednarodne skupnosti žal še naprej vztraja, da ne želi odkrito sprejeti mednarodne humanitarne pomoči in je pomagati razdeliti prebivalstvu, s čimer zanemarja vsakršno odgovornost, ki jo ima do lastnega prebivalstva;

| D. | ker je bil venezuelski opozicijski politik Fernando Albán 8. oktobra 2018 domnevno mučen in umorjen v prostorih nacionalne obveščevalne službe (SEBIN) oziroma venezuelske politične policije; ker so organi kljub pozivom OZN in EU zavrnili neodvisno preiskavo vzroka smrti, vključno z obdukcijo, ki bi jo opravila mednarodna neodvisna forenzična ekipa; ker je bil Fernando Albán v priporu v prostorih nacionalne obveščevalne službe, zato so za njegovo izginotje odgovorne venezuelske oblasti; |
| --- | --- |

D.

ker je bil venezuelski opozicijski politik Fernando Albán 8. oktobra 2018 domnevno mučen in umorjen v prostorih nacionalne obveščevalne službe (SEBIN) oziroma venezuelske politične policije; ker so organi kljub pozivom OZN in EU zavrnili neodvisno preiskavo vzroka smrti, vključno z obdukcijo, ki bi jo opravila mednarodna neodvisna forenzična ekipa; ker je bil Fernando Albán v priporu v prostorih nacionalne obveščevalne službe, zato so za njegovo izginotje odgovorne venezuelske oblasti;

| E. | ker je bil dobitnik nagrade Saharova za leto 2017 Lorent Saleh 13. oktobra 2018 izpuščen, odpeljan naravnost na letališče in takoj prisilno izgnan v Španijo; ker je bil v zaporu, kjer je bil žrtev grozljivega mučenja, štiri leta brez sojenja, njegova sodna zaslišanja pa so bila vsaj 53-krat odložena; ker njegova pričevanja, skupaj s pričevanji številnih drugih žrtev, potrjujejo sistematično represijo ter okrutno in nečloveško ravnanje s političnimi zaporniki v Venezueli; |
| --- | --- |

E.

ker je bil dobitnik nagrade Saharova za leto 2017 Lorent Saleh 13. oktobra 2018 izpuščen, odpeljan naravnost na letališče in takoj prisilno izgnan v Španijo; ker je bil v zaporu, kjer je bil žrtev grozljivega mučenja, štiri leta brez sojenja, njegova sodna zaslišanja pa so bila vsaj 53-krat odložena; ker njegova pričevanja, skupaj s pričevanji številnih drugih žrtev, potrjujejo sistematično represijo ter okrutno in nečloveško ravnanje s političnimi zaporniki v Venezueli;

| F. | ker v Venezueli v zaporu ostaja več kot dvesto političnih zapornikov; ker je bil član narodne skupščine Juan Recasens samovoljno aretiran in podvržen mučenju ter nima stikov z zunanjim svetom, njegova politična imuniteta pa se trajno in nezakonito krši; |
| --- | --- |

F.

ker v Venezueli v zaporu ostaja več kot dvesto političnih zapornikov; ker je bil član narodne skupščine Juan Recasens samovoljno aretiran in podvržen mučenju ter nima stikov z zunanjim svetom, njegova politična imuniteta pa se trajno in nezakonito krši;

| G. | ker so nekdanji predsednik narodne skupščine in dobitnik nagrade Saharova za leto 2017 Julio Borges, nekdanja generalna tožilka Luisa Ortega Diaz in nekdanji državni tožilec Zair Mundaray Rodriguez neutemeljeno obtoženi vpletenosti v načrtovan poskus umora predsednika Venezuele Nicolása Madura; ker so venezuelski organi za vse tri prek Interpola izdali mednarodne naloge za prijetje; |
| --- | --- |

G.

ker so nekdanji predsednik narodne skupščine in dobitnik nagrade Saharova za leto 2017 Julio Borges, nekdanja generalna tožilka Luisa Ortega Diaz in nekdanji državni tožilec Zair Mundaray Rodriguez neutemeljeno obtoženi vpletenosti v načrtovan poskus umora predsednika Venezuele Nicolása Madura; ker so venezuelski organi za vse tri prek Interpola izdali mednarodne naloge za prijetje;

| H. | ker sta nasilje in popolna nekaznovanost v Venezueli vse pogostejša, saj oblasti niso poskrbele, da bi bili storilci hudih kršitev človekovih pravic, ki vključujejo umore, čezmerno uporabo sile proti protestnikom, samovoljno pridržanje, mučenje ter drugo ponižujoče in nečloveško ravnanje, kaznovani, prav tako pa so v porastu nasilna kazniva dejanja; |
| --- | --- |

H.

ker sta nasilje in popolna nekaznovanost v Venezueli vse pogostejša, saj oblasti niso poskrbele, da bi bili storilci hudih kršitev človekovih pravic, ki vključujejo umore, čezmerno uporabo sile proti protestnikom, samovoljno pridržanje, mučenje ter drugo ponižujoče in nečloveško ravnanje, kaznovani, prav tako pa so v porastu nasilna kazniva dejanja;

| I. | ker je tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča 8. februarja 2018 sprožila predhodno preiskavo razmer v Venezueli; ker je skupina šestih držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (Argentina, Kanada, Kolumbija, Čile, Paragvaj in Peru) 27. septembra 2018 zahtevala, naj tožilka sproži preiskavo hudodelstev zoper človečnost na ozemlju Venezuele; ker sta tudi Francija in Kostarika podprli pozive v zvezi s to preiskavo; ker je to prvo zaprosilo skupine držav pogodbenic v zvezi z razmerami na ozemlju druge države pogodbenice; ker je Parlament v svojih resolucijah z dne 8. februarja 2018 o položaju v Venezueli in z dne 13. septembra 2017 o političnih odnosih EU z Latinsko Ameriko dvakrat ponovil ta poziv (9); |
| --- | --- |

I.

ker je tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča 8. februarja 2018 sprožila predhodno preiskavo razmer v Venezueli; ker je skupina šestih držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (Argentina, Kanada, Kolumbija, Čile, Paragvaj in Peru) 27. septembra 2018 zahtevala, naj tožilka sproži preiskavo hudodelstev zoper človečnost na ozemlju Venezuele; ker sta tudi Francija in Kostarika podprli pozive v zvezi s to preiskavo; ker je to prvo zaprosilo skupine držav pogodbenic v zvezi z razmerami na ozemlju druge države pogodbenice; ker je Parlament v svojih resolucijah z dne 8. februarja 2018 o položaju v Venezueli in z dne 13. septembra 2017 o političnih odnosih EU z Latinsko Ameriko dvakrat ponovil ta poziv (9);

| J. | ker je Svet 13. novembra 2017 sklenil uvesti embargo na izvoz orožja v Venezuelo in prepoved za s tem povezani material, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za notranjo represijo; ker je 22. januarja 2018 soglasno sklenil, da bo zaradi nespoštovanja demokratičnih načel sedmim venezuelskim posameznikom, ki zasedajo uradne položaje, naložil restriktivne sankcije, kot sta prepoved potovanja in zamrznitev premoženja; ker je sankcije 25. junija 2018 razširil še na enajst venezuelskih uradnikov, odgovornih za kršitve človekovih pravic ter spodkopavanje demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

J.

ker je Svet 13. novembra 2017 sklenil uvesti embargo na izvoz orožja v Venezuelo in prepoved za s tem povezani material, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za notranjo represijo; ker je 22. januarja 2018 soglasno sklenil, da bo zaradi nespoštovanja demokratičnih načel sedmim venezuelskim posameznikom, ki zasedajo uradne položaje, naložil restriktivne sankcije, kot sta prepoved potovanja in zamrznitev premoženja; ker je sankcije 25. junija 2018 razširil še na enajst venezuelskih uradnikov, odgovornih za kršitve človekovih pravic ter spodkopavanje demokracije in pravne države;

| K. | ker EU skupaj z drugimi demokratičnimi institucijami ni priznala niti predsedniških volitev, niti volitev v narodno ustavodajno skupščino, niti oblasti, ki je bila vzpostavljena s tema nezakonitima postopkoma; ker je državna volilna komisija 9. december 2018 določila kot datum volitev v občinske svete; ker glavne in največje opozicijske politične stranke, Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) in Voluntad Popular, ne bodo smele sodelovati; ker mednarodna skupnost ne bo sprejela volilnega izida, dokler bodo opozicijski voditelji zaprti, politične stranke pa ne bodo smele sodelovati na volitvah; |
| --- | --- |

K.

ker EU skupaj z drugimi demokratičnimi institucijami ni priznala niti predsedniških volitev, niti volitev v narodno ustavodajno skupščino, niti oblasti, ki je bila vzpostavljena s tema nezakonitima postopkoma; ker je državna volilna komisija 9. december 2018 določila kot datum volitev v občinske svete; ker glavne in največje opozicijske politične stranke, Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) in Voluntad Popular, ne bodo smele sodelovati; ker mednarodna skupnost ne bo sprejela volilnega izida, dokler bodo opozicijski voditelji zaprti, politične stranke pa ne bodo smele sodelovati na volitvah;

| L. | ker se zaključki Sveta za zunanje zadeve z dne 15. oktobra 2018 sklicujejo tudi na politično rešitev trenutne krize, za katero je treba preučiti možnost ustanovitve skupine za stike, ki se bo zavzemala za pobudo pod skupnim vodstvom s ključnimi regionalnimi in mednarodnimi partnerji, da bi ustvarili pogoje, ki bodo vodili k političnemu procesu; |
| --- | --- |

L.

ker se zaključki Sveta za zunanje zadeve z dne 15. oktobra 2018 sklicujejo tudi na politično rešitev trenutne krize, za katero je treba preučiti možnost ustanovitve skupine za stike, ki se bo zavzemala za pobudo pod skupnim vodstvom s ključnimi regionalnimi in mednarodnimi partnerji, da bi ustvarili pogoje, ki bodo vodili k političnemu procesu;

| M. | ker sta bila dva poskusa vzpostavitve nacionalnega dialoga med vlado in opozicijo, ki so ju omogočili Vatikan in mednarodni mediatorji, da bi našli izhod iz krize, neuspešna zaradi nezadostne resnosti venezuelskih organov, ki so se osredotočali izključno na pridobitev časa in mednarodnega priznanja; |
| --- | --- |

M.

ker sta bila dva poskusa vzpostavitve nacionalnega dialoga med vlado in opozicijo, ki so ju omogočili Vatikan in mednarodni mediatorji, da bi našli izhod iz krize, neuspešna zaradi nezadostne resnosti venezuelskih organov, ki so se osredotočali izključno na pridobitev časa in mednarodnega priznanja;

| 1. | izreka sožalje družini in prijateljem Fernanda Albána; v zvezi s tem obsoja kazniva dejanja, ki so jih storili venezuelski organi, in v tem posebnem primeru poziva k takojšnji neodvisni preiskavi vlade, vključno z mednarodno obdukcijo, ki bi jo opravila neodvisna forenzična ekipa; spominja, da je dolžnost države, da zagotovi varnost in telesno nedotakljivost vseh pripornikov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja uporabo samovoljnih pridržanj ter pravosodnega in upravnega nadlegovanja za preganjanje več tisoč zagovornikov človekovih pravic, izvoljenih opozicijskih poslancev in neodvisnih organizacij civilne družbe; poziva venezuelske oblasti, naj ustavijo vse kršitve človekovih pravic, odgovorne zanje privedejo pred sodišče ter zagotovijo, da se bodo v celoti spoštovale vse človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da sta prejšnja poskusa poiskati politično rešitev krize v Venezueli z mediacijo Vatikana in prek nacionalnega političnega dialoga, ki je potekal v Dominikanski republiki, več kot očitno spodletela; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spominja na v preteklosti izraženo stališče Unije in Parlamenta, da mora vsakršen nadaljnji politični razvoj vključevati naslednje neobhodne zahteve: takojšnjo izpustitev vseh političnih zapornikov in odpravo mučenja, slabega ravnanja in nadlegovanja političnih nasprotnikov, zagovornikov človekovih pravic in miroljubnih protestnikov; nov in neodvisen državni volilni svet, ki ga izvoli narodna skupščina; svobodne in pravične volitve v skladu z mednarodnimi standardi za verodostojen proces, pri katerem se spoštuje politični pluralizem, ob prisotnosti demokratičnih mednarodnih opazovalcev, in priznavajo pooblastila legitimne narodne skupščine ter razpustitev narodne ustavodajne skupščine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se z zanimanjem seznanja z zaključki Sveta v zvezi z morebitno vzpostavitvijo začetnih stikov z regionalnimi in mednarodnimi partnerji, da se preuči možnost ustanovitve skupine za stike; v zvezi s tem opozarja, da mora biti vloga skupine za mednarodno mediacijo ali kontaktne skupine nepristranska in jo morata sprejeti obe strani; meni, da bi moral biti cilj te raziskovalne skupine prispevati k iskanju miroljubnih demokratičnih in političnih rešitev za venezuelski konflikt, o katerih pa bi odločalo izključno tamkajšnje prebivalstvo; spominja visoko predstavnico/podpredsednico, da je treba med preučevanjem možnosti za vzpostavitev kontaktne skupine stopiti v stik z legitimnimi predstavniki venezuelske demokratične opozicije, da bi ugotovili, ali je večina naklonjena tej pobudi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | popolnoma podpira predhodno izjavo Mednarodnega kazenskega sodišča v zvezi s številnimi zločini in represivnimi dejanji, ki jih je zoper lastne državljane zagrešil venezuelski režim; poziva Unijo in države članice, naj se pridružijo pobudi držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča za preiskovanje hudodelstev zoper človečnost, ki jih je storila venezuelska vlada na ozemlju Venezuele, da bi ta odgovarjala za svoja dejanja; opominja na zavezanost EU multilateralizmu v okviru doktrine OZN ter na vlogo Mednarodnega kazenskega sodišča v boju proti nekaznovanosti za hudodelstva zoper človečnost in pri sodnem pregonu storilcev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da je EU zaradi izvedbe volitev 20. maja 2018, ki so bile nezakonite in niso mednarodno priznane, uvedla dodatne ciljno usmerjene in povratne sankcije, ki ne bodo škodile venezuelskemu prebivalstvu; poziva, naj se te sankcije okrepijo, če se bodo razmere na področju človekovih pravic in demokracije v državi še naprej slabšale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža pohvalo kolumbijski vladi za hiter odziv in podporo, ki jo je ponudila vsem Venezuelcem, ki so vstopili v državo; pohvalo izreka tudi Braziliji, Peruju in drugim državam v regiji, zlasti tistim, ki so podpisale izjavo iz Quita o mobilnosti venezuelskih državljanov, pa tudi regionalnim in mednarodnim organizacijam, zasebnim in javnim institucijam, katoliški cerkvi ter državljanom celotne regije, saj so dejavno pomagali in izkazali solidarnost z venezuelskimi begunci in migranti; poziva države članice, ki se soočajo s pritokom Venezuelcev, naj jim zagotovijo dostop do osnovnih storitev ter jim podelijo status začasne zaščite in posebne pravice za bivanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spominja na zelo zaskrbljujoče ugotovitve misije, ki jo je junija 2018 napotil na venezuelske kopenske meje s Kolumbijo in Brazilijo, in poziva, da se leta 2019 pošlje ad hoc delegacijo v Peru, da bo ocenila posledice venezuelske migracijske krize na terenu; ponovno poziva venezuelske organe, naj čim prej dovolijo neoviran dostop humanitarne pomoči v državo, da bi preprečili zaostritev humanitarne in javnozdravstvene krize ter začeli izvajati kratkoročne ukrepe, s katerimi bi obravnavali podhranjenost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Svet in podpredsednico Evropske komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj zagotovita več sredstev in pomoč pri usklajevanju z Eduardom Steinom, pred kratkim imenovanim skupnim posebnim predstavnikom Komisije Združenih narodov za človekove pravice (UNCHR) in Mednarodne organizacije za migracije (IOM) za venezuelske begunce in migrante v regiji; v zvezi s tem pozdravlja njegovo imenovanje, ki nedvomno odraža regionalno in svetovno razsežnost krize v Venezueli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opominja, da je Interpol mednarodna policijska organizacija, namenjena predvsem boju proti mednarodnemu kriminalu; poziva Interpol, naj pozorno preuči možnost, da so zahteve venezuelske vlade v zvezi z Juliom Borgesom, Luiso Ortega Diaz in Zairom Mundarayem Rodriguezom nemara povsem politično motivirane; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in narodni skupščini Bolivarske republike Venezuele, vladam in parlamentom Republike Kolumbije, Federativne republike Brazilije in Republike Peru, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav in skupini iz Lime. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL C 285, 29.8.2017, str. 145.

(2)  UL C 294, 12.8.2016, str. 21.

(3)  UL C 316, 30.8.2016, str. 190.

(4)  UL C 86, 6.3.2018, str. 101.

(5)  UL C 298, 23.8.2018, str. 137.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0041.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0199.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0313.

(9)  UL C 337, 20.9.2018, str. 71.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Spodbujanje samodejnega vzajemnega priznavanja diplom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o spodbujanju samodejnega vzajemnega priznavanja diplom (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 26, 53 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 26, 53 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 o spodbujanju sodelovanja med državami članicami na področju medsebojnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval o zaključku srednješolskega izobraževanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 o spodbujanju sodelovanja med državami članicami na področju medsebojnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval o zaključku srednješolskega izobraževanja,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1),

| — | ob upoštevanju sporočila iz Bukarešte iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila iz Bukarešte iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 17. januarja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 17. januarja 2018 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018)0024),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. maja 2018 za priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in srednješolskih spričeval ter izidov iz učnih obdobij v tujini (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. maja 2018 za priporočilo Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in srednješolskih spričeval ter izidov iz učnih obdobij v tujini (COM(2018)0270),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o spodbujanju samodejnega vzajemnega priznavanja diplom (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o spodbujanju samodejnega vzajemnega priznavanja diplom (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker se z učno mobilnostjo spodbujajo spretnosti, kompetence in znanje, hkrati pa širijo evropske vrednote in krepi sodelovanje v družbi; |
| --- | --- |

A.

ker se z učno mobilnostjo spodbujajo spretnosti, kompetence in znanje, hkrati pa širijo evropske vrednote in krepi sodelovanje v družbi;

| B. | ker vzajemno priznavanje diplom in izidov učenja v tujini državam članicam omogoča, da boljše in pospešeno sodelujejo na področju izobraževanja in usposabljanja, hkrati pa se s tem kažejo konkretne koristi sodelovanja na ravni EU za državljane; |
| --- | --- |

B.

ker vzajemno priznavanje diplom in izidov učenja v tujini državam članicam omogoča, da boljše in pospešeno sodelujejo na področju izobraževanja in usposabljanja, hkrati pa se s tem kažejo konkretne koristi sodelovanja na ravni EU za državljane;

| C. | ker je treba postopke priznavanja visokošolskih diplom, srednješolskih spričeval in izidov učenja v tujini izboljšati, saj je to pogoj, da se do leta 2025 vzpostavi evropski izobraževalni prostor (2); |
| --- | --- |

C.

ker je treba postopke priznavanja visokošolskih diplom, srednješolskih spričeval in izidov učenja v tujini izboljšati, saj je to pogoj, da se do leta 2025 vzpostavi evropski izobraževalni prostor (2);

| D. | ker se na visokošolski ravni že kaže velik napredek, zlasti zaradi regionalnih sporazumov med nekaterimi državami članicami, ki so lahko navdih za samodejno priznavanje v evropskem izobraževalnem prostoru; |
| --- | --- |

D.

ker se na visokošolski ravni že kaže velik napredek, zlasti zaradi regionalnih sporazumov med nekaterimi državami članicami, ki so lahko navdih za samodejno priznavanje v evropskem izobraževalnem prostoru;

| E. | ker postopki vzajemnega priznavanja srednješolskih kvalifikacij in izidov učenja v tujini, opravljenih v času srednješolskega izobraževanja, še niso dovolj dodelani; |
| --- | --- |

E.

ker postopki vzajemnega priznavanja srednješolskih kvalifikacij in izidov učenja v tujini, opravljenih v času srednješolskega izobraževanja, še niso dovolj dodelani;

| F. | ker postaja učna mobilnost v EU vse pomembnejša tako v smislu dejanskega števila učencev in študentov kot tudi obsega zmogljivosti in učnih priložnosti; |
| --- | --- |

F.

ker postaja učna mobilnost v EU vse pomembnejša tako v smislu dejanskega števila učencev in študentov kot tudi obsega zmogljivosti in učnih priložnosti;

| G. | ker je pravično in pregledno priznavanje tujih kvalifikacij tehnični cilj bolonjskega procesa, pa tudi temeljna vrednota, ki podpira odprt, vključujoč evropski visokošolski prostor; |
| --- | --- |

G.

ker je pravično in pregledno priznavanje tujih kvalifikacij tehnični cilj bolonjskega procesa, pa tudi temeljna vrednota, ki podpira odprt, vključujoč evropski visokošolski prostor;

| H. | ker je pravica do izobraževanja temeljna človekova pravica, ki bi morala biti zajamčena vsem; |
| --- | --- |

H.

ker je pravica do izobraževanja temeljna človekova pravica, ki bi morala biti zajamčena vsem;

| 1. | poziva države članice, naj v skladu s cilji evropskega izobraževalnega prostora sprejmejo politično zavezo in vzpostavijo mehanizme za samodejno vzajemno priznavanje visokošolskih in srednješolskih kvalifikacij ter izidov učenja v tujini; poziva Komisijo, naj dosego tega cilja podpre tako, da spodbudi vzajemno učenje in izmenjavo dobre prakse, kot sta redno izdajanje izjav o primerljivosti visokošolskih diplom in dosledna uporaba razpredelnice evropskega sistema prenosa kreditnih točk; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice, naj bolje nadnacionalno sodelujejo, za boljšo učinkovitost, manjše stroške, večjo preglednost in trdnejše zaupanje pa uporabljajo nove tehnologije, s čimer bodo izkoristile izobraževalne in zaposlovalne možnosti, ki izhajajo z notranjega trga; poudarja tudi, da morajo sodelovati s Komisijo za razvoj in uvedbo evropske študentske izkaznice, ki bo olajšala vzajemno priznavanje diplom in učenja v tujini, hkrati pa zmanjšati upravno breme in stroške za študente in izobraževalne ustanove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj začnejo postopek sodelovanja na področju splošnega srednješolskega izobraževanja in usposabljanja, katerega namen je povečati preglednost med različnimi sistemi izobraževanja in usposabljanja in zaupanje vanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na pomen in potencial virov financiranja EU in programa Erasmus+, s katerimi bi lahko zlasti spodbudili mobilnost na vseh ravneh izobraževanja ter ustanovili evropske univerze in skupne magistrske študijske smeri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je treba v ta namen poskrbeti, da bodo programi mobilnosti EU vključujoči in bodo omogočali sodelovanje invalidov in oseb iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj olajšajo vključevanje novih študentov, beguncev in migrantov v izobraževalno okolje, s tem da začetno priznavanje njihovih diplom ali izidov učenja v tujini v državah članicah EU ne bi bilo povezano s pretiranim upravnim bremenom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj do leta 2025 vzpostavijo mehanizme, ki bodo v skladu s cilji evropskega izobraževalnega prostora in bodo na osnovi obstoječih okvirov, kot je okvir ključnih kompetenc EU, omogočali samodejno vzajemno priznavanje diplom in izidov učenja v tujini; pri tem tudi poudarja, kako pomembne so medsebojne vezi in medsebojno dopolnjevanje evropskega izobraževalnega in evropskega visokošolskega prostora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira evropsko maturo kot pozitiven zgled sodelovanja med državami članicami pri priznavanju srednješolskih kvalifikacij; priporoča pa, naj države članice odpravijo vse neupravičene ovire za hitro in pregledno priznavanje ocen evropskih šol pri vstopu v visoke šole; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priporoča državam članicam, naj zaradi samodejnega vzajemnega priznavanja diplom in pravičnega dostopa do visokošolskih ustanov zagotovijo, da bodo imeli vsi evropski učenci tudi v drugih državah članicah pravico do srednješolske izobrazbe pod enakimi pogoji kot državljani teh držav članic, tako da bodo ne glede na jezikovno raven uvrščeni v razred svoje starostne skupine na enakovredni stopnji z razredom v matični državi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL C 189, 15.6.2017, str. 15.

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0673&from=EN

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Vzpostavitev infrastrukture za alternativna goriva v EU: čas je za ukrepanje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva v Evropski uniji: čas je za ukrepanje (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. novembra 2017 z naslovom K najširši uporabi alternativnih goriv – akcijski načrt o infrastrukturi za alternativna goriva na podlagi člena 10(6) Direktive 2014/94/EU, vključno z oceno nacionalnih okvirov politike na podlagi člena 10(2) Direktive 2014/94/EU (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. novembra 2017 z naslovom K najširši uporabi alternativnih goriv – akcijski načrt o infrastrukturi za alternativna goriva na podlagi člena 10(6) Direktive 2014/94/EU, vključno z oceno nacionalnih okvirov politike na podlagi člena 10(2) Direktive 2014/94/EU (COM(2017)0652),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (2),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21 ter 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP 21) in 11. konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sklepa 1/CP.21 ter 21. konference pogodbenic UNFCCC (COP 21) in 11. konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (CMP 11), ki sta potekali od 30. novembra do 11. decembra 2015 v Parizu v Franciji,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih vozil ter spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih vozil ter spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 (COM(2017)0676),

| — | ob upoštevanju mednarodnega varnostnega kodeksa za ladje, ki uporabljajo pline in druga goriva z nizkim plameniščem (kodeks IGF), skupaj s predlaganimi spremembami, da postane ta kodeks obvezen v skladu z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju (konvencijo SOLAS), in obravnavanjem izzivov, ki jih pomeni sprejetje alternativnih goriv na regulativni ravni za sektor ladijskega prevoza in za zmanjševanje tveganja za ladje, posadke in okolje ob upoštevanju značilnosti uporabljanih goriv; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega varnostnega kodeksa za ladje, ki uporabljajo pline in druga goriva z nizkim plameniščem (kodeks IGF), skupaj s predlaganimi spremembami, da postane ta kodeks obvezen v skladu z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju (konvencijo SOLAS), in obravnavanjem izzivov, ki jih pomeni sprejetje alternativnih goriv na regulativni ravni za sektor ladijskega prevoza in za zmanjševanje tveganja za ladje, posadke in okolje ob upoštevanju značilnosti uporabljanih goriv;

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0297/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0297/2018),

| A. | ker je mobilnost osnovna potreba ter hrbtenica naših družb in gospodarstev in bi zato morala biti čista, trajnostna, zanesljiva, cenovno dostopna in varna v vseh pogledih; ker čiste tehnologije pri tem nudijo velike priložnosti in koristi za družbo, saj pomembno vplivajo na zdravje in okolje, pa tudi na avtomobilsko industrijo, dobavitelje energije, komunalne javne službe in upravljavce omrežij; |
| --- | --- |

A.

ker je mobilnost osnovna potreba ter hrbtenica naših družb in gospodarstev in bi zato morala biti čista, trajnostna, zanesljiva, cenovno dostopna in varna v vseh pogledih; ker čiste tehnologije pri tem nudijo velike priložnosti in koristi za družbo, saj pomembno vplivajo na zdravje in okolje, pa tudi na avtomobilsko industrijo, dobavitelje energije, komunalne javne službe in upravljavce omrežij;

| B. | ker so države članice sprejele nacionalne okvire politike, ki jih je Komisija ocenila v svojem nedavnem sporočilu COM(2017)0652, v katerem je bilo ugotovljeno, da se vzpostavitev infrastrukture za polnjenje električnih vozil razlikuje med državami, saj je le osem od 25 držav članic v celoti izpolnilo zahteve nacionalnih okvirov politike iz Direktive 2014/94/EU (3), dve državi članici pa nista posredovali svojega okvira politike do 16. novembra 2016, kot je določeno v členu 3 Direktive 2014/94/EU; |
| --- | --- |

B.

ker so države članice sprejele nacionalne okvire politike, ki jih je Komisija ocenila v svojem nedavnem sporočilu COM(2017)0652, v katerem je bilo ugotovljeno, da se vzpostavitev infrastrukture za polnjenje električnih vozil razlikuje med državami, saj je le osem od 25 držav članic v celoti izpolnilo zahteve nacionalnih okvirov politike iz Direktive 2014/94/EU (3), dve državi članici pa nista posredovali svojega okvira politike do 16. novembra 2016, kot je določeno v členu 3 Direktive 2014/94/EU;

| C. | ker bo razogljičenje prometa izboljšalo kakovost zraka in okrepilo energetsko varnost in neodvisnost Evrope od uvožene energije in fosilnih goriv in bo zato potrebna hitra in znatna sprememba vrst energije, goriv in pogonskih sistemov, ki se uporabljajo, kot tudi povečanje energetske učinkovitosti, in sicer z uvedbo najučinkovitejših in najmodernejših tehnologij, prehodom na multimodalni transport in spremembo vedenja glede mobilnosti; |
| --- | --- |

C.

ker bo razogljičenje prometa izboljšalo kakovost zraka in okrepilo energetsko varnost in neodvisnost Evrope od uvožene energije in fosilnih goriv in bo zato potrebna hitra in znatna sprememba vrst energije, goriv in pogonskih sistemov, ki se uporabljajo, kot tudi povečanje energetske učinkovitosti, in sicer z uvedbo najučinkovitejših in najmodernejših tehnologij, prehodom na multimodalni transport in spremembo vedenja glede mobilnosti;

| D. | ker promet predstavlja edini pomembni gospodarski sektor v EU, v katerem so se emisije toplogrednih plinov od leta 1990 povečale; ker je odgovoren za 23 % emisij CO2, delež pa se še vedno povečuje; ker cestni promet predstavlja skoraj 75 % vse energije, ki se porabi v prometu, in povzroča skoraj 73 % emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju; ker se prevoz blaga in količina blaga, ki se prevaža, stalno povečujeta, povečuje pa se tudi mobilnost ljudi; ker bo to povečanje, kot je predvideno za leto 2030, vplivalo na podnebne spremembe, kakovost zraka in porabo energije, pa tudi na infrastrukturo; ker bo za razogljičenje cestnega prometa z uporabo trajnostnih alternativnih goriv potreben prilagodljiv pristop, kar pomeni, da bodo morda za različne segmente vozil potrebna različna alternativna goriva; |
| --- | --- |

D.

ker promet predstavlja edini pomembni gospodarski sektor v EU, v katerem so se emisije toplogrednih plinov od leta 1990 povečale; ker je odgovoren za 23 % emisij CO2, delež pa se še vedno povečuje; ker cestni promet predstavlja skoraj 75 % vse energije, ki se porabi v prometu, in povzroča skoraj 73 % emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju; ker se prevoz blaga in količina blaga, ki se prevaža, stalno povečujeta, povečuje pa se tudi mobilnost ljudi; ker bo to povečanje, kot je predvideno za leto 2030, vplivalo na podnebne spremembe, kakovost zraka in porabo energije, pa tudi na infrastrukturo; ker bo za razogljičenje cestnega prometa z uporabo trajnostnih alternativnih goriv potreben prilagodljiv pristop, kar pomeni, da bodo morda za različne segmente vozil potrebna različna alternativna goriva;

| E. | ker obsega sektor ladijskega prometa več kot 80 % svetovne trgovine, povzroči 3 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in prispeva k onesnaževanju zraka v bližini obalnih območij in pristanišč; ker bi imelo postopno prehajanje ladijskega prevoza na alternativna goriva ob upoštevanju njegovega velikega prispevka k svetovnemu trgu prevoza znaten pozitiven učinek na okolje; |
| --- | --- |

E.

ker obsega sektor ladijskega prometa več kot 80 % svetovne trgovine, povzroči 3 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in prispeva k onesnaževanju zraka v bližini obalnih območij in pristanišč; ker bi imelo postopno prehajanje ladijskega prevoza na alternativna goriva ob upoštevanju njegovega velikega prispevka k svetovnemu trgu prevoza znaten pozitiven učinek na okolje;

| F. | ker je treba cestni promet v celoti razogljičiti, da bo najpozneje do leta 2050 brez neto emisij, da bi ohranili povišanje svetovne temperature krepko pod 2 oC ob prizadevanju za cilj 1,5 oC, ki je bil sprejet s podpisom Pariškega sporazuma; ker lahko prehod na alternativna goriva pripomore k uresničitvi tega cilja, čeprav bodo še nekaj časa potrebna konvencionalna goriva, vse dokler povpraševanja ne bo mogoče v celoti zadovoljiti z alternativnimi gorivi; |
| --- | --- |

F.

ker je treba cestni promet v celoti razogljičiti, da bo najpozneje do leta 2050 brez neto emisij, da bi ohranili povišanje svetovne temperature krepko pod 2 oC ob prizadevanju za cilj 1,5 oC, ki je bil sprejet s podpisom Pariškega sporazuma; ker lahko prehod na alternativna goriva pripomore k uresničitvi tega cilja, čeprav bodo še nekaj časa potrebna konvencionalna goriva, vse dokler povpraševanja ne bo mogoče v celoti zadovoljiti z alternativnimi gorivi;

| G. | ker je prehod na trajnostna alternativna goriva in pogonske sisteme ob upoštevanju celotnega življenjskega cikla vozil najboljši način za razogljičenje sedanjega in prihodnjega voznega parka; ker bo skupni učinek še večji, če bo povezan s povečano učinkovitostjo vozil, uporabo javnega prevoza in koles, razvojem skupne mobilnosti in izboljšavami splošne učinkovitosti prometnih sistemov prek sistemov C-ITS ter tehnologij avtomatizacije in digitalizacije; ker tehnološka prizadevanja lahko podpirata in dopolnjujeta urbanistično in prostorsko načrtovanje in prispevata k vzpostavitvi oskrbovalne in polnilne infrastrukture; ker lahko spodbujanje alternativnih goriv pomembno prispeva k izboljšanju kakovosti zraka v mestih; |
| --- | --- |

G.

ker je prehod na trajnostna alternativna goriva in pogonske sisteme ob upoštevanju celotnega življenjskega cikla vozil najboljši način za razogljičenje sedanjega in prihodnjega voznega parka; ker bo skupni učinek še večji, če bo povezan s povečano učinkovitostjo vozil, uporabo javnega prevoza in koles, razvojem skupne mobilnosti in izboljšavami splošne učinkovitosti prometnih sistemov prek sistemov C-ITS ter tehnologij avtomatizacije in digitalizacije; ker tehnološka prizadevanja lahko podpirata in dopolnjujeta urbanistično in prostorsko načrtovanje in prispevata k vzpostavitvi oskrbovalne in polnilne infrastrukture; ker lahko spodbujanje alternativnih goriv pomembno prispeva k izboljšanju kakovosti zraka v mestih;

| H. | ker je neugodna cena vozil na alternativna goriva v primerjavi z običajnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem, skupaj s pomanjkanjem oskrbovalne in polnilne infrastrukture, še vedno med glavnimi ovirami pri odločitvi strank za nakup; ker se je v zvezi s tem izkazalo, da premije kupcev, davčne oprostitve in nefiskalne spodbude pospešijo uvajanje na trg in da bi morale odražati emisije toplogrednih plinov in onesnažujočih emisij različnih alternativnih goriv; |
| --- | --- |

H.

ker je neugodna cena vozil na alternativna goriva v primerjavi z običajnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem, skupaj s pomanjkanjem oskrbovalne in polnilne infrastrukture, še vedno med glavnimi ovirami pri odločitvi strank za nakup; ker se je v zvezi s tem izkazalo, da premije kupcev, davčne oprostitve in nefiskalne spodbude pospešijo uvajanje na trg in da bi morale odražati emisije toplogrednih plinov in onesnažujočih emisij različnih alternativnih goriv;

| I. | ker preusmeritev na alternativna goriva in pogonske sisteme pomeni priložnost in spodbudo za raziskovanje za konkurenčno evropsko industrijo, da ponovno potrdi svojo vodilno vlogo na tehnološkem področju; ker je ta preusmeritev bistvenega pomena za mednarodno konkurenčnost v znanju, tehnologiji in tržnem deležu; |
| --- | --- |

I.

ker preusmeritev na alternativna goriva in pogonske sisteme pomeni priložnost in spodbudo za raziskovanje za konkurenčno evropsko industrijo, da ponovno potrdi svojo vodilno vlogo na tehnološkem področju; ker je ta preusmeritev bistvenega pomena za mednarodno konkurenčnost v znanju, tehnologiji in tržnem deležu;

| J. | ker naj bi ob prenovitvi uredbe o emisijskih standardih za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila zastavili smele cilje za zmanjšanje emisij ter spodbudili vozila, ki so nizko- in brezemisijska iz izpušne cevi, hkrati pa ohranili tehnološko nevtralen pristop, kar bi privedlo do razogljičenega evropskega voznega parka, za kar bo treba vzpostaviti ustrezno infrastrukturno omrežje za alternativna goriva; ker revizija direktive o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz dopolnjuje direktivo o alternativnih gorivih tako, da zagotavlja povpraševanje za dobavitelje in povečuje prevzemanje čistih vozil, zlasti v mestnih območjih; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi ob prenovitvi uredbe o emisijskih standardih za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila zastavili smele cilje za zmanjšanje emisij ter spodbudili vozila, ki so nizko- in brezemisijska iz izpušne cevi, hkrati pa ohranili tehnološko nevtralen pristop, kar bi privedlo do razogljičenega evropskega voznega parka, za kar bo treba vzpostaviti ustrezno infrastrukturno omrežje za alternativna goriva; ker revizija direktive o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz dopolnjuje direktivo o alternativnih gorivih tako, da zagotavlja povpraševanje za dobavitelje in povečuje prevzemanje čistih vozil, zlasti v mestnih območjih;

| K. | ker je 94 % evropskega prometnega sektorja odvisnega od nafte, ki jo je treba uvažati v 90 %, tudi iz nekaterih politično nestabilnih držav; |
| --- | --- |

K.

ker je 94 % evropskega prometnega sektorja odvisnega od nafte, ki jo je treba uvažati v 90 %, tudi iz nekaterih politično nestabilnih držav;

| L. | ker v skladu z Direktivo 2014/94/EU alternativna goriva še vedno zajemajo goriva fosilnega izvora, kar je v nasprotju s ciljem razogljičenja in postopne odprave fosilnih goriv; ker je treba prednost nameniti rešitvam, ki so nizko- in brezemisijske iz izpušne cevi v celotnem življenjskem ciklu vozila; ker lahko utekočinjeni zemeljski plin (UZP) in stisnjeni zemeljski plin (SZP) za težka tovorna vozila in pomorski sektor kratkoročno in srednjeročno prispevata k izboljšanju kakovosti zraka, zlasti okoli pristanišč in vzdolž obale; |
| --- | --- |

L.

ker v skladu z Direktivo 2014/94/EU alternativna goriva še vedno zajemajo goriva fosilnega izvora, kar je v nasprotju s ciljem razogljičenja in postopne odprave fosilnih goriv; ker je treba prednost nameniti rešitvam, ki so nizko- in brezemisijske iz izpušne cevi v celotnem življenjskem ciklu vozila; ker lahko utekočinjeni zemeljski plin (UZP) in stisnjeni zemeljski plin (SZP) za težka tovorna vozila in pomorski sektor kratkoročno in srednjeročno prispevata k izboljšanju kakovosti zraka, zlasti okoli pristanišč in vzdolž obale;

| M. | ker je treba energetski in prometni sektor tesneje povezati, da bi omogočili poglobljeno razogljičenje mobilnosti; ker nosilci energije – kot sta elektrika in vodik – omogočajo brezemisijsko mobilnost, hkrati pa vključujejo obnovljive vire energije; ker je treba energetski sektor postopoma preusmeriti v uporabo zgolj obnovljivih virov energije in je zato treba zagotoviti skladiščenje presežne energije v obdobjih majhnega povpraševanja; k temu lahko prispevajo električna vozila z baterijo in električna vozila na gorivne celice; ker bodo nizkoemisijski viri energije vmesni korak v prehodu na brezemisijsko mobilnost; ker mora biti tehnološka nevtralnost izhodišče za vzpostavljanje infrastrukture za alternativna goriva; |
| --- | --- |

M.

ker je treba energetski in prometni sektor tesneje povezati, da bi omogočili poglobljeno razogljičenje mobilnosti; ker nosilci energije – kot sta elektrika in vodik – omogočajo brezemisijsko mobilnost, hkrati pa vključujejo obnovljive vire energije; ker je treba energetski sektor postopoma preusmeriti v uporabo zgolj obnovljivih virov energije in je zato treba zagotoviti skladiščenje presežne energije v obdobjih majhnega povpraševanja; k temu lahko prispevajo električna vozila z baterijo in električna vozila na gorivne celice; ker bodo nizkoemisijski viri energije vmesni korak v prehodu na brezemisijsko mobilnost; ker mora biti tehnološka nevtralnost izhodišče za vzpostavljanje infrastrukture za alternativna goriva;

| N. | ker so skoraj vse litij-ionske celice, ki so bistveni sestavni del akumulatorjev električnih vozil, izdelane zunaj Evropske unije, v glavnem v Aziji; |
| --- | --- |

N.

ker so skoraj vse litij-ionske celice, ki so bistveni sestavni del akumulatorjev električnih vozil, izdelane zunaj Evropske unije, v glavnem v Aziji;

| O. | ker so za elektromobilnost ključnega pomena pametna, robustna električna omrežja, boljša povezanost elektroenergetskih in plinskih omrežij prek pretvorbe elektrike v plin, dostop do omrežja za izvajalce storitev polnjenja, zasebne polnilne postaje ter izgradnja polnilnih postaj za vodik; ker pametno in nadzorovano polnjenje električnih vozil z baterijo in električnih vozil na gorivne celice lahko pomaga uravnovesiti omrežja, vendar zanj še vedno ne obstajajo regulativni, davčni in tehnični okviri; |
| --- | --- |

O.

ker so za elektromobilnost ključnega pomena pametna, robustna električna omrežja, boljša povezanost elektroenergetskih in plinskih omrežij prek pretvorbe elektrike v plin, dostop do omrežja za izvajalce storitev polnjenja, zasebne polnilne postaje ter izgradnja polnilnih postaj za vodik; ker pametno in nadzorovano polnjenje električnih vozil z baterijo in električnih vozil na gorivne celice lahko pomaga uravnovesiti omrežja, vendar zanj še vedno ne obstajajo regulativni, davčni in tehnični okviri;

| P. | ker so omrežja TEN-T glavna prometna omrežja v Evropski uniji; ker bi morala biti ključna prednostna naloga osredotočena na izgradnjo infrastrukture za alternativna goriva in doseganje cilja, določenega v sporočilu, da bi do leta 2025 zagotovili polno pokritost koridorjev osrednjega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) s polnilnimi mesti; ker bi bilo treba ta cilj nadalje dopolniti z vzpostavitvijo infrastrukture za alternativna goriva tako znotraj celovitega omrežja TEN-T kot tudi v mestnih, podeželskih in redko poseljenih območjih, ob upoštevanju strukturnih in gospodarskih omejitev, da bi dosegli uravnoteženo pokritost; |
| --- | --- |

P.

ker so omrežja TEN-T glavna prometna omrežja v Evropski uniji; ker bi morala biti ključna prednostna naloga osredotočena na izgradnjo infrastrukture za alternativna goriva in doseganje cilja, določenega v sporočilu, da bi do leta 2025 zagotovili polno pokritost koridorjev osrednjega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) s polnilnimi mesti; ker bi bilo treba ta cilj nadalje dopolniti z vzpostavitvijo infrastrukture za alternativna goriva tako znotraj celovitega omrežja TEN-T kot tudi v mestnih, podeželskih in redko poseljenih območjih, ob upoštevanju strukturnih in gospodarskih omejitev, da bi dosegli uravnoteženo pokritost;

| 1. | pozdravlja navedeno sporočilo Komisije o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva; poudarja, da je potrebno nadaljnje usklajevanje in sodelovanje na ravni EU, da bi razogljičili prometni sektor do leta 2050, in poudarja priložnosti za industrijo, tehnologijo in zaposlovanje, ki jih prinaša uporaba alternativnih goriv in odgovarjajoče infrastrukture; |
| --- | --- |

1.

Okrepitev prizadevanj

| 2. | vseeno poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Direktive 2014/94/EU, hkrati pa ohrani sedanjo opredelitev alternativnih goriv, kot je določena v členu 2 direktive in se osredotoči na njeno pravilno izvajanje, pri tem pa upošteva, da jo je doslej v celoti izvajalo samo osem od petindvajsetih držav članic, da se zapolnijo vrzeli v infrastrukturi za alternativna goriva po vsej Evropski uniji; poudarja, da je treba povečati uporabo alternativnih goriv in ustvariti stabilno okolje za naložbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je ocena nacionalnih okvirnih načrtov, ki jo je pripravila Komisija, pokazala različno raven prizadevanj, ambicij in razpoložljivih finančnih sredstev držav članic in da uporaba alternativnih goriv ni splošna ali enotno porazdeljena; zato poziva Komisijo, naj temeljito oceni projekte nacionalnih okvirnih načrtov in raven zastavljenih ciljev, po potrebi predlaga dodatne ukrepe in podpre države članice s primeri dobre prakse; poziva Komisijo, naj sistem nacionalnih okvirnih načrtov nadomesti z učinkovitejšimi instrumenti, vključno s konkretnimi, zavezujočimi in izvršljivimi cilji, da bi oblikovali trajnostna merila; predlaga, naj Komisija upošteva predvideno in realizirano uporabo vozil na alternativna goriva in njihov tehnološki napredek, da bi državam članicam omogočili prožnost pri odločanju, kako doseči cilje, in si prizadeva doseči cilj vzpostavitve vseevropskega infrastrukturnega omrežja za vsa alternativna goriva, ki so dostopna, združljiva in interoperabilna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva, naj se upoštevata predvideno povečanje prevoza in količine blaga, ki se prevaža, do leta 2030, da bi ustrezno zgradili in opremili novo infrastrukturo; se zaveda pomena sedanjega in napovedanega tehnološkega napredka na področju akumulatorjev, vodika in shranjevanja energije ter poudarja, da je treba ta napredek upoštevati pri sprejemanju strateških odločitev; se zaveda, da je treba novo infrastrukturo prilagoditi povečanemu obsegu in razvoju tehnologij; poudarja, da bo na primer močno povečano število električnih vozil, katerih avtonomija bo dosegla 400 km, vplivalo na gostoto uvedenega omrežja za polnjenje in potrebno vrsto polnjenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaga letno oceno stanja izvajanja držav članic in razširitev področja uporabe direktive z uporabe v osrednjem omrežju TEN-T, da bo zajemala tudi celotno omrežje TEN-T, urbana in regionalna vozlišča ter območja, ki dosegajo „visoko“ raven evropskega indeksa kakovosti zraka več kot 35 dni na leto in z šestkrat večjo gostoto prebivalstva kot je povprečna gostota v EU, da bi dosegli geografsko široko pokritost in vključili tudi infrastrukturo za javne vozne parke; poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe instrumenta za povezovanje Evrope v zvezi s tem in poveča njegovo financiranje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira elektrificirane ceste, ki omogočajo polnjenje električnih vozil med vožnjo; poziva k njihovemu širšemu razvoju, vsaj ob cestah osrednjega in celovitega omrežja TEN-T; meni, da bi lahko bile te ceste rešitev, ki bi omogočala zmanjšanje velikosti baterij in posledično znižanje cen novih vozil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj vzpostavi enake konkurenčne pogoje za različna alternativna goriva, ki zagotavljajo tehnološko nevtralnost, zlasti pri spodbujanju distribucijske infrastrukture, da postane uvedba vodikove infrastrukture obvezna, zahteve za njeno uvajanje pa enake tistim za stisnjeni zemeljski plin, vendar prilagojene v skladu s temi zahtevami za uvedbo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, kako pomembni so trajnostno urbanistično načrtovanje, premik od uporabe zasebnega k skupnemu in javnemu prevozu ter pozivanje Komisije in držav članic, naj posvetijo posebno pozornost razvijanju infrastrukture za alternativna goriva za storitve skupnega in javnega prevoza, kot so avtobusi, tramvaji, vlaki, avtomobili v souporabi, taksiji, kombiji, pa tudi kolesa, skuterji in motorna kolesa; spodbuja uvajanje infrastrukture za alternativna goriva na mestnih in predmestnih območjih, pri čemer naj se daje prednost tistim, kjer je kakovost zraka slaba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja lokalne in regionalne organe, ki so podpisniki konvencije županov za podnebje in energijo, naj si prizadevajo v akcijske načrte za trajnostno energijo vključiti konkretne ukrepe, zlasti za izgradnjo ali dokončanje infrastrukture za polnjenje električnih vozil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj dopolni s podnebjem povezane cilje Direktive 2014/94/EU z dodatnimi ukrepi za čist zrak po preverjanju primernosti direktiv o kakovosti zunanjega zraka 2004/107/ES (4) in 2008/50/ES (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja na pomen, ki ga imajo trajnostna javna naročila za vozila na alternativni pogon pri spodbujanju povpraševanja po alternativnih gorivih in infrastrukturi zanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja zagotavljanje čiste energije na letališčih (za uporabo v mirujočih letalih ter za mobilno opremo na letališčih), da bi se zmanjšala poraba kerozina, izboljšala kakovost zraka ter zmanjšala vpliv na podnebne spremembe in hrup; |
| --- | --- |

12.

Sklad za čisto mobilnost: financiranje infrastrukture za alternativna goriva

| 13. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi zagotovila dodatnih 800 milijonov EUR kot zagonsko financiranje za podporo uporabi infrastrukture za alternativna goriva; vendar dvomi, da bo ta finančni vzvod zadosten glede na predvidene potrebe po 5,2 milijardah EUR do leta 2020 in dodatnih 16–22 milijardah EUR skupnih naložb do leta 2025 (6); poziva Komisijo, naj poveča začetno financiranje, podpre ne le uvedbo, ampak tudi delovanje takšne infrastrukture med nedobičkonosno fazo uvajanja na trg, ter se usmeri na potrebe prevoznikov v javnem prometu, tudi za podporo infrastrukturi, kot so delavnice za vzdrževanje; poudarja, da so potrebne dodatne javne naložbe, zlasti pa tudi zasebne naložbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaga, da bi lahko ocenjene potrebe po naložbah v višini 25 milijard EUR do leta 2025 bile sofinancirane tako, da bi Evropska unija prispevala okoli 10 %, okoli 90 % pa industrija, zlasti proizvajalci, dobavitelji, proizvajalci energije in goriv ter drugi deležniki; poudarja, da bi morali imeti projekti infrastrukture za alternativna goriva dostop do nepovratnih sredstev in posojil, ki jih zagotavljajo instrument za povezovanje Evrope, Evropska investicijska banka in naložbeni načrt za Evropo, pri čemer je treba vedno zagotoviti, da ne bo prišlo do izkrivljanja trga; zahteva, naj se finančna sredstva sklada dodelijo v skladu z merili trajnosti, izvedljivosti, tehnološke nevtralnosti, podnebnih ciljev, evropske dodane vrednosti, doseganja razvojnih ciljev in kohezijske politike; poziva, naj Izvajalska agencija za inovacije in omrežja, ki že nadzira instrument za povezovanje Evrope, postane pristojna agencija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da so evropski strukturni in investicijski skladi 2 (skladi ESI 2), pa tudi Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad, Invest EU in Obzorje Evropa ustrezni instrumenti za podporo uvedbi infrastrukture za alternativna goriva ter stalne naložbe v raziskave in inovacije, da bi dosegli boljšo povezovanje sektorjev, kot sta promet in energija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi revizijo Direktive 1999/94/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) v zvezi z označevanjem avtomobilov; meni, da bi moral biti cilj te revizije bistveno izboljšanje obveščenosti potrošnikov glede porabe goriva, emisij CO2 in onesnažujočih emisij ter omogočanje primerjave učinkovitosti in emisij tradicionalnih tehnologij in tehnologij na alternativna goriva pri dejanski vožnji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj pripravi uredbo o gostovanju v infrastrukturi za alternativna goriva, ki bo javno dostopna vsaj v omrežju TEN-T; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da ima obdavčitev velik vpliv na cenovno konkurenčnost alternativnih goriv; zato poziva države članice, naj pregledajo svoje okvire za obdavčitev energije, da bi olajšale in spodbudile uporabo nizko- in brezogljičnih alternativnih goriv ter odpravile sedanje razlike v obdavčitvi energije med različnimi vrstami prevoza, na primer za električno energijo, ki se uporablja za oskrbo z obrežja za ladje v pristaniščih in za proizvodnjo alternativnih goriv, tudi s pretvorbo električne energije v plin kot načina skladiščenja nestalnih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj podpre razogljičenje pomorskega sektorja in sektorja ladijskega prevoza z jasnim poudarkom na inovacijah, digitalizaciji in prilagajanju pristanišč in ladij; poziva Komisijo, države članice in njihove regije, naj vzpostavijo skupni projekt za „modre koridorje utekočinjenega zemeljskega plina za otoke“, zlasti za najbolj oddaljene regije; poudarja, da lahko oskrba z energijo z obale v pristaniščih na celinskih vodah in pomorskih pristaniščih bistveno prispeva k zmanjšanju hrupa, emisij CO2 in drugih onesnaževal ter hkrati izboljšuje kakovost zraka; |
| --- | --- |

19.

Alternativna goriva kot alternativna industrijska politika

| 20. | obžaluje, da je napredek v zvezi z izgradnjo infrastrukture za alternativna goriva in razpoložljivostjo vozil na alternativna goriva prepočasna, saj sta na voljo samo 19 vozil na akumulatorski električni pogon in 2017 hibridnih električnih vozil z možnostjo 25 v primerjavi z 417 modeli z motorji z notranjim zgorevanjem ter poziva proizvajalce, da okrepijo prizadevanja v zvezi s tem; priznava, da so potrebne politike, ki bi spodbudile uporabo vozil, ki so brez- in nizkoemisijska iz izpušne cevi, ponudbo za lahka in težka vozila na alternativna goriva, kot so ambiciozni emisijski standardi za leti 2025 in 2030 za nova lahka in težka vozila, vključno močnimi spodbudami za taka brez- in nizkoemisijska vozila; obenem ugotavlja potrebo po večjih javnih in zasebnih naložbah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja povezavo med razpoložljivostjo vozil na alternativna goriva, uporabo infrastrukture za alternativna goriva in povpraševanjem potrošnikov po teh tehnologijah; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko prehod na alternativna goriva in pogonske sisteme industriji pomagal, da bi postala svetovno konkurenčna in ohranila visokokakovostna delovna mesta v Evropi, hkrati pa bi nadomestil zamujene priložnosti za razogljičenje avtomobilske industrije in pomanjkanje naložb v trajnostni promet; poudarja, da bo povečana uporaba vozil na alternativna goriva zmanjšala proizvodne stroške in pospešila zmanjšanje skupnih stroškov lastništva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na pomen delujočega notranjega trga, ki zagotavlja preprosto dostopnost polnilnih postaj, interoperabilnost plačilnih storitev in tehničnih standardov, pregledno določanje cen goriva ter interoperabilnost strežnikov in podatkovnih formatov; v zvezi s tem poudarja pomen pravočasnih, lahko razumljivih, točnih, dostopnih in preglednih informacij za potrošnike ter dostopnosti teh informacij na odprti podatkovni platformi; poziva k uvedbi več-energetskih postaj, da ne bi bilo treba za vsako vrsto polnjenja vzpostavljati drugega omrežja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da bo večina električnih vozil polnjenih doma ali na delovnem mestu, z dodatnim polnjenjem na javnih in poljavnih mestih, kot so veleblagovnice, železniške postaje ali letališča; v zvezi s tem poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na pametne rešitve za polnjenje, zagotoviti stabilnost omrežja in omogočiti lastno porabo; poudarja, da so za elektromobilnost na dolge razdalje potrebne hitre in ultrahitre polnilne postaje vzdolž avtocest, glavnih cestnih sistemov in omrežnih vozlišč; poudarja, da so ključni dejavniki za delovanje sistema odprt dostop do polnilnih postaj, tehnološka in plačilna interoperabilnost, prosta izbira energije, tudi obnovljivih virov energije, in dobaviteljev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev trajnostnega evropskega zavezništva za baterije in odločno podpira vzpostavitev evropske proizvodnje baterij, ki bo osredotočena na tehnologijo naslednje generacije; poziva Komisijo, naj pobudo razširi na druge pogonske sisteme, kot so gorivne celice, da bi ohranili vodilni položaj evropske tehnologije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj oceni izvedljivost ocen življenjskega cikla za vsa alternativna goriva, baterije in rešitve za pogonske sisteme za trajnostno razogljičenje prometnega sektorja in oceno njegovih emisij in učinkov na porabo energije in vode, rabo zemljišč, okolje in skupnosti; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

(2)  UL L 120, 15.5.2009, str. 5.

(3)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

(4)  UL L 23, 26.1.2005, str. 3.

(5)  UL L 152, 11.6.2008, str. 1.

(6)  COM(2017)0652.

(7)  UL L 12, 18.1.2000, str. 16.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

Izkoriščanje globalizacije: trgovinski vidiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktober 2018 o izkoriščanju globalizacije: trgovinski vidiki (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta o razmisleku Komisije z dne 10. maja 2017 z naslovom Izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o razmisleku Komisije z dne 10. maja 2017 z naslovom Izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0240),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2017 z naslovom Uravnotežena in napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2017 z naslovom Uravnotežena in napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0492),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. septembra 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. septembra 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (COM(2017)0487),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne trgovinske politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne trgovinske politike (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2017 z naslovom Digitalni trgovinski strategiji naproti (3),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. septembra 2017 o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse – Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. septembra 2017 o izvajanju strategije trgovinske politike Trgovina za vse – Napredna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije (COM(2017)0491),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. novembra 2017 o izvajanju sporazumov o prosti trgovini 1. januar 2016-31. december 2016 (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 9. novembra 2017 o izvajanju sporazumov o prosti trgovini 1. januar 2016-31. december 2016 (COM(2017)0654),

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina OZN, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina OZN, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 26/9, sprejete dne 26. junija 2014, in zlasti sklepa iz te resolucije, da se ustanovi odprta medvladna delovna skupina za mednarodne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami, ki naj bi pripravila mednarodni pravno zavezujoč instrument, s katerim naj bi po mednarodnem pravu človekovih pravic urejali dejavnosti mednarodnih družb in drugih podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice št. 26/9, sprejete dne 26. junija 2014, in zlasti sklepa iz te resolucije, da se ustanovi odprta medvladna delovna skupina za mednarodne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami, ki naj bi pripravila mednarodni pravno zavezujoč instrument, s katerim naj bi po mednarodnem pravu človekovih pravic urejali dejavnosti mednarodnih družb in drugih podjetij,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o ocenah učinka trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o ocenah učinka trgovinskih in naložbenih sporazumov na človekove pravice,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja z dne 13. septembra 2017 o stanju v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jean-Clauda Junckerja z dne 13. septembra 2017 o stanju v Uniji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/2321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/2321 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave z dne 16. marca 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Unije za samopotrjevanje potrebne skrbnosti odgovornih uvoznikov v oskrbovalni verigi, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude in zlato z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem (6),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave z dne 4. oktobra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave z dne 4. oktobra 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9),

| — | ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 z naslovom „Povratne informacije in nadaljnja pot pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta služb Komisije z dne 26. februarja 2018 z naslovom „Povratne informacije in nadaljnja pot pri izboljšanju izvajanja in izvrševanja poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini“,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. julija 2015 z naslovom Stanje pri izvajanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. julija 2015 z naslovom Stanje pri izvajanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah (SWD(2015)0144),

| — | ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij, ki so bile objavljene 31. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij, ki so bile objavljene 31. maja 2018,

| — | ob upoštevanju Združenja za prepoved trgovine z izdelki za mučenje, ki ga je generalna skupščina OZN ustanovila na zasedanju dne 18. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Združenja za prepoved trgovine z izdelki za mučenje, ki ga je generalna skupščina OZN ustanovila na zasedanju dne 18. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju mnenja Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 10. aprila 2017 o izboljšanju dostopa do pravnih sredstev na področju podjetništva in človekovih pravic na ravni EU (1/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 10. aprila 2017 o izboljšanju dostopa do pravnih sredstev na področju podjetništva in človekovih pravic na ravni EU (1/2017),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti njenega člena 4(1), ki prepoveduje suženjstvo in podložnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti njenega člena 4(1), ki prepoveduje suženjstvo in podložnost,

| — | ob upoštevanju programskega dokumenta o politiki Mednarodnega denarnega sklada, Svetovne banke in Svetovne trgovinske organizacije (STO), objavljenega dne 10. aprila 2017, z naslovom Trgovina kot gonilo rasti za vse: zagovor trgovine in politik za spodbujanje prilagajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programskega dokumenta o politiki Mednarodnega denarnega sklada, Svetovne banke in Svetovne trgovinske organizacije (STO), objavljenega dne 10. aprila 2017, z naslovom Trgovina kot gonilo rasti za vse: zagovor trgovine in politik za spodbujanje prilagajanja,

| — | ob upoštevanju dokumenta OECD o ključnih vprašanjih iz junija 2017 z naslovom Zagotavljanje uspešnosti globalizacije: boljše življenje za vse (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta OECD o ključnih vprašanjih iz junija 2017 z naslovom Zagotavljanje uspešnosti globalizacije: boljše življenje za vse (10),

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca iz leta 1970 o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih in Konvencije Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava (Unidroit) iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca iz leta 1970 o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih in Konvencije Mednarodnega inštituta za unifikacijo zasebnega prava (Unidroit) iz leta 1995 o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z naslovom Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)0029),

| — | ob upoštevanju splošne uredbe EU o varstvu podatkov, ki je začela veljati 25. aprila 2018 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne uredbe EU o varstvu podatkov, ki je začela veljati 25. aprila 2018 (11),

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju členov 167, 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 167, 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A8-0319/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve (A8-0319/2018),

| A. | ker je globalizacija trajen proces, ki je zaradi hitrega tehnološkega napredka ustvaril nov niz političnih, gospodarskih in družbenih izzivov za prihodnost, in ker se bodo spremenili tako rekoč vsi sektorji; ker regulativni in zakonodajni okvir zaostaja za tem razvojem, zaradi česar so ogroženi pomembni socialni dosežki; |
| --- | --- |

A.

ker je globalizacija trajen proces, ki je zaradi hitrega tehnološkega napredka ustvaril nov niz političnih, gospodarskih in družbenih izzivov za prihodnost, in ker se bodo spremenili tako rekoč vsi sektorji; ker regulativni in zakonodajni okvir zaostaja za tem razvojem, zaradi česar so ogroženi pomembni socialni dosežki;

| B. | ker dohodkovna neenakost ostaja na zgodovinsko najvišjih ravneh, vseeno pa se je delež svetovnega prebivalstva, ki živi v skrajni revščini, zmanjšal s 44 % leta 1980 na 10 % leta 2015; ker se Parlament strinja s Komisijo, da globalizacija predstavlja izziv tudi zato, ker so njene koristi neenakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami, in ker obstaja tveganje, da bo globalizacija združila učinke tehnološkega napredka in posledice nedavne gospodarske krize ter prispevala k nadaljnji rasti neenakosti in družbeni polarizaciji, če ne bodo sprejeti aktivni ukrepi; |
| --- | --- |

B.

ker dohodkovna neenakost ostaja na zgodovinsko najvišjih ravneh, vseeno pa se je delež svetovnega prebivalstva, ki živi v skrajni revščini, zmanjšal s 44 % leta 1980 na 10 % leta 2015; ker se Parlament strinja s Komisijo, da globalizacija predstavlja izziv tudi zato, ker so njene koristi neenakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami, in ker obstaja tveganje, da bo globalizacija združila učinke tehnološkega napredka in posledice nedavne gospodarske krize ter prispevala k nadaljnji rasti neenakosti in družbeni polarizaciji, če ne bodo sprejeti aktivni ukrepi;

| C. | ker sta imeli odprtost svetovne trgovine in globalizacija pozitivne učinke, saj sta iz revščine rešili več milijonov ljudi, in ker lahko prispevata h gospodarski rasti, blaginji in konkurenčnosti držav; ker globalizacija predstavlja tudi izzive, njene koristi pa niso enakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami; ker se zaradi globalizacija ne sme ogrožati okolja; ker državljani EU vedno odločneje zahtevajo, naj trgovinska politika Unije zagotavlja, da se blago, ki vstopa na trg EU, proizvaja v dostojnih in trajnostnih pogojih, in da EU v spreminjajočih se svetovnih okoliščinah spodbuja trgovinsko agendo, ki temelji na vrednotah; |
| --- | --- |

C.

ker sta imeli odprtost svetovne trgovine in globalizacija pozitivne učinke, saj sta iz revščine rešili več milijonov ljudi, in ker lahko prispevata h gospodarski rasti, blaginji in konkurenčnosti držav; ker globalizacija predstavlja tudi izzive, njene koristi pa niso enakomerno porazdeljene med ljudmi in regijami; ker se zaradi globalizacija ne sme ogrožati okolja; ker državljani EU vedno odločneje zahtevajo, naj trgovinska politika Unije zagotavlja, da se blago, ki vstopa na trg EU, proizvaja v dostojnih in trajnostnih pogojih, in da EU v spreminjajočih se svetovnih okoliščinah spodbuja trgovinsko agendo, ki temelji na vrednotah;

| D. | ker je za politiko odprte in pravične trgovine ter naložbeno politiko, ki temeljita na vrednotah, potrebna vrsta učinkovitih spremljajočih politik, da bi bile koristi liberalizacije trgovine za EU ter za prebivalce in gospodarstva tretjih držav čim večje, izgube pa čim manjše; ker bi moralo izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN, katerih namen je odpraviti revščino ter doseči družbeni in okoljski napredek, postati merilo uspešnosti trgovinske politike Unije; |
| --- | --- |

D.

ker je za politiko odprte in pravične trgovine ter naložbeno politiko, ki temeljita na vrednotah, potrebna vrsta učinkovitih spremljajočih politik, da bi bile koristi liberalizacije trgovine za EU ter za prebivalce in gospodarstva tretjih držav čim večje, izgube pa čim manjše; ker bi moralo izvajanje ciljev trajnostnega razvoja OZN, katerih namen je odpraviti revščino ter doseči družbeni in okoljski napredek, postati merilo uspešnosti trgovinske politike Unije;

| E. | ker je protekcionizem poenostavljen in šibak odgovor na izzive globalizacije; ker bodo protekcionistične politike, ki se ne izvajajo v skladu s pravili STO, verižno vplivale na vse ter škodovale uvoznikom, izvoznikom in potrošnikom; ker bi morali pravični in etični trgovinski odnosi postati pravilo v mednarodnih gospodarskih odnosih; |
| --- | --- |

E.

ker je protekcionizem poenostavljen in šibak odgovor na izzive globalizacije; ker bodo protekcionistične politike, ki se ne izvajajo v skladu s pravili STO, verižno vplivale na vse ter škodovale uvoznikom, izvoznikom in potrošnikom; ker bi morali pravični in etični trgovinski odnosi postati pravilo v mednarodnih gospodarskih odnosih;

| F. | ker so podnebne spremembe, ki so posledica človekovih dejavnosti, vedno hitrejše in presegajo najbolj črnoglede napovedi IPCC o izginjanju biotske raznovrstnosti ter srednjeročno ogrožajo preživetje ekosistemov, zlasti morskih ekosistemov, kar je posledica onesnaževanja, zlasti v povezavi z izkoriščanjem ogljikovodikov; |
| --- | --- |

F.

ker so podnebne spremembe, ki so posledica človekovih dejavnosti, vedno hitrejše in presegajo najbolj črnoglede napovedi IPCC o izginjanju biotske raznovrstnosti ter srednjeročno ogrožajo preživetje ekosistemov, zlasti morskih ekosistemov, kar je posledica onesnaževanja, zlasti v povezavi z izkoriščanjem ogljikovodikov;

| G. | ker ima EU pravico sprejemati politike o trgovini ter kulturnih in avdiovizualnih storitvah, da bi zaščitila in spodbudila raznolikost kulturnega izražanja in kulturne dediščine ter prispevala k doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 4 o kakovostnem izobraževanju; ker te druge določbe vključujejo skupno trgovinsko politiko, kot je določena v členu 207 PDEU; |
| --- | --- |

G.

ker ima EU pravico sprejemati politike o trgovini ter kulturnih in avdiovizualnih storitvah, da bi zaščitila in spodbudila raznolikost kulturnega izražanja in kulturne dediščine ter prispevala k doseganju cilja trajnostnega razvoja št. 4 o kakovostnem izobraževanju; ker te druge določbe vključujejo skupno trgovinsko politiko, kot je določena v členu 207 PDEU;

| H. | ker člen 3(3) PEU določa, da mora Unija spoštovati svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbeti za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

H.

ker člen 3(3) PEU določa, da mora Unija spoštovati svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbeti za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine;

| I. | ker je Evropa bogata z različnimi tradicijami ter se ponaša z močno kulturno in ustvarjalno industrijo, malimi in srednjimi podjetji ter različnimi sistemi javnih medijskih ustanov in javno podporo filmu in ker morajo spodbujanje kulturne raznolikosti, spodbujanje dostopa do kulture in spodbujanje demokratičnega dialoga še naprej ostati vodilna načela v skladu s pristopom EU na področju mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropa bogata z različnimi tradicijami ter se ponaša z močno kulturno in ustvarjalno industrijo, malimi in srednjimi podjetji ter različnimi sistemi javnih medijskih ustanov in javno podporo filmu in ker morajo spodbujanje kulturne raznolikosti, spodbujanje dostopa do kulture in spodbujanje demokratičnega dialoga še naprej ostati vodilna načela v skladu s pristopom EU na področju mednarodne trgovine;

| J. | ker kulturni in ustvarjalni sektor prispevata k ustvarjanju dostojnih delovnih mest in gospodarski blaginji ter zagotovita približno 2,6 % BDP EU in imata višjo stopnjo rasti kot preostalo gospodarstvo in zlasti ker sta bila med finančno krizo ena izmed najbolj vzdržljivih sektorjev; ker bo razvoj trgovine s kulturnimi dobrinami in storitvami ter dobrinami in storitvami ustvarjalne industrije pomembno gonilo vzdržne gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropi; |
| --- | --- |

J.

ker kulturni in ustvarjalni sektor prispevata k ustvarjanju dostojnih delovnih mest in gospodarski blaginji ter zagotovita približno 2,6 % BDP EU in imata višjo stopnjo rasti kot preostalo gospodarstvo in zlasti ker sta bila med finančno krizo ena izmed najbolj vzdržljivih sektorjev; ker bo razvoj trgovine s kulturnimi dobrinami in storitvami ter dobrinami in storitvami ustvarjalne industrije pomembno gonilo vzdržne gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropi;

| K. | ker splošna uredba o varstvu podatkov določa visoke standarde za obdelavo osebnih podatkov, ki zahtevajo posebno odgovornost platform in storitev prelivanja v ureditvah mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

K.

ker splošna uredba o varstvu podatkov določa visoke standarde za obdelavo osebnih podatkov, ki zahtevajo posebno odgovornost platform in storitev prelivanja v ureditvah mednarodne trgovine;

| L. | ker je treba za izkoriščanje globalizacije pri vidikih trgovine s kulturnimi dobrinami dosledno upoštevati vse mednarodne konvencije o zaščiti kulturne dediščine, zlasti določbe Haaške konvencije iz leta 1954, konvencije Unesca iz leta 1970 in konvencije Unidroit iz leta 1995; |
| --- | --- |

L.

ker je treba za izkoriščanje globalizacije pri vidikih trgovine s kulturnimi dobrinami dosledno upoštevati vse mednarodne konvencije o zaščiti kulturne dediščine, zlasti določbe Haaške konvencije iz leta 1954, konvencije Unesca iz leta 1970 in konvencije Unidroit iz leta 1995;

| M. | ker medkulturni dialog spodbuja spoštovanje in medsebojno razumevanje ter podpira pravičnejše družbene in gospodarske izmenjave, tudi trgovino, ter s tem prispeva k razvoju praks, ki bolj uravnoteženo in spoštljivo spodbujajo interese vseh strani, in k boju proti nepravičnim praksam, kot so nepoštene klavzule in vsiljeno enostransko pogojevanje; |
| --- | --- |

M.

ker medkulturni dialog spodbuja spoštovanje in medsebojno razumevanje ter podpira pravičnejše družbene in gospodarske izmenjave, tudi trgovino, ter s tem prispeva k razvoju praks, ki bolj uravnoteženo in spoštljivo spodbujajo interese vseh strani, in k boju proti nepravičnim praksam, kot so nepoštene klavzule in vsiljeno enostransko pogojevanje;

Izkoriščanje globalizacije

| 1. | pozdravlja dokument o razmisleku Komisije z naslovom Izkoriščanje globalizacije in njegovo osredotočenost na boljšo dostopnost pozitivnih učinkov globalizacije in poudarja, da se je treba boriti proti negativnim učinkom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mednarodna trgovina ni odločilna zgolj pri gospodarskem razvoju in sodelovanju med državami v globaliziranem gospodarstvu, temveč tudi temeljno vpliva na mir, socialno in ekološko trajnostno rast, zaposlovanje, izkoreninjenje revščine in pomanjkanja hrane, človekove pravice ter boj proti podnebnim spremembam; zato priznava vedno večjo odgovornost EU pri prispevanju k odzivanju na te izzive v okviru svojih svetovnih trgovinskih in zunanjih odnosov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba učinkovito okrepiti nadzor nad trgovino z blagom z dvojno rabo, in zato poziva k izvajanju obveznosti Unije na podlagi mednarodne Pogodbe o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

3.

Pregled stanja

| 4. | ugotavlja, da so države in gospodarstva zaradi globalizacije vedno bolj povezana; ugotavlja, da je to privedlo do nastanka mednarodnih vrednostnih verig, in poudarja, da se zaradi teh vrednostnih verig prestrukturira mednarodna delitev dela, pa tudi medsebojno odvisnost držav; opozarja, da bi lahko njihova izjemno zapletena narava, pomanjkanje preglednosti ter razpršitev odgovornosti vodili k večjemu tveganju kršitev človekovih pravic in pravic delavcev, dejanske nekaznovanosti za kazniva dejanja zoper okolje ter izogibanja davkom in davčnih utaj velikega obsega; ponovno poudarja prednosti trgovinske politike EU, ki temelji na skupnih pravilih in vrednotah, tudi pri vprašanjih, kot so človekove pravice, delovni pogoji in varstvo okolja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so koristi, ki jih prinaša globalizacija, neenakomerno porazdeljene med regijami in znotraj družb, saj imajo nekatere regije in sektorji velike koristi, drugi pa trpijo zaradi strukturnih sprememb in naraščajoče brezposelnosti; ugotavlja, da je ob tehnoloških spremembah, kot sta avtomatizacija in digitalizacija, to razlog, zaradi katerega so deli družbe vse bolj nezaupljivi do globalizacije ali jo zavračajo; ugotavlja, da so finančne in gospodarske krize vplivale na porazdelitev dohodka in zaostrile problem revščine; ugotavlja, da je leta 2014 povprečna vrednost Ginijevega koeficienta razpoložljivega dohodka gospodinjstev dosegla najvišjo zabeleženo vrednost v zadnjih 30 letih ter pokazala tudi izrazito negativen trend pri nizkih in srednjih dohodkih; ugotavlja, da se je srednji razred skrčil v več državah članicah EU ter da se je ravno tako zmanjšal tudi njegov delež v celotnem dohodku; meni, da lahko kombinacija izginjanja srednjega razreda, bojazni državljanov, da bodo izgubili svoj socialni in ekonomski položaj, ter dvomov glede globalizacije vodi v protekcionizem, ki pa je poenostavljen odgovor na pogoste bojazni; v zvezi s tem ugotavlja, da ustreznega odgovora ne predstavljajo niti nacionalistično-protekcionistične niti ustaljene politike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da obeti trajnostne in uspešne domače prihodnosti podpirajo zmanjševanje nezakonitih migracijskih tokov v Evropo in olajšujejo njihovo upravljanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da v pogojih neuspešnega gospodarstva tudi demokracija trpi; opaža, da se demokracija zdaj skoraj povsod krči; poudarja, da imajo državljani več moči kot kdaj koli prej, a številni menijo, da demokracija ne deluje več v njihovo korist; poudarja, da ta trend vodi v avtokratske in nedemokratične države, ki uspešno instrumentalizirajo naše družbe in izkoriščajo negativno odzivanje javnosti na globalizacijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da gospodarski pomen Kitajske in drugih držav jugovzhodne Azije hitro narašča; poudarja vse večje trgovinske in naložbene tokove znotraj te regije; poudarja, da se bo ta trend nadaljeval še več let; ugotavlja, da bo to povzročilo relativno izgubo pomena za sedanji svetovni gospodarski središči Evrope in Severne Amerike ter predstavljalo nove izzive v zvezi z ohranjanjem mednarodne trgovinske politike, ki temelji na vrednotah; poudarja pomen prilagajanja tem novim gospodarskim izzivom; zato ponovno poudarja, da je treba dodatno okrepiti večstranski sistem, ki temelji na pravilih in vrednotah; poudarja, da bodo te spremembe verjetno ogrozile evropske strateške interese; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je globalizacija privedla do hitrejšega in večjega širjenja tehnologije in inovacij ter da je tehnologija lahko ključni dejavnik, ki omogoča trgovino; poudarja, da EU še ni uresničila strategije za digitalno trgovino oziroma obravnavala koristi, ki jih tehnologiji interneta in digitalne knjige transakcij lahko prineseta v mednarodno trgovino; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da kitajsko gospodarstvo močno raste in povečuje svoj tržni delež na račun Evrope in Severne Amerike; ugotavlja, da gre pri novi kitajski pobudi En pas, ena pot za poskus, da država postane vodilna gospodarska sila na svetu; poudarja, da se vpliv Kitajske, ki ni le gospodarski, ampak ima tudi strateške in varnostne razsežnosti, širi v samo Evropo; meni, da gre pri ameriški politiki „Najprej Amerika“ (angl. America First) za poskus soočanja z upadanjem vpliva ZDA in da predstavlja destruktivno težnjo v odnosu do svetovnega gospodarskega reda, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je bila čezatlantska os v zadnjih desetletjih vedno porok za svetovno prosto trgovino, ki temelji na vrednotah, in da lahko v prihodnosti ponovno prevzame to vlogo; v zvezi s tem ugotavlja, da bi lahko čezatlantski sporazum zagotovil nov zagon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da ima večstranski svetovni gospodarski red, v središču katerega je STO, težave pri vključitvi teh korenitih sprememb, pa tudi s spreminjajočimi se interesi držav v mednarodnih sporazumih; ugotavlja, da krepitev protekcionizma v ZDA in drugje ter neupoštevanje potreb in pričakovanj držav v razvoju v mednarodnih sporazumih slabita STO; meni, da je pritožbeni organ STO še posebej pomemben za pomiritev trgovinskih sporov, in izraža resno zaskrbljenost, ker ZDA blokirajo imenovanje članov tega organa, kar ogroža delovanje STO; poziva Komisijo, naj pri reformi pritožbenega organa STO prikaže prožnost, vendar naj vztraja pri dvostopenjskem mehanizmu poravnave; obžaluje, da cilji trajnostnega razvoja niso vključeni v svetovno trgovinsko agendo in da niso bili ustrezno upoštevani; meni, da bi morali mednarodni sporazumi, pa tudi krog pogajanj o razvoju iz Dohe, bolje odražati potrebe in pričakovanja držav v razvoju; |
| --- | --- |

12.

Evropska politika

| 13. | ugotavlja, da je EU soočena z izzivom uspešnega delovanja v tem spreminjajočem se svetovnem gospodarskem okolju, kar pomeni, da mora zagotoviti svojo konkurenčnost, hkrati pa ohraniti socialne in okoljske standarde, povečati sodelovanje z rastočimi gospodarstvi v jugovzhodni Aziji ter z Indijo, Kitajsko in Latinsko Ameriko ter se odzvati na vse bolj samovoljen protekcionizem ZDA; je seznanjen s pomenom sodelovanja pri prestrukturiranju svetovnega gospodarskega reda ter spoštovanja potreb držav v razvoju ter ekonomsko in socialno prikrajšanih v razvitih državah; poudarja, da morata uresničitev ciljev trajnostnega razvoja in izvajanje Pariškega sporazuma služiti za splošni okvir tega sodelovanja, pri čemer je skladnost politik za razvoj najbolj pomembna; poudarja, da so javna sredstva, uradna razvojna pomoč in mobilizacija domačih virov orodja, ki so potrebna za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen spremljajočih politik za podpiranje pozitivnih učinkov in priložnosti, ki jih nudi globalizacija; poudarja, da morajo biti sporazumi o prosti trgovini strukturirani in dobro uravnoteženi; ponovno izraža podporo trgovinski politiki Komisije ter spodbujanju orodij in instrumentov trgovinske politike za urejanje izzivov globalizacije in spopadanje z njimi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da Evropska unija ponuja ustrezen okvir podpore za pripravo naprednih pravil na področju trgovine in naložb, spodbujanje gospodarskega sodelovanja, solidarnosti med narodi in boj proti podnebnim spremembam; spodbuja Unijo, naj dodatno razvije svoje pobude, da bi z učinkovitimi podpornimi ukrepi bolje urejala globalizacijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen s težavami, s katerimi se srečujejo države članice pri reševanju mednarodnih izzivov, s katerimi se srečujejo, kot so migracijski tokovi, finančne krize, davčne utaje, terorizem in podnebne spremembe; poudarja skupno odgovornost ter vlogo regij in mest pri izkoriščanju globalizacije; ugotavlja, da je učinkovitost evropskih ukrepov odvisna od prizadevanj držav članic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da spori med EU in ZDA ustvarjajo nove izzive za EU, a so obenem tudi vir priložnosti za iskanje novih načinov za upravljanje in oblikovanje globalizacije in prevzemanje odgovornosti zanjo; |
| --- | --- |

17.

Notranji odziv Evrope

| 18. | se strinja s Komisijo, da je ohranjanje mednarodne konkurenčnosti ob hkratnem zagotavljanju visokih socialnih in okoljskih standardov pogoj za uspešno evropsko strategijo; pozdravlja, da je bil notranji trg EU s harmonizacijo standardov na področju socialne zaščite, plač in življenjskega standarda dodatno okrepljen, ekonomska unija pa utrjena; meni, da je ta harmonizacija bistvenega pomena, saj je trden notranji trg pogoj za uspešno izvajanje mednarodnih strategij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je konkurenčnost na mednarodni ravni zelo odvisna od tega, ali bosta avtomatizacija in digitalizacija dejansko izvedeni na družbeno in okoljsko odgovoren način, ob hkratnem zagotavljanju varstva zasebnega življenja evropskih državljanov tudi v prihodnje; ugotavlja, da bodo nove tehnologije, tehnologija veriženja blokov, spremenile naravo mednarodne trgovine; opozarja, kako pomembno, da dosežemo naše cilje podnebne politike, in da je treba prehod na obnovljive vire energije izvesti čim prej; meni, da mora EU nujno razviti resnično in učinkovito industrijsko strategijo, da bi zmanjšala zunanjo odvisnost, hkrati pa spodbudila prehod na nizkoogljično gospodarstvo; meni, da bi se bilo treba na priložnosti in izzive, ki jih prinaša globalizacija, ter nedavne ukrepe nekaterih tretjih držav odzvati s trgovinsko politiko EU, ki bi spodbujala odprto in pošteno trgovino s preglednimi pravili in trdnim večstranskim sistemom v okviru STO; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi v skladu s členom 12 PDEU, v katerem se priznava, da je treba pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije upoštevati zahteve varstva potrošnikov, lahko posebno poglavje o varstvu potrošnikov prispevalo k zagotovitvi visoke ravni varstva potrošnikov s pravnimi jamstvi, na primer v zvezi s pravico do zakonskega urejanja in previdnostnim načelom, hkrati pa bi lahko zagotovilo tudi oprijemljive koristi za potrošnike in krepilo njihovo zaupanje, tudi v spletne storitve, spodbudilo trajnostno potrošnjo, vključilo interes potrošnikov v izvajanje celih trgovinskih sporazumov in prispevalo k učinkovitemu izvrševanju prava varstva potrošnikov, tudi v čezmejnih primerih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba zagotoviti bolj enake konkurenčne pogoje za MSP; poziva Komisijo, naj pripravi evropsko trgovinsko strategijo za MSP, da bi jih vključili v mednarodne vrednostne verige in presegli ovire, specifične za trgovino, kot so netarifne ovire; poudarja, da je dostop do informacij ena največjih ovir za udeležbo MSP na trgu, kar pomeni, da je treba povečati preglednost in podporo; zahteva, da Komisija v zvezi s tem razvije instrumente, s pomočjo katerih bi MSP lahko lažje delala s pravili o poreklu in uporabljala preferenciale; opozarja na velik potencial neuporabljenih preferencialov in zahteva, da Komisija določi ambiciozne cilje, da bi bila stopnja njihove izkoriščenosti večja; opozarja tudi, kako pomembna so MSP za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; poziva, naj se v trgovinske sporazume vključijo namenska poglavja o potrebah in interesih MSP, zlasti v zvezi z olajševanjem dostopa do trga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so potrebni učinkoviti instrumenti trgovinske zaščite, in pozdravlja nedavno reformo instrumentov trgovinske zaščite, ki jo je treba učinkovito in sorazmerno izvesti, da se industrijske panoge in delovna mesta zaščitijo pred dampinškim in neupravičeno subvencioniranim uvozom; potrjuje, da se instrumenti trgovinske zaščite ne bi smeli uporabljati za namene protekcionizma; podpira ukrepe, ki jih je Komisija sprejela po tem, ko so ZDA uvedle tarife za jeklo in aluminij; poudarja, da je treba čim prej sprejeti pravila o pregledu naložb, da bi se preprečile tuje naložbe, ki bi temeljile izključno na industrijski politiki in bi bile namenjene nakupu evropskih tehnologij; opozarja, da je potreben močan instrument za mednarodno javno naročanje; pozdravlja smele ukrepe, sprejete za vključitev razsežnosti socialnega in okoljskega dampinga v te instrumente, in poziva Komisijo, naj tudi v prihodnje razvija zanesljive metode, da bi ti razsežnosti v celoti upoštevala, tudi v zvezi s socialnimi in okoljskimi standardi, ki se uporabljajo v državah izvoznicah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da morajo države članice v odziv na izgubo delovnih mest zaradi globalizacije okrepiti svoje politike trga dela in povečati svojo ponudbo izobraževanj; hkrati pa ugotavlja, da je treba – da bi se lahko spoprijeli z novimi izzivi globalizacije – reformirati Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG), vključno z reformo pogojev za prejemanje podpore; poudarja, da mora ESPG postati bolj proaktivno orodje, namenjeno pripravi delavcev in podjetij na boj proti negativnim vplivom globalizacije; opozarja, da morajo imeti manjša podjetja dostop do sredstev ESPG; poudarja, da bi bilo treba področje uporabe ESPG razširiti, da bi vključevalo druge politično pogojene prilagoditve in da je potreben ustrezen proračun ter ustrezen mehanizem za spremljanje in vrednotenje zanj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava pozitivne ukrepe, ki jih je Komisija sprejela, da bi povečala preglednost pri sporazumih o prosti trgovini; poziva Komisijo, naj se z dvomi v zvezi z globalizacijo spoprime tako, da še poveča preglednost pri trgovinskih sporazumih, izboljša spremljanje spoštovanja pravil in zakonodaje EU ter poveča vključenost državljanov; poziva Komisijo, naj prek stalnega dialoga z Evropskim parlamentom, nacionalnimi parlamenti, socialnimi partnerji in civilno družbo vodi popolnoma pregledna pogajanja; poziva Svet, naj nacionalne parlamente in civilno družbo obvešča in vključi že pred odobritvijo pogajalskih mandatov in med pogajanji; obžaluje, da se je Svet v svojih sklepih z dne 22. maja 2018 odločil, da bo ohranil sedanje stanje s tem, ko je odločil, da bo pogajalske smernice za sporazume EU o prosti trgovini objavljal na podlagi posameznega primera; poziva Svet, naj objavi vse pogajalske mandate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so potrebni bolj globalno upravljanje in več globalnih pravil za boljše izkoriščanje globalizacije; poudarja, kako pomembne so spodbujevalne domače politike za povečanje konkurenčnosti in odpornosti EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da agroživilski proizvodi EU izpolnjujejo najvišje standarde na svetu; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo uvoženi agroživilski proizvodi izpolnjevali standarde EU, ter poveča nadzor nad uvoženimi agroživilskimi proizvodi na njihovem kraju izvora in ob prihodu v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | želi spomniti, kako pomembno je učinkovito izvajati trgovinske sporazume, ki so bili sklenjeni, da bi lahko naši kmetje v celoti izkoristili izvozne priložnosti, ki jih ti sporazumi, kot je Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado (CETA), ponujajo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba na svetovni ravni oblikovati nova pravila in ureditve trgovanja, s katerimi bi urejali in harmonizirali proizvodne, socialne in okoljske standarde v agroživilskem sektorju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja trgovinski sporazum, ki ga je EU sklenila z Japonsko, svojim četrtim največjim izvoznim trgom za kmetijske proizvode, in ki bo ponujal dobre priložnosti za izvoz številnih kmetijskih proizvodov EU, kot so mlečni izdelki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja pomen vključevanja učinkovitih dvostranskih zaščitnih klavzul, ki se lahko hitro uporabijo in omogočijo začasno opustitev preferencialov, če bi zaradi začetka veljavnosti trgovinskega sporazuma povečanje uvoza močno škodovalo ali bi lahko močno škodovalo občutljivim sektorjem, ter revizije obstoječih večstranskih zaščitnih mehanizmov iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT) (12), ki bi morali imeti preventivno vlogo za občutljive sektorje na podlagi pragov glede referenčnih količin in cen, ki omogočajo samodejno sprožitev zaščitnih mehanizmov z odlogom, ko so pragi doseženi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da je za Evropsko unijo strateškega pomena, da ohrani visoko raven samooskrbe s hrano; meni, da globalizacija trgovine ne bi smela ogrožati sposobnosti preživetja agroživilskih proizvajalcev EU, saj bi to dolgoročno lahko povzročilo podobno odvisnost od tujine, kot obstaja v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da je razmislek Komisije o izkoriščanju globalizacije prvi tak dokument, ki omenja, kako pomembno je prek evropske trgovinske in naložbene agende krepiti standarde dobrobiti živali; pozdravlja, da je Komisija izrazila pripravljenost, da si bo na tem področju prizadevala za boljše globalno upravljanje; poziva Komisijo, naj dobrobit živali izrecno vključi v svojo naslednjo strategijo trgovinske politike, določbe o dobrobiti živali v obstoječih sporazumih o prosti trgovini pa dodatno izboljša tako, da uporabi klavzule o pregledu; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo trgovinski preferenciali pogojeni s spoštovanjem standardov EU za dobrobit živali, da bodo zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji in upoštevane želje večine državljanov EU; jo nadalje poziva, naj prizna, kako pomembno vlogo lahko imajo višji standardi dobrobiti živali pri uresničevanju več ciljev trajnostnega razvoja, zlasti v zvezi z zdravjem (v zvezi s protimikrobno odpornostjo) in podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da sta kultura in izobraževanje, vključno z vseživljenjskim učenjem, skupni dobrini, da sta dostop do kulture in izobraževanja človekovi pravici in da zato kulture in izobraževanja ni mogoče obravnavati oziroma upravljati na enak način kot drugo blago in storitev, temveč kot javno dobrino, ki jo je treba ohranjati in nenehno izboljševati; zato poziva, naj bodo storitve s kulturnimi, avdiovizualnimi in izobraževalnimi vsebinami, vključno s spletnimi, jasno izključene iz trgovinskih sporazumov med Unijo in tretjimi državami, kot je čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe (TTIP) z Združenimi državami; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zato vztraja, naj ima Unescova konvencija o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005 ključno vlogo pri mednarodnih trgovinskih sporazumih, ki morajo upoštevati in spoštovati ustrezne določbe te konvencije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da je treba trgovinska pogajanja o avtorskih pravicah obvezno uravnotežiti tako, da ne bodo potekala na podlagi najmanjšega skupnega imenovalca, temveč na podlagi najboljših možnih pravil za varstvo kulturne dediščine, spodbujanje kulturne raznolikosti in zagotovitev dohodka zaposlenih v kulturi in medijih, ob tem pa bi bilo treba s temi pogajanji spodbujati in krepiti ustvarjalnost, širjenje znanja in vsebin ter pravic uporabnikov v digitalni dobi, pa tudi vzpostaviti odprto trgovinsko okolje, ki temelji na pravilih in je izjemno pomembno, če želimo, da bi bil kulturni in ustvarjalni sektor Evropske unije uspešen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poziva EU, naj v trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami uveljavi svojo pravico, da sprejme ali ohrani ukrepe (zlasti regulativne in/ali finančne), vključno s pravno zavezujočo splošno določbo za zaščito in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti, kulturne dediščine, svobode izražanja ter pluralnosti in svobode medijev, in sicer ne glede na tehnologijo ali distribucijsko platformo, ki se uporablja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznava varstvo podatkov kot temeljno pravico v Evropski uniji; poziva, naj se visoki standardi varstva podatkov v trgovinskih sporazumih zagotavljajo s tako imenovanim sklepom o vzajemni ustreznosti med Evropsko unijo in državami, ki niso njene članice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba nadalje spodbujati sheme geografskih označb in tradicionalnih posebnosti Evropske unije ter še naprej sklepati ustrezne dvostranske sporazume s tretjimi državami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja mandat, ki ga je Svet nedavno podelil Komisiji, da se v imenu Evropske unije pogaja o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov, s čimer bi odpravili omejitve, ki obstajajo v sedanjem sistemu reševanja sporov med vlagatelji in državo; ugotavlja, da bo večstransko sodišče delovalo kot stalni organ za reševanje naložbenih sporov in da bo predstavljalo bolj pregleden, usklajen in pošten sistem, ki bo izjemno koristen za vlagatelje; pri tem tudi pozdravlja, da se je Svet prav tako odločil, da bo objavil pogajalske smernice, kar je Parlamenta v okviru prizadevanj za večjo preglednost na področju mednarodnih pogajanj več let zahteval; |
| --- | --- |

39.

Zunanji odziv Evrope

| 40. | poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo cilji trajnostnega razvoja in Pariški sporazum postali vodilna načela trgovinske politike EU; ugotavlja, da, kar zadeva uresničitev tega cilja, reforme, ki so bile navedene v strategiji Trgovina za vse, ne zadostujejo; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bo trajnost krovno načelo za vse trgovinske sporazume, tudi tako da obveznosti, povezane s trajnostjo, vključi v vsa poglavja, vključi pa naj posebno poglavje, ki bo prispevalo k podpori in spodbujanju mednarodnih konvencij o socialnih, delovnih in človekovih pravicah ter večstranskih okoljskih sporazumov; ugotavlja, da je treba uporabo teh zavezujočih in izvršljivih določb ustrezno spremljati, da se lahko začnejo postopki posvetovanja z vladami ter po potrebi sprožijo posebni mehanizmi za reševanje sporov iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva Svet in Komisijo, naj bosta pri pogajanjih z industrializiranimi partnerskimi državami bolj ambiciozna glede sklica na konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) v sporazumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj za podporo mednarodne trgovine v sporazume o prosti trgovini vključi trdna in celovita poglavja o trajnostnem razvoju; pozdravlja načrt Komisije v 15 točkah za večjo učinkovitost poglavij EU o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, kako pomembna je uravnotežena in napredna trgovinska politika pri spoprijemanju z izzivi globalizacije s pomočjo uravnoteženih sporazumov (na primer s Kanado, Japonsko, Singapurjem, Avstralijo, Novo Zelandijo, Vietnamom in Mehiko) o prosti trgovini, ki so že bili sklenjeni ali pa pogajanja o njih še potekajo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za ambiciozno trgovinsko politiko in ohrani odprto okolje za naložbe; dodaja, da bi morali biti sklenjeni in podpisani trgovinski sporazumi hitro ratificirani za izpolnitev zavez, danih našim partnerjem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj v sporazume EU o prosti trgovini vključi pravila o digitalni trgovini, vključno s čezmejnimi tokovi podatkov, in tako pokaže, da lahko trgovina z digitalnim blagom in digitalnimi storitvami podjetjem in potrošnikom prinese dejanske koristi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | čestita Komisiji, da se je odločila uvesti novo nagrado Mesto EU za pravično in etično trgovino; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko s tehnologijami distribuirane knjige transakcij in blokovno verigo okrepili mednarodno trgovino ter obravnavali vprašanja, kot sta preglednost in prožnost, in se borili proti ponarejanju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da so v agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah navedene referenčne vrednosti, na podlagi katerih se meri prispevek trgovinske politike EU k dogovorjenim svetovnim ciljem trajnostnega razvoja; ugotavlja, da je treba pri ocenah učinka, ki se opravijo pred začetkom pogajanj, upoštevati uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; ugotavlja, da morajo biti nacionalne strategije za trajnost in izvedbeni načrti za Pariški sporazum ena od bistvenih točk ocen učinka; poudarja, da morajo biti trgovinski sporazumi in njihovi morebitni učinki skladni z zahtevami ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjih poročil o izvajanju sporazumov o prosti trgovini predloži oceno, ki bo vsebovala podatke o njihovem vplivu na uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma; ugotavlja, da je treba dele sporazuma, če bi ti ovirali uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja ali Pariškega sporazuma, prilagoditi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da bi moral biti sistem Komisije za zagotavljanje skladnosti politik za razvoj usklajen s ciljem trajnostnega razvoja št. 17; poudarja, da morajo vzajemne učinke področij politik, kot so trgovina, kmetijstvo, zunanja politika, ribištvo, okolje in davki, usklajeno ocenjevati civilna družba, Komisija in nacionalni parlamenti; ugotavlja, da je treba kršitve določb glede trajnosti uravnotežiti s popravnimi ukrepi; poziva k oceni skladnosti politik za razvoj v skladu z določbami Lizbonske pogodbe o zakonodajnih predlogih, povezanih s trgovino; ugotavlja, da sta odgovorno poslovno ravnanje in odgovorno upravljanje globalnih vrednostnih verig bistvena za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja in da je v agendi 2030 poudarjeno, da je nujno potreben akcijski načrt EU o odgovornem poslovnem ravnanju, s katerim bi se spodbujali skladnost in doslednost politik na ravni EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da morata biti ratifikacija in izvajanje temeljnih delovnih standardov MOD prioriteta pri izvajanju vseh sporazumov o prosti trgovini; ugotavlja, da bi bilo treba organizirano civilno družbo in socialne partnerje prek dvostranskih srečanj s pogajalskimi partnerji vključiti v fazo oblikovanja sporazumov, v fazo izvajanja in v fazo spremljanja po izvajanju; nadalje ugotavlja, da bi bilo treba vzpostaviti učinkovit in delujoč mehanizem za reševanje sporov, pa tudi učinkovite organe za spremljanje, ki bi vključevali civilno družbo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da je EU uredila dobavne verige za les, ribe in konfliktne minerale ter da je več držav članic razvilo okvire potrebne skrbnosti v različnih sektorjih, kar kaže, da je treba razviti širok okvir, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji; zato poziva Komisijo, naj se na vse večjo kompleksnost vrednostnih verig in vse večjo soodvisnost proizvajalcev odzove z jasnimi obveznostmi glede preglednosti in potrebne skrbnosti za celotno dobavno verigo, saj je slabo izvrševanje veljavne delovne zakonodaje in standardov varnosti pri delu v državah izvora še vedno pereč problem; poziva Komisijo, naj se opira na veljavno zakonodajo EU na področju konfliktnih mineralov in lesa ter nedavno objavljene smernice OECD o potrebni skrbnosti pri odgovornem poslovnem ravnanju; ugotavlja, da so globalne vrednostne verige privedle tudi do tega, da nekatera dobaviteljska podjetja ignorirajo delovno pravo, preselijo svoj sedež v državo zunaj EU ter delavce zaposlujejo pod nevarnimi in nesprejemljivimi pogoji; opozarja, da te prakse povzročajo nepošteno konkurenco za dobavitelje, ki ravnajo v skladu z delovnim pravom in mednarodnimi standardi dela, ter vlade, ki želijo izboljšati plače in življenjski standard; poudarja, kako pomembne so dostojne ravni plač in dostojni standardi varnosti pri delu za trajnostni svetovni trgovinski sistem in nove globalne vrednostne verige; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z MOD in OECD preuči vpliv porasta globalnih vrednostnih verig, predloži konkretne predloge za izboljšanje pogojev znotraj teh verig ter si prizadeva za vzpostavitev večstranskega in pravno zavezujočega okvira za odgovornost podjetij in odgovorno poslovno ravnanje, kar zadeva dostojno delo, okoljsko trajnost in spoštovanje človekovih pravic; priznava, da je bolje, da si EU za ta zavezujoči okvir prizadeva v okviru večstranskih pogajanj, kot da enostransko naloži pomembna pravila; poziva EU in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo in si bolj prizadevajo za razpravo v okviru OZN o zavezujoči pogodbi o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj se v skladu s štirimi strateškimi cilji agende MOD za dostojno delo zaveže, da bo spoštovala, spodbujala in uveljavljala mednarodne delovne standarde ter temeljna načela in pravice delavcev; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba za uresničitev cilja enakosti spolov sprejeti aktivne ukrepe, s katerimi bi povečali možnosti žensk, da izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo sporazumi o prosti trgovini; poziva, naj trgovinski sporazumi vključujejo posebno poglavje o trgovini ter enakosti spolov in opolnomočenju žensk, v katerem bodo določeni ukrepi, katerih cilj bodo med drugim boljše usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter dostop do socialnih in zdravstvenih storitev, pa tudi doseči večje sodelovanje podjetij, ki jih vodijo ženske (zlasti mikropodjetij in MSP), na področju javnih naročil, da bi se podprla internacionalizacija podjetij, ki jih vodijo ženske, in sodelovanje žensk v priložnostih iz načina 4; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je glede na napade na večstranski svetovni gospodarski red bistvenega pomena ohraniti ta red, saj bi bila vrnitev v protekcionizem škodljiva in bi vodila v trgovinsko vojno; ugotavlja, da bo lahko večstranski red ohranjen le, če bo reformiran; meni, da bi bilo treba, če naj bo ta red ohranjen, vanj bolje vključiti agendo OZN 2030 in Pariški sporazum o podnebnih spremembah; poziva Komisijo, naj se dejavno vključi v odpravljanje blokade pritožbenega organa STO, in jo prosi, naj spodbuja mednarodno sodelovanje v boju proti nelojalni konkurenci in protekcionizmu, ki sta škodljiva tako za podjetja kot za državljane; ugotavlja, da mora biti glavni cilj EU odprta in poštena trgovina, ki izpolnjuje cilje trajnostnega razvoja in upošteva potrebe držav v razvoju, kot je navedeno v strategiji Trgovina za vse; glede na to, da večstranske pobude trenutno nimajo veliko možnosti za uspeh, opozarja, da bi si EU medtem morala prizadevati za dvo- in večstranske sporazume, v katerih je poštena trgovina eno od vodilnih načel, a meni, da ima EU zaradi sedanjega stanja priložnost prevzeti močno vodilno vlogo pri trajnostni in vzdržni reformi večstranskega trgovinskega reda; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da je odprta, poštena in trajnostna trgovina z ekonomskega vidika zaželena in ima pomembne politične učinke; ugotavlja, da je z vidika politike America First (Najprej Amerika) ter nove pobude En pas, ena pot ključnega strateškega pomena, da EU trgovino uporabi kot instrument za spodbujanje demokratičnega in trajnostnega razvoja ter za okrepitev dialoga in tehnične pomoči, zlasti v državah vzhodnega partnerstva in z afriškimi partnerji; poudarja, da je treba trgovino in naložbe v partnerskih državah vezati na strategije za trajnostni razvoj; poziva Komisijo, naj se zavzema za usklajeno izvajanje pridružitvenih sporazumov z državami vzhodnega partnerstva; poziva Komisijo, naj srednjeročno razvije strategijo za vzpostavitev stabilnih odnosov s Skupnostjo neodvisnih držav (SND); ugotavlja, da pri izvajanju sporazumov o gospodarskem partnerstvu z afriškimi regijami in državami trgovina ni edini pomemben vidik, temveč da je bistvenega pomena, da se vežejo na zahteve v zvezi s trajnostnim razvojem v afriških državah; poziva Komisijo, naj si prizadeva za izboljšanje zmogljivosti vlad, da vprašanja, povezana s trajnostnim in vključujočim gospodarskim razvojem, vključijo v svoje nacionalne trgovinske strategije in programe; želi spomniti, kako pomembno je – ob upoštevanju izzivov globalizacije – da EU krepi sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, kot so OZN, MOD, OECD in Svetovna banka, na področju trgovinskih zadev; v zvezi s tem obžaluje, da Unija in večina držav članic niso uresničile cilja, da bodo 0,7 % BND-ja namenile za financiranje razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da bi moralo upravljanje svetovne trgovine omogočiti trgovinsko povezovanje, na podlagi katerega bi se ustvarjale dejanske priložnosti za trajnostni razvoj; v zvezi s tem opozarja, da trenutna struktura posebne in drugačne obravnave v STO ne prinaša pričakovanih rezultatov; poudarja, da je treba določbe o posebni in drugačni obravnavi preoblikovati tako, da bodo postale učinkovitejše in operativne za države v razvoju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da lahko trgovinski sporazumi negativno vplivajo na prehransko varnost v državah v razvoju; poziva EU, naj zaščiti lokalno proizvodnjo hrane in prepreči škodljive učinke poceni uvoza, tudi v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | obžaluje, da se vsaj 218 milijonov otrok izkorišča kot delovno silo, predvsem s ciljem znižati stroške; poziva EU, naj zagotovi, da blago, ki je v EU dano v promet prek sistemov certificiranja etičnosti, ni povezano s prisilnim delom in delom otrok, hkrati pa naj poskrbi tudi za verodostojno rabo oznak „pravično“ in „etično“ ter pomaga potrošnikom, da se odločajo na podlagi informacij; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da je bil doslej sklenjen samo en celoviti sporazum o gospodarskem partnerstvu; zato poziva EU, naj prizna težave v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu, s katerimi se države v razvoju soočajo po izteku sporazuma iz Cotonouja; poudarja zlasti, da je treba opraviti poglobljeno analizo vpliva teh sporazumov na afriška gospodarstva in njihove trge dela, pa tudi na spodbujanje trgovine znotraj regij v Afriki; |
| --- | --- |

57.

| 58. | obžaluje, da iz Afrike v obliki nezakonitih finančnih tokov vsako leto odteče vsota, ki presega skupno letno uradno razvojno pomoč; poudarja škodljiv vpliv davčnih utaj na države v razvoju, ki so tako prikrajšane za znatne vsote javnih sredstev, ki bi se na primer lahko uporabila ne le za izboljšanje gospodarske rasti, varstva okolja in javnih storitev, temveč tudi za spodbujanje socialne kohezije; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih da prednost boju proti tej resni težavi in pri tem uporabi vsa orodja, ki jih ima na voljo; vztraja, da je treba v sporazume o prosti trgovini in preferencialne trgovinske režime EU vključiti stroge določbe za boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno poziva, naj se vzpostavijo učinkovita orodja za boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom na svetovni ravni ter naj se okrepi sodelovanje na področju davčnih zadev z državami v razvoju, vključno z mobilizacijo domačih virov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da je treba ustanoviti medvladni organ OZN, ki bi z državami v razvoju enakopravno sodeloval pri reformi splošnih davčnih pravil; |
| --- | --- |

60.

| 61. | odločno podpira nadaljnje vključevanje digitalnih tehnologij in storitev v razvojno politiko EU; poziva Komisijo, naj poveča naložbe v razvijajočo se digitalno infrastrukturo na svetovnem jugu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja načrt EU za zunanje naložbe, katerega namen je spodbujati trajnostno rast, naložbe in ustvarjanje delovnih mest v državah v razvoju; poziva, naj se sedanji mandat EIB za zunanja posojila razširi, da se poveča njena vloga pri doseganju trajnostnega razvoja – s kombiniranjem, sofinanciranjem projektov in z razvijanjem lokalnega zasebnega sektorja – s poudarkom na najmanj razvitih in nestabilnih državah; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja posodobljeno strategijo Komisije za pomoč trgovini iz leta 2017, s katero naj bi bila podpora EU državam v razvoju okrepljena in posodobljena; poziva k večjim prizadevanjem in večji finančni zavezi EU pobudam v okviru strategije za pomoč trgovini, da bi državam v razvoju, zlasti najmanj razvitim državam, pomagala, da bi prek trgovine in naložb dosegle blaginjo, ter podprla njihove ukrepe za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0230.

(2)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(3)  UL C 369, 11.10.2018, str. 22.

(4)  UL C 337, 20.9.2018, str. 33.

(5)  UL L 338, 19.12.2017, str. 1.

(6)  UL C 263, 25.07.2018, str. 371.

(7)  UL C 215, 19.6.2018, str. 261.

(8)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(10)  OECD, C/MIN(2017)2.

(11)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(12)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 23. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Posvetovanje o privilegijih in imuniteti Alfonsa Luigija Marre

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o zahtevi za posvetovanje o privilegijih in imuniteti Alfonsa Luigija Marre (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za posvetovanje o privilegijih in imuniteti Alfonsa Luigija Marre, ki jo je dne 7. marca 2018 posredovalo italijansko pritožbeno sodišče (Corte d’Appello) v Neaplju v zvezi s sodnimi postopki, ki so bili začeti proti njemu (ref. št. 4831/2015 RG in št. 4832/2015 RG), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 17. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za posvetovanje o privilegijih in imuniteti Alfonsa Luigija Marre, ki jo je dne 7. marca 2018 posredovalo italijansko pritožbeno sodišče (Corte d’Appello) v Neaplju v zvezi s sodnimi postopki, ki so bili začeti proti njemu (ref. št. 4831/2015 RG in št. 4832/2015 RG), in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 17. aprila 2018,

| — | po zagovoru Alfonsa Luigija Marre v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Alfonsa Luigija Marre v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2002 o imuniteti italijanskih poslancev in ravnanju italijanskih organov v tej zadevi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2002 o imuniteti italijanskih poslancev in ravnanju italijanskih organov v tej zadevi (2),

| — | ob upoštevanju člena 5(2) in člena 9(14) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2) in člena 9(14) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0325/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0325/2018),

| A. | ker je bil Alfonso Luigi Marra poslanec v Evropskem parlamentu od 21. julija 1994 do 19. julija 1999; |
| --- | --- |

A.

ker je bil Alfonso Luigi Marra poslanec v Evropskem parlamentu od 21. julija 1994 do 19. julija 1999;

| B. | ker je bil proti Alfonsu Luigiju Marri dvakrat uveden sodni postopek v zvezi z domnevno žaljivimi izjavami, zapisanimi na letaku z dne 19. septembra 1996, ko je bil poslanec Evropskega parlamenta; ker sta sodišče prve stopnje (sodbi z dne 17. in 22. februarja 2000) in sodišče druge stopnje (sodba z dne 6. marca 2002) Alfonsu Luigiju Marri naložila, naj oškodovancem plača odškodnino; ker je italijansko vrhovno sodišče (Corte di Cassazione) na zahtevo Alfonsa Luigija Marre s sklepom z dne 20. februarja 2007 zadevo predložilo Sodišču Evropske unije v predhodno odločanje o razlagi pravil Skupnosti o imuniteti poslancev; |
| --- | --- |

B.

ker je bil proti Alfonsu Luigiju Marri dvakrat uveden sodni postopek v zvezi z domnevno žaljivimi izjavami, zapisanimi na letaku z dne 19. septembra 1996, ko je bil poslanec Evropskega parlamenta; ker sta sodišče prve stopnje (sodbi z dne 17. in 22. februarja 2000) in sodišče druge stopnje (sodba z dne 6. marca 2002) Alfonsu Luigiju Marri naložila, naj oškodovancem plača odškodnino; ker je italijansko vrhovno sodišče (Corte di Cassazione) na zahtevo Alfonsa Luigija Marre s sklepom z dne 20. februarja 2007 zadevo predložilo Sodišču Evropske unije v predhodno odločanje o razlagi pravil Skupnosti o imuniteti poslancev;

| C. | ker je Parlament medtem sprejel resolucijo z dne 11. junija 2002 o imuniteti italijanskih poslancev in ravnanju italijanskih organov v tej zadevi; ker je Parlament ob tej priložnosti menil, da je primer Alfonso Luigi Marra očiten primer brezpogojne imunitete, da bi bilo treba pristojna sodišča pozvati, naj Parlamentu pošljejo dokumentacijo, ki je potrebna za ugotovitev, ali zadevni primeri vključujejo brezpogojno imuniteto iz člena 8 Protokola št. 7, in da bi morala biti pristojna sodišča pozvana, da do končne ugotovitve Parlamenta prekinejo postopek; ker je bilo iz navodil v pozivu Sodišču razvidno, da italijanska sodišča niso prejela resolucije; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament medtem sprejel resolucijo z dne 11. junija 2002 o imuniteti italijanskih poslancev in ravnanju italijanskih organov v tej zadevi; ker je Parlament ob tej priložnosti menil, da je primer Alfonso Luigi Marra očiten primer brezpogojne imunitete, da bi bilo treba pristojna sodišča pozvati, naj Parlamentu pošljejo dokumentacijo, ki je potrebna za ugotovitev, ali zadevni primeri vključujejo brezpogojno imuniteto iz člena 8 Protokola št. 7, in da bi morala biti pristojna sodišča pozvana, da do končne ugotovitve Parlamenta prekinejo postopek; ker je bilo iz navodil v pozivu Sodišču razvidno, da italijanska sodišča niso prejela resolucije;

| D. | ker je Sodišče v okviru navedenega predloga za sprejetje predhodne odločbe razsodilo, da mora nacionalno sodišče, če je bila vložena tožba proti evropskemu poslancu pred tem sodiščem in če je to obveščeno, da je uveden postopek za zaščito privilegijev in imunitete tega istega poslanca, kot je določen v Poslovniku Parlamenta, prekiniti sodni postopek in Parlament zaprositi, da poda svoje mnenje v najkrajšem času (3); |
| --- | --- |

D.

ker je Sodišče v okviru navedenega predloga za sprejetje predhodne odločbe razsodilo, da mora nacionalno sodišče, če je bila vložena tožba proti evropskemu poslancu pred tem sodiščem in če je to obveščeno, da je uveden postopek za zaščito privilegijev in imunitete tega istega poslanca, kot je določen v Poslovniku Parlamenta, prekiniti sodni postopek in Parlament zaprositi, da poda svoje mnenje v najkrajšem času (3);

| E. | ker je italijansko vrhovno sodišče po razsodbi Sodišča v sodbah z dne 10. decembra 2009 zadevo vrnilo pritožbenemu sodišče v Neaplju, da bi lahko to sprejelo odločitev o zadevi Alfonsa Luigija Marre upoštevaje resolucijo Parlamenta z dne 11. junija 2002 in ustrezno sodno prakso Sodišča; ker je pritožbeno sodišče v sodbah z dne 5. decembra 2012, ne da bi zadržalo postopek in zahtevalo mnenje Parlamenta, potrdilo svoje prejšnje sodbe, s katerimi je bilo Alfonsu Luigiju Marri naloženo plačilo odškodnine oškodovancem; ker je italijansko vrhovno sodišče s sodbo z dne 30. aprila 2015 razveljavilo odločbe pritožbenega sodišča in mu zadevo vrnilo, da bi lahko prekinilo postopek in zahtevalo mnenje Parlamenta; ker se je pritožbeno sodišče v Neaplju dejansko odločilo za prekinitev postopka in se z dopisom z dne 27. januarja 2018 obrnilo na Evropski parlament, da bi se posvetovalo o privilegijih in imunitetah Alfonsa Luigija Marre; |
| --- | --- |

E.

ker je italijansko vrhovno sodišče po razsodbi Sodišča v sodbah z dne 10. decembra 2009 zadevo vrnilo pritožbenemu sodišče v Neaplju, da bi lahko to sprejelo odločitev o zadevi Alfonsa Luigija Marre upoštevaje resolucijo Parlamenta z dne 11. junija 2002 in ustrezno sodno prakso Sodišča; ker je pritožbeno sodišče v sodbah z dne 5. decembra 2012, ne da bi zadržalo postopek in zahtevalo mnenje Parlamenta, potrdilo svoje prejšnje sodbe, s katerimi je bilo Alfonsu Luigiju Marri naloženo plačilo odškodnine oškodovancem; ker je italijansko vrhovno sodišče s sodbo z dne 30. aprila 2015 razveljavilo odločbe pritožbenega sodišča in mu zadevo vrnilo, da bi lahko prekinilo postopek in zahtevalo mnenje Parlamenta; ker se je pritožbeno sodišče v Neaplju dejansko odločilo za prekinitev postopka in se z dopisom z dne 27. januarja 2018 obrnilo na Evropski parlament, da bi se posvetovalo o privilegijih in imunitetah Alfonsa Luigija Marre;

| F. | ker se člen 8 in člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije med seboj izključujeta (4); ker obravnavani primer zadeva le domnevno diskriminatorna mnenja, ki jih je izrazil poslanec Evropskega parlamenta; ker je zato samoumevno, da se uporabi zgolj člen 8; |
| --- | --- |

F.

ker se člen 8 in člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije med seboj izključujeta (4); ker obravnavani primer zadeva le domnevno diskriminatorna mnenja, ki jih je izrazil poslanec Evropskega parlamenta; ker je zato samoumevno, da se uporabi zgolj člen 8;

| G. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi izraženega mnenja ali oddanega glasu pri opravljanju svojih dolžnosti; ker je torej treba tako imuniteto šteti za absolutno imuniteto, ki preprečuje vsak sodni postopek zaradi izraženega mnenja ali glasu, podanega pri opravljanju poslanskih funkcij, saj varuje svobodo izražanja in neodvisnost evropskih poslancev (5); |
| --- | --- |

G.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskave, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi izraženega mnenja ali oddanega glasu pri opravljanju svojih dolžnosti; ker je torej treba tako imuniteto šteti za absolutno imuniteto, ki preprečuje vsak sodni postopek zaradi izraženega mnenja ali glasu, podanega pri opravljanju poslanskih funkcij, saj varuje svobodo izražanja in neodvisnost evropskih poslancev (5);

| H. | ker je Sodišče razsodilo, da mora evropski poslanec, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna (6); ker čeprav so bile domnevno žaljive izjave izražene med letoma 1996 in 2001, torej pred sodbo leta 2011 v zadevi Patriciello, pa ostaja dejstvo, da so italijanska sodišča leta 2018 Odbor za pravne zadeve zaprosila za mnenje, kar pomeni, da je bila po tem ustvarjena sodna praksa; |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče razsodilo, da mora evropski poslanec, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna (6); ker čeprav so bile domnevno žaljive izjave izražene med letoma 1996 in 2001, torej pred sodbo leta 2011 v zadevi Patriciello, pa ostaja dejstvo, da so italijanska sodišča leta 2018 Odbor za pravne zadeve zaprosila za mnenje, kar pomeni, da je bila po tem ustvarjena sodna praksa;

| I. | ker dejstva zadeve, ki izhajajo iz dokumentov, danih na voljo Odboru za pravne zadeve, in iz zaslišanja pred tem odborom, kažejo, da izjave Alfonsa Luigija Marre niso neposredno in očitno povezane z njegovimi parlamentarnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

I.

ker dejstva zadeve, ki izhajajo iz dokumentov, danih na voljo Odboru za pravne zadeve, in iz zaslišanja pred tem odborom, kažejo, da izjave Alfonsa Luigija Marre niso neposredno in očitno povezane z njegovimi parlamentarnimi dejavnostmi;

| J. | ker zato ni mogoče reči, da je Alfonso Luigi Marra, ko je izrekel ta mnenja, ravnal v okviru svoje dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker zato ni mogoče reči, da je Alfonso Luigi Marra, ko je izrekel ta mnenja, ravnal v okviru svoje dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta;

| 1. | meni, da mnenja, ki jih je izrazil Alfonso Luigi Marra, niso zajeta v parlamentarno imuniteto v smislu člena 8 Protokola št. 7; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Italijanske republike in Alfonsu Luigiju Marri. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

(2)  UL C 261 E, 30.10.2003, str. 102.

(3)  Združeni zadevi C-200/07 in C-201/07, Marra, naveden zgoraj, točka 43.

(4)  Združeni zadevi C-200/07 in C-201/07, Marra, naveden zgoraj, točka 45.

(5)  Združeni zadevi C-200/07 in C-201/07, Marra, naveden zgoraj, točka 27.

(6)  Zgoraj navedena zadeva C-163/10, Patriciello, točki 33 in 35.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Zahteva za odvzem imunitete Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis), ki jo je 31. maja 2017 posredoval državni tožilec pri vrhovnem sodišču Helenske republike v povezavi s postopkom št. ABM:EOE 20/2017 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 3. julija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis), ki jo je 31. maja 2017 posredoval državni tožilec pri vrhovnem sodišču Helenske republike v povezavi s postopkom št. ABM:EOE 20/2017 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 3. julija 2017,

| — | po zagovoru Manolisa Kefalojanisa (Manolis Kefalogiannis) v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Manolisa Kefalojanisa (Manolis Kefalogiannis) v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | po izjavi Kristiana Knudsena, vršilca dolžnosti generalnega direktorja generalnega direktorata Evropskega parlamenta za kadrovske zadeve, |
| --- | --- |

—

po izjavi Kristiana Knudsena, vršilca dolžnosti generalnega direktorja generalnega direktorata Evropskega parlamenta za kadrovske zadeve,

| — | po izmenjavi mnenj z namestnikom državnega tožilca za boj proti gospodarskemu kriminalu Helenske republike, |
| --- | --- |

—

po izmenjavi mnenj z namestnikom državnega tožilca za boj proti gospodarskemu kriminalu Helenske republike,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0333/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0333/2018),

| A. | ker je namestnik državnega tožilca pri vrhovnem sodišču Helenske Republike zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis), da bi se lahko zoper njega uvedel kazenski pregon zaradi dveh domnevnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

A.

ker je namestnik državnega tožilca pri vrhovnem sodišču Helenske Republike zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis), da bi se lahko zoper njega uvedel kazenski pregon zaradi dveh domnevnih kaznivih dejanj;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države članice uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker se v skladu s členom 62 ustave Helenske republike proti poslancem v času njihovega mandata ne sme začeti kazenski postopek, ne sme se jim odvzeti prostost, jih zapreti ali drugače pridržati brez dovoljenja poslanske zbornice; |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s členom 62 ustave Helenske republike proti poslancem v času njihovega mandata ne sme začeti kazenski postopek, ne sme se jim odvzeti prostost, jih zapreti ali drugače pridržati brez dovoljenja poslanske zbornice;

| E. | ker se zahteva namestnika državnega tožilca pri vrhovnem sodišču Helenske republike nanaša na postopke v zvezi z domnevnima kršitvama v skladu s členom 385(1)(b) grškega kazenskega zakonika in členom 4 zakona št. 2803/2000, ki se nanašata na izsiljevanje z grožnjo oziroma na goljufijo; |
| --- | --- |

E.

ker se zahteva namestnika državnega tožilca pri vrhovnem sodišču Helenske republike nanaša na postopke v zvezi z domnevnima kršitvama v skladu s členom 385(1)(b) grškega kazenskega zakonika in členom 4 zakona št. 2803/2000, ki se nanašata na izsiljevanje z grožnjo oziroma na goljufijo;

| F. | ker se Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) očita poskus goljufije, ki škodi finančnim interesom Evropske unije, na podlagi katerega je nastala škoda več kot 73 000 EUR, ker si je poskusil nezakonito prisvojiti del plače svoje pomočnice v znesku 4 240 EUR na mesec med julijem 2014 in koncem leta 2016; |
| --- | --- |

F.

ker se Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) očita poskus goljufije, ki škodi finančnim interesom Evropske unije, na podlagi katerega je nastala škoda več kot 73 000 EUR, ker si je poskusil nezakonito prisvojiti del plače svoje pomočnice v znesku 4 240 EUR na mesec med julijem 2014 in koncem leta 2016;

| G. | ker se Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 9(8) Poslovnika Evropskega parlamenta nikakor ne izreče o tem, ali je poslanec kriv, niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se mu očitajo, upravičujejo kazenski pregon, tudi če se lahko odbor pri obravnavi zahteve podrobno seznani z zadevo; |
| --- | --- |

G.

ker se Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 9(8) Poslovnika Evropskega parlamenta nikakor ne izreče o tem, ali je poslanec kriv, niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki se mu očitajo, upravičujejo kazenski pregon, tudi če se lahko odbor pri obravnavi zahteve podrobno seznani z zadevo;

| H. | ker prav tako ni v pristojnosti Evropskega parlamenta, da se izreče o tem, ali je poslanec kriv, niti o tem, ali je treba uvesti kazenski pregon za dejanja, ki se mu očitajo, niti da se izreče o kakovosti nacionalnih pravnih in sodnih sistemov; |
| --- | --- |

H.

ker prav tako ni v pristojnosti Evropskega parlamenta, da se izreče o tem, ali je poslanec kriv, niti o tem, ali je treba uvesti kazenski pregon za dejanja, ki se mu očitajo, niti da se izreče o kakovosti nacionalnih pravnih in sodnih sistemov;

| I. | ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo za neodvisnost Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

I.

ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo za neodvisnost Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| J. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

J.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| K. | ker je treba imuniteto odvzeti, če se zadevni postopek ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je poslanec izrekel, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, razen če se domneva, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo poslančevi politični dejavnosti ali njegovemu ugledu in torej neodvisnosti Parlamenta (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

ker je treba imuniteto odvzeti, če se zadevni postopek ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je poslanec izrekel, v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, razen če se domneva, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se škodovalo poslančevi politični dejavnosti ali njegovemu ugledu in torej neodvisnosti Parlamenta (fumus persecutionis);

| L. | ker je treba sklepati na podlagi informacij in pojasnil v obravnavani zadevi, vključno z odgovori namestnika državnega tožilca za boj proti gospodarskemu kriminalu Helenske republike med izmenjavo mnenj, ki je potekala z njim, in ob upoštevanju okoliščin, v katerih so zadevni organi obravnavali postopek zoper Manolisa Kefalojanisa (Manolis Kefalogiannis), nejasnosti glede elementov, na katerih temelji zahteva za odvzem imunitete, in resnih dvomov glede postopka, vključno z obrazložitvijo zahteve za odvzem imunitete; |
| --- | --- |

L.

ker je treba sklepati na podlagi informacij in pojasnil v obravnavani zadevi, vključno z odgovori namestnika državnega tožilca za boj proti gospodarskemu kriminalu Helenske republike med izmenjavo mnenj, ki je potekala z njim, in ob upoštevanju okoliščin, v katerih so zadevni organi obravnavali postopek zoper Manolisa Kefalojanisa (Manolis Kefalogiannis), nejasnosti glede elementov, na katerih temelji zahteva za odvzem imunitete, in resnih dvomov glede postopka, vključno z obrazložitvijo zahteve za odvzem imunitete;

| M. | ker se je zato izkazalo, da gre za zadevo, v kateri je mogoče domnevati, da je podan primer fumus persecutionis; |
| --- | --- |

M.

ker se je zato izkazalo, da gre za zadevo, v kateri je mogoče domnevati, da je podan primer fumus persecutionis;

| N. | ker se zato Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) ne bi smela odvzeti imuniteta; |
| --- | --- |

N.

ker se zato Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) ne bi smela odvzeti imuniteta;

| 1. | sklene, da se Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis) imuniteta ne odvzame; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilcu pri vrhovnem sodišču Helenske republike in Manolisu Kefalojanisu (Manolis Kefalogiannis). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v združenih zadevah Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Elektronska izdaja Uradnega lista Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 216/2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2020/C 345/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (14463/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (14463/2017),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0412/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0323/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0323/2018),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---

Sreda, 24. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Zahteva za odvzem imunitete Steevu Brioisu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Steevu Brioisu (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Steevu Brioisu, ki jo je dne 21. februarja 2018 posredoval minister za pravosodje Francoske republike v zvezi s sodno preiskavo (B-49 2018/00242), ki jo je odredilo regionalno sodišče v Nanterre na podlagi zahtevka združenja Maison des Potes – Maison de l’Égalité za združitev sodnih postopkov v zvezi z javnim spodbujanjem rasne ali verske diskriminacije in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 28. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Steevu Brioisu, ki jo je dne 21. februarja 2018 posredoval minister za pravosodje Francoske republike v zvezi s sodno preiskavo (B-49 2018/00242), ki jo je odredilo regionalno sodišče v Nanterre na podlagi zahtevka združenja Maison des Potes – Maison de l’Égalité za združitev sodnih postopkov v zvezi z javnim spodbujanjem rasne ali verske diskriminacije in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 28. maja 2018,

| — | po zagovoru Steeva Brioisa v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Steeva Brioisa v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, kakor je bila spremenjena z ustavnim zakonom št. 95-880 z dne 4. avgusta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, kakor je bila spremenjena z ustavnim zakonom št. 95-880 z dne 4. avgusta 1995,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0349/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0349/2018),

| A. | ker državni tožilec pritožbenega sodišča v Versaillesu zahteva odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Steevu Brioisu v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker državni tožilec pritožbenega sodišča v Versaillesu zahteva odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Steevu Brioisu v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker je zahteva za odvzem poslanske imunitete Steevu Brioisu povezana z domnevnim kaznivim dejanjem neznane osebe ali oseb zaradi javnega spodbujanja diskriminacije na podlagi državljanstva, rase ali vere v govorjeni ali pisni obliki ali s pomočjo podob ali javne elektronske korespondence, to kaznivo dejanje pa je opredeljeno v francoski zakonodaji v odstavku 8 člena 24, v odstavku 1 člena 23 in členu 42 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 93-3 Zakona št. 82-652 z dne 29. julija 1982, kazni za to kaznivo dejanje pa so določene v odstavkih 8, 10, 11 in 12 člena 24 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 121-7 francoskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

B.

ker je zahteva za odvzem poslanske imunitete Steevu Brioisu povezana z domnevnim kaznivim dejanjem neznane osebe ali oseb zaradi javnega spodbujanja diskriminacije na podlagi državljanstva, rase ali vere v govorjeni ali pisni obliki ali s pomočjo podob ali javne elektronske korespondence, to kaznivo dejanje pa je opredeljeno v francoski zakonodaji v odstavku 8 člena 24, v odstavku 1 člena 23 in členu 42 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 93-3 Zakona št. 82-652 z dne 29. julija 1982, kazni za to kaznivo dejanje pa so določene v odstavkih 8, 10, 11 in 12 člena 24 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 121-7 francoskega kazenskega zakonika;

| C. | ker je bila sodna preiskava zoper Steeva Brioisa odrejena v odziv na sodni postopek, ki ga je 22. maja 2014 sprožilo združenje „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“; |
| --- | --- |

C.

ker je bila sodna preiskava zoper Steeva Brioisa odrejena v odziv na sodni postopek, ki ga je 22. maja 2014 sprožilo združenje „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“;

| D. | ker se tožba nanaša na izjave iz letaka z naslovom „Priročnik za lokalne svetnike Nacionalne fronte“, izdanega 19. septembra 2013 in objavljenega 30. novembra 2013 na uradni spletni strani federacije Nacionalne fronte, ki je spodbujal kandidate te stranke, izvoljene za lokalne svetnike na volitvah 23. in 30. marca 2014, naj na prvi seji novega lokalnega sveta priporočajo prednostno obravnavo Francozov (t. i. priorité nationale) pri dodeljevanju socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

D.

ker se tožba nanaša na izjave iz letaka z naslovom „Priročnik za lokalne svetnike Nacionalne fronte“, izdanega 19. septembra 2013 in objavljenega 30. novembra 2013 na uradni spletni strani federacije Nacionalne fronte, ki je spodbujal kandidate te stranke, izvoljene za lokalne svetnike na volitvah 23. in 30. marca 2014, naj na prvi seji novega lokalnega sveta priporočajo prednostno obravnavo Francozov (t. i. priorité nationale) pri dodeljevanju socialnih stanovanj;

| E. | ker je mogoče po francoski zakonodaji pripisati kazensko odgovornost ne le stvarnemu avtorju publikacije; |
| --- | --- |

E.

ker je mogoče po francoski zakonodaji pripisati kazensko odgovornost ne le stvarnemu avtorju publikacije;

| F. | ker je tedanji direktor publikacij Nacionalne fronte preiskovalce med preiskavo obvestil, da so priročnik, ki je predmet spora, sestavile službe generalnega sekretariata; ker je bil Steeve Briois tedaj generalni sekretar; |
| --- | --- |

F.

ker je tedanji direktor publikacij Nacionalne fronte preiskovalce med preiskavo obvestil, da so priročnik, ki je predmet spora, sestavile službe generalnega sekretariata; ker je bil Steeve Briois tedaj generalni sekretar;

| G. | ker so pristojni organi zaprosili za odvzem imunitete Steeva Brioisa, da bi lahko z njim opravili uvodno zaslišanje v zvezi z obtožbami, ki so bile vložene zoper njega; |
| --- | --- |

G.

ker so pristojni organi zaprosili za odvzem imunitete Steeva Brioisa, da bi lahko z njim opravili uvodno zaslišanje v zvezi z obtožbami, ki so bile vložene zoper njega;

| H. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

H.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| I. | ker se v skladu s členom 26 francoske ustave zoper poslanca francoskega parlamenta ne sme odrediti sodnega postopka ali preiskave, niti se ga ne sme aretirati, pridržati ali mu soditi zaradi mnenja ali glasu, izraženega pri opravljanju dolžnosti; |
| --- | --- |

I.

ker se v skladu s členom 26 francoske ustave zoper poslanca francoskega parlamenta ne sme odrediti sodnega postopka ali preiskave, niti se ga ne sme aretirati, pridržati ali mu soditi zaradi mnenja ali glasu, izraženega pri opravljanju dolžnosti;

| J. | ker je obseg imunitete poslancev francoskega parlamenta pravzaprav enak obsegu imunitete poslancev Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; ker je Sodišče razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna; |
| --- | --- |

J.

ker je obseg imunitete poslancev francoskega parlamenta pravzaprav enak obsegu imunitete poslancev Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; ker je Sodišče razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna;

| K. | ker Steeve Briois v času domnevnih kaznivih dejanj, torej 19. septembra in 30. novembra 2013, ni bil poslanec Evropskega parlamenta, vendar je bilo domnevno žaljivo gradivo 23. junija in 2. oktobra 2014 še vedno na voljo vsakomur, ki bi želel dostopati do njega; |
| --- | --- |

K.

ker Steeve Briois v času domnevnih kaznivih dejanj, torej 19. septembra in 30. novembra 2013, ni bil poslanec Evropskega parlamenta, vendar je bilo domnevno žaljivo gradivo 23. junija in 2. oktobra 2014 še vedno na voljo vsakomur, ki bi želel dostopati do njega;

| L. | ker je jasno, da obtožbe niso povezane s položajem Steeva Brioisa kot poslanca Evropskega parlamenta in se pravzaprav navezujejo na dejavnosti, ki so nacionalnega ali regionalnega značaja, saj so izjave namenjene kandidatom za lokalne svetnike pred lokalnimi volitvami 23. in 30. marca 2014; |
| --- | --- |

L.

ker je jasno, da obtožbe niso povezane s položajem Steeva Brioisa kot poslanca Evropskega parlamenta in se pravzaprav navezujejo na dejavnosti, ki so nacionalnega ali regionalnega značaja, saj so izjave namenjene kandidatom za lokalne svetnike pred lokalnimi volitvami 23. in 30. marca 2014;

| M. | ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanec izrazil pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

M.

ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanec izrazil pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| N. | ker ni razloga za sum, da bi bil namen sodnega postopka, ki je bil uveden na zahtevo združenja „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“, ovirati parlamentarno delo Steeva Brioisa (fumus persecutionis), saj je bil zahtevek vložen, preden je postal poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

N.

ker ni razloga za sum, da bi bil namen sodnega postopka, ki je bil uveden na zahtevo združenja „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“, ovirati parlamentarno delo Steeva Brioisa (fumus persecutionis), saj je bil zahtevek vložen, preden je postal poslanec Evropskega parlamenta;

| 1. | sklene, da se Steevu Brioisu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pravosodnemu ministru Francoske republike in Steevu Brioisu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Zahteva za odvzem imunitete Sophie Montel

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Sophie Montel (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sophie Montel, ki jo je dne 21. februarja 2018 posredoval minister za pravosodje Francoske republike v zvezi s sodno preiskavo (B-49 2018/00243), ki jo je odredilo regionalno sodišče v Nanterre na podlagi zahtevka združenja Maison des Potes – Maison de l’Égalité za združitev sodnih postopkov v zvezi z javnim spodbujanjem rasne ali verske diskriminacije in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 28. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sophie Montel, ki jo je dne 21. februarja 2018 posredoval minister za pravosodje Francoske republike v zvezi s sodno preiskavo (B-49 2018/00243), ki jo je odredilo regionalno sodišče v Nanterre na podlagi zahtevka združenja Maison des Potes – Maison de l’Égalité za združitev sodnih postopkov v zvezi z javnim spodbujanjem rasne ali verske diskriminacije in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 28. maja 2018,

| — | po zagovoru Sophie Montel v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Sophie Montel v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, kakor je bila spremenjena z ustavnim zakonom št. 95-880 z dne 4. avgusta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 ustave Francoske republike, kakor je bila spremenjena z ustavnim zakonom št. 95-880 z dne 4. avgusta 1995,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0350/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0350/2018),

| A. | ker državni tožilec pritožbenega sodišča v Versaillesu zahteva odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Sophie Montel v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker državni tožilec pritožbenega sodišča v Versaillesu zahteva odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Sophie Montel v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker je zahteva za odvzem poslanske imunitete Sophie Montel povezana z domnevnim kaznivim dejanjem neznane osebe ali oseb zaradi javnega spodbujanja diskriminacije na podlagi državljanstva, rase ali vere v govorjeni ali pisni obliki ali s pomočjo podob ali javne elektronske korespondence, to kaznivo dejanje pa je opredeljeno v francoski zakonodaji v odstavku 8 člena 24, v odstavku 1 člena 23 in členu 42 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 93-3 zakona št. 82-652 z dne 29. julija 1982, kazni za to kaznivo dejanje pa so določene v odstavkih 8, 10, 11 in 12 člena 24 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 121-7 francoskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

B.

ker je zahteva za odvzem poslanske imunitete Sophie Montel povezana z domnevnim kaznivim dejanjem neznane osebe ali oseb zaradi javnega spodbujanja diskriminacije na podlagi državljanstva, rase ali vere v govorjeni ali pisni obliki ali s pomočjo podob ali javne elektronske korespondence, to kaznivo dejanje pa je opredeljeno v francoski zakonodaji v odstavku 8 člena 24, v odstavku 1 člena 23 in členu 42 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 93-3 zakona št. 82-652 z dne 29. julija 1982, kazni za to kaznivo dejanje pa so določene v odstavkih 8, 10, 11 in 12 člena 24 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 121-7 francoskega kazenskega zakonika;

| C. | ker je bila sodna preiskava zoper Sophie Montel odrejena v odziv na sodni postopek, ki ga je 22. maja 2014 sprožilo združenje „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“; |
| --- | --- |

C.

ker je bila sodna preiskava zoper Sophie Montel odrejena v odziv na sodni postopek, ki ga je 22. maja 2014 sprožilo združenje „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“;

| D. | ker se tožba nanaša na izjave iz letaka z naslovom „Priročnik za lokalne svetnike Nacionalne fronte“, izdanega 19. septembra 2013 in objavljenega 30. novembra 2013 na uradni spletni strani federacije Nacionalne fronte, ki je spodbujal kandidate te stranke, izvoljene za lokalne svetnike na volitvah 23. in 30. marca 2014, naj na prvi seji novega lokalnega sveta priporočajo prednostno obravnavo Francozov (t. i. priorité nationale) pri dodeljevanju socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

D.

ker se tožba nanaša na izjave iz letaka z naslovom „Priročnik za lokalne svetnike Nacionalne fronte“, izdanega 19. septembra 2013 in objavljenega 30. novembra 2013 na uradni spletni strani federacije Nacionalne fronte, ki je spodbujal kandidate te stranke, izvoljene za lokalne svetnike na volitvah 23. in 30. marca 2014, naj na prvi seji novega lokalnega sveta priporočajo prednostno obravnavo Francozov (t. i. priorité nationale) pri dodeljevanju socialnih stanovanj;

| E. | ker je mogoče po francoski zakonodaji pripisati kazensko odgovornost ne le stvarnemu avtorju publikacije; |
| --- | --- |

E.

ker je mogoče po francoski zakonodaji pripisati kazensko odgovornost ne le stvarnemu avtorju publikacije;

| F. | ker je tedanji direktor publikacij Nacionalne fronte preiskovalce med preiskavo obvestil, da so priročnik, ki je predmet spora, sestavile službe generalnega sekretariata; ker je bila Sophie Montel tedaj odgovorna za koordinacijo izvoljenih predstavnikov v tem generalnem sekretariatu; |
| --- | --- |

F.

ker je tedanji direktor publikacij Nacionalne fronte preiskovalce med preiskavo obvestil, da so priročnik, ki je predmet spora, sestavile službe generalnega sekretariata; ker je bila Sophie Montel tedaj odgovorna za koordinacijo izvoljenih predstavnikov v tem generalnem sekretariatu;

| G. | ker so pristojni organi zaprosili za odvzem imunitete Sophie Montel, da bi lahko z njo opravili uvodno zaslišanje v zvezi z obtožbami, ki so bile vložene zoper njo; |
| --- | --- |

G.

ker so pristojni organi zaprosili za odvzem imunitete Sophie Montel, da bi lahko z njo opravili uvodno zaslišanje v zvezi z obtožbami, ki so bile vložene zoper njo;

| H. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

H.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| I. | ker se v skladu s členom 26 francoske ustave zoper poslanca francoskega parlamenta ne sme odrediti sodnega postopka ali preiskave, niti se ga ne sme aretirati, pridržati ali mu soditi zaradi mnenja ali glasu, izraženega pri opravljanju dolžnosti; |
| --- | --- |

I.

ker se v skladu s členom 26 francoske ustave zoper poslanca francoskega parlamenta ne sme odrediti sodnega postopka ali preiskave, niti se ga ne sme aretirati, pridržati ali mu soditi zaradi mnenja ali glasu, izraženega pri opravljanju dolžnosti;

| J. | ker je obseg imunitete poslancev francoskega parlamenta pravzaprav enak obsegu imunitete poslancev Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; ker je Sodišče razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna; |
| --- | --- |

J.

ker je obseg imunitete poslancev francoskega parlamenta pravzaprav enak obsegu imunitete poslancev Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; ker je Sodišče razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna;

| K. | ker Sophie Montel v času domnevnih kaznivih dejanj, torej 19. septembra in 30. novembra 2013, ni bila poslanka Evropskega parlamenta, vendar je bilo domnevno žaljivo gradivo 23. junija in 2. oktobra 2014 še vedno na voljo vsakomur, ki bi želel dostopati do njega; |
| --- | --- |

K.

ker Sophie Montel v času domnevnih kaznivih dejanj, torej 19. septembra in 30. novembra 2013, ni bila poslanka Evropskega parlamenta, vendar je bilo domnevno žaljivo gradivo 23. junija in 2. oktobra 2014 še vedno na voljo vsakomur, ki bi želel dostopati do njega;

| L. | ker je jasno, da obtožbe niso povezane s položajem Sophie Montel kot poslanke Evropskega parlamenta in se pravzaprav navezujejo na dejavnosti, ki so nacionalnega ali regionalnega značaja, saj so izjave namenjene kandidatom za lokalne svetnike pred lokalnimi volitvami 23. in 30. marca 2014; |
| --- | --- |

L.

ker je jasno, da obtožbe niso povezane s položajem Sophie Montel kot poslanke Evropskega parlamenta in se pravzaprav navezujejo na dejavnosti, ki so nacionalnega ali regionalnega značaja, saj so izjave namenjene kandidatom za lokalne svetnike pred lokalnimi volitvami 23. in 30. marca 2014;

| M. | ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanka izrazila pri opravljanju svojih dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

M.

ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanka izrazila pri opravljanju svojih dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| N. | ker ni razloga za sum, da bi bil namen sodnega postopka, ki je bil uveden na zahtevo združenja „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“, ovirati parlamentarno delo Sophie Montel (fumus persecutionis), saj je bil zahtevek vložen, preden je postala poslanka Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

N.

ker ni razloga za sum, da bi bil namen sodnega postopka, ki je bil uveden na zahtevo združenja „Maison des Potes – Maison de l’Égalité“, ovirati parlamentarno delo Sophie Montel (fumus persecutionis), saj je bil zahtevek vložen, preden je postala poslanka Evropskega parlamenta;

| 1. | sklene, da se Sophie Montel odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pravosodnemu ministru Francoske republike in Sophie Montel. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Zahteva za odvzem imunitete Georgiosu Kircosu (Georgios Kyrtsos)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o zahtevi za odvzem imunitete Georgiosu Kircosu (Georgios Kyrtsos) (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Georgiosu Kircosu, ki jo je dne 27. februarja 2018 posredoval namestnik generalnega tožilca vrhovnega sodišča Helenske republike zaradi neplačila velikonočnega dodatka v višini 986,46 EUR (dosje št. AVM O 2017/6101) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Georgiosu Kircosu, ki jo je dne 27. februarja 2018 posredoval namestnik generalnega tožilca vrhovnega sodišča Helenske republike zaradi neplačila velikonočnega dodatka v višini 986,46 EUR (dosje št. AVM O 2017/6101) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. marca 2018,

| — | po zagovoru Georgiosu Kircosu v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Georgiosu Kircosu v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju 62. člena ustave Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 62. člena ustave Helenske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0351/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0351/2018),

| A. | ker je tožilstvo vrhovnega sodišča Helenske republike zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Georgiosu Kircosu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je tožilstvo vrhovnega sodišča Helenske republike zahtevalo odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Georgiosu Kircosu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker 62. člen ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslanci ne smejo preganjati, aretirati, pripreti ali se jim ne sme drugače vzeti prostost brez predhodnega soglasja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker 62. člen ustave Helenske republike določa, da se v času trajanja poslanskega mandata poslanci ne smejo preganjati, aretirati, pripreti ali se jim ne sme drugače vzeti prostost brez predhodnega soglasja parlamenta;

| D. | ker je Georgios Kircos kot zakoniti zastopnik (predsednik in glavni izvršni direktor) družb KMP Publishing House Ltd in Free Sunday Publishing House Ltd v imenu KMP Publishing House Ltd sklenil 26. julija 2005 s svojo nekdanjo uslužbenko pogodbo o zaposlitvi na mestu umetniškega direktorja obeh družb; |
| --- | --- |

D.

ker je Georgios Kircos kot zakoniti zastopnik (predsednik in glavni izvršni direktor) družb KMP Publishing House Ltd in Free Sunday Publishing House Ltd v imenu KMP Publishing House Ltd sklenil 26. julija 2005 s svojo nekdanjo uslužbenko pogodbo o zaposlitvi na mestu umetniškega direktorja obeh družb;

| E. | ker je bil Georgios Kircos 27. aprila 2016 obtožen, da svoji nekdanji uslužbenki ni izplačal velikonočnega dodatka v višini 986,46 EUR, s čimer je kršil Zakon o izrednih razmerah št. 690/1945, ki ga je nadomestil člen 8(1) Zakona 236/95, kar je kaznivo dejanje po členu 28 Zakona št. 3996/2011 v povezavi s Skupno ministrsko odločbo 19040/1981; |
| --- | --- |

E.

ker je bil Georgios Kircos 27. aprila 2016 obtožen, da svoji nekdanji uslužbenki ni izplačal velikonočnega dodatka v višini 986,46 EUR, s čimer je kršil Zakon o izrednih razmerah št. 690/1945, ki ga je nadomestil člen 8(1) Zakona 236/95, kar je kaznivo dejanje po členu 28 Zakona št. 3996/2011 v povezavi s Skupno ministrsko odločbo 19040/1981;

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje očitno ni neposredno povezano s funkcijo Georgiosa Kircosa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano z njegovim nekdanjim delovnim mestom direktorja dveh časopisnih hiš; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje očitno ni neposredno povezano s funkcijo Georgiosa Kircosa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč je povezano z njegovim nekdanjim delovnim mestom direktorja dveh časopisnih hiš;

| G. | ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Georgios Kircos izrekel ali oddal na glasovanju pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se pregon ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Georgios Kircos izrekel ali oddal na glasovanju pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker ni razlogov za domnevo, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

ker ni razlogov za domnevo, da je bil sodni postopek sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo (fumus persecutionis);

| 1. | sklene, da se Georgiosu Kircosu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje grškim oblastem in Georgiosu Kircosu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 23. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

Sporazum med EU in Bahami o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Bahami o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Zvezo Bahami o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12389/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12389/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Bahami o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Zvezo Bahami o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12388/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Zvezo Bahami o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Zvezo Bahami o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12388/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0173/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0304/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0304/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Zveze Bahami. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

Sporazum med EU in Mauritiusom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12396/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12396/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12395/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12395/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0177/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0303/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0303/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Mauritius. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

Sporazum med EU ter Antigvo in Barbudo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Antigvo in Barbudo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Antigvo in Barbudo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12383/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12383/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Antigvo in Barbudo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Antigvo in Barbudo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12382/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Antigvo in Barbudo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Antigvo in Barbudo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12382/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0174/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0305/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0305/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Antigve in Barbude. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

Sporazum med EU ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12393/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12393/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12391/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Federacijo Saint Kitts in Nevis o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12391/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0176/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0306/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0306/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federacije Saint Kitts in Nevis. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

Sporazum med EU in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12386/2017 – C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12386/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12386/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12385/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Barbadosom o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Barbadosom o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12385/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0175/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0301/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0301/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Barbadosa. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

Sporazum med EU in Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12399/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12399/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12398/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (12398/2017),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0172/2018),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0302/2018),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Sejšeli. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Portugalska – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0311/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0311/2018),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način;

| C. | ker je Portugalska vložila vlogo EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel za finančni prispevek iz ESPG po tem, ko je bilo odpuščenih 1 161 delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 14 NACE Revizija 2 (Proizvodnja oblačil), v regijah na ravni NUTS 2 Norte (PT11), Centro (PT16) in Lisboa (PT17) na Portugalskem; |
| --- | --- |

C.

ker je Portugalska vložila vlogo EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel za finančni prispevek iz ESPG po tem, ko je bilo odpuščenih 1 161 delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 14 NACE Revizija 2 (Proizvodnja oblačil), v regijah na ravni NUTS 2 Norte (PT11), Centro (PT16) in Lisboa (PT17) na Portugalskem;

| D. | ker je vloga utemeljena na merilih za pomoč iz točke (b) člena 4(1) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je najmanj 500 delavcev postalo presežnih v referenčnem obdobju devetih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ali v več kot dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2, če je prizadetih več kot 500 delavcev v dveh regijah skupaj v državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker je vloga utemeljena na merilih za pomoč iz točke (b) člena 4(1) uredbe o ESPG, ki zahteva, da je najmanj 500 delavcev postalo presežnih v referenčnem obdobju devetih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ali v več kot dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2, če je prizadetih več kot 500 delavcev v dveh regijah skupaj v državi članici;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz točke (b) člena 4(1) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Portugalska na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 4 655 883 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 7 759 806 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so portugalski organi vlogo predložili 24. aprila 2018, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Portugalska, oceno te vloge dokončala 10. septembra 2018 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen, da je po navedbah Portugalske odpuščanje povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, natančneje z liberalizacijo trgovine s tekstilom in oblačili po izteku sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o tekstilu konec leta 2004, kar je povzročilo korenite spremembe v strukturi svetovne trgovine s tekstilom in oblačili; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti v sektorju oblačil v okrožjih, kjer je prišlo do odpuščanja, višja od stopnje brezposelnosti v regijah Norte, Centro in Lisboa, kamor se ta okrožja uvrščajo, in da so obeti za prezaposlitev slabi, saj so med odpuščenimi predvsem nekvalificirane delavke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da so bili delavci odpuščeni v dveh podjetjih, ki delujeta v portugalskem sektorju proizvodnje oblačil, kar naj bi po pričakovanjih znatno negativno vplivalo na lokalno gospodarstvo, in da bodo posledice odpuščanja večje zaradi težav pri prezaposlovanju zaradi pomanjkanja delovnih mest, nizke stopnje izobrazbe odpuščenih delavcev ter visokega števila iskalcev zaposlitve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priporoča uporabo strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, da bi se izboljšale kvalifikacije portugalskih delavcev in tako zmanjšala brezposelnost, zlasti brezposelnost mladih in dolgotrajna brezposelnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen, da se vloga nanaša na 1 161 delavcev, ki so postali presežni, pri čemer jih bo 730 sodelovalo v predlaganih ukrepih; poudarja, da je večina delavcev, ki so postali presežni, žensk (88,63 %); ugotavlja tudi, da je 20,55 % presežnih delavcev starejših od 55 let; glede na navedeno priznava pomen aktivnih ukrepov na trgu dela, ki se sofinancirajo iz ESPG, za izboljšanje možnosti ponovnega vključevanja teh ranljivih skupin na trg dela; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dejstvo, da bodo prilagojene storitve, ki se sofinancirajo iz ESPG, na voljo tudi do 730 mladim do 30. leta, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen, da Portugalska načrtuje tri vrste ukrepov za odpuščene delavce, na katere se nanaša ta vloga, in sicer: (i) usposabljanje in prekvalifikacija, (ii) spodbujanje podjetništva, (iii) nadomestila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi bilo treba z usposabljanjem in prekvalifikacijo ponuditi dejansko alternativo za ponovno vključitev v regijo, pri tem pa upoštevati sektorje, v katerih se povečuje povpraševanje po delavcih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da bo končno nadomestilo, vključno z nadomestili za usposabljanje, mobilnost in obroke, znašalo največ 35 % skupnih stroškov, kakor so določeni v uredbi o ESPG, in da so ukrepi pogojeni s tem, da upravičenci do pomoči dejavno iščejo zaposlitev oziroma se usposabljajo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potrjuje, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju z delovno skupino, v kateri so sodelovali javni zavod za zaposlovanje, predstavniki sindikatov, inštitut za socialno varnost in organ za delovne pogoje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so portugalske oblasti potrdile, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije, ter zagotovile, da se bo preprečilo morebitno dvojno financiranje in da se bodo ukrepi dopolnjevali z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev, in pozdravlja zagotovilo Portugalske v zvezi s tem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj nacionalnim organom naroči, naj v prihodnjih predlogih posredujejo več podrobnosti o sektorjih, ki imajo možnosti za rast in v katerih je torej verjetno, da se bodo ustvarila delovna mesta, ter naj zberejo utemeljene podatke o vplivu financiranja iz ESPG, tudi o kakovosti delovnih mest in stopnji ponovne vključitve na trg dela, dosežene s pomočjo iz ESPG; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti na svoj poziv Komisiji, naj javnosti omogoči dostop do vseh dokumentov, povezanih z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Portugalske – EGF/2018/002 PT/Norte-Centro-Lisboa oblačila

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/1720.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

Imenovanje izvršnega direktorja EFSI

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe z dne 19. julija 2018 za ponovno imenovanje izvršnega direktorja sklada (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe z dne 19. julija 2018 za ponovno imenovanje izvršnega direktorja sklada (C8-0423/2018),

| — | ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1),

| — | ob upoštevanju člena 122a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0314/2018),

| A. | ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje EIB za triletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša, po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen; |
| --- | --- |

A.

ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje EIB za triletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša, po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen;

| B. | ker je usmerjevalni odbor EFSI 19. julija 2018 sprejel predlog za ponovno imenovanje izvršnega direktorja in namestnice izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

B.

ker je usmerjevalni odbor EFSI 19. julija 2018 sprejel predlog za ponovno imenovanje izvršnega direktorja in namestnice izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu;

| C. | ker sta Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 25. septembra 2018 poslušala predstavitev predlaganega kandidata za izvršnega direktorja EFSI Wilhelma Moltererja, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov; |
| --- | --- |

C.

ker sta Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 25. septembra 2018 poslušala predstavitev predlaganega kandidata za izvršnega direktorja EFSI Wilhelma Moltererja, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov;

| 1. | odobri imenovanje Wilhelma Motererja za izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

Imenovanje namestnika izvršnega direktorja EFSI

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu za imenovanje namestnice izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Odobritev)

(2020/C 345/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe z dne 19. julija 2018 za ponovno imenovanje namestnice izvršnega direktorja sklada (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe z dne 19. julija 2018 za ponovno imenovanje namestnice izvršnega direktorja sklada (C8-0424/2018),

| — | ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2015/1017 z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2015/1017 z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1),

| — | ob upoštevanju člena 122a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0312/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0312/2018),

| A. | ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) za triletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša, po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen; |
| --- | --- |

A.

ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) za triletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša, po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen;

| B. | ker je 19. julija 2018 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za ponovno imenovanje izvršnega direktorja in namestnice izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

B.

ker je 19. julija 2018 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za ponovno imenovanje izvršnega direktorja in namestnice izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu;

| C. | ker sta 25. septembra 2018 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlagane kandidatke za namestnico izvršnega direktorja EFSI Ilijane Canove, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odborov; |
| --- | --- |

C.

ker sta 25. septembra 2018 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlagane kandidatke za namestnico izvršnega direktorja EFSI Ilijane Canove, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odborov;

| 1. | odobri imenovanje Ilijane Canove za namestnico izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Evropski investicijski banki in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2020/C 345/32)

Spremembe 161, 187, 206 in 213

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Direktiva 98/83/ES je določila pravni okvir za varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista. Ta direktiva bi morala imeti isti cilj. V ta namen je treba na ravni Unije predpisati minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati voda, predvidena za ta namen. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da je voda, namenjena za prehrano ljudi, brez mikroorganizmov in parazitov ter brez snovi, ki lahko v določenih primerih predstavljajo morebitno nevarnost za zdravje ljudi, ter da izpolnjuje navedene minimalne zahteve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Direktiva 98/83/ES je določila pravni okvir za varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista. Ta direktiva bi morala imeti isti cilj. V ta namen je treba na ravni Unije predpisati minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati voda, predvidena za ta namen. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da je voda, namenjena za prehrano ljudi, brez mikroorganizmov in parazitov ter brez snovi, ki lahko v določenih primerih predstavljajo morebitno nevarnost za zdravje ljudi, ter da izpolnjuje navedene minimalne zahteve.

| (2) | Direktiva 98/83/ES je določila pravni okvir za varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista. Ta direktiva bi morala imeti isti cilj
  in zagotavljati splošni dostop do te vode za vse v Uniji
  . V ta namen je treba na ravni Unije predpisati minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati voda, predvidena za ta namen. Države članice bi morale sprejeti
  vse
  potrebne ukrepe za zagotovitev, da je voda, namenjena za prehrano ljudi, brez mikroorganizmov in parazitov ter brez snovi, ki lahko v določenih primerih predstavljajo morebitno nevarnost za zdravje ljudi, ter da izpolnjuje navedene minimalne zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 98/83/ES je določila pravni okvir za varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista. Ta direktiva bi morala imeti isti cilj
  in zagotavljati splošni dostop do te vode za vse v Uniji
  . V ta namen je treba na ravni Unije predpisati minimalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati voda, predvidena za ta namen. Države članice bi morale sprejeti
  vse
  potrebne ukrepe za zagotovitev, da je voda, namenjena za prehrano ljudi, brez mikroorganizmov in parazitov ter brez snovi, ki lahko v določenih primerih predstavljajo morebitno nevarnost za zdravje ljudi, ter da izpolnjuje navedene minimalne zahteve.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | V skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 2. decembra 2015 z naslovom „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ bi morala ta direktiva stremeti k spodbujanju učinkovitosti in trajnosti vodnih virov ter s tem doseči cilje krožnega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

V skladu s sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 2. decembra 2015 z naslovom „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ bi morala ta direktiva stremeti k spodbujanju učinkovitosti in trajnosti vodnih virov ter s tem doseči cilje krožnega gospodarstva.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | Človekovo pravico do vode in sanitarnih storitev je generalna skupščina Združenih narodov kot tako priznala 28. julija 2010, kar pomeni, da dostop do čiste pitne vode ne bi smel biti omejen zgolj zato, ker si je končni uporabnik ne more privoščiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2b)

Človekovo pravico do vode in sanitarnih storitev je generalna skupščina Združenih narodov kot tako priznala 28. julija 2010, kar pomeni, da dostop do čiste pitne vode ne bi smel biti omejen zgolj zato, ker si je končni uporabnik ne more privoščiti.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2c) | Potrebna je usklajenost med Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in to direktivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2c)

Potrebna je usklajenost med Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in to direktivo.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2d) | Zahteve, določene v tej direktivi, bi morale odražati nacionalne razmere in pogoje dobaviteljev vode v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2d)

Zahteve, določene v tej direktivi, bi morale odražati nacionalne razmere in pogoje dobaviteljev vode v državah članicah.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so medicinski proizvodi, saj so te vode zajete v Direktivi 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (68) oziroma Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (69). Direktiva 2009/54/ES obravnava tako naravne mineralne vode kot tudi izvirske vode, vendar bi morala biti samo prva kategorija izvzeta iz področja uporabe te direktive. V skladu s tretjim pododstavkom člena 9(4) Direktive 2009/54/ES bi morale izvirske vode izpolnjevati določbe te direktive. V primeru vode, namenjene za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene prodaji ali uporabi pri proizvodnji, pripravi ali obdelavi živil, bi morala voda izpolnjevati določbe te direktive do mesta ustrezanja
  (tj. pipe)
  , nato pa bi se morala obravnavati kot živilo v skladu z drugim pododstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (70). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so medicinski proizvodi, saj so te vode zajete v Direktivi 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (68) oziroma Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (69). Direktiva 2009/54/ES obravnava tako naravne mineralne vode kot tudi izvirske vode, vendar bi morala biti samo prva kategorija izvzeta iz področja uporabe te direktive. V skladu s tretjim pododstavkom člena 9(4) Direktive 2009/54/ES bi morale izvirske vode izpolnjevati določbe te direktive. V primeru vode, namenjene za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene prodaji ali uporabi pri proizvodnji, pripravi ali obdelavi živil, bi morala voda izpolnjevati določbe te direktive do mesta ustrezanja
  (tj. pipe)
  , nato pa bi se morala obravnavati kot živilo v skladu z drugim pododstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (70).

| (3) | Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so medicinski proizvodi, saj so te vode zajete v Direktivi 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (68) oziroma Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (69). Direktiva 2009/54/ES obravnava tako naravne mineralne vode kot tudi izvirske vode, vendar bi morala biti samo prva kategorija izvzeta iz področja uporabe te direktive. V skladu s tretjim pododstavkom člena 9(4) Direktive 2009/54/ES bi morale izvirske vode izpolnjevati določbe te direktive.
  Ta obveznost pa ne bi smela veljati za mikrobiološke parametre iz dela A Priloge I k tej direktivi.
   V primeru vode, namenjene za prehrano ljudi
  , iz javnega vodovoda ali zasebnih vodnjakov
  , ki se toči v steklenice ali
  druge
  posode, namenjene prodaji ali uporabi pri
  gospodarski
  proizvodnji, pripravi ali obdelavi živil, bi morala voda
  načeloma še naprej
  izpolnjevati določbe te direktive do mesta ustrezanja, nato pa bi se morala obravnavati kot živilo v skladu z drugim pododstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (70).
  Kadar so izpolnjene zahteve glede varnosti hrane, bi morali biti pristojni organi v državah članicah imeti pristojnost, da dovolijo ponovno uporabo vode v živilskopredelovalni industriji. |
| --- | --- |

(3)

Iz področja uporabe te direktive je treba izključiti naravne mineralne vode in vode, ki so medicinski proizvodi, saj so te vode zajete v Direktivi 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (68) oziroma Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (69). Direktiva 2009/54/ES obravnava tako naravne mineralne vode kot tudi izvirske vode, vendar bi morala biti samo prva kategorija izvzeta iz področja uporabe te direktive. V skladu s tretjim pododstavkom člena 9(4) Direktive 2009/54/ES bi morale izvirske vode izpolnjevati določbe te direktive.
  Ta obveznost pa ne bi smela veljati za mikrobiološke parametre iz dela A Priloge I k tej direktivi.
   V primeru vode, namenjene za prehrano ljudi
  , iz javnega vodovoda ali zasebnih vodnjakov
  , ki se toči v steklenice ali
  druge
  posode, namenjene prodaji ali uporabi pri
  gospodarski
  proizvodnji, pripravi ali obdelavi živil, bi morala voda
  načeloma še naprej
  izpolnjevati določbe te direktive do mesta ustrezanja, nato pa bi se morala obravnavati kot živilo v skladu z drugim pododstavkom člena 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (70).
  Kadar so izpolnjene zahteve glede varnosti hrane, bi morali biti pristojni organi v državah članicah imeti pristojnost, da dovolijo ponovno uporabo vode v živilskopredelovalni industriji.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V skladu z zaključkom evropske državljanske pobude o pravici do vode (Pravica do vode) (71) se je začelo vseevropsko javno posvetovanje in za Direktivo 98/83/ES je bila opravljena ocena programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) (72). Na podlagi tega se je izkazalo, da je treba nekatere določbe Direktive 98/83/ES posodobiti. Opredeljena so bila štiri področja, na katerih so možne izboljšave, in sicer seznam vrednosti parametrov, ki temeljijo na kakovosti, omejeno zanašanje na pristop, ki temelji na tveganju, nenatančne določbe glede obveščanja potrošnikov in razlike med sistemi za odobritev materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Poleg tega je evropska državljanska pobuda o pravici do vode kot ločen problem opredelila dejstvo, da del prebivalstva
  , zlasti marginalizirane skupine, nima dostopa
  do vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ki
  je tudi ena od zavez v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6 iz Agende 2030
  ZN
  . Zadnja opredeljena težava je splošno pomanjkanje ozaveščenosti o iztekanju vode, ki je posledica nezadostnega vlaganja v vzdrževanje in obnavljanje vodne infrastrukture, na kar je bilo opozorjeno tudi v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o vodni infrastrukturi (73). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V skladu z zaključkom evropske državljanske pobude o pravici do vode (Pravica do vode) (71) se je začelo vseevropsko javno posvetovanje in za Direktivo 98/83/ES je bila opravljena ocena programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) (72). Na podlagi tega se je izkazalo, da je treba nekatere določbe Direktive 98/83/ES posodobiti. Opredeljena so bila štiri področja, na katerih so možne izboljšave, in sicer seznam vrednosti parametrov, ki temeljijo na kakovosti, omejeno zanašanje na pristop, ki temelji na tveganju, nenatančne določbe glede obveščanja potrošnikov in razlike med sistemi za odobritev materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Poleg tega je evropska državljanska pobuda o pravici do vode kot ločen problem opredelila dejstvo, da del prebivalstva
  , zlasti marginalizirane skupine, nima dostopa
  do vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ki
  je tudi ena od zavez v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6 iz Agende 2030
  ZN
  . Zadnja opredeljena težava je splošno pomanjkanje ozaveščenosti o iztekanju vode, ki je posledica nezadostnega vlaganja v vzdrževanje in obnavljanje vodne infrastrukture, na kar je bilo opozorjeno tudi v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o vodni infrastrukturi (73).

| (4) | V skladu z zaključkom evropske državljanske pobude o pravici do vode (Pravica do vode) (71)

  , v katerem se Unijo poziva, naj si bolj prizadeva za splošen dostop do vode,
  se je začelo vseevropsko javno posvetovanje in za Direktivo 98/83/ES je bila opravljena ocena programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) (72). Na podlagi tega se je izkazalo, da je treba nekatere določbe Direktive 98/83/ES posodobiti. Opredeljena so bila štiri področja, na katerih so možne izboljšave, in sicer seznam vrednosti parametrov, ki temeljijo na kakovosti, omejeno zanašanje na pristop, ki temelji na tveganju, nenatančne določbe glede obveščanja potrošnikov in razlike med sistemi za odobritev materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , ter posledice, ki jih to ima na človeško zdravje
  . Poleg tega je evropska državljanska pobuda o pravici do vode kot ločen problem opredelila dejstvo, da
  ima
  del prebivalstva
  iz ranljivih in marginaliziranih skupin omejen dostop
  do
  poceni
  vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ali ga sploh nima, kar
  je tudi ena od zavez v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6 iz Agende 2030
  OZN. V tem kontekstu je Evropski parlament priznal pravico dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse v Uniji.
  Zadnja opredeljena težava je splošno pomanjkanje ozaveščenosti o iztekanju vode, ki je posledica nezadostnega vlaganja v vzdrževanje in obnavljanje vodne infrastrukture, na kar je bilo opozorjeno tudi v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o vodni infrastrukturi (73)

  , ter včasih nezadostnega poznavanja vodovodnih sistemov
  . |
| --- | --- |

(4)

V skladu z zaključkom evropske državljanske pobude o pravici do vode (Pravica do vode) (71)

  , v katerem se Unijo poziva, naj si bolj prizadeva za splošen dostop do vode,
  se je začelo vseevropsko javno posvetovanje in za Direktivo 98/83/ES je bila opravljena ocena programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) (72). Na podlagi tega se je izkazalo, da je treba nekatere določbe Direktive 98/83/ES posodobiti. Opredeljena so bila štiri področja, na katerih so možne izboljšave, in sicer seznam vrednosti parametrov, ki temeljijo na kakovosti, omejeno zanašanje na pristop, ki temelji na tveganju, nenatančne določbe glede obveščanja potrošnikov in razlike med sistemi za odobritev materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , ter posledice, ki jih to ima na človeško zdravje
  . Poleg tega je evropska državljanska pobuda o pravici do vode kot ločen problem opredelila dejstvo, da
  ima
  del prebivalstva
  iz ranljivih in marginaliziranih skupin omejen dostop
  do
  poceni
  vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ali ga sploh nima, kar
  je tudi ena od zavez v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6 iz Agende 2030
  OZN. V tem kontekstu je Evropski parlament priznal pravico dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse v Uniji.
  Zadnja opredeljena težava je splošno pomanjkanje ozaveščenosti o iztekanju vode, ki je posledica nezadostnega vlaganja v vzdrževanje in obnavljanje vodne infrastrukture, na kar je bilo opozorjeno tudi v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o vodni infrastrukturi (73)

  , ter včasih nezadostnega poznavanja vodovodnih sistemov
  .

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Za dosego ambicioznih ciljev, postavljenih v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6 Združenih narodov, bi morale biti države članice dolžne izvajati akcijske načrte, da bi zagotovile splošen in enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode za vse do leta 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Za dosego ambicioznih ciljev, postavljenih v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 6 Združenih narodov, bi morale biti države članice dolžne izvajati akcijske načrte, da bi zagotovile splošen in enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode za vse do leta 2030.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Evropski parlament je dne 8. septembra 2015 sprejel resolucijo o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Evropski parlament je dne 8. septembra 2015 sprejel resolucijo o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Voda, namenjena za prehrano ljudi, ima osrednjo vlogo pri prizadevanjih Unije za povečanje varstva zdravja ljudi in okolja pred kemikalijami, ki so endokrini motilci. Ureditev spojin, ki so endokrini motilci, v tej direktivi predstavlja spodbuden korak v smeri posodobitve strategije Unije glede endokrinih motilcev, ki jo je Komisija dolžna čim prej zagotoviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Voda, namenjena za prehrano ljudi, ima osrednjo vlogo pri prizadevanjih Unije za povečanje varstva zdravja ljudi in okolja pred kemikalijami, ki so endokrini motilci. Ureditev spojin, ki so endokrini motilci, v tej direktivi predstavlja spodbuden korak v smeri posodobitve strategije Unije glede endokrinih motilcev, ki jo je Komisija dolžna čim prej zagotoviti.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Če znanstveno znanje ne zadostuje za ugotovitev, ali obstaja tveganje za zdravje ljudi, ali za določitev dovoljene vrednosti snovi, prisotne v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, bi bilo treba v skladu s previdnostnim načelom to snov nadzorovati, dokler ne bodo na voljo jasnejši znanstveni podatki. Države članice bi zato morale nove parametre spremljati ločeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Če znanstveno znanje ne zadostuje za ugotovitev, ali obstaja tveganje za zdravje ljudi, ali za določitev dovoljene vrednosti snovi, prisotne v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, bi bilo treba v skladu s previdnostnim načelom to snov nadzorovati, dokler ne bodo na voljo jasnejši znanstveni podatki. Države članice bi zato morale nove parametre spremljati ločeno.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Indikatorski parametri nimajo neposrednega vpliva na javno zdravje. So pa pomembni pri ugotavljanju delovanja proizvodnih in distribucijskih omrežij za vodo ter ocenjevanju kakovosti vode. Lahko namreč razkrijejo pomanjkljivosti pri čiščenju vode, imajo pa tudi pomembno vlogo pri povečevanju in ohranjanju zaupanja potrošnikov v kakovost vode. Zato bi jih morale države članice spremljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Indikatorski parametri nimajo neposrednega vpliva na javno zdravje. So pa pomembni pri ugotavljanju delovanja proizvodnih in distribucijskih omrežij za vodo ter ocenjevanju kakovosti vode. Lahko namreč razkrijejo pomanjkljivosti pri čiščenju vode, imajo pa tudi pomembno vlogo pri povečevanju in ohranjanju zaupanja potrošnikov v kakovost vode. Zato bi jih morale države članice spremljati.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Kadar je na njihovih ozemljih to potrebno za zaščito zdravja ljudi, bi se moralo od držav članic zahtevati, da določijo vrednosti za dodatne parametre, ki niso vključeni v Prilogo I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Kadar je na njihovih ozemljih to potrebno za zaščito zdravja ljudi, bi se moralo od držav članic zahtevati, da določijo vrednosti za dodatne parametre, ki niso vključeni v Prilogo I.

| (7) | Kadar je na njihovih ozemljih to potrebno
  za popolno izvajanje previdnostnega načela in
  za zaščito zdravja ljudi, bi se moralo od držav članic zahtevati, da določijo vrednosti za dodatne parametre, ki niso vključeni v Prilogo I. |
| --- | --- |

(7)

Kadar je na njihovih ozemljih to potrebno
  za popolno izvajanje previdnostnega načela in
  za zaščito zdravja ljudi, bi se moralo od držav članic zahtevati, da določijo vrednosti za dodatne parametre, ki niso vključeni v Prilogo I.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Elementi preventivnega načrtovanja varne oskrbe in elementi, ki temeljijo na tveganju, so bili v Direktivi 98/83/ES obravnavani le v omejenem obsegu. Prvi elementi pristopa, ki temelji na tveganju, so bili uvedeni že leta 2015 z Direktivo (EU) 2015/1787, ki je spremenila Direktivo 98/83/ES, da bi se državam članicam omogočilo odstopanje od programov spremljanja, ki so jih vzpostavile, če se opravijo verodostojne ocene tveganja, ki lahko temeljijo na smernicah Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode (76). Te smernice, ki so določile t. i. načrt varne oskrbe z vodo, so skupaj s standardom EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo, mednarodno priznana načela, na katerih temeljijo proizvodnja, distribucija, spremljanje in analiza parametrov za vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ohraniti bi jih bilo treba tudi v tej direktivi. Da bi se zagotovilo, da navedena načela niso omejena na vidike spremljanja, da bi se čas in sredstva osredotočili na tveganja, ki so pomembna, in na stroškovno učinkovite ukrepe pri viru ter da bi se izognili analizam in prizadevanjem v zvezi z nepomembnimi vprašanji, je primerno uvesti pristop, ki v celoti temelji na tveganju, po vsej verigi oskrbe, od območja odvzema prek distribucije do pipe. Ta pristop bi moral biti sestavljen iz treh komponent: prvič, ocena nevarnosti, povezanih z območjem odvzema („ocena nevarnosti“), ki jo opravi država članica v skladu s smernicami in priročnikom o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije (77); drugič, možnost, da dobavitelj vode spremljanje prilagodi glavnim tveganjem („ocena tveganja pri oskrbi“); in tretjič, ocena možnih tveganj, ki izhajajo iz hišnih vodovodnih omrežij (npr.
  Legionella
  ali svinec) („ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu“), ki jo opravi država članica. Te ocene bi se morale redno pregledovati, med drugim kot odziv na grožnje, ki jih predstavljajo izjemni vremenski pojavi, povezani s podnebjem, in znane spremembe človekovega delovanja na območju odvzema ali kot odziv na incidente, povezane z virom. Pristop, ki temelji na tveganju, zagotavlja stalno izmenjavo informacij med pristojnimi organi
  in
  dobavitelji vode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Elementi preventivnega načrtovanja varne oskrbe in elementi, ki temeljijo na tveganju, so bili v Direktivi 98/83/ES obravnavani le v omejenem obsegu. Prvi elementi pristopa, ki temelji na tveganju, so bili uvedeni že leta 2015 z Direktivo (EU) 2015/1787, ki je spremenila Direktivo 98/83/ES, da bi se državam članicam omogočilo odstopanje od programov spremljanja, ki so jih vzpostavile, če se opravijo verodostojne ocene tveganja, ki lahko temeljijo na smernicah Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode (76). Te smernice, ki so določile t. i. načrt varne oskrbe z vodo, so skupaj s standardom EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo, mednarodno priznana načela, na katerih temeljijo proizvodnja, distribucija, spremljanje in analiza parametrov za vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ohraniti bi jih bilo treba tudi v tej direktivi. Da bi se zagotovilo, da navedena načela niso omejena na vidike spremljanja, da bi se čas in sredstva osredotočili na tveganja, ki so pomembna, in na stroškovno učinkovite ukrepe pri viru ter da bi se izognili analizam in prizadevanjem v zvezi z nepomembnimi vprašanji, je primerno uvesti pristop, ki v celoti temelji na tveganju, po vsej verigi oskrbe, od območja odvzema prek distribucije do pipe. Ta pristop bi moral biti sestavljen iz treh komponent: prvič, ocena nevarnosti, povezanih z območjem odvzema („ocena nevarnosti“), ki jo opravi država članica v skladu s smernicami in priročnikom o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije (77); drugič, možnost, da dobavitelj vode spremljanje prilagodi glavnim tveganjem („ocena tveganja pri oskrbi“); in tretjič, ocena možnih tveganj, ki izhajajo iz hišnih vodovodnih omrežij (npr.
  Legionella
  ali svinec) („ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu“), ki jo opravi država članica. Te ocene bi se morale redno pregledovati, med drugim kot odziv na grožnje, ki jih predstavljajo izjemni vremenski pojavi, povezani s podnebjem, in znane spremembe človekovega delovanja na območju odvzema ali kot odziv na incidente, povezane z virom. Pristop, ki temelji na tveganju, zagotavlja stalno izmenjavo informacij med pristojnimi organi
  in
  dobavitelji vode.

| (8) | Elementi preventivnega načrtovanja varne oskrbe in elementi, ki temeljijo na tveganju, so bili v Direktivi 98/83/ES obravnavani le v omejenem obsegu. Prvi elementi pristopa, ki temelji na tveganju, so bili uvedeni že leta 2015 z Direktivo (EU) 2015/1787, ki je spremenila Direktivo 98/83/ES, da bi se državam članicam omogočilo odstopanje od programov spremljanja, ki so jih vzpostavile, če se opravijo verodostojne ocene tveganja, ki lahko temeljijo na smernicah Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode (76). Te smernice, ki so določile t. i. načrt varne oskrbe z vodo, so skupaj s standardom EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo, mednarodno priznana načela, na katerih temeljijo proizvodnja, distribucija, spremljanje in analiza parametrov za vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ohraniti bi jih bilo treba tudi v tej direktivi. Da bi se zagotovilo, da navedena načela niso omejena na vidike spremljanja, da bi se čas in sredstva osredotočili na tveganja, ki so pomembna, in na stroškovno učinkovite ukrepe pri viru ter da bi se izognili analizam in prizadevanjem v zvezi z nepomembnimi vprašanji, je primerno uvesti pristop, ki v celoti temelji na tveganju, po vsej verigi oskrbe, od območja odvzema prek distribucije do pipe. Ta pristop bi moral
  temeljiti na pridobljenem znanju in ukrepih, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 2000/60/ES, ter bolje upoštevati vpliv podnebnih sprememb na vodne vire. Pristop, ki temelji na tveganju, bi moral
  biti sestavljen iz treh komponent: prvič, ocena nevarnosti, povezanih z območjem odvzema („ocena nevarnosti“), ki jo opravi država članica v skladu s smernicami in priročnikom o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije (77); drugič, možnost, da dobavitelj vode spremljanje prilagodi glavnim tveganjem („ocena tveganja pri oskrbi“); in tretjič, ocena možnih tveganj, ki izhajajo iz hišnih vodovodnih omrežij (npr.
  legionella
  ali svinec)
  , s posebnim poudarkom na prednostnih prostorih
  („ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu“), ki jo opravi država članica. Te ocene bi se morale redno pregledovati, med drugim kot odziv na grožnje, ki jih predstavljajo izjemni vremenski pojavi, povezani s podnebjem, in znane spremembe človekovega delovanja na območju odvzema ali kot odziv na incidente, povezane z virom. Pristop, ki temelji na tveganju, zagotavlja stalno izmenjavo informacij med pristojnimi organi, dobavitelji vode
  in drugimi deležniki, vključno z odgovornimi za vire onesnaževanja ali tveganje onesnaževanja. Izjemoma je lahko izvajanje pristopa, ki temelji na tveganju, prilagojeno posebnim omejitvam za pomorska plovila, ki razsoljujejo vodo in prevažajo potnike. Pomorska plovila pod evropsko zastavo se namreč pri plutju v mednarodnih vodah ravnajo v skladu z mednarodnim regulativnim okvirom. Poleg tega pa morata prevoz in proizvodnja vode, namenjene za prehrano ljudi, na krovu izpolnjevati posebne omejitve, kar pomeni tudi prilagoditev določb te direktive. |
| --- | --- |

(8)

Elementi preventivnega načrtovanja varne oskrbe in elementi, ki temeljijo na tveganju, so bili v Direktivi 98/83/ES obravnavani le v omejenem obsegu. Prvi elementi pristopa, ki temelji na tveganju, so bili uvedeni že leta 2015 z Direktivo (EU) 2015/1787, ki je spremenila Direktivo 98/83/ES, da bi se državam članicam omogočilo odstopanje od programov spremljanja, ki so jih vzpostavile, če se opravijo verodostojne ocene tveganja, ki lahko temeljijo na smernicah Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode (76). Te smernice, ki so določile t. i. načrt varne oskrbe z vodo, so skupaj s standardom EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo, mednarodno priznana načela, na katerih temeljijo proizvodnja, distribucija, spremljanje in analiza parametrov za vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ohraniti bi jih bilo treba tudi v tej direktivi. Da bi se zagotovilo, da navedena načela niso omejena na vidike spremljanja, da bi se čas in sredstva osredotočili na tveganja, ki so pomembna, in na stroškovno učinkovite ukrepe pri viru ter da bi se izognili analizam in prizadevanjem v zvezi z nepomembnimi vprašanji, je primerno uvesti pristop, ki v celoti temelji na tveganju, po vsej verigi oskrbe, od območja odvzema prek distribucije do pipe. Ta pristop bi moral
  temeljiti na pridobljenem znanju in ukrepih, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 2000/60/ES, ter bolje upoštevati vpliv podnebnih sprememb na vodne vire. Pristop, ki temelji na tveganju, bi moral
  biti sestavljen iz treh komponent: prvič, ocena nevarnosti, povezanih z območjem odvzema („ocena nevarnosti“), ki jo opravi država članica v skladu s smernicami in priročnikom o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije (77); drugič, možnost, da dobavitelj vode spremljanje prilagodi glavnim tveganjem („ocena tveganja pri oskrbi“); in tretjič, ocena možnih tveganj, ki izhajajo iz hišnih vodovodnih omrežij (npr.
  legionella
  ali svinec)
  , s posebnim poudarkom na prednostnih prostorih
  („ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu“), ki jo opravi država članica. Te ocene bi se morale redno pregledovati, med drugim kot odziv na grožnje, ki jih predstavljajo izjemni vremenski pojavi, povezani s podnebjem, in znane spremembe človekovega delovanja na območju odvzema ali kot odziv na incidente, povezane z virom. Pristop, ki temelji na tveganju, zagotavlja stalno izmenjavo informacij med pristojnimi organi, dobavitelji vode
  in drugimi deležniki, vključno z odgovornimi za vire onesnaževanja ali tveganje onesnaževanja. Izjemoma je lahko izvajanje pristopa, ki temelji na tveganju, prilagojeno posebnim omejitvam za pomorska plovila, ki razsoljujejo vodo in prevažajo potnike. Pomorska plovila pod evropsko zastavo se namreč pri plutju v mednarodnih vodah ravnajo v skladu z mednarodnim regulativnim okvirom. Poleg tega pa morata prevoz in proizvodnja vode, namenjene za prehrano ljudi, na krovu izpolnjevati posebne omejitve, kar pomeni tudi prilagoditev določb te direktive.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Neučinkovita raba vodnih virov, zlasti iztekanja v infrastrukturi za dobavo vode, povzroča prekomerno izkoriščanje redkih virov vode, namenjene za prehrano ljudi. To resno ovira države članice pri doseganju ciljev, zastavljenih v okviru Direktive 2000/60/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Neučinkovita raba vodnih virov, zlasti iztekanja v infrastrukturi za dobavo vode, povzroča prekomerno izkoriščanje redkih virov vode, namenjene za prehrano ljudi. To resno ovira države članice pri doseganju ciljev, zastavljenih v okviru Direktive 2000/60/ES.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Ocena
  nevarnosti bi
  morala biti namenjena zmanjšanju
  stopnje čiščenja, ki se zahteva za proizvodnjo vode, namenjene za prehrano ljudi, na primer z zmanjšanjem pritiskov, ki povzročajo onesnaževanje vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi. V ta namen bi morale države članice opredeliti
  nevarnosti
  in možne vire onesnaževanja, ki so povezani s temi vodnimi telesi, ter spremljati onesnaževala, ki so jih opredelile kot pomembna, na primer zaradi
  opredeljenih
  nevarnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ali zdravila, opredeljeni v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (78)), zaradi njihove naravne prisotnosti na območju odvzema (npr. arzen) ali zaradi informacij dobaviteljev vode (npr. nenadno povečanje določenega parametra v surovi vodi).
  Ti parametri
  bi se morali uporabiti kot označevalci, ki spodbudijo ukrepanje pristojnih organov, da bi se zmanjšal pritisk na vodna telesa, kot so preprečevalni ali blažilni ukrepi (vključno z raziskavami, namenjenimi razumevanju učinkov na zdravje, kadar je to potrebno), da bi se zaščitila navedena vodna telesa in obravnaval vir onesnaževanja, v sodelovanju z 
  dobavitelji vode in zainteresiranimi stranmi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Ocena
  nevarnosti bi
  morala biti namenjena zmanjšanju
  stopnje čiščenja, ki se zahteva za proizvodnjo vode, namenjene za prehrano ljudi, na primer z zmanjšanjem pritiskov, ki povzročajo onesnaževanje vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi. V ta namen bi morale države članice opredeliti
  nevarnosti
  in možne vire onesnaževanja, ki so povezani s temi vodnimi telesi, ter spremljati onesnaževala, ki so jih opredelile kot pomembna, na primer zaradi
  opredeljenih
  nevarnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ali zdravila, opredeljeni v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (78)), zaradi njihove naravne prisotnosti na območju odvzema (npr. arzen) ali zaradi informacij dobaviteljev vode (npr. nenadno povečanje določenega parametra v surovi vodi).
  Ti parametri
  bi se morali uporabiti kot označevalci, ki spodbudijo ukrepanje pristojnih organov, da bi se zmanjšal pritisk na vodna telesa, kot so preprečevalni ali blažilni ukrepi (vključno z raziskavami, namenjenimi razumevanju učinkov na zdravje, kadar je to potrebno), da bi se zaščitila navedena vodna telesa in obravnaval vir onesnaževanja, v sodelovanju z 
  dobavitelji vode in zainteresiranimi stranmi
  .

| (9) | Pri oceni
  nevarnosti bi
  se moral uporabiti celovit pristop k oceni tveganja z jasnim ciljem zmanjšanja
  stopnje čiščenja, ki se zahteva za proizvodnjo vode, namenjene za prehrano ljudi, na primer z zmanjšanjem pritiskov, ki povzročajo onesnaževanje
  ali tveganje onesnaževanja
  vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi. V ta namen bi morale države članice opredeliti
  nevarnost
  in možne vire onesnaževanja, ki so povezani s temi vodnimi telesi, ter spremljati onesnaževala, ki so jih opredelile kot pomembna, na primer zaradi
  opredeljene
  nevarnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ali zdravila, opredeljeni v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (78)), zaradi njihove naravne prisotnosti na območju odvzema (npr. arzen) ali zaradi informacij dobaviteljev vode (npr. nenadno povečanje določenega parametra v surovi vodi).
  V skladu z Direktivo 2000/60/ES
  bi se morali
  ti parametri
  uporabiti kot označevalci, ki spodbudijo ukrepanje pristojnih organov, da bi se zmanjšal pritisk na vodna telesa, kot so preprečevalni ali blažilni ukrepi (vključno z raziskavami, namenjenimi razumevanju učinkov na zdravje, kadar je to potrebno), da bi se zaščitila navedena vodna telesa in obravnaval vir
  ali tveganje
  onesnaževanja, v sodelovanju z 
  vsemi deležniki, vključno z odgovornimi za onesnaževanje ali morebitno onesnaževanje virov. Kadar država članica na podlagi ocene nevarnosti ugotovi, da posamezen parameter na določenem območju odvzema ni prisoten, na primer zato, ker se ta snov nikoli ne pojavlja v podzemnih ali površinskih vodah, bi morala o tem obvestiti ustrezne dobavitelje vode in bi morala imeti možnost, da jim dovoli, da zmanjšajo pogostost spremljanja tega parametra ali ga črtajo s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, brez opravljene ocene tveganja pri oskrbi
  . |
| --- | --- |

(9)

Pri oceni
  nevarnosti bi
  se moral uporabiti celovit pristop k oceni tveganja z jasnim ciljem zmanjšanja
  stopnje čiščenja, ki se zahteva za proizvodnjo vode, namenjene za prehrano ljudi, na primer z zmanjšanjem pritiskov, ki povzročajo onesnaževanje
  ali tveganje onesnaževanja
  vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi. V ta namen bi morale države članice opredeliti
  nevarnost
  in možne vire onesnaževanja, ki so povezani s temi vodnimi telesi, ter spremljati onesnaževala, ki so jih opredelile kot pomembna, na primer zaradi
  opredeljene
  nevarnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ali zdravila, opredeljeni v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (78)), zaradi njihove naravne prisotnosti na območju odvzema (npr. arzen) ali zaradi informacij dobaviteljev vode (npr. nenadno povečanje določenega parametra v surovi vodi).
  V skladu z Direktivo 2000/60/ES
  bi se morali
  ti parametri
  uporabiti kot označevalci, ki spodbudijo ukrepanje pristojnih organov, da bi se zmanjšal pritisk na vodna telesa, kot so preprečevalni ali blažilni ukrepi (vključno z raziskavami, namenjenimi razumevanju učinkov na zdravje, kadar je to potrebno), da bi se zaščitila navedena vodna telesa in obravnaval vir
  ali tveganje
  onesnaževanja, v sodelovanju z 
  vsemi deležniki, vključno z odgovornimi za onesnaževanje ali morebitno onesnaževanje virov. Kadar država članica na podlagi ocene nevarnosti ugotovi, da posamezen parameter na določenem območju odvzema ni prisoten, na primer zato, ker se ta snov nikoli ne pojavlja v podzemnih ali površinskih vodah, bi morala o tem obvestiti ustrezne dobavitelje vode in bi morala imeti možnost, da jim dovoli, da zmanjšajo pogostost spremljanja tega parametra ali ga črtajo s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, brez opravljene ocene tveganja pri oskrbi
  .

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za oceno kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, morajo ustrezati na mestih, kjer je voda, namenjena za prehrano ljudi, dostopna uporabnikom. Vendar na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi, lahko vpliva hišno vodovodno omrežje. Svetovna zdravstvena organizacija ugotavlja, da v Uniji med vsemi patogeni, ki se prenašajo po vodi, največje zdravstveno breme predstavlja
  Legionella
  . Prenaša se z vdihovanjem prek sistemov za toplo vodo, na primer med prhanjem. Zato je jasno povezana s hišnim vodovodnim omrežjem. Ker bi uvedba enostranske obveznosti spremljanja prisotnosti tega patogena v vseh zasebnih in javnih prostorih povzročila nerazumno visoke stroške, je zato ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu primernejša za rešitev tega problema. Poleg tega bi morala biti v okviru ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu obravnavana tudi možna tveganja, ki izhajajo iz proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi morala tako med drugim vključevati usmeritev spremljanja na prednostne prostore, oceno tveganj, ki izhajajo iz hišnega vodovodnega omrežja ter z njim povezanih proizvodov in materialov,
  kot tudi preverjanje lastnosti gradbenih proizvodov,
  ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , na podlagi njihove izjave o lastnostih v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (79). Izjavi o lastnostih bi bilo treba priložiti tudi informacije iz členov 31 in 33 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (80). Na podlagi te ocene bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi med drugim zagotovile, da so v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije (81) vzpostavljeni ustrezni nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja (npr. v primeru izbruhov) ter da migracija
  z gradbenih proizvodov ne ogroža zdravja ljudi. Vendar, brez poseganja v Uredbo (EU) št. 305/2011, kadar bi ti ukrepi pomenili omejitve prostega pretoka proizvodov in materialov v Uniji, bi morale biti te omejitve ustrezno utemeljene in strogo sorazmerne ter ne bi smele biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za oceno kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, morajo ustrezati na mestih, kjer je voda, namenjena za prehrano ljudi, dostopna uporabnikom. Vendar na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi, lahko vpliva hišno vodovodno omrežje. Svetovna zdravstvena organizacija ugotavlja, da v Uniji med vsemi patogeni, ki se prenašajo po vodi, največje zdravstveno breme predstavlja
  Legionella
  . Prenaša se z vdihovanjem prek sistemov za toplo vodo, na primer med prhanjem. Zato je jasno povezana s hišnim vodovodnim omrežjem. Ker bi uvedba enostranske obveznosti spremljanja prisotnosti tega patogena v vseh zasebnih in javnih prostorih povzročila nerazumno visoke stroške, je zato ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu primernejša za rešitev tega problema. Poleg tega bi morala biti v okviru ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu obravnavana tudi možna tveganja, ki izhajajo iz proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi morala tako med drugim vključevati usmeritev spremljanja na prednostne prostore, oceno tveganj, ki izhajajo iz hišnega vodovodnega omrežja ter z njim povezanih proizvodov in materialov,
  kot tudi preverjanje lastnosti gradbenih proizvodov,
  ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , na podlagi njihove izjave o lastnostih v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (79). Izjavi o lastnostih bi bilo treba priložiti tudi informacije iz členov 31 in 33 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (80). Na podlagi te ocene bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi med drugim zagotovile, da so v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije (81) vzpostavljeni ustrezni nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja (npr. v primeru izbruhov) ter da migracija
  z gradbenih proizvodov ne ogroža zdravja ljudi. Vendar, brez poseganja v Uredbo (EU) št. 305/2011, kadar bi ti ukrepi pomenili omejitve prostega pretoka proizvodov in materialov v Uniji, bi morale biti te omejitve ustrezno utemeljene in strogo sorazmerne ter ne bi smele biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami.

| (11) | Vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za oceno kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, morajo ustrezati na mestih, kjer je voda, namenjena za prehrano ljudi, dostopna uporabnikom. Vendar na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi, lahko vpliva hišno vodovodno omrežje. Svetovna zdravstvena organizacija ugotavlja, da v Uniji med vsemi patogeni, ki se prenašajo po vodi, največje zdravstveno breme predstavlja
  legionella, natančneje bakterija Legionella pneumophila, ki je vzrok za večino primerov legionarske bolezni v Uniji
  . Prenaša se z vdihovanjem prek sistemov za toplo vodo, na primer med prhanjem. Zato je jasno povezana s hišnim vodovodnim omrežjem. Ker bi uvedba enostranske obveznosti spremljanja prisotnosti tega patogena v vseh zasebnih in javnih prostorih povzročila nerazumno visoke stroške
  ter nasprotovala načelu subsidiarnosti
  , je zato ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu primernejša za rešitev tega problema
  , s posebnim poudarkom na prednostnih prostorih
  . Poleg tega bi morala biti v okviru ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu obravnavana tudi možna tveganja, ki izhajajo iz proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi morala tako med drugim vključevati usmeritev spremljanja na prednostne prostore, oceno tveganj, ki izhajajo iz hišnega vodovodnega omrežja ter z njim povezanih proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Izjavi o lastnostih bi bilo treba priložiti tudi informacije iz členov 31 in 33 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (80). Na podlagi te ocene bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi med drugim zagotovile, da so v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije (81) vzpostavljeni ustrezni nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja (npr. v primeru izbruhov) ter da migracija
  s snovi in materialov
  ,
  ki so
  v 
  stiku z vodo
  ,
  namenjeno za prehrano ljudi
  , ne bi
  ogrožala zdravja ljudi
  . |
| --- | --- |

(11)

Vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za oceno kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, morajo ustrezati na mestih, kjer je voda, namenjena za prehrano ljudi, dostopna uporabnikom. Vendar na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi, lahko vpliva hišno vodovodno omrežje. Svetovna zdravstvena organizacija ugotavlja, da v Uniji med vsemi patogeni, ki se prenašajo po vodi, največje zdravstveno breme predstavlja
  legionella, natančneje bakterija Legionella pneumophila, ki je vzrok za večino primerov legionarske bolezni v Uniji
  . Prenaša se z vdihovanjem prek sistemov za toplo vodo, na primer med prhanjem. Zato je jasno povezana s hišnim vodovodnim omrežjem. Ker bi uvedba enostranske obveznosti spremljanja prisotnosti tega patogena v vseh zasebnih in javnih prostorih povzročila nerazumno visoke stroške
  ter nasprotovala načelu subsidiarnosti
  , je zato ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu primernejša za rešitev tega problema
  , s posebnim poudarkom na prednostnih prostorih
  . Poleg tega bi morala biti v okviru ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu obravnavana tudi možna tveganja, ki izhajajo iz proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi morala tako med drugim vključevati usmeritev spremljanja na prednostne prostore, oceno tveganj, ki izhajajo iz hišnega vodovodnega omrežja ter z njim povezanih proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Izjavi o lastnostih bi bilo treba priložiti tudi informacije iz členov 31 in 33 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (80). Na podlagi te ocene bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi med drugim zagotovile, da so v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije (81) vzpostavljeni ustrezni nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja (npr. v primeru izbruhov) ter da migracija
  s snovi in materialov
  ,
  ki so
  v 
  stiku z vodo
  ,
  namenjeno za prehrano ljudi
  , ne bi
  ogrožala zdravja ljudi
  .

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Določbe Direktive 98/83/ES o zagotavljanju kakovosti obdelave, opreme in materialov niso bile uspešne pri obravnavanju ovir na notranjem trgu, kar zadeva prosti pretok gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Še vedno veljajo nacionalne odobritve proizvodov z različnimi zahtevami v posameznih državah članicah. Zato je trženje proizvodov po celotni Uniji za proizvajalce težavno in drago.
  Odprava tehničnih ovir se lahko uspešno doseže samo z oblikovanjem harmoniziranih tehničnih specifikacij za gradbene proizvode, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011. Navedena uredba omogoča razvoj evropskih standardov za harmonizacijo metod ocenjevanja gradbenih proizvodov
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  ter določitev mejnih vrednosti in razredov
  v 
  skladu z ravnijo lastnosti bistvene značilnosti
  .
  V ta namen je bila v delovni program na področju standardizacije za leto 2017

   (82)

  vključena zahteva za standardizacijo, ki zahteva standardizacijo na področju higiene
  in
  varnosti za proizvode
  in
  materiale
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011, standard pa naj bi bil izdan do leta 2018. Objava tega harmoniziranega standarda v Uradnem listu Evropske
  unije
  bo zagotovila razumno sprejemanje odločitev za dajanje varnih gradbenih proizvodov, ki so v stiku
  z 
  vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  na
  trg ali omogočanje njihove dostopnosti na trgu
  . Posledično bi bilo treba določbe
  o opremi in materialih, ki so v stiku z vodo, namenjeno
  za
  prehrano ljudi, črtati, delno nadomestiti z določbami v zvezi z oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu in dopolniti z ustreznimi harmoniziranimi standardi v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Določbe Direktive 98/83/ES o zagotavljanju kakovosti obdelave, opreme in materialov niso bile uspešne pri obravnavanju ovir na notranjem trgu, kar zadeva prosti pretok gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Še vedno veljajo nacionalne odobritve proizvodov z različnimi zahtevami v posameznih državah članicah. Zato je trženje proizvodov po celotni Uniji za proizvajalce težavno in drago.
  Odprava tehničnih ovir se lahko uspešno doseže samo z oblikovanjem harmoniziranih tehničnih specifikacij za gradbene proizvode, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011. Navedena uredba omogoča razvoj evropskih standardov za harmonizacijo metod ocenjevanja gradbenih proizvodov
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  ter določitev mejnih vrednosti in razredov
  v 
  skladu z ravnijo lastnosti bistvene značilnosti
  .
  V ta namen je bila v delovni program na področju standardizacije za leto 2017

   (82)

  vključena zahteva za standardizacijo, ki zahteva standardizacijo na področju higiene
  in
  varnosti za proizvode
  in
  materiale
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011, standard pa naj bi bil izdan do leta 2018. Objava tega harmoniziranega standarda v Uradnem listu Evropske
  unije
  bo zagotovila razumno sprejemanje odločitev za dajanje varnih gradbenih proizvodov, ki so v stiku
  z 
  vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  na
  trg ali omogočanje njihove dostopnosti na trgu
  . Posledično bi bilo treba določbe
  o opremi in materialih, ki so v stiku z vodo, namenjeno
  za
  prehrano ljudi, črtati, delno nadomestiti z določbami v zvezi z oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu in dopolniti z ustreznimi harmoniziranimi standardi v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011
  .

| (12) | Določbe Direktive 98/83/ES o zagotavljanju kakovosti obdelave, opreme in materialov niso bile uspešne pri obravnavanju ovir na notranjem trgu, kar zadeva prosti pretok gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , ali zagotavljanju zadostne varnosti glede zdravja ljudi
  . Še vedno veljajo nacionalne odobritve proizvodov z različnimi zahtevami v posameznih državah članicah. Zato je trženje proizvodov po celotni Uniji za proizvajalce težavno in drago.
  To je posledica odsotnosti minimalnih evropskih standardov na področju higiene
  za
  vse
  proizvode
  in materiale
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  kar je osnovni pogoj, da se
  v 
  celoti uresniči medsebojno priznavanje med državami članicami
  .
  Odprava tehničnih ovir
  in
  skladnost vseh proizvodov
  in
  materialov
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  na ravni
  Unije
  se lahko zato uspešno dosežeta samo
  z 
  oblikovanjem minimalnih zahtev glede kakovosti
  na
  ravni Unije
  .
  Posledično bi bilo treba določbe okrepiti s postopkom za harmonizacijo teh proizvodov in materialov. To bi moralo temeljiti na izkušnjah in napredku več držav članic, ki si s skupnimi močmi že več let prizadevajo za regulativno zbliževanje
  . |
| --- | --- |

(12)

Določbe Direktive 98/83/ES o zagotavljanju kakovosti obdelave, opreme in materialov niso bile uspešne pri obravnavanju ovir na notranjem trgu, kar zadeva prosti pretok gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , ali zagotavljanju zadostne varnosti glede zdravja ljudi
  . Še vedno veljajo nacionalne odobritve proizvodov z različnimi zahtevami v posameznih državah članicah. Zato je trženje proizvodov po celotni Uniji za proizvajalce težavno in drago.
  To je posledica odsotnosti minimalnih evropskih standardov na področju higiene
  za
  vse
  proizvode
  in materiale
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  kar je osnovni pogoj, da se
  v 
  celoti uresniči medsebojno priznavanje med državami članicami
  .
  Odprava tehničnih ovir
  in
  skladnost vseh proizvodov
  in
  materialov
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi,
  na ravni
  Unije
  se lahko zato uspešno dosežeta samo
  z 
  oblikovanjem minimalnih zahtev glede kakovosti
  na
  ravni Unije
  .
  Posledično bi bilo treba določbe okrepiti s postopkom za harmonizacijo teh proizvodov in materialov. To bi moralo temeljiti na izkušnjah in napredku več držav članic, ki si s skupnimi močmi že več let prizadevajo za regulativno zbliževanje
  .

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni programi spremljanja stanja, da bi preverila, če voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje zahteve te direktive. Večino spremljanja za namene te direktive opravijo dobavitelji vode. Tem bi se morala zagotoviti določena prožnost glede parametrov, ki jih spremljajo za namene ocene tveganja pri oskrbi. Če parameter ni zaznan, bi morali imeti dobavitelji vode možnost zmanjšanja pogostnosti spremljanja ali prenehanja spremljanja tega parametra. Ocena tveganja pri oskrbi bi se morala uporabljati pri večini parametrov. Vendar bi se moral osnovni seznam parametrov vedno spremljati z določeno najmanjšo pogostnostjo. Ta direktiva vsebuje predvsem določbe o pogostnosti spremljanja za namene pregledov skladnosti in le omejene določbe o spremljanju za operativne namene. Dodatno spremljanje za operativne namene je lahko potrebno za zagotovitev pravilnega delovanja čiščenja vode v skladu s presojo dobavitelja vode. V zvezi s tem se dobavitelji vode lahko sklicujejo na smernice in priročnik o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni programi spremljanja stanja, da bi preverila, če voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje zahteve te direktive. Večino spremljanja za namene te direktive opravijo dobavitelji vode. Tem bi se morala zagotoviti določena prožnost glede parametrov, ki jih spremljajo za namene ocene tveganja pri oskrbi. Če parameter ni zaznan, bi morali imeti dobavitelji vode možnost zmanjšanja pogostnosti spremljanja ali prenehanja spremljanja tega parametra. Ocena tveganja pri oskrbi bi se morala uporabljati pri večini parametrov. Vendar bi se moral osnovni seznam parametrov vedno spremljati z določeno najmanjšo pogostnostjo. Ta direktiva vsebuje predvsem določbe o pogostnosti spremljanja za namene pregledov skladnosti in le omejene določbe o spremljanju za operativne namene. Dodatno spremljanje za operativne namene je lahko potrebno za zagotovitev pravilnega delovanja čiščenja vode v skladu s presojo dobavitelja vode. V zvezi s tem se dobavitelji vode lahko sklicujejo na smernice in priročnik o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije.

| (13) | Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni programi spremljanja stanja, da bi preverila, če voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje zahteve te direktive. Večino spremljanja za namene te direktive opravijo dobavitelji vode
  , po potrebi pa bi morale države članice pojasniti, kateri pristojni organi so odgovorni za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz prenosa te direktive
  . Tem bi se morala zagotoviti določena prožnost glede parametrov, ki jih spremljajo za namene ocene tveganja pri oskrbi. Če parameter ni zaznan, bi morali imeti dobavitelji vode možnost zmanjšanja pogostnosti spremljanja ali prenehanja spremljanja tega parametra. Ocena tveganja pri oskrbi bi se morala uporabljati pri večini parametrov. Vendar bi se moral osnovni seznam parametrov vedno spremljati z določeno najmanjšo pogostnostjo. Ta direktiva vsebuje predvsem določbe o pogostnosti spremljanja za namene pregledov skladnosti in le omejene določbe o spremljanju za operativne namene. Dodatno spremljanje za operativne namene je lahko potrebno za zagotovitev pravilnega delovanja čiščenja vode v skladu s presojo dobavitelja vode. V zvezi s tem se dobavitelji vode lahko sklicujejo na smernice in priročnik o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije. |
| --- | --- |

(13)

Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da so vzpostavljeni programi spremljanja stanja, da bi preverila, če voda, namenjena za prehrano ljudi, izpolnjuje zahteve te direktive. Večino spremljanja za namene te direktive opravijo dobavitelji vode
  , po potrebi pa bi morale države članice pojasniti, kateri pristojni organi so odgovorni za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz prenosa te direktive
  . Tem bi se morala zagotoviti določena prožnost glede parametrov, ki jih spremljajo za namene ocene tveganja pri oskrbi. Če parameter ni zaznan, bi morali imeti dobavitelji vode možnost zmanjšanja pogostnosti spremljanja ali prenehanja spremljanja tega parametra. Ocena tveganja pri oskrbi bi se morala uporabljati pri večini parametrov. Vendar bi se moral osnovni seznam parametrov vedno spremljati z določeno najmanjšo pogostnostjo. Ta direktiva vsebuje predvsem določbe o pogostnosti spremljanja za namene pregledov skladnosti in le omejene določbe o spremljanju za operativne namene. Dodatno spremljanje za operativne namene je lahko potrebno za zagotovitev pravilnega delovanja čiščenja vode v skladu s presojo dobavitelja vode. V zvezi s tem se dobavitelji vode lahko sklicujejo na smernice in priročnik o načrtu varne oskrbe z vodo Svetovne zdravstvene organizacije.

Sprememba 188

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Pristop, ki temelji na tveganju, bi morali
  postopoma
  uporabljati vsi dobavitelji vode, vključno z malimi dobavitelji vode, saj je ocena Direktive 98/83/ES pokazala, da jo ti dobavitelji pomanjkljivo izvajajo, včasih zaradi stroškov izvajanja nepotrebnih dejavnosti spremljanja. Pri uporabi pristopa, ki temelji na tveganju, bi bilo treba upoštevati varnostne pomisleke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Pristop, ki temelji na tveganju, bi morali
  postopoma
  uporabljati vsi dobavitelji vode, vključno z malimi dobavitelji vode, saj je ocena Direktive 98/83/ES pokazala, da jo ti dobavitelji pomanjkljivo izvajajo, včasih zaradi stroškov izvajanja nepotrebnih dejavnosti spremljanja. Pri uporabi pristopa, ki temelji na tveganju, bi bilo treba upoštevati varnostne pomisleke.

| (14) | Pristop, ki temelji na tveganju, bi morali uporabljati vsi dobavitelji vode, vključno z 
  zelo majhnimi,
  malimi
  in srednjimi
  dobavitelji vode, saj je ocena Direktive 98/83/ES pokazala, da jo ti dobavitelji pomanjkljivo izvajajo, včasih zaradi stroškov izvajanja nepotrebnih dejavnosti spremljanja
  , hkrati pa bi morala obstajati možnost odstopanj za zelo majhne dobavitelje
  . Pri uporabi pristopa, ki temelji na tveganju, bi bilo treba upoštevati varnostne pomisleke
  in načelo, da „plača onesnaževalec“. Pri manjših dobaviteljih vode bi moral pristojni organ podpirati dejavnosti spremljanja tako, da bi zagotavljal strokovno podporo. |
| --- | --- |

(14)

Pristop, ki temelji na tveganju, bi morali uporabljati vsi dobavitelji vode, vključno z 
  zelo majhnimi,
  malimi
  in srednjimi
  dobavitelji vode, saj je ocena Direktive 98/83/ES pokazala, da jo ti dobavitelji pomanjkljivo izvajajo, včasih zaradi stroškov izvajanja nepotrebnih dejavnosti spremljanja
  , hkrati pa bi morala obstajati možnost odstopanj za zelo majhne dobavitelje
  . Pri uporabi pristopa, ki temelji na tveganju, bi bilo treba upoštevati varnostne pomisleke
  in načelo, da „plača onesnaževalec“. Pri manjših dobaviteljih vode bi moral pristojni organ podpirati dejavnosti spremljanja tako, da bi zagotavljal strokovno podporo.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Da bi zagotovili kar največjo varnost javnega zdravja, bi morale države članice poskrbeti za nedvoumno in uravnoteženo porazdelitev odgovornosti za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju, v skladu s svojim nacionalnim institucionalnim in pravnim okvirom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Da bi zagotovili kar največjo varnost javnega zdravja, bi morale države članice poskrbeti za nedvoumno in uravnoteženo porazdelitev odgovornosti za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju, v skladu s svojim nacionalnim institucionalnim in pravnim okvirom.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V primeru neizpolnjevanja zahtev te direktive bi morala zadevna država članica takoj raziskati vzrok in zagotoviti, da se
  čimprej
  izvedejo potrebni sanacijski ukrepi za ponovno vzpostavitev kakovosti vode. V primerih, ko oskrba z vodo predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati ali omejiti njeno uporabo
  . Poleg tega je treba pojasniti, da
  bi morale države članice
  neizpolnjevanje
  minimalnih zahtev za vrednosti, povezane z mikrobiološkimi in kemijskimi parametri,
  samodejno šteti kot
  možno
  nevarnost
  za zdravje ljudi. V primeru potrebe po sanacijskem ukrepu za ponovno vzpostavitev kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 191(2) Pogodbe, bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki urejajo problem pri viru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

V primeru neizpolnjevanja zahtev te direktive bi morala zadevna država članica takoj raziskati vzrok in zagotoviti, da se
  čimprej
  izvedejo potrebni sanacijski ukrepi za ponovno vzpostavitev kakovosti vode. V primerih, ko oskrba z vodo predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati ali omejiti njeno uporabo
  . Poleg tega je treba pojasniti, da
  bi morale države članice
  neizpolnjevanje
  minimalnih zahtev za vrednosti, povezane z mikrobiološkimi in kemijskimi parametri,
  samodejno šteti kot
  možno
  nevarnost
  za zdravje ljudi. V primeru potrebe po sanacijskem ukrepu za ponovno vzpostavitev kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 191(2) Pogodbe, bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki urejajo problem pri viru.

| (15) | V primeru neizpolnjevanja zahtev te direktive bi morala zadevna država članica takoj raziskati vzrok in zagotoviti, da se
  čim prej
  izvedejo potrebni sanacijski ukrepi za ponovno vzpostavitev kakovosti vode. V primerih, ko oskrba z vodo predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati ali omejiti njeno uporabo
  , morebitnim prizadetim državljanom pa zagotoviti ustrezne informacije. Poleg tega
  bi morale države članice
  v primeru neizpolnjevanja
  minimalnih zahtev za vrednosti, povezane z mikrobiološkimi in kemijskimi parametri,
  ugotoviti, ali preseganje vrednosti pomeni
  možno
  tveganje
  za zdravje ljudi.
  Zato bi morale države članice upoštevati zlasti raven preseganja minimalnih zahtev in vrsto zadevnega parametra.
   V primeru potrebe po sanacijskem ukrepu za ponovno vzpostavitev kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 191(2) Pogodbe, bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki urejajo problem pri viru. |
| --- | --- |

(15)

V primeru neizpolnjevanja zahtev te direktive bi morala zadevna država članica takoj raziskati vzrok in zagotoviti, da se
  čim prej
  izvedejo potrebni sanacijski ukrepi za ponovno vzpostavitev kakovosti vode. V primerih, ko oskrba z vodo predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati ali omejiti njeno uporabo
  , morebitnim prizadetim državljanom pa zagotoviti ustrezne informacije. Poleg tega
  bi morale države članice
  v primeru neizpolnjevanja
  minimalnih zahtev za vrednosti, povezane z mikrobiološkimi in kemijskimi parametri,
  ugotoviti, ali preseganje vrednosti pomeni
  možno
  tveganje
  za zdravje ljudi.
  Zato bi morale države članice upoštevati zlasti raven preseganja minimalnih zahtev in vrsto zadevnega parametra.
   V primeru potrebe po sanacijskem ukrepu za ponovno vzpostavitev kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 191(2) Pogodbe, bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki urejajo problem pri viru.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Pomembno je preprečiti, da bi onesnažena voda povzročila nevarnost za zdravje ljudi. Zato bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati oziroma omejiti njeno uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Pomembno je preprečiti, da bi onesnažena voda povzročila nevarnost za zdravje ljudi. Zato bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati oziroma omejiti njeno uporabo.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Države članice
  ne
  bi
  več smele
  imeti
  pooblastila
  , da dovolijo odstopanja od te direktive. Prvotni namen odstopanj je bil, da se da državam članicam na voljo do devet let za odpravo neskladnosti z vrednostjo parametra. Izkazalo se je, da je ta postopek
  obremenjujoč tako
  za države članice
  kot tudi za Komisijo. Poleg tega
  je v nekaterih primerih povzročil zamude pri sprejemanju sanacijskih ukrepov, saj se je možnost odstopanja štela za prehodno obdobje.
  Določbo o odstopanjih bi bilo zato treba črtati. Zaradi varovanja
  zdravja ljudi
  bi se morale v primeru prekoračitve vrednosti parametra določbe v zvezi s sanacijskimi ukrepi uporabljati takoj
  ,
  brez možnosti odstopanja od vrednosti parametra
  . Odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo ob začetku veljavnosti te direktive,
  pa bi se morala
  še naprej uporabljati
  do prenehanja odstopanja
  ,
  vendar
  se
  jih ne bi smelo obnoviti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Države članice
  ne
  bi
  več smele
  imeti
  pooblastila
  , da dovolijo odstopanja od te direktive. Prvotni namen odstopanj je bil, da se da državam članicam na voljo do devet let za odpravo neskladnosti z vrednostjo parametra. Izkazalo se je, da je ta postopek
  obremenjujoč tako
  za države članice
  kot tudi za Komisijo. Poleg tega
  je v nekaterih primerih povzročil zamude pri sprejemanju sanacijskih ukrepov, saj se je možnost odstopanja štela za prehodno obdobje.
  Določbo o odstopanjih bi bilo zato treba črtati. Zaradi varovanja
  zdravja ljudi
  bi se morale v primeru prekoračitve vrednosti parametra določbe v zvezi s sanacijskimi ukrepi uporabljati takoj
  ,
  brez možnosti odstopanja od vrednosti parametra
  . Odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo ob začetku veljavnosti te direktive,
  pa bi se morala
  še naprej uporabljati
  do prenehanja odstopanja
  ,
  vendar
  se
  jih ne bi smelo obnoviti
  .

| (16) | Države članice bi
  morale
  imeti
  pooblastilo
  , da dovolijo odstopanja od te direktive. Prvotni namen odstopanj je bil, da se da državam članicam na voljo do devet let za odpravo neskladnosti z vrednostjo parametra. Izkazalo se je, da je
  glede na raven ambicioznosti direktive
  ta postopek za države članice
  uporaben. Vendar je treba opozoriti, da
  je
  ta postopek
  v nekaterih primerih povzročil zamude pri sprejemanju sanacijskih ukrepov, saj se je možnost odstopanja
  včasih
  štela za prehodno obdobje.
  A glede na zaostritev parametrov kakovosti, opredeljenih v tej direktivi, in vse pogostejše odkrivanje novih onesnaževal, v zvezi s katerimi so potrebni strožji ukrepi ocenjevanja, spremljanja in upravljanja, bi bilo treba ohraniti postopek odstopanja in ga prilagoditi tem okoliščinam, vendar le, če ne ogrožajo zdravja ljudi in če oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, na zadevnem območju ni mogoče ohranjati na drug, razumen način. Določbo o odstopanjih iz Direktive 98/83/ES bi bilo zato treba spremeniti, da bi državam članicam omogočili hitrejše in učinkovitejše izpolnjevanje zahtev te direktive
  .
  Poleg tega bi se morala
  odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo ob začetku veljavnosti te direktive, še naprej uporabljati
  , kot je opredeljeno v določbah
  ,
  ki
  se
  uporabljajo v času, ko je odstopanje odobreno
  . |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi
  morale
  imeti
  pooblastilo
  , da dovolijo odstopanja od te direktive. Prvotni namen odstopanj je bil, da se da državam članicam na voljo do devet let za odpravo neskladnosti z vrednostjo parametra. Izkazalo se je, da je
  glede na raven ambicioznosti direktive
  ta postopek za države članice
  uporaben. Vendar je treba opozoriti, da
  je
  ta postopek
  v nekaterih primerih povzročil zamude pri sprejemanju sanacijskih ukrepov, saj se je možnost odstopanja
  včasih
  štela za prehodno obdobje.
  A glede na zaostritev parametrov kakovosti, opredeljenih v tej direktivi, in vse pogostejše odkrivanje novih onesnaževal, v zvezi s katerimi so potrebni strožji ukrepi ocenjevanja, spremljanja in upravljanja, bi bilo treba ohraniti postopek odstopanja in ga prilagoditi tem okoliščinam, vendar le, če ne ogrožajo zdravja ljudi in če oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, na zadevnem območju ni mogoče ohranjati na drug, razumen način. Določbo o odstopanjih iz Direktive 98/83/ES bi bilo zato treba spremeniti, da bi državam članicam omogočili hitrejše in učinkovitejše izpolnjevanje zahtev te direktive
  .
  Poleg tega bi se morala
  odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo ob začetku veljavnosti te direktive, še naprej uporabljati
  , kot je opredeljeno v določbah
  ,
  ki
  se
  uporabljajo v času, ko je odstopanje odobreno
  .

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Komisija je v svojem odgovoru na državljansko pobudo „Pravica do vode“ leta 2014 (83) pozvala države članice, naj v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije vsem državljanom zagotovijo dostop do najnujnejše oskrbe z vodo. Poleg tega se je zavezala, da si bo „z okoljskimi politikami [...] še naprej prizadevala za [...] izboljšanje dostopa do varne pitne vode za vse državljane“ (84). To je v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 6
  ZN
  in z njim povezanim ciljem „vsem omogočiti enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode“. Koncept enakopravnega dostopa zajema širok spekter vidikov, kot so razpoložljivost (npr. zaradi geografskih razlogov, pomanjkanja infrastrukture ali posebnih razmer nekaterih delov prebivalstva), kakovost, sprejemljivost ali cenovna dostopnost. Glede cenovne dostopnosti vode je treba opozoriti, da lahko države članice pri določanju tarif za vodo v skladu z načelom povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES upoštevajo spremembe v ekonomskih in socialnih pogojih za prebivalstvo ter lahko zato sprejmejo socialne tarife ali ukrepe za zaščito prebivalstva iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij. Ta direktiva obravnava zlasti vidike dostopa do vode, ki so povezani s kakovostjo in razpoložljivostjo. Da bi obravnavali navedene vidike, se odzvali na evropsko državljansko pobudo in prispevali k izvajanju načela 20 evropskega stebra socialnih pravic (85), v skladu s katerim ima „vsakdo [...] pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo,“ bi se moralo od držav članic zahtevati, da vprašanje dostopa do vode obravnavajo na nacionalni ravni, pri čemer pa bi morale imeti možnost, da do določene mere same odločajo o točni vrsti ukrepa, ki naj bi se izvedel. To je mogoče z ukrepi, ki so med drugim namenjeni izboljšanju dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse, na primer s prosto dostopnimi fontanami v mestih, ter spodbujanju njene uporabe z omogočanjem proste oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v javnih zgradbah in
  restavracijah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Komisija je v svojem odgovoru na državljansko pobudo „Pravica do vode“ leta 2014 (83) pozvala države članice, naj v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije vsem državljanom zagotovijo dostop do najnujnejše oskrbe z vodo. Poleg tega se je zavezala, da si bo „z okoljskimi politikami [...] še naprej prizadevala za [...] izboljšanje dostopa do varne pitne vode za vse državljane“ (84). To je v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 6
  ZN
  in z njim povezanim ciljem „vsem omogočiti enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode“. Koncept enakopravnega dostopa zajema širok spekter vidikov, kot so razpoložljivost (npr. zaradi geografskih razlogov, pomanjkanja infrastrukture ali posebnih razmer nekaterih delov prebivalstva), kakovost, sprejemljivost ali cenovna dostopnost. Glede cenovne dostopnosti vode je treba opozoriti, da lahko države članice pri določanju tarif za vodo v skladu z načelom povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES upoštevajo spremembe v ekonomskih in socialnih pogojih za prebivalstvo ter lahko zato sprejmejo socialne tarife ali ukrepe za zaščito prebivalstva iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij. Ta direktiva obravnava zlasti vidike dostopa do vode, ki so povezani s kakovostjo in razpoložljivostjo. Da bi obravnavali navedene vidike, se odzvali na evropsko državljansko pobudo in prispevali k izvajanju načela 20 evropskega stebra socialnih pravic (85), v skladu s katerim ima „vsakdo [...] pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo,“ bi se moralo od držav članic zahtevati, da vprašanje dostopa do vode obravnavajo na nacionalni ravni, pri čemer pa bi morale imeti možnost, da do določene mere same odločajo o točni vrsti ukrepa, ki naj bi se izvedel. To je mogoče z ukrepi, ki so med drugim namenjeni izboljšanju dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse, na primer s prosto dostopnimi fontanami v mestih, ter spodbujanju njene uporabe z omogočanjem proste oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v javnih zgradbah in
  restavracijah
  .

| (17) | Komisija je v svojem odgovoru na državljansko pobudo „Pravica do vode“ leta 2014 (83) pozvala države članice, naj v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije vsem državljanom zagotovijo dostop do najnujnejše oskrbe z vodo. Poleg tega se je zavezala, da si bo „z okoljskimi politikami [...] še naprej prizadevala za [...] izboljšanje dostopa do varne pitne vode za vse državljane“ (84).
  To je v skladu s členoma 1 in 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. To je tudi v skladu s
  ciljem trajnostnega razvoja št. 6
  OZN
  in z njim povezanim ciljem „vsem omogočiti enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode“. Koncept enakopravnega dostopa zajema širok spekter vidikov, kot so razpoložljivost (npr. zaradi geografskih razlogov, pomanjkanja infrastrukture ali posebnih razmer nekaterih delov prebivalstva), kakovost, sprejemljivost ali cenovna dostopnost. Glede cenovne dostopnosti vode je treba opozoriti, da lahko države članice pri določanju tarif za vodo v skladu z načelom povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES
  , brez poseganja v člen 9(4) navedene direktive
  upoštevajo spremembe v ekonomskih in socialnih pogojih za prebivalstvo ter lahko zato sprejmejo socialne tarife ali ukrepe za zaščito prebivalstva iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij. Ta direktiva obravnava zlasti vidike dostopa do vode, ki so povezani s kakovostjo in razpoložljivostjo. Da bi obravnavali navedene vidike, se odzvali na evropsko državljansko pobudo in prispevali k izvajanju načela 20 evropskega stebra socialnih pravic (85), v skladu s katerim ima „vsakdo [...] pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo,“ bi se moralo od držav članic zahtevati, da vprašanje dostopa do
  poceni
  vode obravnavajo na nacionalni ravni, pri čemer pa bi morale imeti možnost, da do določene mere same odločajo o točni vrsti ukrepa, ki naj bi se izvedel. To je mogoče z ukrepi, ki so med drugim namenjeni izboljšanju dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse, na primer s 
  preprečitvijo uvedbe strožjih zahtev glede kakovosti vode, ki ni utemeljena z vidika javnega zdravja in zaradi katere bi se voda za državljane podražila, s
  prosto dostopnimi fontanami v mestih, ter spodbujanju njene uporabe z omogočanjem proste oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v javnih zgradbah
  , restavracijah, nakupovalnih
  in
  rekreacijskih središčih ter tranzitnih in obljudenih območjih, kot so železniške postaje in letališča. Države članice bi morale imeti proste roke pri določanju prave kombinacije teh instrumentov glede na svoje konkretne nacionalne razmere. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v svojem odgovoru na državljansko pobudo „Pravica do vode“ leta 2014 (83) pozvala države članice, naj v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije vsem državljanom zagotovijo dostop do najnujnejše oskrbe z vodo. Poleg tega se je zavezala, da si bo „z okoljskimi politikami [...] še naprej prizadevala za [...] izboljšanje dostopa do varne pitne vode za vse državljane“ (84).
  To je v skladu s členoma 1 in 2 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. To je tudi v skladu s
  ciljem trajnostnega razvoja št. 6
  OZN
  in z njim povezanim ciljem „vsem omogočiti enakopraven dostop do čiste in poceni pitne vode“. Koncept enakopravnega dostopa zajema širok spekter vidikov, kot so razpoložljivost (npr. zaradi geografskih razlogov, pomanjkanja infrastrukture ali posebnih razmer nekaterih delov prebivalstva), kakovost, sprejemljivost ali cenovna dostopnost. Glede cenovne dostopnosti vode je treba opozoriti, da lahko države članice pri določanju tarif za vodo v skladu z načelom povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES
  , brez poseganja v člen 9(4) navedene direktive
  upoštevajo spremembe v ekonomskih in socialnih pogojih za prebivalstvo ter lahko zato sprejmejo socialne tarife ali ukrepe za zaščito prebivalstva iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij. Ta direktiva obravnava zlasti vidike dostopa do vode, ki so povezani s kakovostjo in razpoložljivostjo. Da bi obravnavali navedene vidike, se odzvali na evropsko državljansko pobudo in prispevali k izvajanju načela 20 evropskega stebra socialnih pravic (85), v skladu s katerim ima „vsakdo [...] pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo,“ bi se moralo od držav članic zahtevati, da vprašanje dostopa do
  poceni
  vode obravnavajo na nacionalni ravni, pri čemer pa bi morale imeti možnost, da do določene mere same odločajo o točni vrsti ukrepa, ki naj bi se izvedel. To je mogoče z ukrepi, ki so med drugim namenjeni izboljšanju dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, za vse, na primer s 
  preprečitvijo uvedbe strožjih zahtev glede kakovosti vode, ki ni utemeljena z vidika javnega zdravja in zaradi katere bi se voda za državljane podražila, s
  prosto dostopnimi fontanami v mestih, ter spodbujanju njene uporabe z omogočanjem proste oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v javnih zgradbah
  , restavracijah, nakupovalnih
  in
  rekreacijskih središčih ter tranzitnih in obljudenih območjih, kot so železniške postaje in letališča. Države članice bi morale imeti proste roke pri določanju prave kombinacije teh instrumentov glede na svoje konkretne nacionalne razmere.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Evropski parlament je v svoji resoluciji o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (86), zahteval, „da bi morale države članice nameniti posebno pozornost potrebam ranljivih skupin v družbi“ (87). Posebne razmere manjšinskih kultur, kot so Romi
  , Sinti, Kalé
  in potujoče skupine (Travellers,
  Gens du voyage
  )
  itd.
  , ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne, zlasti pomanjkanje njihovega dostopa do pitne vode, so bile priznane tudi v poročilu Komisije o izvajanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (88) in v priporočilu Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (89). Glede na to splošno ozadje je primerno, da države članice ranljivim in marginaliziranim skupinam namenijo posebno pozornost tako, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev dostopa teh skupin do vode. Brez poseganja v pravico držav članic do opredelitve teh skupin, bi te
  bi
  morale vključevati vsaj begunce, nomadske skupnosti, brezdomce in manjšinske kulture, kot so Romi
  , Sinti, Kalé
  in potujoče skupine (Travellers
  , Gens du voyage
  )
  itd.
  , ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne. Takšni ukrepi za zagotavljanje dostopa, ki so prepuščeni presoji držav članic, lahko na primer vključujejo zagotavljanje alternativnih sistemov oskrbe (individualne naprave za čiščenje), zagotavljanje vode prek cistern (tovornjaki in cisterne) in zagotavljanje potrebne infrastrukture za taborišča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Evropski parlament je v svoji resoluciji o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (86), zahteval, „da bi morale države članice nameniti posebno pozornost potrebam ranljivih skupin v družbi“ (87). Posebne razmere manjšinskih kultur, kot so Romi
  , Sinti, Kalé
  in potujoče skupine (Travellers,
  Gens du voyage
  )
  itd.
  , ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne, zlasti pomanjkanje njihovega dostopa do pitne vode, so bile priznane tudi v poročilu Komisije o izvajanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (88) in v priporočilu Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (89). Glede na to splošno ozadje je primerno, da države članice ranljivim in marginaliziranim skupinam namenijo posebno pozornost tako, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev dostopa teh skupin do vode. Brez poseganja v pravico držav članic do opredelitve teh skupin, bi te
  bi
  morale vključevati vsaj begunce, nomadske skupnosti, brezdomce in manjšinske kulture, kot so Romi
  , Sinti, Kalé
  in potujoče skupine (Travellers
  , Gens du voyage
  )
  itd.
  , ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne. Takšni ukrepi za zagotavljanje dostopa, ki so prepuščeni presoji držav članic, lahko na primer vključujejo zagotavljanje alternativnih sistemov oskrbe (individualne naprave za čiščenje), zagotavljanje vode prek cistern (tovornjaki in cisterne) in zagotavljanje potrebne infrastrukture za taborišča.

| (18) | Evropski parlament je v svoji resoluciji o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (86), zahteval, „da bi morale države članice nameniti posebno pozornost potrebam ranljivih skupin v družbi“ (87). Posebne razmere manjšinskih kultur, kot so Romi in potujoče skupine (Travellers), ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne, zlasti pomanjkanje njihovega dostopa do pitne vode, so bile priznane tudi v poročilu Komisije o izvajanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (88) in v priporočilu Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (89). Glede na to splošno ozadje je primerno, da države članice ranljivim in marginaliziranim skupinam namenijo posebno pozornost tako, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev dostopa teh skupin do vode.
  Ob upoštevanju načela povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES bi morale države članice izboljšati dostop do vode za ranljive in marginalizirane skupine, pri tem pa ne bi smele ogroziti oskrbe s poceni kakovostno vodo za vse.
  Brez poseganja v pravico držav članic do opredelitve teh skupin, bi te morale vključevati vsaj begunce, nomadske skupnosti, brezdomce in manjšinske kulture, kot so Romi in potujoče skupine, ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne. Takšni ukrepi za zagotavljanje dostopa, ki so prepuščeni presoji držav članic, lahko na primer vključujejo zagotavljanje alternativnih sistemov oskrbe (individualne naprave za čiščenje), zagotavljanje vode prek cistern (tovornjaki in cisterne) in zagotavljanje potrebne infrastrukture za taborišča.
  Če so za te obveznosti odgovorni lokalni javni organi, bi jim morale države članice zagotoviti zadostna finančna sredstva ter tehnične in materialne zmogljivosti ter jih podpirati, na primer z nudenjem strokovne pomoči. Lokalni javni organi ne bi smeli imeti nesorazmernih stroškov zaradi oskrbe ranljivih in marginaliziranih skupin z vodo. |
| --- | --- |

(18)

Evropski parlament je v svoji resoluciji o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (86), zahteval, „da bi morale države članice nameniti posebno pozornost potrebam ranljivih skupin v družbi“ (87). Posebne razmere manjšinskih kultur, kot so Romi in potujoče skupine (Travellers), ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne, zlasti pomanjkanje njihovega dostopa do pitne vode, so bile priznane tudi v poročilu Komisije o izvajanju okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov (88) in v priporočilu Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (89). Glede na to splošno ozadje je primerno, da države članice ranljivim in marginaliziranim skupinam namenijo posebno pozornost tako, da sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev dostopa teh skupin do vode.
  Ob upoštevanju načela povračila stroškov iz Direktive 2000/60/ES bi morale države članice izboljšati dostop do vode za ranljive in marginalizirane skupine, pri tem pa ne bi smele ogroziti oskrbe s poceni kakovostno vodo za vse.
  Brez poseganja v pravico držav članic do opredelitve teh skupin, bi te morale vključevati vsaj begunce, nomadske skupnosti, brezdomce in manjšinske kulture, kot so Romi in potujoče skupine, ne glede na to, ali prebivajo na enem mestu ali ne. Takšni ukrepi za zagotavljanje dostopa, ki so prepuščeni presoji držav članic, lahko na primer vključujejo zagotavljanje alternativnih sistemov oskrbe (individualne naprave za čiščenje), zagotavljanje vode prek cistern (tovornjaki in cisterne) in zagotavljanje potrebne infrastrukture za taborišča.
  Če so za te obveznosti odgovorni lokalni javni organi, bi jim morale države članice zagotoviti zadostna finančna sredstva ter tehnične in materialne zmogljivosti ter jih podpirati, na primer z nudenjem strokovne pomoči. Lokalni javni organi ne bi smeli imeti nesorazmernih stroškov zaradi oskrbe ranljivih in marginaliziranih skupin z vodo.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Sedmi okoljski akcijski načrt do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (90) zahteva dostop javnosti do jasnih informacij o okolju na nacionalni ravni. Direktiva 98/83/ES je zagotavljala le pasiven dostop do informacij, kar pomeni, da so morale države članice zgolj zagotoviti, da so bile informacije na voljo. Te določbe bi bilo zato treba nadomestiti in zagotoviti, da so aktualne informacije lahko dostopne, na primer na spletnem mestu
  , povezava do katerega bi se morala dejavno razširjati
  . Aktualne informacije bi morale poleg rezultatov programov spremljanja stanja vključevati tudi dodatne informacije, ki bi lahko bile koristne za javnost, kot so npr.
  informacije o indikatorjih (železo, trdota, minerali itd.), ki pogosto vplivajo na mnenje potrošnikov
  o 
  vodovodni vodi. Zato bi bilo treba indikatorske parametre
  iz
  Direktive 98/83/ES, ki niso zagotavljali informacij v zvezi z zdravjem, nadomestiti s spletnimi informacijami o teh parametrih
  . Zelo velikim dobaviteljem vode bi morale biti v spletni obliki na voljo tudi dodatne informacije, med drugim o 
  energijski učinkovitosti,
  vodenju,
  upravljanju, stroškovni strukturi
  in obdelavi.
  Predpostavlja se, da bosta boljše znanje potrošnikov
  in večja preglednost
  prispevala k
  okrepitvi zaupanja državljanov v dobavljeno vodo
  . To naj
  bi prispevalo k večji uporabi vodovodne vode, s čimer bi se
  zmanjšali plastični odpadki
  in emisije toplogrednih plinov, kar bi imelo pozitiven vpliv na blažitev podnebnih sprememb in celotno okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Sedmi okoljski akcijski načrt do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (90) zahteva dostop javnosti do jasnih informacij o okolju na nacionalni ravni. Direktiva 98/83/ES je zagotavljala le pasiven dostop do informacij, kar pomeni, da so morale države članice zgolj zagotoviti, da so bile informacije na voljo. Te določbe bi bilo zato treba nadomestiti in zagotoviti, da so aktualne informacije lahko dostopne, na primer na spletnem mestu
  , povezava do katerega bi se morala dejavno razširjati
  . Aktualne informacije bi morale poleg rezultatov programov spremljanja stanja vključevati tudi dodatne informacije, ki bi lahko bile koristne za javnost, kot so npr.
  informacije o indikatorjih (železo, trdota, minerali itd.), ki pogosto vplivajo na mnenje potrošnikov
  o 
  vodovodni vodi. Zato bi bilo treba indikatorske parametre
  iz
  Direktive 98/83/ES, ki niso zagotavljali informacij v zvezi z zdravjem, nadomestiti s spletnimi informacijami o teh parametrih
  . Zelo velikim dobaviteljem vode bi morale biti v spletni obliki na voljo tudi dodatne informacije, med drugim o 
  energijski učinkovitosti,
  vodenju,
  upravljanju, stroškovni strukturi
  in obdelavi.
  Predpostavlja se, da bosta boljše znanje potrošnikov
  in večja preglednost
  prispevala k
  okrepitvi zaupanja državljanov v dobavljeno vodo
  . To naj
  bi prispevalo k večji uporabi vodovodne vode, s čimer bi se
  zmanjšali plastični odpadki
  in emisije toplogrednih plinov, kar bi imelo pozitiven vpliv na blažitev podnebnih sprememb in celotno okolje.

| (19) | Sedmi okoljski akcijski načrt do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (90) zahteva dostop javnosti do jasnih informacij o okolju na nacionalni ravni. Direktiva 98/83/ES je zagotavljala le pasiven dostop do informacij, kar pomeni, da so morale države članice zgolj zagotoviti, da so bile informacije na voljo. Te določbe bi bilo zato treba nadomestiti in zagotoviti, da so aktualne informacije
  uporabnikom razumljive, ustrezne zanje in
  lahko dostopne, na primer
  v knjižici,
  na spletnem mestu
  ali prek pametne aplikacije
  . Aktualne informacije bi morale poleg rezultatov programov spremljanja stanja vključevati tudi dodatne informacije, ki bi lahko bile koristne za javnost, kot so npr.
  rezultati spremljanja dobaviteljev vode v zvezi s parametri kakovosti vode in informacije
  o 
  indikatorskih parametrih
  iz
  dela Ba Priloge I
  . Zelo velikim dobaviteljem vode bi morale biti v spletni obliki na voljo tudi dodatne informacije, med drugim o vodenju,
  strukturi tarif
  in obdelavi.
  Boljša ozaveščenost potrošnikov o ustreznih informacijah
  in večja preglednost
  bi morali biti namenjeni
  okrepitvi zaupanja državljanov v dobavljeno vodo
  , pa tudi v storitve za rabo vode, in bi moralo prispevati
  k večji uporabi vodovodne vode
  za pitje
  , s čimer bi se
  lahko zmanjšali uporaba plastike
  in
  količina plastičnih odpadkov ter
  emisije toplogrednih plinov, kar bi imelo pozitiven vpliv na blažitev podnebnih sprememb in celotno okolje. |
| --- | --- |

(19)

Sedmi okoljski akcijski načrt do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (90) zahteva dostop javnosti do jasnih informacij o okolju na nacionalni ravni. Direktiva 98/83/ES je zagotavljala le pasiven dostop do informacij, kar pomeni, da so morale države članice zgolj zagotoviti, da so bile informacije na voljo. Te določbe bi bilo zato treba nadomestiti in zagotoviti, da so aktualne informacije
  uporabnikom razumljive, ustrezne zanje in
  lahko dostopne, na primer
  v knjižici,
  na spletnem mestu
  ali prek pametne aplikacije
  . Aktualne informacije bi morale poleg rezultatov programov spremljanja stanja vključevati tudi dodatne informacije, ki bi lahko bile koristne za javnost, kot so npr.
  rezultati spremljanja dobaviteljev vode v zvezi s parametri kakovosti vode in informacije
  o 
  indikatorskih parametrih
  iz
  dela Ba Priloge I
  . Zelo velikim dobaviteljem vode bi morale biti v spletni obliki na voljo tudi dodatne informacije, med drugim o vodenju,
  strukturi tarif
  in obdelavi.
  Boljša ozaveščenost potrošnikov o ustreznih informacijah
  in večja preglednost
  bi morali biti namenjeni
  okrepitvi zaupanja državljanov v dobavljeno vodo
  , pa tudi v storitve za rabo vode, in bi moralo prispevati
  k večji uporabi vodovodne vode
  za pitje
  , s čimer bi se
  lahko zmanjšali uporaba plastike
  in
  količina plastičnih odpadkov ter
  emisije toplogrednih plinov, kar bi imelo pozitiven vpliv na blažitev podnebnih sprememb in celotno okolje.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Iz istih razlogov in da bi se povečala ozaveščenost potrošnikov glede posledic porabe vode, bi morali ti (na primer na računih ali prek pametnih aplikacij) prejeti tudi informacije o porabljeni količini,
  stroškovni
  strukturi tarife, ki jo zaračunava dobavitelj vode, vključno s 
  spremenljivimi
  in
  stalnimi stroški
  , ter o ceni litra vode, namenjene za prehrano ljudi, kar bi omogočilo primerjavo s ceno ustekleničene vode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Iz istih razlogov in da bi se povečala ozaveščenost potrošnikov glede posledic porabe vode, bi morali ti (na primer na računih ali prek pametnih aplikacij) prejeti tudi informacije o porabljeni količini,
  stroškovni
  strukturi tarife, ki jo zaračunava dobavitelj vode, vključno s 
  spremenljivimi
  in
  stalnimi stroški
  , ter o ceni litra vode, namenjene za prehrano ljudi, kar bi omogočilo primerjavo s ceno ustekleničene vode.

| (20) | Iz istih razlogov in da bi se povečala ozaveščenost potrošnikov glede posledic porabe vode, bi morali ti (na primer na računih ali prek pametnih aplikacij) prejeti tudi
  zlahka dostopne
  informacije
  , na primer na računu ali prek pametne aplikacije,
  o 
  letni
  porabljeni količini,
  njenem spreminjanju in primerjavi s povprečno porabo gospodinjstev, če ima dobavitelj vode to informacijo na voljo,
  strukturi tarife, ki jo zaračunava dobavitelj vode, vključno s 
  porazdelitvijo spremenljivih
  in
  stalnih deležev stroškov
  , ter o ceni litra vode, namenjene za prehrano ljudi, kar bi omogočilo primerjavo s ceno ustekleničene vode. |
| --- | --- |

(20)

Iz istih razlogov in da bi se povečala ozaveščenost potrošnikov glede posledic porabe vode, bi morali ti (na primer na računih ali prek pametnih aplikacij) prejeti tudi
  zlahka dostopne
  informacije
  , na primer na računu ali prek pametne aplikacije,
  o 
  letni
  porabljeni količini,
  njenem spreminjanju in primerjavi s povprečno porabo gospodinjstev, če ima dobavitelj vode to informacijo na voljo,
  strukturi tarife, ki jo zaračunava dobavitelj vode, vključno s 
  porazdelitvijo spremenljivih
  in
  stalnih deležev stroškov
  , ter o ceni litra vode, namenjene za prehrano ljudi, kar bi omogočilo primerjavo s ceno ustekleničene vode.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Načela
  , ki se upoštevajo pri določanju tarif za vodo, namreč povračilo stroškov storitev za rabo vode ter „plača povzročitelj obremenitve“, so določena v 
  Direktivi 2000/60/ES
  . Vendar finančna vzdržnost zagotavljanja storitev za rabo vode ni vedno zagotovljena, zato včasih prihaja do nezadostnega vlaganja v vzdrževanje vodne infrastrukture. Zaradi izboljšanja tehnik spremljanja so
  stopnje
  iztekanja vode, ki je predvsem posledica tovrstnega nezadostnega vlaganja, čedalje bolj očitne in na ravni Unije bi bilo treba spodbujati zmanjšanje izgube vode, da bi se izboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba
  to vprašanje obravnavati
  s 
  povečanjem preglednosti ter obveščanjem potrošnikov o stopnjah iztekanja vode in energijski učinkovitosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Načela
  , ki se upoštevajo pri določanju tarif za vodo, namreč povračilo stroškov storitev za rabo vode ter „plača povzročitelj obremenitve“, so določena v 
  Direktivi 2000/60/ES
  . Vendar finančna vzdržnost zagotavljanja storitev za rabo vode ni vedno zagotovljena, zato včasih prihaja do nezadostnega vlaganja v vzdrževanje vodne infrastrukture. Zaradi izboljšanja tehnik spremljanja so
  stopnje
  iztekanja vode, ki je predvsem posledica tovrstnega nezadostnega vlaganja, čedalje bolj očitne in na ravni Unije bi bilo treba spodbujati zmanjšanje izgube vode, da bi se izboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba
  to vprašanje obravnavati
  s 
  povečanjem preglednosti ter obveščanjem potrošnikov o stopnjah iztekanja vode in energijski učinkovitosti
  .

| (21) | Temeljna načela
  , ki se upoštevajo pri določanju tarif za vodo,
  brez poseganja v člen 9(4) Direktive 2000/60/ES,
  namreč povračilo stroškov storitev za rabo vode ter „plača povzročitelj obremenitve“, so določena v 
  navedeni direktivi
  . Vendar finančna vzdržnost zagotavljanja storitev za rabo vode ni vedno zagotovljena, zato včasih prihaja do nezadostnega vlaganja v vzdrževanje vodne infrastrukture. Zaradi izboljšanja tehnik spremljanja so
  ravni
  iztekanja vode, ki je predvsem posledica tovrstnega nezadostnega vlaganja, čedalje bolj očitne in na ravni Unije bi bilo treba spodbujati zmanjšanje izgube vode, da bi se izboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba
  potrošnike bolj pregledno obveščati o tem vprašanju in jih tako ozaveščati
  . |
| --- | --- |

(21)

Temeljna načela
  , ki se upoštevajo pri določanju tarif za vodo,
  brez poseganja v člen 9(4) Direktive 2000/60/ES,
  namreč povračilo stroškov storitev za rabo vode ter „plača povzročitelj obremenitve“, so določena v 
  navedeni direktivi
  . Vendar finančna vzdržnost zagotavljanja storitev za rabo vode ni vedno zagotovljena, zato včasih prihaja do nezadostnega vlaganja v vzdrževanje vodne infrastrukture. Zaradi izboljšanja tehnik spremljanja so
  ravni
  iztekanja vode, ki je predvsem posledica tovrstnega nezadostnega vlaganja, čedalje bolj očitne in na ravni Unije bi bilo treba spodbujati zmanjšanje izgube vode, da bi se izboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba
  potrošnike bolj pregledno obveščati o tem vprašanju in jih tako ozaveščati
  .

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | V skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija opraviti vrednotenje te direktive v določenem obdobju od datuma, določenega za njen prenos. To vrednotenje bi moralo temeljiti na izkušnjah in podatkih, pridobljenih med izvajanjem Direktive, ustreznih znanstvenih, analitičnih in epidemioloških podatkih
  ter razpoložljivih priporočilih Svetovne zdravstvene organizacije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

V skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija opraviti vrednotenje te direktive v določenem obdobju od datuma, določenega za njen prenos. To vrednotenje bi moralo temeljiti na izkušnjah in podatkih, pridobljenih med izvajanjem Direktive, ustreznih znanstvenih, analitičnih in epidemioloških podatkih
  ter razpoložljivih priporočilih Svetovne zdravstvene organizacije
  .

| (25) | V skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija opraviti vrednotenje te direktive v določenem obdobju od datuma, določenega za njen prenos. To vrednotenje bi moralo temeljiti na izkušnjah in podatkih, pridobljenih med izvajanjem direktive,
  razpoložljivih priporočilih Svetovne zdravstvene organizacije ter
  ustreznih znanstvenih, analitičnih in epidemioloških podatkih. |
| --- | --- |

(25)

V skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje bi morala Komisija opraviti vrednotenje te direktive v določenem obdobju od datuma, določenega za njen prenos. To vrednotenje bi moralo temeljiti na izkušnjah in podatkih, pridobljenih med izvajanjem direktive,
  razpoložljivih priporočilih Svetovne zdravstvene organizacije ter
  ustreznih znanstvenih, analitičnih in epidemioloških podatkih.

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Zaradi prilagoditve te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku ali zaradi določitve zahtev spremljanja za namene ocene nevarnosti in ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  prenesti na Komisijo
  z namenom spremembe prilog I do IV k tej direktivi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko redno udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. Poleg tega je pooblastilo iz opombe 10 dela C Priloge I k Direktivi 98/83/ES za določitev metod in pogostnosti spremljanja radioaktivnih snovi zaradi sprejetja Direktive Sveta 2013/51/Euratom (96) postalo zastarelo in bi ga bilo zato treba črtati. Pooblastilo iz drugega pododstavka dela A Priloge II k Direktivi 98/83/ES v zvezi s spremembami Direktive ni več potrebno in bi ga bilo treba črtati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Zaradi prilagoditve te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku ali zaradi določitve zahtev spremljanja za namene ocene nevarnosti in ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe
  prenesti na Komisijo
  z namenom spremembe prilog I do IV k tej direktivi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko redno udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. Poleg tega je pooblastilo iz opombe 10 dela C Priloge I k Direktivi 98/83/ES za določitev metod in pogostnosti spremljanja radioaktivnih snovi zaradi sprejetja Direktive Sveta 2013/51/Euratom (96) postalo zastarelo in bi ga bilo zato treba črtati. Pooblastilo iz drugega pododstavka dela A Priloge II k Direktivi 98/83/ES v zvezi s spremembami Direktive ni več potrebno in bi ga bilo treba črtati.

| (28) | Zaradi prilagoditve te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku ali zaradi določitve zahtev spremljanja za namene ocene nevarnosti in ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi bilo treba
  na Komisijo prenesti
  pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe z namenom spremembe prilog I do IV k tej direktivi
  in sprejeti vse potrebne ukrepe v skladu s spremembami iz člena 10a
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko redno udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. Poleg tega je pooblastilo iz opombe 10 dela C Priloge I k Direktivi 98/83/ES za določitev metod in pogostnosti spremljanja radioaktivnih snovi zaradi sprejetja Direktive Sveta 2013/51/Euratom (96) postalo zastarelo in bi ga bilo zato treba črtati. Pooblastilo iz drugega pododstavka dela A Priloge II k Direktivi 98/83/ES v zvezi s spremembami Direktive ni več potrebno in bi ga bilo treba črtati. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi prilagoditve te direktive znanstvenemu in tehničnemu napredku ali zaradi določitve zahtev spremljanja za namene ocene nevarnosti in ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi bilo treba
  na Komisijo prenesti
  pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe z namenom spremembe prilog I do IV k tej direktivi
  in sprejeti vse potrebne ukrepe v skladu s spremembami iz člena 10a
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko redno udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. Poleg tega je pooblastilo iz opombe 10 dela C Priloge I k Direktivi 98/83/ES za določitev metod in pogostnosti spremljanja radioaktivnih snovi zaradi sprejetja Direktive Sveta 2013/51/Euratom (96) postalo zastarelo in bi ga bilo zato treba črtati. Pooblastilo iz drugega pododstavka dela A Priloge II k Direktivi 98/83/ES v zvezi s spremembami Direktive ni več potrebno in bi ga bilo treba črtati.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta direktiva ureja kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi. | 1.   Ta direktiva ureja kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi
  , za vse v Uniji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta direktiva ureja kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi.

1.   Ta direktiva ureja kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi
  , za vse v Uniji
  .

Spremembe 163, 189, 207 in 215

Spremembe 163, 189, 207 in 215

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 2

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Cilj te direktive je varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista. | 2.   Cilj te direktive je varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista
  , ter zagotavljanje splošnega dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Cilj te direktive je varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista.

2.   Cilj te direktive je varovanje zdravja ljudi pred škodljivimi učinki vsakršne kontaminacije vode, namenjene za prehrano ljudi, z zagotavljanjem, da je zdravstveno ustrezna in čista
  , ter zagotavljanje splošnega dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi
  .

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | „voda, namenjena za prehrano ljudi“ pomeni vso vodo v svojem prvotnem stanju ali po čiščenju, namenjeno pitju, kuhanju, pripravi hrane
  , proizvodnji
  ali za druge gospodinjske namene tako v javnih kot tudi v zasebnih prostorih, ne glede na svoje poreklo in ne glede na to, ali se zagotavlja iz vodovodnega omrežja
  ali
  cisterne ali se
  , v primeru izvirske vode,
  toči v steklenice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.

„voda, namenjena za prehrano ljudi“ pomeni vso vodo v svojem prvotnem stanju ali po čiščenju, namenjeno pitju, kuhanju, pripravi hrane
  , proizvodnji
  ali za druge gospodinjske namene tako v javnih kot tudi v zasebnih prostorih, ne glede na svoje poreklo in ne glede na to, ali se zagotavlja iz vodovodnega omrežja
  ali
  cisterne ali se
  , v primeru izvirske vode,
  toči v steklenice;

, proizvodnji

ali

, v primeru izvirske vode,

| 1. | „voda, namenjena za prehrano ljudi“ pomeni vso vodo v svojem prvotnem stanju ali po čiščenju, namenjeno pitju, kuhanju, pripravi
  ali proizvodnji
  hrane
  ali za druge živilske namene
  ali za druge gospodinjske namene tako v javnih kot tudi v zasebnih prostorih
  , vključno z živilskimi dejavnostmi
  , ne glede na svoje poreklo in ne glede na to, ali se zagotavlja iz vodovodnega omrežja
  , iz
  cisterne ali se toči v steklenice
  ali druge posode
  ; |
| --- | --- |

1.

„voda, namenjena za prehrano ljudi“ pomeni vso vodo v svojem prvotnem stanju ali po čiščenju, namenjeno pitju, kuhanju, pripravi
  ali proizvodnji
  hrane
  ali za druge živilske namene
  ali za druge gospodinjske namene tako v javnih kot tudi v zasebnih prostorih
  , vključno z živilskimi dejavnostmi
  , ne glede na svoje poreklo in ne glede na to, ali se zagotavlja iz vodovodnega omrežja
  , iz
  cisterne ali se toči v steklenice
  ali druge posode
  ;

ali proizvodnji

ali za druge živilske namene

, vključno z živilskimi dejavnostmi

, iz

ali druge posode

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | „hišno vodovodno omrežje“ pomeni cevi, opremo in naprave, ki so nameščene med pipami, ki se običajno uporabljajo pri prehrani ljudi tako v javnih kot tudi v zasebnih prostorih in distribucijskim omrežjem, vendar samo, če zanje ni odgovoren dobavitelj vode v svoji vlogi dobavitelja vode v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

„hišno vodovodno omrežje“ pomeni cevi, opremo in naprave, ki so nameščene med pipami, ki se običajno uporabljajo pri prehrani ljudi tako v javnih kot tudi v zasebnih prostorih in distribucijskim omrežjem, vendar samo, če zanje ni odgovoren dobavitelj vode v svoji vlogi dobavitelja vode v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo;

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3. | „dobavitelj vode“ pomeni subjekt, ki dobavi v povprečju najmanj 10 m3 vode, namenjene za prehrano ljudi, na dan; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.

„dobavitelj vode“ pomeni subjekt, ki dobavi v povprečju najmanj 10 m3 vode, namenjene za prehrano ljudi, na dan;

| 3. | „dobavitelj vode“ pomeni
  pravni
  subjekt, ki dobavi v povprečju najmanj 10 m3 vode, namenjene za prehrano ljudi, na dan. |
| --- | --- |

3.

„dobavitelj vode“ pomeni
  pravni
  subjekt, ki dobavi v povprečju najmanj 10 m3 vode, namenjene za prehrano ljudi, na dan.

pravni

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a. | „zelo majhen dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 50 m3 vode ali oskrbuje manj kot 250 oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.

3a.

„zelo majhen dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 50 m3

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | „mali dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 500 m3 vode ali oskrbuje manj kot
  5 000
  oseb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

„mali dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 500 m3 vode ali oskrbuje manj kot
  5 000
  oseb;

3

5 000

| 4. | „mali dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 500 m3 vode ali oskrbuje manj kot
  2 500
  oseb; |
| --- | --- |

4.

„mali dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 500 m3 vode ali oskrbuje manj kot
  2 500
  oseb;

3

2 500

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a. | „srednje velik dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 500 m3 vode ali oskrbuje najmanj 2 500 oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.

4a.

„srednje velik dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 500 m3

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | „veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj
  500
  m3 vode ali oskrbuje najmanj
  5 000
  oseb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

„veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj
  500
  m3 vode ali oskrbuje najmanj
  5 000
  oseb;

500

5 000

| 5. | „veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj
  5 000
  m3 vode ali oskrbuje najmanj
  25 000
  oseb; |
| --- | --- |

5.

„veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj
  5 000
  m3 vode ali oskrbuje najmanj
  25 000
  oseb;

5 000

25 000

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6. | „zelo veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 5 000  m3 vode ali oskrbuje najmanj 50 000 oseb; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.

„zelo veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 5 000  m3 vode ali oskrbuje najmanj 50 000 oseb;

3

| 6. | „zelo veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 20 000  m3 vode ali oskrbuje najmanj 100 000 oseb; |
| --- | --- |

6.

„zelo veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 20 000  m3 vode ali oskrbuje najmanj 100 000 oseb;

3

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7. | „prednostni prostori“ pomeni velike prostore
  z
  več
  uporabniki
  ,
  ki so
  potencialno
  izpostavljeni
  tveganjem, povezanim z vodo, kot so bolnišnice, zdravstvene ustanove, zgradbe z nastanitvenimi zmogljivostmi, kazenske ustanove in površine za taborjenje, kakor jih opredelijo države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.

„prednostni prostori“ pomeni velike prostore
  z
  več
  uporabniki
  ,
  ki so
  potencialno
  izpostavljeni
  tveganjem, povezanim z vodo, kot so bolnišnice, zdravstvene ustanove, zgradbe z nastanitvenimi zmogljivostmi, kazenske ustanove in površine za taborjenje, kakor jih opredelijo države članice;

z

uporabniki

ki so

izpostavljeni

| 7. | „prednostni prostori“ pomeni velike
  , negospodinjske
  prostore
  , v katerih je
  več
  oseb
  ,
  zlasti občutljivih,
  potencialno
  izpostavljenih
  tveganjem, povezanim z vodo, kot so bolnišnice, zdravstvene ustanove,
  domovi za ostarele, šole, univerze in druge izobraževalne ustanove, vrtci in jasli, športni, rekreacijski, prostočasni in razstavni objekti,
  zgradbe z nastanitvenimi zmogljivostmi, kazenske ustanove in površine za taborjenje, kakor jih opredelijo države članice. |
| --- | --- |

7.

„prednostni prostori“ pomeni velike
  , negospodinjske
  prostore
  , v katerih je
  več
  oseb
  ,
  zlasti občutljivih,
  potencialno
  izpostavljenih
  tveganjem, povezanim z vodo, kot so bolnišnice, zdravstvene ustanove,
  domovi za ostarele, šole, univerze in druge izobraževalne ustanove, vrtci in jasli, športni, rekreacijski, prostočasni in razstavni objekti,
  zgradbe z nastanitvenimi zmogljivostmi, kazenske ustanove in površine za taborjenje, kakor jih opredelijo države članice.

, negospodinjske

, v katerih je

oseb

zlasti občutljivih,

izpostavljenih

domovi za ostarele, šole, univerze in druge izobraževalne ustanove, vrtci in jasli, športni, rekreacijski, prostočasni in razstavni objekti,

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a. | „živilska dejavnost“ pomeni živilsko dejavnost, kot je opredeljena v točki (2) člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.

8a.

„živilska dejavnost“ pomeni živilsko dejavnost, kot je opredeljena v točki (2) člena 3 Uredbe (ES) št. 178/2002.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za vodo, ki se uporablja v živilskih dejavnostih za proizvajanje, obdelavo, zaščito ali trženje proizvodov ali snovi, namenjenih za prehrano ljudi, se uporabljajo le členi 4, 5, 6 in 11 te direktive. Kljub temu pa noben od členov iz te direktive ne velja, če lahko izvajalec živilske dejavnosti pristojnemu nacionalnemu organu zadovoljivo dokaže, da kakovost vode, ki jo uporablja, ne vpliva na higieno proizvodov ali snovi, ki nastanejo pri njegovi dejavnosti, in da so ti proizvodi ali snovi skladni z Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta.

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za vodo, ki se uporablja v živilskih dejavnostih za proizvajanje, obdelavo, zaščito ali trženje proizvodov ali snovi, namenjenih za prehrano ljudi, se uporabljajo le členi 4, 5, 6 in 11 te direktive. Kljub temu pa noben od členov iz te direktive ne velja, če lahko izvajalec živilske dejavnosti pristojnemu nacionalnemu organu zadovoljivo dokaže, da kakovost vode, ki jo uporablja, ne vpliva na higieno proizvodov ali snovi, ki nastanejo pri njegovi dejavnosti, in da so ti proizvodi ali snovi skladni z Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta.

   (1a)

  .

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Proizvajalec vode, namenjene za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode, se ne šteje za dobavitelja vode.




  Določbe te direktive se uporabljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode, če niso zajete v obveznostih po drugi zakonodaji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Proizvajalec vode, namenjene za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode, se ne šteje za dobavitelja vode.

Določbe te direktive se uporabljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode, če niso zajete v obveznostih po drugi zakonodaji Unije.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 c (novo)

Člen 3 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Za pomorska plovila, ki razsoljujejo vodo, prevažajo potnike in delujejo kot dobavitelji vode, veljajo le členi 1 do 7 in 9 do 12 te direktive ter priloge k njej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Za pomorska plovila, ki razsoljujejo vodo, prevažajo potnike in delujejo kot dobavitelji vode, veljajo le členi 1 do 7 in 9 do 12 te direktive ter priloge k njej.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | države članice so sprejele vse druge ukrepe, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz
  členov 5 do 12 te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

države članice so sprejele vse druge ukrepe, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz
  členov 5 do 12 te direktive.

členov 5 do 12 te direktive.

| (c) | države članice so sprejele vse druge ukrepe, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz: |
| --- | --- |

(c)

države članice so sprejele vse druge ukrepe, potrebne za izpolnjevanje zahtev iz:

| | (i) | členov 4 do 12 te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se končnim uporabnikom dobavi iz distribucijskega omrežja ali iz cisterne; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

členov 4 do 12 te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se končnim uporabnikom dobavi iz distribucijskega omrežja ali iz cisterne;

členov 4 do 12 te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se končnim uporabnikom dobavi iz distribucijskega omrežja ali iz cisterne;

| (ii) | členov 4, 5 in 6 ter 11(4) te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode v živilski dejavnosti; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

členov 4, 5 in 6 ter 11(4) te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode v živilski dejavnosti;

členov 4, 5 in 6 ter 11(4) te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode v živilski dejavnosti;

| (iii) | členov 4, 5, 6 in 11 te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se proizvede in uporabi v živilski dejavnosti za proizvodnjo, obdelavo in distribucijo hrane. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

členov 4, 5, 6 in 11 te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se proizvede in uporabi v živilski dejavnosti za proizvodnjo, obdelavo in distribucijo hrane.

členov 4, 5, 6 in 11 te direktive za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se proizvede in uporabi v živilski dejavnosti za proizvodnjo, obdelavo in distribucijo hrane.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti za izvajanje te direktive, v nobenem primeru nimajo za posledico
  neposredno
  ali
  posredno poslabšanje
  sedanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali
  povečanje
  onesnaženosti voda, ki se uporabljajo za pripravo vode, namenjene za prehrano ljudi . | 2.   Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti za izvajanje te direktive, v 
  celoti upoštevajo previdnostno načelo in v
  nobenem primeru nimajo za posledico
  neposrednega
  ali
  posrednega poslabšanja
  sedanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali
  povečanja
  onesnaženosti voda, ki se uporabljajo za pripravo vode, namenjene za prehrano ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti za izvajanje te direktive, v nobenem primeru nimajo za posledico
  neposredno
  ali
  posredno poslabšanje
  sedanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali
  povečanje
  onesnaženosti voda, ki se uporabljajo za pripravo vode, namenjene za prehrano ljudi .

2.   Države članice zagotovijo, da ukrepi, sprejeti za izvajanje te direktive, v 
  celoti upoštevajo previdnostno načelo in v
  nobenem primeru nimajo za posledico
  neposrednega
  ali
  posrednega poslabšanja
  sedanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, ali
  povečanja
  onesnaženosti voda, ki se uporabljajo za pripravo vode, namenjene za prehrano ljudi.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni organi izvajajo oceno ravni iztekanja vode na njihovem ozemlju in možnosti za zmanjšanje iztekanja vode v sektorju pitne vode. Pri tej oceni se upoštevajo ustrezni zdravstveni, okoljski, tehnični in gospodarski vidiki javnega zdravja. Države članice do 31. decembra 2022 sprejmejo nacionalne cilje za zmanjšanje ravni iztekanja pri dobaviteljih vode na njihovem ozemlju do 31. decembra 2030. Države članice lahko tudi podajo ustrezne spodbude, s pomočjo katerih se zagotovi, da bodo dobavitelji vode na njihovem ozemlju dosegli nacionalne cilje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni organi izvajajo oceno ravni iztekanja vode na njihovem ozemlju in možnosti za zmanjšanje iztekanja vode v sektorju pitne vode. Pri tej oceni se upoštevajo ustrezni zdravstveni, okoljski, tehnični in gospodarski vidiki javnega zdravja. Države članice do 31. decembra 2022 sprejmejo nacionalne cilje za zmanjšanje ravni iztekanja pri dobaviteljih vode na njihovem ozemlju do 31. decembra 2030. Države članice lahko tudi podajo ustrezne spodbude, s pomočjo katerih se zagotovi, da bodo dobavitelji vode na njihovem ozemlju dosegli nacionalne cilje.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Če pristojni organ, odgovoren za proizvodnjo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, dobavitelju vode v celoti ali delno izroči v upravljanje dejavnost proizvodnje ali dobave vode, se v pogodbi med pristojnim organom in dobaviteljem vode določijo odgovornosti obeh strani v pogodbi v skladu s to direktivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Če pristojni organ, odgovoren za proizvodnjo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, dobavitelju vode v celoti ali delno izroči v upravljanje dejavnost proizvodnje ali dobave vode, se v pogodbi med pristojnim organom in dobaviteljem vode določijo odgovornosti obeh strani v pogodbi v skladu s to direktivo.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice določijo vrednosti za parametre, navedene v Prilogi I, ki veljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , in ne smejo biti manj stroge od vrednosti iz navedene priloge
  . | 1.   Države članice določijo vrednosti za parametre, navedene v Prilogi I, ki veljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice določijo vrednosti za parametre, navedene v Prilogi I, ki veljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi
  , in ne smejo biti manj stroge od vrednosti iz navedene priloge
  .

1.   Države članice določijo vrednosti za parametre, navedene v Prilogi I, ki veljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vrednosti iz odstavka 1 niso manj stroge od tistih iz delov A, B in Ba Priloge I. Kar zadeva parametre iz dela Ba Priloge I, so vrednosti določene le za namene spremljanja in izpolnjevanja obveznosti iz člena 12. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Vrednosti iz odstavka 1 niso manj stroge od tistih iz delov A, B in Ba Priloge I. Kar zadeva parametre iz dela Ba Priloge I, so vrednosti določene le za namene spremljanja in izpolnjevanja obveznosti iz člena 12.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da čistilna sredstva, materiali in dezinfekcijski postopki, ki se uporabljajo za namene dezinfekcije v sistemu oskrbe z vodo, ne vplivajo negativno na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi. Vsako onesnaženje vode, namenjene za prehrano ljudi, zaradi uporabe takšnih sredstev, materialov in postopkov je treba čim bolj zmanjšati, ne da bi bila pri tem ogrožena učinkovitost dezinfekcije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da čistilna sredstva, materiali in dezinfekcijski postopki, ki se uporabljajo za namene dezinfekcije v sistemu oskrbe z vodo, ne vplivajo negativno na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi. Vsako onesnaženje vode, namenjene za prehrano ljudi, zaradi uporabe takšnih sredstev, materialov in postopkov je treba čim bolj zmanjšati, ne da bi bila pri tem ogrožena učinkovitost dezinfekcije.

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da čistilna sredstva, materiali in dezinfekcijski postopki, ki se uporabljajo za namene dezinfekcije v sistemu oskrbe z vodo, ne vplivajo negativno na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi. Vsako onesnaženje vode, namenjene za prehrano ljudi, zaradi uporabe takšnih sredstev, materialov in postopkov je treba čim bolj zmanjšati, ne da bi bila pri tem ogrožena učinkovitost dezinfekcije.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5 za parametre iz delov A in
  B
  Priloge I, morajo ustrezati vrednostim: | Vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5 za parametre iz delov A
  , B
  in
  C
  Priloge I, morajo ustrezati vrednostim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5 za parametre iz delov A in
  B
  Priloge I, morajo ustrezati vrednostim:

B

Vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5 za parametre iz delov A
  , B
  in
  C
  Priloge I, morajo ustrezati vrednostim:

, B

C

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | za
  izvirske vode
  na mestu, kjer se voda toči v steklenice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

za
  izvirske vode
  na mestu, kjer se voda toči v steklenice.

izvirske vode

| (c) | za
  vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode
  na mestu, kjer se voda toči v steklenice
  ali druge posode
  . |
| --- | --- |

(c)

za
  vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode
  na mestu, kjer se voda toči v steklenice
  ali druge posode
  .

vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se toči v steklenice ali druge posode

ali druge posode

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | za vodo, ki se uporablja v živilski dejavnosti in ki jo dobavlja dobavitelj vode, na mestu, kjer se voda dobavi dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

za vodo, ki se uporablja v živilski dejavnosti in ki jo dobavlja dobavitelj vode, na mestu, kjer se voda dobavi dejavnosti.

za vodo, ki se uporablja v živilski dejavnosti in ki jo dobavlja dobavitelj vode, na mestu, kjer se voda dobavi dejavnosti.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a. | Za vodo iz točke (a) odstavka 1 velja, da so države članice izpolnile svoje obveznosti v skladu s tem členom, če se lahko ugotovi, da je do neustrezanja parametrom, določenih v členu 5, prišlo zaradi zasebnega vodovodnega omrežja ali njegovega vzdrževanja, razen v prednostnih prostorih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.

1a.

Za vodo iz točke (a) odstavka 1 velja, da so države članice izpolnile svoje obveznosti v skladu s tem členom, če se lahko ugotovi, da je do neustrezanja parametrom, določenih v členu 5, prišlo zaradi zasebnega vodovodnega omrežja ali njegovega vzdrževanja, razen v prednostnih prostorih.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ocena nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 8; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ocena nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 8;

| (a) | ocena nevarnosti vodnih teles
  ali njihovih delov
  , ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ki jo opravijo države članice
  v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(a)

ocena nevarnosti vodnih teles
  ali njihovih delov
  , ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ki jo opravijo države članice
  v skladu s členom 8;

ali njihovih delov

ki jo opravijo države članice

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ocena tveganja pri oskrbi, ki jo izvedejo dobavitelji vode za namene spremljanja kakovosti vode, ki jo dobavljajo, v skladu s členom 9 in delom C Priloge II; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ocena tveganja pri oskrbi, ki jo izvedejo dobavitelji vode za namene spremljanja kakovosti vode, ki jo dobavljajo, v skladu s členom 9 in delom C Priloge II;

| (b) | ocena tveganja pri oskrbi, ki jo izvedejo dobavitelji vode
  v vsakem sistemu oskrbe z vodo
  za namene
  varovanja in
  spremljanja kakovosti vode, ki jo dobavljajo, v skladu s členom 9 in delom C Priloge II; |
| --- | --- |

(b)

ocena tveganja pri oskrbi, ki jo izvedejo dobavitelji vode
  v vsakem sistemu oskrbe z vodo
  za namene
  varovanja in
  spremljanja kakovosti vode, ki jo dobavljajo, v skladu s členom 9 in delom C Priloge II;

v vsakem sistemu oskrbe z vodo

varovanja in

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko izvajanje pristopa, ki temelji na tveganju, prilagodijo, ne da bi ogrozile cilja te direktive glede kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, in zdravja potrošnikov, kadar obstajajo posebne omejitve zaradi geografskih razmer, kot je oddaljenost ali dostopnost vodooskrbnega območja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko izvajanje pristopa, ki temelji na tveganju, prilagodijo, ne da bi ogrozile cilja te direktive glede kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, in zdravja potrošnikov, kadar obstajajo posebne omejitve zaradi geografskih razmer, kot je oddaljenost ali dostopnost vodooskrbnega območja.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 b (novo)

Člen 7 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Države članice v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom zagotovijo, da se med deležnike, kot jih opredeli država članica, jasno in ustrezno porazdelijo odgovornosti za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju, v zvezi z vodnimi telesi, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi in hišna vodovodna omrežja. Taka porazdelitev odgovornosti se prilagodi njihovemu institucionalnemu in pravnemu okviru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Države članice v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom zagotovijo, da se med deležnike, kot jih opredeli država članica, jasno in ustrezno porazdelijo odgovornosti za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju, v zvezi z vodnimi telesi, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi in hišna vodovodna omrežja. Taka porazdelitev odgovornosti se prilagodi njihovemu institucionalnemu in pravnemu okviru.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ocene nevarnosti se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta in se po potrebi posodobijo. | 2.   Ocene nevarnosti se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta
  , pri čemer se upošteva zahteva iz člena 7 Direktive 2000/60/ES, da države članice opredelijo vodna telesa,
  in se po potrebi posodobijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ocene nevarnosti se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta in se po potrebi posodobijo.

2.   Ocene nevarnosti se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta
  , pri čemer se upošteva zahteva iz člena 7 Direktive 2000/60/ES, da države članice opredelijo vodna telesa,
  in se po potrebi posodobijo.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ocene tveganja pri oskrbi
  zelo veliki in veliki
  dobavitelji vode izvedejo
  do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive], mali dobavitelji vode pa
  do [6 let po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledujejo v rednih intervalih najmanj vsakih šest let in se po potrebi posodobijo. | 3.   Ocene tveganja pri oskrbi dobavitelji vode izvedejo do [6 let po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledujejo v rednih intervalih najmanj vsakih šest let in se po potrebi posodobijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ocene tveganja pri oskrbi
  zelo veliki in veliki
  dobavitelji vode izvedejo
  do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive], mali dobavitelji vode pa
  do [6 let po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledujejo v rednih intervalih najmanj vsakih šest let in se po potrebi posodobijo.

3.   Ocene tveganja pri oskrbi dobavitelji vode izvedejo do [6 let po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledujejo v rednih intervalih najmanj vsakih šest let in se po potrebi posodobijo.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice v skladu s členoma 8 in 9 te direktive sprejmejo potrebne popravne ukrepe v okviru programov ukrepov in načrtov upravljanja povodij iz členov 11 oziroma 13 Direktive 2000/60/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice v skladu s členoma 8 in 9 te direktive sprejmejo potrebne popravne ukrepe v okviru programov ukrepov in načrtov upravljanja povodij iz členov 11 oziroma 13 Direktive 2000/60/ES.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ocene tveganja pri distribuciji v 
  gospodinjstvu
  se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta in se po potrebi posodobijo. | 4.   Ocene tveganja pri distribuciji v 
  prostorih iz člena 10(1)
  se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta in se po potrebi posodobijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Ocene tveganja pri distribuciji v 
  gospodinjstvu
  se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta in se po potrebi posodobijo.

4.   Ocene tveganja pri distribuciji v 
  prostorih iz člena 10(1)
  se izvedejo do [3 leta po končnem datumu za prenos te direktive]. Ponovno se pregledajo vsaka 3 leta in se po potrebi posodobijo.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – naslov

Člen 8 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocena nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi | Ocena
  , spremljanje in upravljanje
  nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocena nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi

Ocena
  , spremljanje in upravljanje
  nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi

, spremljanje in upravljanje

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Brez poseganja v 
  člena 6 in 7 Direktive
  2000/60/ES države članice zagotovijo, da se ocena nevarnosti izvede na vodnih telesih, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, in zagotavljajo v povprečju več kot 10 m3 na dan. Ocena nevarnosti vključuje naslednje elemente: | 1.   Brez poseganja v 
  Direktivo
  2000/60/ES
  , zlasti v člene 4 do 8,
  države članice
  skupaj s svojimi organi, pristojnimi za vodo,
  zagotovijo, da se ocena nevarnosti izvede na vodnih telesih, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, in zagotavljajo v povprečju več kot 10 m3 na dan. Ocena nevarnosti vključuje naslednje elemente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Brez poseganja v 
  člena 6 in 7 Direktive
  2000/60/ES države članice zagotovijo, da se ocena nevarnosti izvede na vodnih telesih, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, in zagotavljajo v povprečju več kot 10 m3 na dan. Ocena nevarnosti vključuje naslednje elemente:

1.   Brez poseganja v 
  Direktivo
  2000/60/ES
  , zlasti v člene 4 do 8,
  države članice
  skupaj s svojimi organi, pristojnimi za vodo,
  zagotovijo, da se ocena nevarnosti izvede na vodnih telesih, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, in zagotavljajo v povprečju več kot 10 m3 na dan. Ocena nevarnosti vključuje naslednje elemente:

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | določitev in prostorska opredelitev vseh odvzemnih mest na vodnih telesih, zajetih z oceno nevarnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

določitev in prostorska opredelitev vseh odvzemnih mest na vodnih telesih, zajetih z oceno nevarnosti;

| (a) | določitev in prostorska opredelitev vseh odvzemnih mest na vodnih telesih
  ali njihovih delih
  , zajetih z oceno nevarnosti
  . Podatki iz te točke so lahko občutljivi, zlasti kar zadeva varovanje javnega zdravja, zato države članice zagotovijo, da so zaščiteni in se posredujejo le ustreznim organom; |
| --- | --- |

(a)

določitev in prostorska opredelitev vseh odvzemnih mest na vodnih telesih
  ali njihovih delih
  , zajetih z oceno nevarnosti
  . Podatki iz te točke so lahko občutljivi, zlasti kar zadeva varovanje javnega zdravja, zato države članice zagotovijo, da so zaščiteni in se posredujejo le ustreznim organom;

ali njihovih delih

. Podatki iz te točke so lahko občutljivi, zlasti kar zadeva varovanje javnega zdravja, zato države članice zagotovijo, da so zaščiteni in se posredujejo le ustreznim organom;

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka b

Člen 8 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | kartiranje vodovarstvenih območij, kadar so bila ta območja določena v skladu s členom 7(3) Direktive 2000/60/ES
  , in zavarovanih območij iz člena 6 navedene direktive
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

kartiranje vodovarstvenih območij, kadar so bila ta območja določena v skladu s členom 7(3) Direktive 2000/60/ES
  , in zavarovanih območij iz člena 6 navedene direktive
  ;

, in zavarovanih območij iz člena 6 navedene direktive

| (b) | kartiranje vodovarstvenih območij, kadar so bila ta območja določena v skladu s členom 7(3) Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

(b)

kartiranje vodovarstvenih območij, kadar so bila ta območja določena v skladu s členom 7(3) Direktive 2000/60/ES;

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | opredelitev nevarnosti in možnih virov onesnaževanja, ki prizadevajo vodna telesa, zajeta z oceno nevarnosti. V ta namen lahko države članice uporabijo pregled vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacije o pomembnih obremenitvah, zbrane v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

opredelitev nevarnosti in možnih virov onesnaževanja, ki prizadevajo vodna telesa, zajeta z oceno nevarnosti. V ta namen lahko države članice uporabijo pregled vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacije o pomembnih obremenitvah, zbrane v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi;

| (c) | opredelitev nevarnosti in možnih virov onesnaževanja, ki prizadevajo vodna telesa, zajeta z oceno nevarnosti.
  Takšne raziskave in opredelitev virov onesnaževanja se redno posodabljajo z namenom, da se odkrijejo nove snovi, ki vplivajo na mikroplastiko, zlasti PFAS.
   V ta namen lahko države članice uporabijo pregled vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacije o pomembnih obremenitvah, zbrane v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev nevarnosti in možnih virov onesnaževanja, ki prizadevajo vodna telesa, zajeta z oceno nevarnosti.
  Takšne raziskave in opredelitev virov onesnaževanja se redno posodabljajo z namenom, da se odkrijejo nove snovi, ki vplivajo na mikroplastiko, zlasti PFAS.
   V ta namen lahko države članice uporabijo pregled vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacije o pomembnih obremenitvah, zbrane v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi;

Takšne raziskave in opredelitev virov onesnaževanja se redno posodabljajo z namenom, da se odkrijejo nove snovi, ki vplivajo na mikroplastiko, zlasti PFAS.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka d – uvodni del

Člen 8 – odstavek 1 – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | redno spremljanje vodnih teles, zajetih z oceno nevarnosti
  ustreznih
  onesnaževal,
  izbranih
  z navedenih seznamov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

redno spremljanje vodnih teles, zajetih z oceno nevarnosti
  ustreznih
  onesnaževal,
  izbranih
  z navedenih seznamov:

ustreznih

izbranih

| (d) | redno spremljanje vodnih teles
  ali njihovih delov
  , zajetih z oceno nevarnosti onesnaževal,
  ki so pomembna pri oskrbi z vodo in so izbrana
  z navedenih seznamov: |
| --- | --- |

(d)

redno spremljanje vodnih teles
  ali njihovih delov
  , zajetih z oceno nevarnosti onesnaževal,
  ki so pomembna pri oskrbi z vodo in so izbrana
  z navedenih seznamov:

ali njihovih delov

ki so pomembna pri oskrbi z vodo in so izbrana

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka d – točka iv

Člen 8 – odstavek 1 – točka d – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | druga ustrezna onesnaževala, kot je mikroplastika, ali onesnaževala, značilna za povodje, ki so jih države članice določile na podlagi pregleda vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacij o pomembnih obremenitvah, zbranih v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

druga ustrezna onesnaževala, kot je mikroplastika, ali onesnaževala, značilna za povodje, ki so jih države članice določile na podlagi pregleda vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacij o pomembnih obremenitvah, zbranih v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi.

| (iv) | parametri za namene spremljanja iz dela Ca Priloge I ali
  druga ustrezna onesnaževala, kot je mikroplastika
  , če obstaja metodologija za merjenje mikroplastike, kot je določena v členu 11(5b)
  , ali onesnaževala, značilna za povodje, ki so jih države članice določile na podlagi pregleda vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacij o pomembnih obremenitvah, zbranih v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(iv)

parametri za namene spremljanja iz dela Ca Priloge I ali
  druga ustrezna onesnaževala, kot je mikroplastika
  , če obstaja metodologija za merjenje mikroplastike, kot je določena v členu 11(5b)
  , ali onesnaževala, značilna za povodje, ki so jih države članice določile na podlagi pregleda vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacij o pomembnih obremenitvah, zbranih v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi.

parametri za namene spremljanja iz dela Ca Priloge I ali

, če obstaja metodologija za merjenje mikroplastike, kot je določena v členu 11(5b)

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Zelo majhni dobavitelji vode se lahko izvzamejo iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka, če je pristojni organ predhodno preverjeno in ažurno seznanjen z ustreznimi parametri iz omenjenih točk. To izvzetje pristojni organ ponovno pregleda vsaj vsaka 3 leta in ga po potrebi posodobi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zelo majhni dobavitelji vode se lahko izvzamejo iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka, če je pristojni organ predhodno preverjeno in ažurno seznanjen z ustreznimi parametri iz omenjenih točk. To izvzetje pristojni organ ponovno pregleda vsaj vsaka 3 leta in ga po potrebi posodobi.

Zelo majhni dobavitelji vode se lahko izvzamejo iz točk (a), (b) in (c) tega odstavka, če je pristojni organ predhodno preverjeno in ažurno seznanjen z ustreznimi parametri iz omenjenih točk. To izvzetje pristojni organ ponovno pregleda vsaj vsaka 3 leta in ga po potrebi posodobi.

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko za namene rednega spremljanja uporabijo spremljanje, ki se je opravilo v skladu z drugo zakonodajo Unije. | Države članice lahko za namene rednega spremljanja
  in za namene odkrivanja novih škodljivih snovi z novimi preiskavami
  uporabijo spremljanje, ki se je opravilo v skladu z drugo zakonodajo
  Unije, in zmogljivosti za raziskave, določene v drugi zakonodaji
  Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko za namene rednega spremljanja uporabijo spremljanje, ki se je opravilo v skladu z drugo zakonodajo Unije.

Države članice lahko za namene rednega spremljanja
  in za namene odkrivanja novih škodljivih snovi z novimi preiskavami
  uporabijo spremljanje, ki se je opravilo v skladu z drugo zakonodajo
  Unije, in zmogljivosti za raziskave, določene v drugi zakonodaji
  Unije.

in za namene odkrivanja novih škodljivih snovi z novimi preiskavami

Unije, in zmogljivosti za raziskave, določene v drugi zakonodaji

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice dobavitelje vode, ki uporabljajo vodno telo, zajeto z oceno nevarnosti, obvestijo o rezultatih spremljanja, opravljenega v skladu z odstavkom 1(d), in lahko na podlagi rezultatov spremljanja: | črtano |
| (a) | od dobaviteljev vode zahtevajo, da v zvezi z nekaterimi parametri opravijo dodatno spremljanje ali čiščenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Države članice dobavitelje vode, ki uporabljajo vodno telo, zajeto z oceno nevarnosti, obvestijo o rezultatih spremljanja, opravljenega v skladu z odstavkom 1(d), in lahko na podlagi rezultatov spremljanja:

črtano

črtano

(a)

(a)

od dobaviteljev vode zahtevajo, da v zvezi z nekaterimi parametri opravijo dodatno spremljanje ali čiščenje;

od dobaviteljev vode zahtevajo, da v zvezi z nekaterimi parametri opravijo dodatno spremljanje ali čiščenje;

| (b) | dobaviteljem vode dovolijo zmanjšanje pogostnosti spremljanja v zvezi z nekaterimi parametri, ne da bi se zahtevala ocena tveganja pri oskrbi, če ne gre za osnovne parametre v smislu točke 1 dela B Priloge II in če ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode. |
| --- | --- |

(b)

(b)

dobaviteljem vode dovolijo zmanjšanje pogostnosti spremljanja v zvezi z nekaterimi parametri, ne da bi se zahtevala ocena tveganja pri oskrbi, če ne gre za osnovne parametre v smislu točke 1 dela B Priloge II in če ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode.

dobaviteljem vode dovolijo zmanjšanje pogostnosti spremljanja v zvezi z nekaterimi parametri, ne da bi se zahtevala ocena tveganja pri oskrbi, če ne gre za osnovne parametre v smislu točke 1 dela B Priloge II in če ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 4

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  V primerih, ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostnosti spremljanja iz odstavka 2(b), države članice še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  V primerih, ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostnosti spremljanja iz odstavka 2(b), države članice še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti.

črtano

črtano

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter Direktive 2000/60/ES, države članice v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejmejo naslednje ukrepe
  ali zagotovijo, da te ukrepe sprejmejo dobavitelji vode
  : | Na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter Direktive 2000/60/ES, države članice v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejmejo naslednje ukrepe: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter Direktive 2000/60/ES, države članice v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejmejo naslednje ukrepe
  ali zagotovijo, da te ukrepe sprejmejo dobavitelji vode
  :

ali zagotovijo, da te ukrepe sprejmejo dobavitelji vode

Na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter Direktive 2000/60/ES, države članice v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi zainteresiranimi stranmi sprejmejo naslednje ukrepe:

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | preventivni ukrepi za zmanjšanje potrebne stopnje čiščenja in varstvo kakovosti vode, vključno z ukrepi iz člena 11(3)(d) Direktive 2000/60/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

preventivni ukrepi za zmanjšanje potrebne stopnje čiščenja in varstvo kakovosti vode, vključno z ukrepi iz člena 11(3)(d) Direktive 2000/60/ES;

preventivni ukrepi za zmanjšanje potrebne stopnje čiščenja in varstvo kakovosti vode, vključno z ukrepi iz člena 11(3)(d) Direktive 2000/60/ES;

črtano

črtano

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | zagotovitev, da onesnaževalci v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi ustreznimi deležniki sprejmejo preventivne ukrepe za zmanjšanje potrebne ravni čiščenja ali izognitev temu in za varovanje kakovosti vode, vključno z ukrepi iz točke (d) člena 11(3) Direktive 2000/60/ES ter dodatnimi ukrepi, ki se zdijo potrebni na podlagi spremljanja, izvedenega v skladu s točko (d) odstavka 1 tega člena; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

zagotovitev, da onesnaževalci v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi ustreznimi deležniki sprejmejo preventivne ukrepe za zmanjšanje potrebne ravni čiščenja ali izognitev temu in za varovanje kakovosti vode, vključno z ukrepi iz točke (d) člena 11(3) Direktive 2000/60/ES ter dodatnimi ukrepi, ki se zdijo potrebni na podlagi spremljanja, izvedenega v skladu s točko (d) odstavka 1 tega člena;

zagotovitev, da onesnaževalci v sodelovanju z dobavitelji vode in drugimi ustreznimi deležniki sprejmejo preventivne ukrepe za zmanjšanje potrebne ravni čiščenja ali izognitev temu in za varovanje kakovosti vode, vključno z ukrepi iz točke (d) člena 11(3) Direktive 2000/60/ES ter dodatnimi ukrepi, ki se zdijo potrebni na podlagi spremljanja, izvedenega v skladu s točko (d) odstavka 1 tega člena;

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka b

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | blažilni ukrepi, ki se štejejo za potrebne na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z 
  dostavkom
  1(d), da bi se opredelil in obravnaval vir onesnaževanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

blažilni ukrepi, ki se štejejo za potrebne na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z 
  dostavkom
  1(d), da bi se opredelil in obravnaval vir onesnaževanja.

dostavkom

| (b) | blažilni ukrepi, ki se štejejo za potrebne na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z 
  odstavkom
  1(d), da bi se opredelil in obravnaval vir onesnaževanja
  in za izognitev morebitnemu dodatnemu čiščenju, ko se šteje, da preventivni ukrepi niso izvedljivi ali niso dovolj učinkoviti, da bi se pravočasno obravnaval vir onesnaževanja; |
| --- | --- |

(b)

blažilni ukrepi, ki se štejejo za potrebne na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z 
  odstavkom
  1(d), da bi se opredelil in obravnaval vir onesnaževanja
  in za izognitev morebitnemu dodatnemu čiščenju, ko se šteje, da preventivni ukrepi niso izvedljivi ali niso dovolj učinkoviti, da bi se pravočasno obravnaval vir onesnaževanja;

odstavkom

in za izognitev morebitnemu dodatnemu čiščenju, ko se šteje, da preventivni ukrepi niso izvedljivi ali niso dovolj učinkoviti, da bi se pravočasno obravnaval vir onesnaževanja;

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 8 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | kadar se ukrepi iz točk (aa) in (b) ne štejejo za zadostne za zagotovitev ustrezne zaščite za zdravje ljudi, se od dobaviteljev vode zahteva, da na mestu odvzema ali čiščenja izvajajo dodatno spremljanje nekaterih parametrov, če je to nujno potrebno za preprečitev tveganj za zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

kadar se ukrepi iz točk (aa) in (b) ne štejejo za zadostne za zagotovitev ustrezne zaščite za zdravje ljudi, se od dobaviteljev vode zahteva, da na mestu odvzema ali čiščenja izvajajo dodatno spremljanje nekaterih parametrov, če je to nujno potrebno za preprečitev tveganj za zdravje.

kadar se ukrepi iz točk (aa) in (b) ne štejejo za zadostne za zagotovitev ustrezne zaščite za zdravje ljudi, se od dobaviteljev vode zahteva, da na mestu odvzema ali čiščenja izvajajo dodatno spremljanje nekaterih parametrov, če je to nujno potrebno za preprečitev tveganj za zdravje.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5 a (novo)

Člen 8 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice dobavitelje vode, ki uporabljajo vodno telo ali dele vodnih teles, zajeto z oceno nevarnosti, obvestijo o rezultatih spremljanja, opravljenega v skladu s točko (d) odstavka 1, in lahko na podlagi rezultatov spremljanja ter informacij, zbranih v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter na podlagi Direktive 2000/60/EC: |
| | (a) | dobaviteljem vode dovolijo zmanjšanje pogostosti spremljanja v zvezi z nekaterimi parametri ali števila spremljanih parametrov, ne da bi se od njih zahtevala ocena tveganja pri oskrbi, če ti parametri niso osnovni parametri v smislu točke 1 dela B Priloge II in če ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice dobavitelje vode, ki uporabljajo vodno telo ali dele vodnih teles, zajeto z oceno nevarnosti, obvestijo o rezultatih spremljanja, opravljenega v skladu s točko (d) odstavka 1, in lahko na podlagi rezultatov spremljanja ter informacij, zbranih v skladu z odstavkoma 1 in 2 ter na podlagi Direktive 2000/60/EC:

(a)

(a)

dobaviteljem vode dovolijo zmanjšanje pogostosti spremljanja v zvezi z nekaterimi parametri ali števila spremljanih parametrov, ne da bi se od njih zahtevala ocena tveganja pri oskrbi, če ti parametri niso osnovni parametri v smislu točke 1 dela B Priloge II in če ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode;

dobaviteljem vode dovolijo zmanjšanje pogostosti spremljanja v zvezi z nekaterimi parametri ali števila spremljanih parametrov, ne da bi se od njih zahtevala ocena tveganja pri oskrbi, če ti parametri niso osnovni parametri v smislu točke 1 dela B Priloge II in če ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode;

| (b) | ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostosti spremljanja iz točke (a), še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostosti spremljanja iz točke (a), še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti.

ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostosti spremljanja iz točke (a), še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – naslov

Člen 9 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocena tveganja pri oskrbi | Ocena
  , spremljanje in upravljanje
  tveganja pri oskrbi |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocena tveganja pri oskrbi

Ocena
  , spremljanje in upravljanje
  tveganja pri oskrbi

, spremljanje in upravljanje

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da dobavitelji vode izvedejo oceno tveganja pri oskrbi, da se omogoči prilagoditev pogostnosti spremljanja za vse parametre iz delov A 
  in
  B Priloge I, ki niso osnovni parametri glede na del B Priloge II, odvisno od njihove prisotnosti v surovi vodi. | Države članice zagotovijo, da dobavitelji vode
  v skladu z delom C Priloge II
  izvedejo oceno tveganja pri oskrbi, da se omogoči prilagoditev pogostnosti spremljanja za vse parametre iz delov A, B 
  in Ba
  Priloge I, ki niso osnovni parametri glede na del B Priloge II, odvisno od njihove prisotnosti v surovi vodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da dobavitelji vode izvedejo oceno tveganja pri oskrbi, da se omogoči prilagoditev pogostnosti spremljanja za vse parametre iz delov A 
  in
  B Priloge I, ki niso osnovni parametri glede na del B Priloge II, odvisno od njihove prisotnosti v surovi vodi.

in

Države članice zagotovijo, da dobavitelji vode
  v skladu z delom C Priloge II
  izvedejo oceno tveganja pri oskrbi, da se omogoči prilagoditev pogostnosti spremljanja za vse parametre iz delov A, B 
  in Ba
  Priloge I, ki niso osnovni parametri glede na del B Priloge II, odvisno od njihove prisotnosti v surovi vodi.

v skladu z delom C Priloge II

in Ba

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za te parametre države članice zagotovijo, da lahko dobavitelji vode odstopajo od pogostnosti vzorčenja, določene v delu B Priloge II, v skladu s specifikacijami iz dela C Priloge II. | Za te parametre države članice zagotovijo, da lahko dobavitelji vode odstopajo od pogostnosti vzorčenja, določene v delu B Priloge II, v skladu s specifikacijami iz dela C Priloge II
  ter odvisno od pojavljanja v surovi vodi in pri vzpostavljanju obdelave
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za te parametre države članice zagotovijo, da lahko dobavitelji vode odstopajo od pogostnosti vzorčenja, določene v delu B Priloge II, v skladu s specifikacijami iz dela C Priloge II.

Za te parametre države članice zagotovijo, da lahko dobavitelji vode odstopajo od pogostnosti vzorčenja, določene v delu B Priloge II, v skladu s specifikacijami iz dela C Priloge II
  ter odvisno od pojavljanja v surovi vodi in pri vzpostavljanju obdelave
  .

ter odvisno od pojavljanja v surovi vodi in pri vzpostavljanju obdelave

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V ta namen
  se od dobaviteljev
  vode
  zahteva, da
  upoštevajo rezultate ocene nevarnosti, opravljene v skladu s členom 8 te direktive, ter spremljanja, opravljenega v skladu s členom 7(1) in členom 8 Direktive 2000/60/ES. | V ta namen
  dobavitelji
  vode upoštevajo rezultate ocene nevarnosti, opravljene v skladu s členom 8 te direktive, ter spremljanja, opravljenega v skladu s členom 7(1) in členom 8 Direktive 2000/60/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V ta namen
  se od dobaviteljev
  vode
  zahteva, da
  upoštevajo rezultate ocene nevarnosti, opravljene v skladu s členom 8 te direktive, ter spremljanja, opravljenega v skladu s členom 7(1) in členom 8 Direktive 2000/60/ES.

se od dobaviteljev

zahteva, da

V ta namen
  dobavitelji
  vode upoštevajo rezultate ocene nevarnosti, opravljene v skladu s členom 8 te direktive, ter spremljanja, opravljenega v skladu s členom 7(1) in členom 8 Direktive 2000/60/ES.

dobavitelji

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko zelo majhne dobavitelje vode izvzamejo iz odstavka 1, če pristojni organ pred tem pravočasno evidentira, da pozna ustrezne parametre, in presodi, da zaradi izvzetja ne bo prišlo do tveganj za zdravje ljudi, nič od tega pa ne posega v obveznosti tega organa, ki jih ima v skladu s členom 4.




  Pristojni organ izvzetja najmanj vsaka tri leta – ali kadar se v povodju pojavi nova nevarnost onesnaževanja – pregleda in jih po potrebi posodobi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko zelo majhne dobavitelje vode izvzamejo iz odstavka 1, če pristojni organ pred tem pravočasno evidentira, da pozna ustrezne parametre, in presodi, da zaradi izvzetja ne bo prišlo do tveganj za zdravje ljudi, nič od tega pa ne posega v obveznosti tega organa, ki jih ima v skladu s členom 4.

Pristojni organ izvzetja najmanj vsaka tri leta – ali kadar se v povodju pojavi nova nevarnost onesnaževanja – pregleda in jih po potrebi posodobi.

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Oceno tveganja pri oskrbi
  odobrijo pristojni organi
  . | 2.   
  Za
  oceno tveganja pri oskrbi
  so odgovorni dobavitelji vode, ki morajo poskrbeti za skladnost s to direktivo
  .
  V ta namen lahko zaprosijo pristojne organe za podporo. |
| | Države članice lahko od pristojnih organov zahtevajo, da dobaviteljevo oceno tveganja pri oskrbi odobrijo ali spremljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Oceno tveganja pri oskrbi
  odobrijo pristojni organi
  .

2.   
  Za
  oceno tveganja pri oskrbi
  so odgovorni dobavitelji vode, ki morajo poskrbeti za skladnost s to direktivo
  .
  V ta namen lahko zaprosijo pristojne organe za podporo.

Države članice lahko od pristojnih organov zahtevajo, da dobaviteljevo oceno tveganja pri oskrbi odobrijo ali spremljajo.

Države članice lahko od pristojnih organov zahtevajo, da dobaviteljevo oceno tveganja pri oskrbi odobrijo ali spremljajo.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na podlagi rezultatov ocene tveganja pri dobavi vode, izvedene v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da dobavitelji vode pripravijo načrt varne oskrbe z vodo, ki je prilagojen ugotovljenim tveganjem in sorazmeren z velikostjo dobavitelja vode. Zajema lahko na primer uporabljene materiale, ki so v stiku z vodo, proizvode za čiščenje vode, možna tveganja zaradi puščanja cevi ali ukrepe za prilagoditev prihodnjim izzivom, kot so podnebne spremembe, države članice pa določijo še druge elemente. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na podlagi rezultatov ocene tveganja pri dobavi vode, izvedene v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da dobavitelji vode pripravijo načrt varne oskrbe z vodo, ki je prilagojen ugotovljenim tveganjem in sorazmeren z velikostjo dobavitelja vode. Zajema lahko na primer uporabljene materiale, ki so v stiku z vodo, proizvode za čiščenje vode, možna tveganja zaradi puščanja cevi ali ukrepe za prilagoditev prihodnjim izzivom, kot so podnebne spremembe, države članice pa določijo še druge elemente.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – naslov

Člen 10 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu | Ocena
  , spremljanje in obvladovanje
  tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu

Ocena
  , spremljanje in obvladovanje
  tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu

, spremljanje in obvladovanje

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 10 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se izvede ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu, ki vključuje naslednje elemente: | 1.   Države članice zagotovijo, da se
  v prednostnih prostorih
  izvede ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu, ki vključuje naslednje elemente: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da se izvede ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu, ki vključuje naslednje elemente:

1.   Države članice zagotovijo, da se
  v prednostnih prostorih
  izvede ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu, ki vključuje naslednje elemente:

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – točka a

Člen 10 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ocena možnih tveganj, povezanih s hišnimi vodovodnimi omrežji in z njimi povezanimi proizvodi in materiali, ter njihovega vpliva na kakovost vode na mestu, kjer izteka iz pip, ki se običajno uporabljajo za prehrani ljudi
  , zlasti, kadar je voda namenjena javnosti v prednostnih prostorih
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ocena možnih tveganj, povezanih s hišnimi vodovodnimi omrežji in z njimi povezanimi proizvodi in materiali, ter njihovega vpliva na kakovost vode na mestu, kjer izteka iz pip, ki se običajno uporabljajo za prehrani ljudi
  , zlasti, kadar je voda namenjena javnosti v prednostnih prostorih
  ;

, zlasti, kadar je voda namenjena javnosti v prednostnih prostorih

| (a) | ocena možnih tveganj, povezanih s hišnimi vodovodnimi omrežji in z njimi povezanimi proizvodi in materiali, ter njihovega vpliva na kakovost vode na mestu, kjer izteka iz pip, ki se običajno uporabljajo za prehrani ljudi; |
| --- | --- |

(a)

ocena možnih tveganj, povezanih s hišnimi vodovodnimi omrežji in z njimi povezanimi proizvodi in materiali, ter njihovega vpliva na kakovost vode na mestu, kjer izteka iz pip, ki se običajno uporabljajo za prehrani ljudi;

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – točka b – pododstavek 1

Člen 10 – odstavek 1 – točka b – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | redno spremljanje parametrov iz dela C Priloge I v prostorih,
  kjer se možna nevarnost za zdravje ljudi šteje za največjo. Ustrezni parametri in prostori za spremljanje se določijo
  na podlagi ocene, opravljene v skladu s točko (a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

redno spremljanje parametrov iz dela C Priloge I v prostorih,
  kjer se možna nevarnost za zdravje ljudi šteje za največjo. Ustrezni parametri in prostori za spremljanje se določijo
  na podlagi ocene, opravljene v skladu s točko (a).

kjer se možna nevarnost za zdravje ljudi šteje za največjo. Ustrezni parametri in prostori za spremljanje se določijo

| (b) | redno spremljanje parametrov iz dela C Priloge I v 
  prednostnih
  prostorih, za katere je bilo na podlagi ocene, opravljene v skladu s točko (a)
  , ugotovljeno, da predstavljajo posebno tveganje za kakovost vode
  . |
| --- | --- |

(b)

redno spremljanje parametrov iz dela C Priloge I v 
  prednostnih
  prostorih, za katere je bilo na podlagi ocene, opravljene v skladu s točko (a)
  , ugotovljeno, da predstavljajo posebno tveganje za kakovost vode
  .

prednostnih

, ugotovljeno, da predstavljajo posebno tveganje za kakovost vode

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – točka b – pododstavek 2

Člen 10 – odstavek 1 – točka b – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V zvezi z rednim spremljanjem
  iz prvega pododstavka lahko države članice
  določijo strategijo spremljanja,
  ki je osredotočena na prednostne prostore
  ; | V zvezi z rednim spremljanjem
  države članice za namene vzorčenja zagotovijo dostop do naprav v prednostnih prostorih in lahko
  določijo strategijo spremljanja,
  zlasti v zvezi z bakterijo Legionella pneumophila
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V zvezi z rednim spremljanjem
  iz prvega pododstavka lahko države članice
  določijo strategijo spremljanja,
  ki je osredotočena na prednostne prostore
  ;

iz prvega pododstavka lahko države članice

ki je osredotočena na prednostne prostore

V zvezi z rednim spremljanjem
  države članice za namene vzorčenja zagotovijo dostop do naprav v prednostnih prostorih in lahko
  določijo strategijo spremljanja,
  zlasti v zvezi z bakterijo Legionella pneumophila
  ;

države članice za namene vzorčenja zagotovijo dostop do naprav v prednostnih prostorih in lahko

zlasti v zvezi z bakterijo Legionella pneumophila

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – točka c

Člen 10 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | preverjanje,
  če
  so lastnosti
  gradbenih
  proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ustrezne
  glede na bistvene značilnosti, povezane
  z 
  osnovnimi zahtevami za gradbene objekte iz točke 3(e) Priloge I k Uredbi (EU) št. 305/2011
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

preverjanje,
  če
  so lastnosti
  gradbenih
  proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ustrezne
  glede na bistvene značilnosti, povezane
  z 
  osnovnimi zahtevami za gradbene objekte iz točke 3(e) Priloge I k Uredbi (EU) št. 305/2011
  .

če

gradbenih

glede na bistvene značilnosti, povezane

osnovnimi zahtevami za gradbene objekte iz točke 3(e) Priloge I k Uredbi (EU) št. 305/2011

| (c) | preverjanje,
  ali
  so lastnosti proizvodov
  in materialov
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ustrezne z 
  vidika varovanja zdravja ljudi
  . |
| --- | --- |

(c)

preverjanje,
  ali
  so lastnosti proizvodov
  in materialov
  , ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ustrezne z 
  vidika varovanja zdravja ljudi
  .

ali

in materialov

vidika varovanja zdravja ljudi

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | preverjanje, ali so uporabljeni materiali primerni za stik z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in ali so izpolnjene zahteve iz člena 11. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

preverjanje, ali so uporabljeni materiali primerni za stik z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in ali so izpolnjene zahteve iz člena 11.

preverjanje, ali so uporabljeni materiali primerni za stik z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in ali so izpolnjene zahteve iz člena 11.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar države članice na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1(a), menijo, da iz hišnega vodovodnega omrežja
  ter
  z njim povezanih proizvodov in materialov izhaja tveganje za zdravje ljudi, ali kadar se na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z odstavkom 1(b), dokaže, da vrednosti parametrov iz dela C Priloge I niso izpolnjene, države članice: | 2.   Kadar države članice na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1(a), menijo, da iz hišnega vodovodnega omrežja
  v prednostnih prostorih ali
  z njim povezanih proizvodov in materialov izhaja tveganje za zdravje ljudi, ali kadar se na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z odstavkom 1(b), dokaže, da vrednosti parametrov iz dela C Priloge I niso izpolnjene, države članice
  zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za odpravo ali zmanjšanje tveganja neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I. |
| (a) | sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo ali zmanjšanje tveganja zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar države članice na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1(a), menijo, da iz hišnega vodovodnega omrežja
  ter
  z njim povezanih proizvodov in materialov izhaja tveganje za zdravje ljudi, ali kadar se na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z odstavkom 1(b), dokaže, da vrednosti parametrov iz dela C Priloge I niso izpolnjene, države članice:

2.   Kadar države članice na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1(a), menijo, da iz hišnega vodovodnega omrežja
  v prednostnih prostorih ali
  z njim povezanih proizvodov in materialov izhaja tveganje za zdravje ljudi, ali kadar se na podlagi spremljanja, opravljenega v skladu z odstavkom 1(b), dokaže, da vrednosti parametrov iz dela C Priloge I niso izpolnjene, države članice
  zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za odpravo ali zmanjšanje tveganja neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I.

(a)

(a)

sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo ali zmanjšanje tveganja zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I;

sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo ali zmanjšanje tveganja zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I;

| (b) | sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da migracija snovi ali kemikalij z gradbenih proizvodov, uporabljenih med pripravo ali distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, neposredno ali posredno ne ogroža zdravja ljudi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da migracija snovi ali kemikalij z gradbenih proizvodov, uporabljenih med pripravo ali distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, neposredno ali posredno ne ogroža zdravja ljudi;

sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da migracija snovi ali kemikalij z gradbenih proizvodov, uporabljenih med pripravo ali distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, neposredno ali posredno ne ogroža zdravja ljudi;

| (c) | v sodelovanju z dobavitelji vode sprejmejo druge ukrepe, kot so ustrezne metode obdelave za spremembo narave ali lastnosti vode pred dobavo, da se odpravi ali zmanjša tveganje zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov po dobavi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

v sodelovanju z dobavitelji vode sprejmejo druge ukrepe, kot so ustrezne metode obdelave za spremembo narave ali lastnosti vode pred dobavo, da se odpravi ali zmanjša tveganje zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov po dobavi;

v sodelovanju z dobavitelji vode sprejmejo druge ukrepe, kot so ustrezne metode obdelave za spremembo narave ali lastnosti vode pred dobavo, da se odpravi ali zmanjša tveganje zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov po dobavi;

| (d) | ustrezno obvestijo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovne pojavitve tveganja; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ustrezno obvestijo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovne pojavitve tveganja;

ustrezno obvestijo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovne pojavitve tveganja;

| (e) | organizirajo usposabljanje za vodovodne inštalaterje in druge strokovnjake, ki se ukvarjajo s hišnimi vodovodnimi omrežji in vgradnjo gradbenih proizvodov; |
| --- | --- |

(e)

(e)

organizirajo usposabljanje za vodovodne inštalaterje in druge strokovnjake, ki se ukvarjajo s hišnimi vodovodnimi omrežji in vgradnjo gradbenih proizvodov;

organizirajo usposabljanje za vodovodne inštalaterje in druge strokovnjake, ki se ukvarjajo s hišnimi vodovodnimi omrežji in vgradnjo gradbenih proizvodov;

| (f) | v zvezi z Legionello zagotovijo, da so vzpostavljeni učinkoviti nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja za preprečitev in obravnavanje morebitnih izbruhov bolezni. |
| --- | --- |

(f)

(f)

v zvezi z Legionello zagotovijo, da so vzpostavljeni učinkoviti nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja za preprečitev in obravnavanje morebitnih izbruhov bolezni.

v zvezi z Legionello zagotovijo, da so vzpostavljeni učinkoviti nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja za preprečitev in obravnavanje morebitnih izbruhov bolezni.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Da bi zmanjšale tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu v vseh hišnih vodovodnih omrežjih, države članice: |
| | (a) | spodbujajo lastnike javnih in zasebnih prostorov, naj izvedejo oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Da bi zmanjšale tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu v vseh hišnih vodovodnih omrežjih, države članice:

(a)

(a)

spodbujajo lastnike javnih in zasebnih prostorov, naj izvedejo oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu;

spodbujajo lastnike javnih in zasebnih prostorov, naj izvedejo oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu;

| (b) | obveščajo potrošnike in lastnike javnih in zasebnih prostorov o ukrepih za odpravo ali zmanjšanje tveganja zaradi nedoseganja standardov kakovosti za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, zaradi hišnega vodovodnega omrežja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obveščajo potrošnike in lastnike javnih in zasebnih prostorov o ukrepih za odpravo ali zmanjšanje tveganja zaradi nedoseganja standardov kakovosti za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, zaradi hišnega vodovodnega omrežja;

obveščajo potrošnike in lastnike javnih in zasebnih prostorov o ukrepih za odpravo ali zmanjšanje tveganja zaradi nedoseganja standardov kakovosti za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, zaradi hišnega vodovodnega omrežja;

| (c) | obveščajo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovnega nastanka tveganja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

obveščajo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovnega nastanka tveganja;

obveščajo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovnega nastanka tveganja;

| (d) | spodbujajo usposabljanje za vodovodne inštalaterje in druge strokovnjake, ki se ukvarjajo s hišnimi vodovodnimi omrežji ter vgradnjo proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, ter |
| --- | --- |

(d)

(d)

spodbujajo usposabljanje za vodovodne inštalaterje in druge strokovnjake, ki se ukvarjajo s hišnimi vodovodnimi omrežji ter vgradnjo proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, ter

spodbujajo usposabljanje za vodovodne inštalaterje in druge strokovnjake, ki se ukvarjajo s hišnimi vodovodnimi omrežji ter vgradnjo proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, ter

| (e) | v zvezi z legionello, zlasti bakterijo Legionella pneumophila, zagotovijo, da so vzpostavljeni učinkoviti sorazmerni ukrepi nadzora in obvladovanja, da se preprečijo in začnejo reševati morebitni izbruhi bolezni. |
| --- | --- |

(e)

(e)

v zvezi z legionello, zlasti bakterijo Legionella pneumophila, zagotovijo, da so vzpostavljeni učinkoviti sorazmerni ukrepi nadzora in obvladovanja, da se preprečijo in začnejo reševati morebitni izbruhi bolezni.

v zvezi z legionello, zlasti bakterijo Legionella pneumophila, zagotovijo, da so vzpostavljeni učinkoviti sorazmerni ukrepi nadzora in obvladovanja, da se preprečijo in začnejo reševati morebitni izbruhi bolezni.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a |
| | Minimalne higienske zahteve za proizvode, snovi in materiale, ki so v stiku z vodo |
| | 1.
     
  Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da snovi in materiali, uporabljeni pri izdelavi novih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki so dani na trg in se uporabljajo za odvzem, čiščenje ali distribucijo vode, ter nečistoče, povezane s temi snovmi: |
| | (a) | neposredno ali posredno ne zmanjšajo varovanja zdravja ljudi, kot je predvideno v tej direktivi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Člen 10a

Minimalne higienske zahteve za proizvode, snovi in materiale, ki so v stiku z vodo

Minimalne higienske zahteve za proizvode, snovi in materiale, ki so v stiku z vodo

1.
     
  Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da snovi in materiali, uporabljeni pri izdelavi novih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki so dani na trg in se uporabljajo za odvzem, čiščenje ali distribucijo vode, ter nečistoče, povezane s temi snovmi:

(a)

(a)

neposredno ali posredno ne zmanjšajo varovanja zdravja ljudi, kot je predvideno v tej direktivi;

neposredno ali posredno ne zmanjšajo varovanja zdravja ljudi, kot je predvideno v tej direktivi;

| (b) | ne vplivajo na vonj in okus vode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne vplivajo na vonj in okus vode, namenjene za prehrano ljudi;

ne vplivajo na vonj in okus vode, namenjene za prehrano ljudi;

| (c) | v vodi niso prisotni v večji koncentraciji, kot je potrebno za namen, zaradi katerega so uporabljeni, ter |
| --- | --- |

(c)

(c)

v vodi niso prisotni v večji koncentraciji, kot je potrebno za namen, zaradi katerega so uporabljeni, ter

v vodi niso prisotni v večji koncentraciji, kot je potrebno za namen, zaradi katerega so uporabljeni, ter

| (d) | ne spodbujajo rasti mikrobov. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ne spodbujajo rasti mikrobov.

ne spodbujajo rasti mikrobov.

2.
     
  Za namene zagotovitve harmonizirane uporabe odstavka 1 Komisija v ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] sprejme delegirane akte v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo minimalnih higienskih zahtev in seznama snovi, ki se uporabljajo za proizvodnjo materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, dovoljenih v Uniji, po potrebi vključno z mejnimi vrednostmi specifičnih migracij in posebnimi pogoji uporabe. Komisija ta seznam redno pregleduje in posodablja glede na najnovejši znanstveni in tehnološki razvoj.

3.
     
  Za podporo Komisiji pri sprejemanju in spreminjanju delegiranih aktov v skladu z odstavkom 2 se ustanovi stalni odbor, sestavljen iz predstavnikov, ki jih imenujejo države članice, in ta lahko zaprosi za pomoč strokovnjake ali svetovalce.

4.
     
  Materiali v stiku z vodo, namenjeni za prehrano ljudi, ki so zajeti v drugi zakonodaji Unije, kot je Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo redno spremljanje stanja vode, namenjene za prehrano ljudi zato, da se preveri, ali
  voda, ki je na voljo potrošnikom,
  izpolnjuje zahteve iz te direktive ter zlasti vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5. Vzorci se vzamejo tako, da so reprezentativni za kakovost vode, ki se uporablja vse leto. Poleg tega države članice sprejmejo vse ukrepe, da zagotovijo, da se preverja učinkovitost uporabljenega postopka, kjer je razkuževanje del priprave ali distribucije vode, namenjene za prehrano ljudi, in da je vsaka kontaminacija s stranskimi produkti razkuževanja kolikor mogoče na nizki ravni, ne da bi se pri tem oviralo razkuževanje. | 1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo redno spremljanje stanja vode, namenjene za prehrano ljudi zato, da se preveri, ali izpolnjuje zahteve iz te direktive ter zlasti vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5. Vzorci se vzamejo tako, da so reprezentativni za kakovost vode, ki se uporablja vse leto. Poleg tega države članice sprejmejo vse ukrepe, da zagotovijo, da se preverja učinkovitost uporabljenega postopka, kjer je razkuževanje del priprave ali distribucije vode, namenjene za prehrano ljudi, in da je vsaka kontaminacija s stranskimi produkti razkuževanja kolikor mogoče na nizki ravni, ne da bi se pri tem oviralo razkuževanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo redno spremljanje stanja vode, namenjene za prehrano ljudi zato, da se preveri, ali
  voda, ki je na voljo potrošnikom,
  izpolnjuje zahteve iz te direktive ter zlasti vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5. Vzorci se vzamejo tako, da so reprezentativni za kakovost vode, ki se uporablja vse leto. Poleg tega države članice sprejmejo vse ukrepe, da zagotovijo, da se preverja učinkovitost uporabljenega postopka, kjer je razkuževanje del priprave ali distribucije vode, namenjene za prehrano ljudi, in da je vsaka kontaminacija s stranskimi produkti razkuževanja kolikor mogoče na nizki ravni, ne da bi se pri tem oviralo razkuževanje.

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo redno spremljanje stanja vode, namenjene za prehrano ljudi zato, da se preveri, ali izpolnjuje zahteve iz te direktive ter zlasti vrednosti parametrov, določene v skladu s členom 5. Vzorci se vzamejo tako, da so reprezentativni za kakovost vode, ki se uporablja vse leto. Poleg tega države članice sprejmejo vse ukrepe, da zagotovijo, da se preverja učinkovitost uporabljenega postopka, kjer je razkuževanje del priprave ali distribucije vode, namenjene za prehrano ljudi, in da je vsaka kontaminacija s stranskimi produkti razkuževanja kolikor mogoče na nizki ravni, ne da bi se pri tem oviralo razkuževanje.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice rezultate spremljanja, izvedenega v skladu s spremljanjem parametrov iz dela Ca Priloge I, do ... [tri leta od datuma začetka veljavnosti te direktive] in nato enkrat na leto sporočijo Komisiji. |
| | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive s posodobitvijo snovi, navedenih na seznamu nadzorovanih snovi iz dela Ca Priloge I. Komisija se lahko odloči in doda snovi, za katere obstaja možnost, da bodo prisotne v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, in ki predstavljajo morebitno tveganje za zdravje ljudi, a znanstvena spoznanja še niso dokazala, da so škodljive za zdravje ljudi. Komisija se v ta namen opira zlasti na znanstvene raziskave Svetovne zdravstvene organizacije. Vključitev vsake nove snovi se ustrezno utemelji v skladu s členom 1 te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice rezultate spremljanja, izvedenega v skladu s spremljanjem parametrov iz dela Ca Priloge I, do ... [tri leta od datuma začetka veljavnosti te direktive] in nato enkrat na leto sporočijo Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive s posodobitvijo snovi, navedenih na seznamu nadzorovanih snovi iz dela Ca Priloge I. Komisija se lahko odloči in doda snovi, za katere obstaja možnost, da bodo prisotne v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, in ki predstavljajo morebitno tveganje za zdravje ljudi, a znanstvena spoznanja še niso dokazala, da so škodljive za zdravje ljudi. Komisija se v ta namen opira zlasti na znanstvene raziskave Svetovne zdravstvene organizacije. Vključitev vsake nove snovi se ustrezno utemelji v skladu s členom 1 te direktive.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive s posodobitvijo snovi, navedenih na seznamu nadzorovanih snovi iz dela Ca Priloge I. Komisija se lahko odloči in doda snovi, za katere obstaja možnost, da bodo prisotne v vodi, namenjeni za prehrano ljudi, in ki predstavljajo morebitno tveganje za zdravje ljudi, a znanstvena spoznanja še niso dokazala, da so škodljive za zdravje ljudi. Komisija se v ta namen opira zlasti na znanstvene raziskave Svetovne zdravstvene organizacije. Vključitev vsake nove snovi se ustrezno utemelji v skladu s členom 1 te direktive.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 5 b (novo)

Člen 11 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive], v skladu s členom 19 sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive, in sicer s sprejetjem metodologije za merjenje mikroplastike, navedene na seznamu snovi, ki se spremljajo, iz dela Ca Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Komisija do ... [eno leto po začetku veljavnosti te direktive], v skladu s členom 19 sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive, in sicer s sprejetjem metodologije za merjenje mikroplastike, navedene na seznamu snovi, ki se spremljajo, iz dela Ca Priloge I.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se takoj razišče vsako neizpolnjevanje vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, da
  bi določili
  vzrok. | 1.   Države članice zagotovijo, da se takoj razišče vsako neizpolnjevanje vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5,
  na mestu ustrezanja, določenem v skladu s členom 6, zato
  da
  se določi
  vzrok. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da se takoj razišče vsako neizpolnjevanje vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, da
  bi določili
  vzrok.

1.   Države članice zagotovijo, da se takoj razišče vsako neizpolnjevanje vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5,
  na mestu ustrezanja, določenem v skladu s členom 6, zato
  da
  se določi
  vzrok.

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 12 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V primeru neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I sanacijski ukrepi vključujejo ukrepe iz
  točk od (a) do (f)
  člena 10(2). | V primeru neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I sanacijski ukrepi vključujejo ukrepe iz člena 10(2
  a
  ). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V primeru neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I sanacijski ukrepi vključujejo ukrepe iz
  točk od (a) do (f)
  člena 10(2).

točk od (a) do (f)

V primeru neizpolnjevanja vrednosti parametrov iz dela C Priloge I sanacijski ukrepi vključujejo ukrepe iz člena 10(2
  a
  ).

a

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice
  vsakršno
  neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti parametrov iz delov A in B Priloge I 
  samodejno
  štejejo kot možno nevarnost za zdravje ljudi. | Države članice neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti parametrov iz delov A in B Priloge I štejejo kot možno nevarnost za zdravje ljudi
  , razen kadar pristojni organi menijo, da je neizpolnjevanje vrednosti parametra zanemarljivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice
  vsakršno
  neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti parametrov iz delov A in B Priloge I 
  samodejno
  štejejo kot možno nevarnost za zdravje ljudi.

vsakršno

samodejno

Države članice neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti parametrov iz delov A in B Priloge I štejejo kot možno nevarnost za zdravje ljudi
  , razen kadar pristojni organi menijo, da je neizpolnjevanje vrednosti parametra zanemarljivo.

, razen kadar pristojni organi menijo, da je neizpolnjevanje vrednosti parametra zanemarljivo.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   V primerih iz odstavkov 2 in 3 države članice, kolikor hitro je mogoče, sprejmejo vse naslednje ukrepe: | 4.   V primerih iz odstavkov 2 in 3 države članice,
  če se neizpolnjevanje vrednosti parametrov oceni kot možna nevarnost za zdravje ljudi,
  kolikor hitro je mogoče, sprejmejo vse naslednje ukrepe: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   V primerih iz odstavkov 2 in 3 države članice, kolikor hitro je mogoče, sprejmejo vse naslednje ukrepe:

4.   V primerih iz odstavkov 2 in 3 države članice,
  če se neizpolnjevanje vrednosti parametrov oceni kot možna nevarnost za zdravje ljudi,
  kolikor hitro je mogoče, sprejmejo vse naslednje ukrepe:

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 12 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ukrepi iz točk (a), (b) in (c) se sprejmejo v sodelovanju z zadevnim dobaviteljem vode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi iz točk (a), (b) in (c) se sprejmejo v sodelovanju z zadevnim dobaviteljem vode.

Ukrepi iz točk (a), (b) in (c) se sprejmejo v sodelovanju z zadevnim dobaviteljem vode.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 5

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Pristojni ali drugi ustrezni organi odločijo, kateri ukrep
  se sprejme
  v skladu z odstavkom 3, pri čemer je treba upoštevati tudi tveganja za zdravje ljudi, ki bi jih povzročila prekinitev dobave ali omejitev uporabe vode, namenjene za prehrano ljudi. | 5.   
  Če se na mestu ustrezanja ugotovi neizpolnjevanje vrednosti,
  pristojni ali drugi ustrezni organi odločijo, kateri ukrep v skladu z odstavkom 3
  se sprejme
  , pri čemer je treba upoštevati tudi tveganja za zdravje ljudi, ki bi jih povzročila prekinitev dobave ali omejitev uporabe vode, namenjene za prehrano ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Pristojni ali drugi ustrezni organi odločijo, kateri ukrep
  se sprejme
  v skladu z odstavkom 3, pri čemer je treba upoštevati tudi tveganja za zdravje ljudi, ki bi jih povzročila prekinitev dobave ali omejitev uporabe vode, namenjene za prehrano ljudi.

5.   
  Če se na mestu ustrezanja ugotovi neizpolnjevanje vrednosti,
  pristojni ali drugi ustrezni organi odločijo, kateri ukrep v skladu z odstavkom 3
  se sprejme
  , pri čemer je treba upoštevati tudi tveganja za zdravje ljudi, ki bi jih povzročila prekinitev dobave ali omejitev uporabe vode, namenjene za prehrano ljudi.

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Odstopanja |
| | 1.
     
  Države članice lahko določijo odstopanja od vrednosti parametrov, določenih v delu B Priloge I ali v skladu s členom 5(2), in sicer do najvišje vrednosti, ki jo določijo tako, da nobeno odstopanje ne predstavlja možne nevarnosti za zdravje ljudi, in pod pogojem, da oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, na tem območju ni mogoče vzdrževati na drug sprejemljiv način. Odstopanja so omejena na naslednje primere: |
| | (a) | novo vodooskrbno območje, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Odstopanja

Odstopanja

1.
     
  Države članice lahko določijo odstopanja od vrednosti parametrov, določenih v delu B Priloge I ali v skladu s členom 5(2), in sicer do najvišje vrednosti, ki jo določijo tako, da nobeno odstopanje ne predstavlja možne nevarnosti za zdravje ljudi, in pod pogojem, da oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, na tem območju ni mogoče vzdrževati na drug sprejemljiv način. Odstopanja so omejena na naslednje primere:

(a)

(a)

novo vodooskrbno območje,

novo vodooskrbno območje,

| (b) | na vodooskrbnem območju je zaznan nov vir onesnaževanja ali pa se na novo odkrijejo ali zaznajo nekateri parametri. |
| --- | --- |

(b)

(b)

na vodooskrbnem območju je zaznan nov vir onesnaževanja ali pa se na novo odkrijejo ali zaznajo nekateri parametri.

na vodooskrbnem območju je zaznan nov vir onesnaževanja ali pa se na novo odkrijejo ali zaznajo nekateri parametri.

Odstopanja se časovno čim bolj omejijo in ne smejo presegati treh let, proti koncu tega obdobja pa država članica s pregledom preveri, ali je bil dosežen zadosten napredek.

Odstopanja se časovno čim bolj omejijo in ne smejo presegati treh let, proti koncu tega obdobja pa država članica s pregledom preveri, ali je bil dosežen zadosten napredek.

Država članica lahko v izrednih okoliščinah dovoli drugo odstopanje v zvezi s točkama (a) in (b) prvega pododstavka. Če namerava dovoliti drugo odstopanje, svojo oceno in razloge za odločitev o podaljšanju odstopanja sporoči Komisiji. Drugo odstopanje ne sme biti daljše od treh let.

Država članica lahko v izrednih okoliščinah dovoli drugo odstopanje v zvezi s točkama (a) in (b) prvega pododstavka. Če namerava dovoliti drugo odstopanje, svojo oceno in razloge za odločitev o podaljšanju odstopanja sporoči Komisiji. Drugo odstopanje ne sme biti daljše od treh let.

2.
     
  Vsako odstopanje, odobreno v skladu z odstavkom 1, vsebuje naslednje informacije:

| (a) | razloge za odstopanje; |
| --- | --- |

(a)

(a)

razloge za odstopanje;

razloge za odstopanje;

| (b) | zadevni parameter, predhodne ustrezne rezultate spremljanja stanja ter najvišjo dovoljeno vrednost pri odstopanju; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zadevni parameter, predhodne ustrezne rezultate spremljanja stanja ter najvišjo dovoljeno vrednost pri odstopanju;

zadevni parameter, predhodne ustrezne rezultate spremljanja stanja ter najvišjo dovoljeno vrednost pri odstopanju;

| (c) | zemljepisno območje, količino dobavljene vode, zadevno prebivalstvo in ali bo prizadeto tudi kako podjetje za proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

(c)

(c)

zemljepisno območje, količino dobavljene vode, zadevno prebivalstvo in ali bo prizadeto tudi kako podjetje za proizvodnjo hrane;

zemljepisno območje, količino dobavljene vode, zadevno prebivalstvo in ali bo prizadeto tudi kako podjetje za proizvodnjo hrane;

| (d) | ustrezen program spremljanja stanja, po potrebi s povečano pogostostjo spremljanja; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ustrezen program spremljanja stanja, po potrebi s povečano pogostostjo spremljanja;

ustrezen program spremljanja stanja, po potrebi s povečano pogostostjo spremljanja;

| (e) | povzetek načrta za potrebno sanacijsko ukrepanje vključno z roki, oceno stroškov in določbami za preverjanje ter |
| --- | --- |

(e)

(e)

povzetek načrta za potrebno sanacijsko ukrepanje vključno z roki, oceno stroškov in določbami za preverjanje ter

povzetek načrta za potrebno sanacijsko ukrepanje vključno z roki, oceno stroškov in določbami za preverjanje ter

| (f) | zahtevano trajanje odstopanja. |
| --- | --- |

(f)

(f)

zahtevano trajanje odstopanja.

zahtevano trajanje odstopanja.

3.
     
  Če pristojni organi menijo, da je neskladnost z vrednostmi parametrov nepomembna, ter če ukrepanje v skladu s členom 12(2) zadostuje za odpravo problema v 30 dneh, v odstopanju ni treba navesti podatkov iz odstavka 2 tega člena.

V tem primeru pristojni ali drugi ustrezni organi pri odstopanju določijo samo najvišjo dovoljeno vrednost za zadevni parameter ter rok za odpravo problema.

V tem primeru pristojni ali drugi ustrezni organi pri odstopanju določijo samo najvišjo dovoljeno vrednost za zadevni parameter ter rok za odpravo problema.

4.
     
  Če je prišlo do neskladnosti ene od vrednosti parametrov za določeno vodno oskrbo za skupno več kot 30 dni v predhodnih 12 mesecih, se odstavka 3 ne sme več uporabiti.

5.
     
  Vsaka država članica, ki uveljavlja odstopanja, predvidena v tem členu, zagotovi, da je prebivalstvo, ki je prizadeto zaradi odstopanja, takoj ustrezno obveščeno o odstopanju in o pogojih urejanja. Poleg tega države članice po potrebi zagotovijo, da se svetuje posebnim skupinam prebivalstva, za katere bi lahko odstopanje predstavljalo posebno tveganje.

Te obveznosti se ne uporabijo v okoliščinah, opisanih v členu 3, razen če se pristojni organi odločijo drugače.

Te obveznosti se ne uporabijo v okoliščinah, opisanih v členu 3, razen če se pristojni organi odločijo drugače.

6.
     
  Z izjemo odstopanj, odobrenih v skladu z odstavkom 3, država članica v dveh mesecih obvesti Komisijo o vsakem odstopanju v zvezi s posamezno oskrbo vode, ki presega povprečno 1 000  m3 na dan ali oskrbuje več kot 5 000 oseb, vključno s podatki, opredeljenimi v odstavku 2.

7.
     
  Ta člen se ne uporablja za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se prodaja v steklenicah ali drugih posodah.

Spremembe 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197, 220

Spremembe 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197, 220

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Brez
  poseganja v člen 9 Direktive 2000/60/ES
  države članice
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in spodbujanje njene uporabe na svojem ozemlju.
  To vključuje vse naslednje ukrepe: | 1.   
  Države članice brez
  poseganja v člen 9 Direktive 2000/60/ES
  in ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter ob upoštevanju lokalnih in regionalnih vidikov in okoliščin za distribucijo vode
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje
  splošnega
  dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in
  za
  spodbujanje njene uporabe na svojem ozemlju. |
| (a) | opredelitev oseb, ki nimajo dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in razlogov za pomanjkanje dostopa
  (kot je pripadnost ranljivi
  in
  marginalizirani skupini), ocena možnosti
  za izboljšanje dostopa teh oseb in njihovo seznanjanje z možnostmi priključitve na distribucijsko omrežje ali drugimi načini dostopa do takšne vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Brez
  poseganja v člen 9 Direktive 2000/60/ES
  države članice
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in spodbujanje njene uporabe na svojem ozemlju.
  To vključuje vse naslednje ukrepe:

1.   
  Države članice brez
  poseganja v člen 9 Direktive 2000/60/ES
  in ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter ob upoštevanju lokalnih in regionalnih vidikov in okoliščin za distribucijo vode
  sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje
  splošnega
  dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in
  za
  spodbujanje njene uporabe na svojem ozemlju.

(a)

opredelitev oseb, ki nimajo dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in razlogov za pomanjkanje dostopa
  (kot je pripadnost ranljivi
  in
  marginalizirani skupini), ocena možnosti
  za izboljšanje dostopa teh oseb in njihovo seznanjanje z možnostmi priključitve na distribucijsko omrežje ali drugimi načini dostopa do takšne vode;

(kot je pripadnost ranljivi

marginalizirani skupini), ocena možnosti

| (a) | opredelitev oseb, ki nimajo dostopa
  ali imajo omejen dostop
  do vode, namenjene za prehrano ljudi,
  vključno z ranljivimi in marginaliziranimi skupinami,
  in razlogov za pomanjkanje dostopa, ocena možnosti
  in sprejetje ukrepov
  za izboljšanje dostopa teh oseb in njihovo seznanjanje z možnostmi priključitve na distribucijsko omrežje ali drugimi načini dostopa do takšne vode; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev oseb, ki nimajo dostopa
  ali imajo omejen dostop
  do vode, namenjene za prehrano ljudi,
  vključno z ranljivimi in marginaliziranimi skupinami,
  in razlogov za pomanjkanje dostopa, ocena možnosti
  in sprejetje ukrepov
  za izboljšanje dostopa teh oseb in njihovo seznanjanje z možnostmi priključitve na distribucijsko omrežje ali drugimi načini dostopa do takšne vode;

ali imajo omejen dostop

vključno z ranljivimi in marginaliziranimi skupinami,

in sprejetje ukrepov

| (aa) | zagotovitev javne oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

zagotovitev javne oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi;

zagotovitev javne oskrbe z vodo, namenjeno za prehrano ljudi;

| (b) | namestitev in vzdrževanje zunanje in notranje opreme za prost dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi, na javnih mestih; |
| --- | --- |

(b)

namestitev in vzdrževanje zunanje in notranje opreme za prost dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi, na javnih mestih;

| (b) | namestitev in vzdrževanje zunanje in notranje opreme
  , vključno s točkami za ponovno polnjenje,
  za prost dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi, na javnih mestih
  , zlasti na zelo obljudenih območjih
  ;
  izvedba je odvisna od tehnične izvedljivosti, pri čemer je treba upoštevati sorazmernost s potrebami takega ukrepa in posebne lokalne razmere, kot sta podnebje in zemljepisna lega; |
| --- | --- |

(b)

namestitev in vzdrževanje zunanje in notranje opreme
  , vključno s točkami za ponovno polnjenje,
  za prost dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi, na javnih mestih
  , zlasti na zelo obljudenih območjih
  ;
  izvedba je odvisna od tehnične izvedljivosti, pri čemer je treba upoštevati sorazmernost s potrebami takega ukrepa in posebne lokalne razmere, kot sta podnebje in zemljepisna lega;

, vključno s točkami za ponovno polnjenje,

, zlasti na zelo obljudenih območjih

izvedba je odvisna od tehnične izvedljivosti, pri čemer je treba upoštevati sorazmernost s potrebami takega ukrepa in posebne lokalne razmere, kot sta podnebje in zemljepisna lega;

| (c) | promocija vode, namenjene za prehrano ljudi, s: |
| --- | --- |

(c)

promocija vode, namenjene za prehrano ljudi, s:

| (c) | promocija vode, namenjene za prehrano ljudi, s: |
| --- | --- |

(c)

promocija vode, namenjene za prehrano ljudi, s:

| | (i) | kampanjami za obveščanje državljanov o kakovosti
  takšne
  vode; |
| --- | --- | --- |

(i)

kampanjami za obveščanje državljanov o kakovosti
  takšne
  vode;

takšne

| | (i) | kampanjami za obveščanje državljanov o visoki kakovosti vode
  iz pipe ter seznanjanje z najbližjimi namenskimi točkami za ponovno polnjenje
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

kampanjami za obveščanje državljanov o visoki kakovosti vode
  iz pipe ter seznanjanje z najbližjimi namenskimi točkami za ponovno polnjenje
  ;

iz pipe ter seznanjanje z najbližjimi namenskimi točkami za ponovno polnjenje

| | (ia) | kampanjami za spodbujanje širše javnosti k uporabi vodnih plastenk in steklenic za ponovno polnjenje ter s pobudami za ozaveščanje o polnilnih mestih; |
| --- | --- | --- |

(ia)

(ia)

kampanjami za spodbujanje širše javnosti k uporabi vodnih plastenk in steklenic za ponovno polnjenje ter s pobudami za ozaveščanje o polnilnih mestih;

kampanjami za spodbujanje širše javnosti k uporabi vodnih plastenk in steklenic za ponovno polnjenje ter s pobudami za ozaveščanje o polnilnih mestih;

| | (ii) | spodbujanjem
  oskrbe s takšno vodo v upravah in javnih
  zgradbah
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

spodbujanjem
  oskrbe s takšno vodo v upravah in javnih
  zgradbah
  ;

spodbujanjem

zgradbah

| | (ii) | zagotavljanjem brezplačne
  oskrbe s takšno vodo v upravah in javnih
  stavbah ter odvračanjem od uporabe z vodo polnjenih plastenk ali posod za enkratno uporabo v takšnih upravah in stavbah
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

zagotavljanjem brezplačne
  oskrbe s takšno vodo v upravah in javnih
  stavbah ter odvračanjem od uporabe z vodo polnjenih plastenk ali posod za enkratno uporabo v takšnih upravah in stavbah
  ;

zagotavljanjem brezplačne

stavbah ter odvračanjem od uporabe z vodo polnjenih plastenk ali posod za enkratno uporabo v takšnih upravah in stavbah

| | (iii) | spodbujanjem proste
  oskrbe
  s takšno
  vodo
  v restavracijah
  ,
  menzah
  in
  gostilnah
  . |
| --- | --- | --- |

(iii)

spodbujanjem proste
  oskrbe
  s takšno
  vodo
  v restavracijah
  ,
  menzah
  in
  gostilnah
  .

spodbujanjem proste

s takšno

v restavracijah

menzah

gostilnah

| | (iii) | spodbujanje brezplačne ali poceni
  oskrbe
  z vodovodno
  vodo
  za stranke restavracij
  ,
  menz
  in
  gostinskih storitev
  . |
| --- | --- | --- |

(iii)

spodbujanje brezplačne ali poceni
  oskrbe
  z vodovodno
  vodo
  za stranke restavracij
  ,
  menz
  in
  gostinskih storitev
  .

spodbujanje brezplačne ali poceni

z vodovodno

za stranke restavracij

menz

gostinskih storitev

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkom 1(a), sprejmejo
  vse potrebne
  ukrepe za zagotovitev dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do vode, namenjene za prehrano ljudi. | Države članice na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkom 1(a), sprejmejo ukrepe
  , za katere presodijo, da so potrebni
  za zagotovitev dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do vode, namenjene za prehrano ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkom 1(a), sprejmejo
  vse potrebne
  ukrepe za zagotovitev dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do vode, namenjene za prehrano ljudi.

vse potrebne

Države članice na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkom 1(a), sprejmejo ukrepe
  , za katere presodijo, da so potrebni
  za zagotovitev dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do vode, namenjene za prehrano ljudi.

, za katere presodijo, da so potrebni

Spremembe 173, 199 in 209

Spremembe 173, 199 in 209

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kadar so obveznosti iz tega člena lokalnim organom naložene po nacionalnem pravu, države članice zagotovijo, da imajo ti organi sredstva in vire za zagotovitev dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in da so vsi sprejeti ukrepi sorazmerni z zmogljivostmi in velikostjo posameznega vodovodnega omrežja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Kadar so obveznosti iz tega člena lokalnim organom naložene po nacionalnem pravu, države članice zagotovijo, da imajo ti organi sredstva in vire za zagotovitev dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in da so vsi sprejeti ukrepi sorazmerni z zmogljivostmi in velikostjo posameznega vodovodnega omrežja.

Spremembe 174, 200 in 210

Spremembe 174, 200 in 210

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2 b (novo)

Člen 13 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija ob upoštevanju podatkov, zbranih v skladu z določbami iz točke (a) člena 15(1), sodeluje z državami članicami in Evropsko investicijsko banko pri podpori občinam v Uniji, ki nimajo dovolj kapitala za dostop do tehnične pomoči, razpoložljivega financiranja Unije in dolgoročnih posojil po ugodnejši obrestni meri, predvsem zato, da bi z vzdrževanjem in obnovo vodne infrastrukture zagotavljali oskrbo s kakovostno vodo ter razširili vodne in komunalne storitve na ranljive in marginalizirane skupine prebivalstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Komisija ob upoštevanju podatkov, zbranih v skladu z določbami iz točke (a) člena 15(1), sodeluje z državami članicami in Evropsko investicijsko banko pri podpori občinam v Uniji, ki nimajo dovolj kapitala za dostop do tehnične pomoči, razpoložljivega financiranja Unije in dolgoročnih posojil po ugodnejši obrestni meri, predvsem zato, da bi z vzdrževanjem in obnovo vodne infrastrukture zagotavljali oskrbo s kakovostno vodo ter razširili vodne in komunalne storitve na ranljive in marginalizirane skupine prebivalstva.

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v skladu s Prilogo IV zagotovijo, da so vsem oskrbovanim osebam v spletni
  obliki
  na voljo ustrezne in
  aktualne
  informacije o vodi, namenjeni za prehrano ljudi. | 1.   Države članice v skladu s Prilogo IV zagotovijo, da so vsem oskrbovanim osebam v spletni
  ali v drugih uporabniku prijaznih oblikah
  na voljo ustrezne
  , ažurne
  in
  dostopne
  informacije o vodi, namenjeni za prehrano ljudi
  , in pri tem spoštujejo veljavna pravila o varstvu podatkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v skladu s Prilogo IV zagotovijo, da so vsem oskrbovanim osebam v spletni
  obliki
  na voljo ustrezne in
  aktualne
  informacije o vodi, namenjeni za prehrano ljudi.

1.   Države članice v skladu s Prilogo IV zagotovijo, da so vsem oskrbovanim osebam v spletni
  ali v drugih uporabniku prijaznih oblikah
  na voljo ustrezne
  , ažurne
  in
  dostopne
  informacije o vodi, namenjeni za prehrano ljudi
  , in pri tem spoštujejo veljavna pravila o varstvu podatkov
  .

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da vse oskrbovane osebe
  , ne da bi to posebej zahtevale,
  redno in vsaj enkrat na leto v najustreznejši obliki (na primer na računu ali prek pametnih aplikacij) prejmejo naslednje informacije: | Države članice zagotovijo, da vse oskrbovane osebe redno in vsaj enkrat na leto v najustreznejši
  , zlahka dostopni
  obliki (na primer na računu ali prek pametnih aplikacij)
  , ki jo določijo pristojni organi,
  prejmejo naslednje informacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da vse oskrbovane osebe
  , ne da bi to posebej zahtevale,
  redno in vsaj enkrat na leto v najustreznejši obliki (na primer na računu ali prek pametnih aplikacij) prejmejo naslednje informacije:

, ne da bi to posebej zahtevale,

Države članice zagotovijo, da vse oskrbovane osebe redno in vsaj enkrat na leto v najustreznejši
  , zlahka dostopni
  obliki (na primer na računu ali prek pametnih aplikacij)
  , ki jo določijo pristojni organi,
  prejmejo naslednje informacije:

, zlahka dostopni

, ki jo določijo pristojni organi,

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – uvodni del

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | informacije o stroškovni strukturi tarife
  , ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s 
  spremenljivimi
  in
  stalnimi stroški, ki predstavljajo vsaj stroške, povezane z naslednjimi elementi
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

informacije o stroškovni strukturi tarife
  , ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s 
  spremenljivimi
  in
  stalnimi stroški, ki predstavljajo vsaj stroške, povezane z naslednjimi elementi
  :

informacije o stroškovni strukturi tarife

spremenljivimi

stalnimi stroški, ki predstavljajo vsaj stroške, povezane z naslednjimi elementi

| (a) | če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema, informacije o tarifi
  , ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s 
  porazdelitvijo spremenljivih
  in
  stalnih stroškov
  : |
| --- | --- |

(a)

če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema, informacije o tarifi
  , ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s 
  porazdelitvijo spremenljivih
  in
  stalnih stroškov
  :

če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema, informacije o tarifi

porazdelitvijo spremenljivih

stalnih stroškov

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka i

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ukrepi, ki so jih sprejeli dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(5); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

(i)

ukrepi, ki so jih sprejeli dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(5);

ukrepi, ki so jih sprejeli dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(5);

črtano

črtano

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka ii

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

(ii)

čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi;

čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi;

črtano

črtano

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka iii

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | zbiranje in obdelava odpadne vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

(iii)

zbiranje in obdelava odpadne vode;

zbiranje in obdelava odpadne vode;

črtano

črtano

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka iv

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | ukrepi, sprejeti v skladu s členom 13, če so tovrstne ukrepe sprejeli dobavitelji vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

(iv)

ukrepi, sprejeti v skladu s členom 13, če so tovrstne ukrepe sprejeli dobavitelji vode;

ukrepi, sprejeti v skladu s členom 13, če so tovrstne ukrepe sprejeli dobavitelji vode;

črtano

črtano

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | informacije o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno z indikatorskimi parametri; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

informacije o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno z indikatorskimi parametri;

informacije o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno z indikatorskimi parametri;

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | cena
  dobavljene vode, namenjene za prehrano ljudi, za liter
  in kubični meter
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

cena
  dobavljene vode, namenjene za prehrano ljudi, za liter
  in kubični meter
  ;

cena

in kubični meter

| (b) | če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema, cena
  dobavljene vode, namenjene za prehrano ljudi, za
  kubični meter in zaračunana cena za
  liter
  ; če se stroški ne povrnejo prek tarifnega sistema, skupni letni stroški zagotavljanja skladnosti s to direktivo, ki jih nosi vodovodni sistem, s spremnimi informacijami o tem, kako se na to območje dobavlja voda, namenjena za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(b)

če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema, cena
  dobavljene vode, namenjene za prehrano ljudi, za
  kubični meter in zaračunana cena za
  liter
  ; če se stroški ne povrnejo prek tarifnega sistema, skupni letni stroški zagotavljanja skladnosti s to direktivo, ki jih nosi vodovodni sistem, s spremnimi informacijami o tem, kako se na to območje dobavlja voda, namenjena za prehrano ljudi;

če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema, cena

kubični meter in zaračunana cena za

; če se stroški ne povrnejo prek tarifnega sistema, skupni letni stroški zagotavljanja skladnosti s to direktivo, ki jih nosi vodovodni sistem, s spremnimi informacijami o tem, kako se na to območje dobavlja voda, namenjena za prehrano ljudi;

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi;

čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | količina, ki jo je porabilo gospodinjstvo, vsaj za eno leto ali za obračunsko obdobje, skupaj z letnimi trendi porabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

količina, ki jo je porabilo gospodinjstvo, vsaj za eno leto ali za obračunsko obdobje, skupaj z letnimi trendi porabe;

| (c) | količina, ki jo je porabilo gospodinjstvo, vsaj za eno leto ali za obračunsko obdobje, skupaj z letnimi trendi porabe
  v gospodinjstvu, če je to tehnično izvedljivo in samo, če so ti podatki dobavitelju vode na voljo
  ; |
| --- | --- |

(c)

količina, ki jo je porabilo gospodinjstvo, vsaj za eno leto ali za obračunsko obdobje, skupaj z letnimi trendi porabe
  v gospodinjstvu, če je to tehnično izvedljivo in samo, če so ti podatki dobavitelju vode na voljo
  ;

v gospodinjstvu, če je to tehnično izvedljivo in samo, če so ti podatki dobavitelju vode na voljo

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | primerjava letne porabe vode gospodinjstva s povprečno porabo gospodinjstva
  v isti kategoriji
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

primerjava letne porabe vode gospodinjstva s povprečno porabo gospodinjstva
  v isti kategoriji
  ;

v isti kategoriji

| (d) | primerjava letne porabe vode gospodinjstva s povprečno porabo gospodinjstva
  , po možnosti v skladu s točko (c)
  ; |
| --- | --- |

(d)

primerjava letne porabe vode gospodinjstva s povprečno porabo gospodinjstva
  , po možnosti v skladu s točko (c)
  ;

, po možnosti v skladu s točko (c)

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko
  in
  načine predstavitve informacij, ki
  se
  zagotovijo
  v skladu s 
  prvim pododstavkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2). | Države članice jasno razdelijo odgovornosti glede zagotavljanja informacij iz prvega pododstavka med dobavitelje vode, deležnike in pristojne lokalne organe. Na Komisijo
  se
  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo oblike in načinov predstavitve informacij, ki
  se
  zagotovijo
  v skladu s 
  prvim pododstavkom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko
  in
  načine predstavitve informacij, ki
  se
  zagotovijo
  v skladu s 
  prvim pododstavkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko

načine predstavitve informacij, ki

zagotovijo

prvim pododstavkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

Države članice jasno razdelijo odgovornosti glede zagotavljanja informacij iz prvega pododstavka med dobavitelje vode, deležnike in pristojne lokalne organe. Na Komisijo
  se
  prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v skladu s 
  členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo oblike in načinov predstavitve informacij, ki
  se
  zagotovijo
  v skladu s 
  prvim pododstavkom
  .

Države članice jasno razdelijo odgovornosti glede zagotavljanja informacij iz prvega pododstavka med dobavitelje vode, deležnike in pristojne lokalne organe. Na Komisijo

prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo oblike in načinov predstavitve informacij, ki

zagotovijo

prvim pododstavkom

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | vzpostavijo in nato letno posodabljajo podatkovni niz, ki vsebuje informacije o incidentih v zvezi s pitno vodo, ki so povzročili možno
  nevarnost
  za zdravje ljudi, ne glede na to, ali so bile dosežene vrednosti parametra ali ne, ki so trajali več kot deset zaporednih dni in so prizadeli vsaj 1 000 oseb, vključno z vzroki teh incidentov in sanacijskimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 12. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

vzpostavijo in nato letno posodabljajo podatkovni niz, ki vsebuje informacije o incidentih v zvezi s pitno vodo, ki so povzročili možno
  nevarnost
  za zdravje ljudi, ne glede na to, ali so bile dosežene vrednosti parametra ali ne, ki so trajali več kot deset zaporednih dni in so prizadeli vsaj 1 000 oseb, vključno z vzroki teh incidentov in sanacijskimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 12.

nevarnost

| (d) | vzpostavijo in nato letno posodabljajo podatkovni niz, ki vsebuje informacije o incidentih v zvezi s pitno vodo, ki so povzročili možno
  tveganje
  za zdravje ljudi, ne glede na to, ali so bile dosežene vrednosti parametra ali ne, ki so trajali več kot deset zaporednih dni in so prizadeli vsaj 1 000 oseb, vključno z vzroki teh incidentov in sanacijskimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 12. |
| --- | --- |

(d)

vzpostavijo in nato letno posodabljajo podatkovni niz, ki vsebuje informacije o incidentih v zvezi s pitno vodo, ki so povzročili možno
  tveganje
  za zdravje ljudi, ne glede na to, ali so bile dosežene vrednosti parametra ali ne, ki so trajali več kot deset zaporednih dni in so prizadeli vsaj 1 000 oseb, vključno z vzroki teh incidentov in sanacijskimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 12.

tveganje

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 15 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko
  in
  načine
  predstavitve informacij, ki se zagotovijo v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno s podrobnimi zahtevami glede kazalnikov, kart vseevropskega pregleda in poročil držav članic o pregledu iz odstavka 3. | 4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo oblike
  in
  načinov
  predstavitve informacij, ki se zagotovijo v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno s podrobnimi zahtevami glede kazalnikov, kart vseevropskega pregleda in poročil držav članic o pregledu iz odstavka 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko
  in
  načine
  predstavitve informacij, ki se zagotovijo v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno s podrobnimi zahtevami glede kazalnikov, kart vseevropskega pregleda in poročil držav članic o pregledu iz odstavka 3.

4.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo oblike
  in
  načinov
  predstavitve informacij, ki se zagotovijo v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno s podrobnimi zahtevami glede kazalnikov, kart vseevropskega pregleda in poročil držav članic o pregledu iz odstavka 3.

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 15 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

črtano

črtano

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2 – točka b

Člen 17 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | določbe v zvezi z dostopom do vode iz člena 13; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

določbe v zvezi z dostopom do vode iz člena 13;

| (b) | določbe v zvezi z dostopom do vode iz člena 13
  in delež prebivalstva brez dostopa do vode
  ; |
| --- | --- |

(b)

določbe v zvezi z dostopom do vode iz člena 13
  in delež prebivalstva brez dostopa do vode
  ;

in delež prebivalstva brez dostopa do vode

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2 – točka c

Člen 17 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | določbe v zvezi z informacijami, ki so namenjene javnosti, v skladu s členom 14 in Prilogo IV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

določbe v zvezi z informacijami, ki so namenjene javnosti, v skladu s členom 14 in Prilogo IV.

| (c) | določbe v zvezi z informacijami, ki so namenjene javnosti, v skladu s členom 14 in Prilogo IV
  , vključno z uporabniku prijaznim pregledom informacij, navedenih v točki 7 Priloge IV, na ravni Unije
  . |
| --- | --- |

(c)

določbe v zvezi z informacijami, ki so namenjene javnosti, v skladu s členom 14 in Prilogo IV
  , vključno z uporabniku prijaznim pregledom informacij, navedenih v točki 7 Priloge IV, na ravni Unije
  .

, vključno z uporabniku prijaznim pregledom informacij, navedenih v točki 7 Priloge IV, na ravni Unije

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija najpozneje ... [pet let po končnem roku za prenos te direktive] in nato po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o potencialni ogroženosti virov vode, namenjene za prehrano ljudi, zaradi mikroplastike, zdravil in po potrebi drugih onesnaževal, ki se na novo pojavijo, ter s tem povezanih potencialnih tveganj za zdravje. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo najvišjih dovoljenih vrednosti za mikroplastiko, zdravila in druga onesnaževala, ki se na novo pojavijo, v vodi, namenjeni za prehrano ljudi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija najpozneje ... [pet let po končnem roku za prenos te direktive] in nato po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o potencialni ogroženosti virov vode, namenjene za prehrano ljudi, zaradi mikroplastike, zdravil in po potrebi drugih onesnaževal, ki se na novo pojavijo, ter s tem povezanih potencialnih tveganj za zdravje. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo najvišjih dovoljenih vrednosti za mikroplastiko, zdravila in druga onesnaževala, ki se na novo pojavijo, v vodi, namenjeni za prehrano ljudi.

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija ... [pet let po začetku veljavnosti te direktive] pregleda, ali so določbe člena 10a privedle do zadostne ravni harmonizacije higienskih zahtev glede materialov in proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija ... [pet let po začetku veljavnosti te direktive] pregleda, ali so določbe člena 10a privedle do zadostne ravni harmonizacije higienskih zahtev glede materialov in proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo do [končni datum za prenos te direktive], ostanejo veljavna do konca njihovega trajanja.
  Ne smejo se obnoviti za nadaljnja obdobja. | 2.   Odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo do [končni datum za prenos te direktive], ostanejo veljavna do konca njihovega trajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo do [končni datum za prenos te direktive], ostanejo veljavna do konca njihovega trajanja.
  Ne smejo se obnoviti za nadaljnja obdobja.

2.   Odstopanja, ki so jih države članice odobrile v skladu s členom 9 Direktive 98/83/ES in ki se še vedno uporabljajo do [končni datum za prenos te direktive], ostanejo veljavna do konca njihovega trajanja.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del A – tabela

Priloga I – del A – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Parameter | Vrednost parametra | Enota |
| --- | --- | --- |
| Spore Clostridium perfringens | 0 | število/100 ml |
| Koliformne bakterije | 0 | število/100 ml |
| Enterokoki | 0 | število/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | število/100 ml |
| Štetje heterotrofov na ploščah (HPC) pri 22 oC | Brez neobičajne spremembe | |
| Somatski kolifagi | 0 | število/100 ml |
| Motnost | < 1 | NTU |

Parameter

Vrednost parametra

Enota

Spore Clostridium perfringens

0

število/100 ml

Koliformne bakterije

Koliformne bakterije

0

0

število/100 ml

število/100 ml

Enterokoki

0

število/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

število/100 ml

Štetje heterotrofov na ploščah (HPC) pri 22 oC

Štetje heterotrofov na ploščah (HPC) pri 22 oC

Brez neobičajne spremembe

Brez neobičajne spremembe

Somatski kolifagi

0

število/100 ml

Motnost

Motnost

< 1

< 1

NTU

NTU

Sprememba

Sprememba

| Parameter | Vrednost parametra | Parameter |
| --- | --- | --- |
| Spore Clostridium perfringens | 0 | število/100 ml |
| Enterokoki | 0 | število/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | število/100 ml |
| Somatski kolifagi | 0 | število/100 ml |
| Opomba | Parametri iz tega dela ne veljajo za izvirsko in mineralno vodo v skladu z Direktivo 2009/54/ES. |

Parameter

Vrednost parametra

Parameter

Spore Clostridium perfringens

0

število/100 ml

Enterokoki

0

število/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

število/100 ml

Somatski kolifagi

0

število/100 ml

Opomba

Opomba

Parametri iz tega dela ne veljajo za izvirsko in mineralno vodo v skladu z Direktivo 2009/54/ES.

Parametri iz tega dela ne veljajo za izvirsko in mineralno vodo v skladu z Direktivo 2009/54/ES.

Spremembi 138 in 180

Spremembi 138 in 180

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B – tabela

Priloga I – del B – tabela

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Kemijski parametri |
| --- |
| Parameter | Vrednost parametra | Enota | Opombe |
| Akrilamid | 0,10 | μg/l | Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arzen | 10 | μg/l | |
| Benzen | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)piren | 0,010 | μg/l | |
| Beta-estradiol (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenol A | 0,01 | μg/l | |
| Bor | 1,0 | mg/l | |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Kadmij | 5,0 | μg/l | |
| Klorat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Krom | 25 | μg/l | Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za krom 50 μg/l. |
| Baker | 2,0 | mg/l | |
| Cianid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloroetan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorohidrin | 0,10 | μg/l | Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Halogenocetne kisline (HAA) | 80 | μg/l | Vsota naslednjih devetih reprezentativnih snovi: monokloro-, dikloro- in trikloroocetna kislina, mono- in dibromoocetna kislina, bromokloroocetna kislina, bromodikloroocetna kislina, dibromokloroocetna kislina in tribromoocetna kislina. |
| Svinec | 5 | μg/l | Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec10 μg/l. |
| Živo srebro | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikelj | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode. |
| Nonilfenol | 0,3 | μg/l | |
| Pesticidi | 0,10 | μg/l | „Pesticidi“ pomeni: | organski insekticidi, |

Kemijski parametri

Parameter

Vrednost parametra

Enota

Opombe

Akrilamid

0,10

μg/l

Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo.

Antimon

5,0

μg/l

Arzen

10

μg/l

Benzen

1,0

μg/l

Benzo(a)piren

0,010

μg/l

Beta-estradiol (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenol A

0,01

0,01

μg/l

Bor

1,0

1,0

mg/l

Bromat

10

μg/l

Kadmij

5,0

μg/l

Klorat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Krom

25

μg/l

Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za krom 50 μg/l.

Baker

2,0

mg/l

Cianid

50

μg/l

1,2-dikloroetan

3,0

μg/l

Epiklorohidrin

0,10

μg/l

Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo.

Fluorid

1,5

mg/l

Halogenocetne kisline (HAA)

80

μg/l

Vsota naslednjih devetih reprezentativnih snovi: monokloro-, dikloro- in trikloroocetna kislina, mono- in dibromoocetna kislina, bromokloroocetna kislina, bromodikloroocetna kislina, dibromokloroocetna kislina in tribromoocetna kislina.

Svinec

5

μg/l

Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec10 μg/l.

Živo srebro

1,0

μg/l

Mikrocistin-LR

10

μg/l

Nikelj

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode.

3

2

Nonilfenol

0,3

μg/l

Pesticidi

0,10

μg/l

„Pesticidi“ pomeni:

organski insekticidi,

| | organski herbicidi, |
| --- | --- |

organski herbicidi,

| | organski fungicidi, |
| --- | --- |

organski fungicidi,

| | organski nematocidi, |
| --- | --- |

organski nematocidi,

| | organski akaricidi, |
| --- | --- |

organski akaricidi,

| | organski algicidi, |
| --- | --- |

organski algicidi,

| | organski rodenticidi, |
| --- | --- |

organski rodenticidi,

| | organska sredstva za zatiranje sluzi, |
| --- | --- |

organska sredstva za zatiranje sluzi,

| | sorodni proizvodi (med drugim regulatorji rasti) in njihovi ustrezni metaboliti, kot so opredeljeni v členu 3(32) Uredbe (ES) št. 1107/2009 (2). |
| --- | --- |

sorodni proizvodi (med drugim regulatorji rasti) in njihovi ustrezni metaboliti, kot so opredeljeni v členu 3(32) Uredbe (ES) št. 1107/2009 (2).

2

Vrednost parametra velja za vsak posamezni pesticid.

Za aldrin, dieldrin, heptaklor in heptaklor epoksid je vrednost parametra 0,030 μg/l.

Vsota pesticidov

0,50

μg/l

„Vsota pesticidov“ pomeni vsoto vseh posameznih pesticidov, opredeljenih v predhodni vrstici, ki so bili najdeni in količinsko opredeljeni v postopku spremljanja stanja.

PFAS

0,10

μg/l

„PFAS“ pomeni vsako posamezno per- in polifluorirano alkilno spojino (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Vsota PFAS

0,50

μg/l

„Vsota PFAS“ pomeni vsoto per- in polifluoriranih alkilnih spojin (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Policiklični aromatski ogljikovodiki

0,10

μg/l

Vsota koncentracij naslednjih določenih spojin: benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(ghi)perilen in indeno(1,2,3-cd)piren.

Selen

10

μg/l

Tetrakloroeten in trikloroeten

10

μg/l

Vsota koncentracij navedenih parametrov

Vsota trihalometanov

100

μg/l

Kjer je mogoče, si države članice brez oviranja razkuževanja prizadevajo za nižjo vrednost.

Vsota koncentracij naslednjih določenih spojin: kloroform, bromoform, dibromoklorometan, bromodiklorometan.

Uran

30

μg/l

Vinil klorid

0,50

μg/l

Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo.

Sprememba

Sprememba

| Kemijski parametri |
| --- |
| Parameter | Vrednost parametra | Enota | Opombe |
| Akrilamid | 0,10 | μg/l | Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arzen | 10 | μg/l | |
| Benzen | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)piren | 0,010 | μg/l | |
| Beta-estradiol (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenol A | 0,1 | μg/l | |
| Bor | 1,5 | mg/l | |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Kadmij | 5,0 | μg/l | |
| Klorat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Krom | 25 | μg/l | Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za krom 50 μg/l. |
| Baker | 2,0 | mg/l | |
| Cianid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloroetan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorohidrin | 0,10 | μg/l | Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Halogenocetne kisline (HAA) | 80 | μg/l | Vsota naslednjih devetih reprezentativnih snovi: monokloro-, dikloro- in trikloroocetna kislina, mono- in dibromoocetna kislina, bromokloroocetna kislina, bromodikloroocetna kislina, dibromokloroocetna kislina in tribromoocetna kislina. |
| Svinec | 5 | μg/l | Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec10 μg/l. |
| Živo srebro | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikelj | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode. |
| Nonilfenol | 0,3 | μg/l | |
| Pesticidi | 0,10 | μg/l | „Pesticidi“ pomeni: | organski insekticidi, |

Kemijski parametri

Parameter

Vrednost parametra

Enota

Opombe

Akrilamid

0,10

μg/l

Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo.

Antimon

5,0

μg/l

Arzen

10

μg/l

Benzen

1,0

μg/l

Benzo(a)piren

0,010

μg/l

Beta-estradiol (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenol A

0,1

0,1

μg/l

Bor

1,5

1,5

mg/l

Bromat

10

μg/l

Kadmij

5,0

μg/l

Klorat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Krom

25

μg/l

Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za krom 50 μg/l.

Baker

2,0

mg/l

Cianid

50

μg/l

1,2-dikloroetan

3,0

μg/l

Epiklorohidrin

0,10

μg/l

Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo.

Fluorid

1,5

mg/l

Halogenocetne kisline (HAA)

80

μg/l

Vsota naslednjih devetih reprezentativnih snovi: monokloro-, dikloro- in trikloroocetna kislina, mono- in dibromoocetna kislina, bromokloroocetna kislina, bromodikloroocetna kislina, dibromokloroocetna kislina in tribromoocetna kislina.

Svinec

5

μg/l

Vrednost ustreza najpozneje do [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec10 μg/l.

Živo srebro

1,0

μg/l

Mikrocistin-LR

10

μg/l

Nikelj

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Države članice zagotovijo, da se izpolni pogoj [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemer oglati oklepaji pomenijo koncentracije v mg/l za nitrat (NO3) in nitrit (NO2), ter da se izpolni vrednost 0,10  mg/l za nitrite za vodo iz naprav za čiščenje vode.

3

2

Nonilfenol

0,3

μg/l

Pesticidi

0,10

μg/l

„Pesticidi“ pomeni:

organski insekticidi,

| | organski herbicidi, |
| --- | --- |

organski herbicidi,

| | organski fungicidi, |
| --- | --- |

organski fungicidi,

| | organski nematocidi, |
| --- | --- |

organski nematocidi,

| | organski akaricidi, |
| --- | --- |

organski akaricidi,

| | organski algicidi, |
| --- | --- |

organski algicidi,

| | organski rodenticidi, |
| --- | --- |

organski rodenticidi,

| | organska sredstva za zatiranje sluzi, |
| --- | --- |

organska sredstva za zatiranje sluzi,

| | sorodni proizvodi (med drugim regulatorji rasti) in njihovi ustrezni metaboliti, kot so opredeljeni v členu 3(32) Uredbe (ES) št. 1107/20091
   (3). |
| --- | --- |

sorodni proizvodi (med drugim regulatorji rasti) in njihovi ustrezni metaboliti, kot so opredeljeni v členu 3(32) Uredbe (ES) št. 1107/20091
   (3).

1

3

Vrednost parametra velja za vsak posamezni pesticid.

Za aldrin, dieldrin, heptaklor in heptaklor epoksid je vrednost parametra 0,030 μg/l.

Vsota pesticidov

0,50

μg/l

„Vsota pesticidov“ pomeni vsoto vseh posameznih pesticidov, opredeljenih v predhodni vrstici, ki so bili najdeni in količinsko opredeljeni v postopku spremljanja stanja.

PFAS

0,10

μg/l

„PFAS“ pomeni vsako posamezno per- in polifluorirano alkilno spojino (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Formula uvaja tudi razlikovanje med „dolgoverižnimi“ in „kratkoverižnimi“ PFAS. Ta direktiva se uporablja samo za „dolgoverižne“ PFAS.

Formula uvaja tudi razlikovanje med „dolgoverižnimi“ in „kratkoverižnimi“ PFAS. Ta direktiva se uporablja samo za „dolgoverižne“ PFAS.

Ta vrednost parametra za posamezne snovi PFAS se uporablja samo za tiste snovi PFAS, katerih prisotnost je verjetna in za katere je bilo v oceni nevarnosti iz člena 8 te direktive ugotovljeno, da so nevarne za zdravje ljudi.

Ta vrednost parametra za posamezne snovi PFAS se uporablja samo za tiste snovi PFAS, katerih prisotnost je verjetna in za katere je bilo v oceni nevarnosti iz člena 8 te direktive ugotovljeno, da so nevarne za zdravje ljudi.

Vsota PFAS

0,50

μg/l

„Vsota PFAS“ pomeni vsoto per- in polifluoriranih alkilnih spojin (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Ta vrednost parametra za vsoto PFAS se uporablja samo za tiste snovi PFAS, katerih prisotnost je verjetna in za katere je bilo v oceni nevarnosti iz člena 8 te direktive ugotovljeno, da so nevarne za zdravje ljudi.

Ta vrednost parametra za vsoto PFAS se uporablja samo za tiste snovi PFAS, katerih prisotnost je verjetna in za katere je bilo v oceni nevarnosti iz člena 8 te direktive ugotovljeno, da so nevarne za zdravje ljudi.

Policiklični aromatski ogljikovodiki

0,10

μg/l

Vsota koncentracij naslednjih določenih spojin: benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten, benzo(ghi)perilen in indeno(1,2,3-cd)piren.

Selen

10

μg/l

Tetrakloroeten in trikloroeten

10

μg/l

Vsota koncentracij navedenih parametrov

Vsota trihalometanov

100

μg/l

Kjer je mogoče, si države članice brez oviranja razkuževanja prizadevajo za nižjo vrednost.

Vsota koncentracij naslednjih določenih spojin: kloroform, bromoform, dibromoklorometan, bromodiklorometan.

Uran

30

μg/l

Vinil klorid

0,50

μg/l

Vrednost parametra se nanaša na koncentracijo preostalega monomera v vodi, izračunano v skladu s specifikacijami največje sprostitve iz ustreznega polimera v stiku z vodo.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B a (novo)

Priloga I – del B a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| Indikatorski parametri |
| --- |
| Parameter | Vrednost parametra | Enota | Opombe |
| Aluminij | 200 | μg/l | |
| Amonijak | 0,50 | mg/l | |
| Klorid | 250 | mg/l | Opomba 1 |
| Barva | Sprejemljiva za potrošnike in brez neobičajne spremembe | | |
| Električna prevodnost | 2 500 | μS cm-1 pri 20 oC | Opomba 1 |
| Koncentracija vodikovih ionov | ≥ 6,5 in ≤ 9,5 | enote pH | Opombi 1 in 3 |
| Železo | 200 | μg/l | |
| Mangan | 50 | μg/l | |
| Vonj | Sprejemljiv za potrošnike in brez neobičajne spremembe | | |
| Sulfat | 250 | mg/l | Opomba 1 |
| Natrij | 200 | mg/l | |
| Okus | Sprejemljiv za potrošnike in brez neobičajne spremembe | | |
| Število kolonij pri 22 oC | Brez neobičajne spremembe | | |
| Koliformne bakterije | 0 | število/100 ml | |
| Skupni organski ogljik | Brez neobičajne spremembe | | |
| Motnost | Sprejemljiva za potrošnike in brez neobičajne spremembe | | |

Indikatorski parametri

Indikatorski parametri

Parameter

Parameter

Vrednost parametra

Vrednost parametra

Enota

Enota

Opombe

Opombe

Aluminij

Aluminij

200

200

μg/l

μg/l

Amonijak

Amonijak

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Klorid

Klorid

250

250

mg/l

mg/l

Opomba 1

Opomba 1

Barva

Barva

Sprejemljiva za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Sprejemljiva za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Električna prevodnost

Električna prevodnost

2 500

2 500

μS cm-1 pri 20 oC

μS cm-1 pri 20 o

Opomba 1

Opomba 1

Koncentracija vodikovih ionov

Koncentracija vodikovih ionov

≥ 6,5 in ≤ 9,5

≥ 6,5 in ≤ 9,5

enote pH

enote pH

Opombi 1 in 3

Opombi 1 in 3

Železo

Železo

200

200

μg/l

μg/l

Mangan

Mangan

50

50

μg/l

μg/l

Vonj

Vonj

Sprejemljiv za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Sprejemljiv za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Sulfat

Sulfat

250

250

mg/l

mg/l

Opomba 1

Opomba 1

Natrij

Natrij

200

200

mg/l

mg/l

Okus

Okus

Sprejemljiv za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Sprejemljiv za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Število kolonij pri 22 oC

Število kolonij pri 22 o

Brez neobičajne spremembe

Brez neobičajne spremembe

Koliformne bakterije

Koliformne bakterije

0

0

število/100 ml

število/100 ml

Skupni organski ogljik

Skupni organski ogljik

Brez neobičajne spremembe

Brez neobičajne spremembe

Motnost

Motnost

Sprejemljiva za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Sprejemljiva za potrošnike in brez neobičajne spremembe

Opomba 1:

Opomba 1:

Voda ne sme biti agresivna.

Voda ne sme biti agresivna.

Opomba 2:

Opomba 2:

Tega parametra ni treba meriti, razen če je voda po poreklu površinska voda ali pa ta nanjo vpliva. Če ta vrednost parametra ni izpolnjena, mora zadevna država članica raziskati vir pitne vode in tako zagotoviti, da ni morebitne nevarnosti za zdravje ljudi zaradi prisotnosti patogenih mikroorganizmov, npr. kriptosporidija.

Tega parametra ni treba meriti, razen če je voda po poreklu površinska voda ali pa ta nanjo vpliva. Če ta vrednost parametra ni izpolnjena, mora zadevna država članica raziskati vir pitne vode in tako zagotoviti, da ni morebitne nevarnosti za zdravje ljudi zaradi prisotnosti patogenih mikroorganizmov, npr. kriptosporidija.

Opomba 3:

Opomba 3:

Za negazirano vodo, polnjeno v steklenice ali druge posode, se lahko najmanjša vrednost zniža na 4,5 enot pH.

Za negazirano vodo, polnjeno v steklenice ali druge posode, se lahko najmanjša vrednost zniža na 4,5 enot pH.

Za vodo, polnjeno v steklenice ali posode, ki je naravno bogata ali umetno obogatena z ogljikovim dioksidom, je najmanjša vrednost lahko nižja.

Za vodo, polnjeno v steklenice ali posode, ki je naravno bogata ali umetno obogatena z ogljikovim dioksidom, je najmanjša vrednost lahko nižja.

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del C

Priloga I – del C

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Parametri, ki so pomembni za oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu |
| --- |
| Parameter | Vrednost parametra | Enota | Opombe |
| Legionella | < 1 000 | število/1 | Če vrednost parametra < 1 000 /l za Legionello ni izpolnjena, je za bakterijo Legionella pneumophila treba opraviti ponovno vzorčenje. Če bakterija Legionella pneumophila ni prisotna, je vrednost parametra za legionello < 10 000 /l. |
| Svinec | 5 | μg/l | Vrednost ustreza najpozneje do ... [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec 10 μg/l. |

Parametri, ki so pomembni za oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu

Parameter

Vrednost parametra

Enota

Opombe

Legionella

Legionella

< 1 000

število/1

Če vrednost parametra < 1 000 /l za Legionello ni izpolnjena, je za bakterijo Legionella pneumophila treba opraviti ponovno vzorčenje. Če bakterija Legionella pneumophila ni prisotna, je vrednost parametra za legionello < 10 000 /l.

Če vrednost parametra < 1 000 /l za Legionello ni izpolnjena, je za bakterijo Legionella pneumophila treba opraviti ponovno vzorčenje. Če bakterija Legionella pneumophila ni prisotna, je vrednost parametra za legionello < 10 000 /l.

Svinec

5

μg/l

Vrednost ustreza najpozneje do ... [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec 10 μg/l.

Sprememba

Sprememba

| Parametri, ki so pomembni za oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu |
| --- |
| Parameter | Vrednost parametra | Unit | Opombe |
| Legionella

  pneumophila | < 1 000 | število/1 | |
| Legionella | < 10 000 | število/1 | Če bakterija Legionella pneumophila z vrednostjo parametra < 1 000 /l ni prisotna, je vrednost tega parametra < 10 000 /l. |
| Svinec | 5 | μg/l | Vrednost ustreza najpozneje do ... [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec 10 μg/l. |

Parametri, ki so pomembni za oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu

Parameter

Vrednost parametra

Unit

Opombe

Legionella

  pneumophila

Legionella

pneumophila

< 1 000

število/1

Legionella

Legionella

< 10 000

< 10 000

število/1

število/1

Če bakterija Legionella pneumophila z vrednostjo parametra < 1 000 /l ni prisotna, je vrednost tega parametra < 10 000 /l.

Če bakterija Legionella pneumophila z vrednostjo parametra < 1 000 /l ni prisotna, je vrednost tega parametra < 10 000 /l.

Svinec

5

μg/l

Vrednost ustreza najpozneje do ... [10 let po začetku veljavnosti te direktive]. Do navedenega datuma je vrednost parametra za svinec 10 μg/l.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del C a (novo)

Priloga I – del C a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| Spremljanje novih parametrov |
| --- |
| Mikroplastika | Izvaja se spremljanje v skladu z metodologijo za merjenje mikroplastike, kot je določena v delegiranem aktu iz člena 11(5b). |

Spremljanje novih parametrov

Spremljanje novih parametrov

Mikroplastika

Mikroplastika

Izvaja se spremljanje v skladu z metodologijo za merjenje mikroplastike, kot je določena v delegiranem aktu iz člena 11(5b).

Izvaja se spremljanje v skladu z metodologijo za merjenje mikroplastike, kot je določena v delegiranem aktu iz člena 11(5b).

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – del B – točka 1 – odstavek 1

Priloga II – del B – točka 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Escherichia coli (E. coli)

  , spore Clostridium perfringens
  in
  somatski kolifagi
  se štejejo za „osnovne parametre“ in ne smejo biti predmet ocene tveganja pri oskrbi v skladu z delom C te priloge. Vedno se spremljajo po pogostnosti spremljanja iz tabele 1 iz točke 2. | Escherichia coli (E. coli) in
  enterokoki
  se štejejo za „osnovne parametre“ in ne smejo biti predmet ocene tveganja pri oskrbi v skladu z delom C te priloge. Vedno se spremljajo po pogostnosti spremljanja iz tabele 1 iz točke 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Escherichia coli (E. coli)

  , spore Clostridium perfringens
  in
  somatski kolifagi
  se štejejo za „osnovne parametre“ in ne smejo biti predmet ocene tveganja pri oskrbi v skladu z delom C te priloge. Vedno se spremljajo po pogostnosti spremljanja iz tabele 1 iz točke 2.

Escherichia coli (E. coli)

, spore Clostridium perfringens

somatski kolifagi

Escherichia coli (E. coli) in
  enterokoki
  se štejejo za „osnovne parametre“ in ne smejo biti predmet ocene tveganja pri oskrbi v skladu z delom C te priloge. Vedno se spremljajo po pogostnosti spremljanja iz tabele 1 iz točke 2.

Escherichia coli (E. coli)

enterokoki

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – del B – točka 2

Priloga II – del B – točka 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Pogostnost vzorčenja

Vsi parametri, določeni v skladu s členom 5, se spremljajo vsaj po pogostnosti iz naslednje tabele, razen če ni na podlagi ocene tveganja pri oskrbi, ki se opravi v skladu s členom 9 in delom C te priloge, določena drugačna pogostnost vzorčenja.

Tabela 1

Najmanjša pogostnost vzorčenja in analiz za spremljanje skladnosti

| Količina
  (v m3)
  vode, ki se vsak dan dobavi ali proizvede na območju oskrbe | Najmanjše število vzorcev na


  leto |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  >10 000 ≤ 100 000




  >100 000 | 10

   (a)



  10

   (a)



  50

   (b)



  365




  365 |

Količina
  (v m3)
  vode, ki se vsak dan dobavi ali proizvede na območju oskrbe

(v m3)

Najmanjše število vzorcev na


  leto

Najmanjše število vzorcev na

leto

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

>10 000 ≤ 100 000

>10 000 ≤ 100 000

>100 000

>100 000

10

   (a)

10

a

10

   (a)

10

a

50

   (b)

50

b

365

365

365

365

Opomba 1: Območje oskrbe je zemljepisno opredeljeno območje, na katerem voda, namenjena za prehrano ljudi, prihaja iz enega ali več virov, znotraj katerega je kakovost vode približno enaka.

Opomba 2: Količine so izračunane kot povprečja v koledarskem letu. Namesto količine vode se za določitev najmanjše pogostnosti lahko uporabi število prebivalcev na območju oskrbe, pri čemer se predvideva, da je poraba vode 200 l na dan na prebivalca.

Opomba 3: Države članice, ki so se pri posameznih sistemih za oskrbo z vodo odločile za izvzetje v skladu s členom 3(2)(b) , te pogostnosti uporabljajo samo za območja oskrbe, na katerih se dobavi med 10 in 100 m3 vode na dan.

3

Sprememba

Sprememba

Pogostnost vzorčenja

Vsi parametri, določeni v skladu s členom 5, se spremljajo vsaj po pogostnosti iz naslednje tabele, razen če ni na podlagi ocene tveganja pri oskrbi, ki se opravi v skladu s členom 9 in delom C te priloge, določena drugačna pogostnost vzorčenja.

Tabela 1

Najmanjša pogostnost vzorčenja in analiz za spremljanje skladnosti

| Količina vode, ki se vsak dan dobavi ali proizvede v območju oskrbe


  (glej opombi 1 in 2) m3 | Parameter skupine A (mikrobiološki parameter) –


  število vzorcev na leto




  (glej opombo 3) | Parameter skupine B (kemični parameter) –


  število vzorcev na leto |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (glej opombo 4) | > 0




  (glej opombo 4) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4


  +3


  za vsakih 1 000  m3/dan in del skupne količine | 1


  +1


  za vsakih 1 000  m3/dan in del skupne količine |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | | 3


  +1


  za vsakih 1 000  m3/dan in


  del skupne količine |
| > 100 000 | | | 12


  +1


  za vsakih 25 000  m3/dan in del skupne količine |

Količina vode, ki se vsak dan dobavi ali proizvede v območju oskrbe

(glej opombi 1 in 2) m3

(glej opombi 1 in 2) m3

Parameter skupine A (mikrobiološki parameter) –


  število vzorcev na leto

Parameter skupine A (mikrobiološki parameter) –

število vzorcev na leto

(glej opombo 3)

(glej opombo 3)

Parameter skupine B (kemični parameter) –


  število vzorcev na leto

Parameter skupine B (kemični parameter) –

število vzorcev na leto

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(glej opombo 4)

(glej opombo 4)

> 0

> 0

(glej opombo 4)

(glej opombo 4)

> 100

> 100

≤ 1 000

≤ 1 000

4

4

1

1

> 1 000

> 1 000

≤ 10 000

≤ 10 000

4


  +3


  za vsakih 1 000  m3/dan in del skupne količine

4

+3

za vsakih 1 000  m3

1


  +1


  za vsakih 1 000  m3/dan in del skupne količine

1

+1

za vsakih 1 000  m3

> 10 000

> 10 000

≤ 100 000

≤ 100 000

3


  +1


  za vsakih 1 000  m3/dan in


  del skupne količine

3

+1

za vsakih 1 000  m3

del skupne količine

> 100 000

> 100 000

12


  +1


  za vsakih 25 000  m3/dan in del skupne količine

12

+1

za vsakih 25 000  m3

Opomba 1: Območje oskrbe je zemljepisno opredeljeno območje, na katerem voda, namenjena za prehrano ljudi, prihaja iz enega ali več virov, znotraj katerega je kakovost vode približno enaka.

Opomba 2: Količine so izračunane kot povprečja v koledarskem letu. Namesto količine vode se za določitev najmanjše pogostnosti lahko uporabi število prebivalcev na območju oskrbe, pri čemer se predvideva, da je poraba vode 200 l na dan na prebivalca.

Opomba 3: Navedena pogostnost se izračuna tako: npr. 4 300 m3/dan = 16 vzorcev (štirje za prvih 1 000 m3/dan + 12 za dodatnih 3 300 m3/dan).

Opomba 3: Navedena pogostnost se izračuna tako: npr. 4 300 m3

3

3

Opomba 4: Države članice, ki so se pri posameznih sistemih za oskrbo z vodo odločile za izvzetje v skladu s členom 3(2)(b) te direktive, te pogostnosti uporabljajo samo za območja oskrbe, na katerih se dobavi med 10 in 100 m

  3

  vode na dan.

3

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – del D – točka 2 a (novo)

Priloga II – del D – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | Vzorci za legionello v hišnih vodovodnih omrežjih odvzamejo na točkah tveganja za širjenje in/ali za izpostavljenost bakteriji Legionella pneumophila. Države članice vzpostavijo smernice za metode vzorčenja legionelle. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

Vzorci za legionello v hišnih vodovodnih omrežjih odvzamejo na točkah tveganja za širjenje in/ali za izpostavljenost bakteriji Legionella pneumophila. Države članice vzpostavijo smernice za metode vzorčenja legionelle.

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II a (novo)

Priloga II a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Minimalne higienske zahteve za snovi in materiale za proizvodnjo novih izdelkov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi: |
| | (a) | seznam snovi, ki so dovoljene za uporabo pri proizvodnji materialov, ki med drugim vključujejo organske materiale, elastomere, silikone, kovine, cement, ionske izmenjevalne smole in sestavljene materiale ter izdelke, ki so proizvedeni iz njih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Minimalne higienske zahteve za snovi in materiale za proizvodnjo novih izdelkov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi:

Minimalne higienske zahteve za snovi in materiale za proizvodnjo novih izdelkov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi:

(a)

(a)

seznam snovi, ki so dovoljene za uporabo pri proizvodnji materialov, ki med drugim vključujejo organske materiale, elastomere, silikone, kovine, cement, ionske izmenjevalne smole in sestavljene materiale ter izdelke, ki so proizvedeni iz njih;

seznam snovi, ki so dovoljene za uporabo pri proizvodnji materialov, ki med drugim vključujejo organske materiale, elastomere, silikone, kovine, cement, ionske izmenjevalne smole in sestavljene materiale ter izdelke, ki so proizvedeni iz njih;

| (b) | posebni pogoji za uporabo snovi v materialih in izdelkih, proizvedenih iz njih; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posebni pogoji za uporabo snovi v materialih in izdelkih, proizvedenih iz njih;

posebni pogoji za uporabo snovi v materialih in izdelkih, proizvedenih iz njih;

| (c) | posebne omejitve za prehajanje nekaterih snovi v vodo, namenjeno za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

posebne omejitve za prehajanje nekaterih snovi v vodo, namenjeno za prehrano ljudi;

posebne omejitve za prehajanje nekaterih snovi v vodo, namenjeno za prehrano ljudi;

| (d) | higienska pravila glede drugih lastnosti, ki so potrebne za izpolnjevanje predpisov; |
| --- | --- |

(d)

(d)

higienska pravila glede drugih lastnosti, ki so potrebne za izpolnjevanje predpisov;

higienska pravila glede drugih lastnosti, ki so potrebne za izpolnjevanje predpisov;

| (e) | osnovna pravila za preverjanje upoštevanja točk (a) do (d); |
| --- | --- |

(e)

(e)

osnovna pravila za preverjanje upoštevanja točk (a) do (d);

osnovna pravila za preverjanje upoštevanja točk (a) do (d);

| (f) | pravila v zvezi z vzorčenjem in metodami analize za preverjanje upoštevanja točk (a) do (d). |
| --- | --- |

(f)

(f)

pravila v zvezi z vzorčenjem in metodami analize za preverjanje upoštevanja točk (a) do (d).

pravila v zvezi z vzorčenjem in metodami analize za preverjanje upoštevanja točk (a) do (d).

Spremembi 177 in 224

Spremembi 177 in 224

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del B – točka 1 – tabela 1 – vrstica 28

Priloga III – del B – točka 1 – tabela 1 – vrstica 28

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| PFAS | 50 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

50

50

Sprememba

Sprememba

| PFAS | 20 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

20

20

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – naslov

Priloga IV – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| OBVEŠČANJE JAVNOSTI
  , KI SE ZAGOTOVI PREK SPLETA | OBVEŠČANJE JAVNOSTI |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

OBVEŠČANJE JAVNOSTI
  , KI SE ZAGOTOVI PREK SPLETA

, KI SE ZAGOTOVI PREK SPLETA

OBVEŠČANJE JAVNOSTI

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – uvodni del

Priloga IV – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Potrošnikom se prek spleta na uporabniku
  prijazen
  in
  prilagojen način
  zagotovijo naslednje informacije: | Potrošnikom se prek spleta
  ali
  na uporabniku
  enako prijazne
  in
  prilagojene načine
  zagotovijo naslednje informacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Potrošnikom se prek spleta na uporabniku
  prijazen
  in
  prilagojen način
  zagotovijo naslednje informacije:

prijazen

prilagojen način

Potrošnikom se prek spleta
  ali
  na uporabniku
  enako prijazne
  in
  prilagojene načine
  zagotovijo naslednje informacije:

ali

enako prijazne

prilagojene načine

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 1

Priloga IV – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | identifikacija zadevnega dobavitelja vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)

identifikacija zadevnega dobavitelja vode;

| (1) | identifikacija zadevnega dobavitelja vode
  , območje in število oskrbovanih oseb ter metoda proizvodnje vode
  ; |
| --- | --- |

(1)

identifikacija zadevnega dobavitelja vode
  , območje in število oskrbovanih oseb ter metoda proizvodnje vode
  ;

, območje in število oskrbovanih oseb ter metoda proizvodnje vode

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 2 – uvodni del

Priloga IV – odstavek 1 – točka 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | najnovejši rezultati
  spremljanja za parametre iz delov A in
  B
  Priloge I, vključno s pogostnostjo
  in lokacijo mest vzorčenja, pomembnih
  za področja, ki so v interesu oskrbovanih oseb, skupaj z vrednostjo parametra, določeno v skladu s členom 5. Rezultati spremljanja ne smejo biti starejši od: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

najnovejši rezultati
  spremljanja za parametre iz delov A in
  B
  Priloge I, vključno s pogostnostjo
  in lokacijo mest vzorčenja, pomembnih
  za področja, ki so v interesu oskrbovanih oseb, skupaj z vrednostjo parametra, določeno v skladu s členom 5. Rezultati spremljanja ne smejo biti starejši od:

najnovejši rezultati

B

in lokacijo mest vzorčenja, pomembnih

| (2) | pregled najnovejših rezultatov
  spremljanja za parametre iz delov A
  , B
  in
  Ba
  Priloge I 
  po dobaviteljih vode
  , vključno s 
  pogostostjo, pomembno
  za področja, ki so v interesu oskrbovanih oseb, skupaj z vrednostjo parametra, določeno v skladu s členom 5. Rezultati spremljanja ne smejo biti starejši od: |
| --- | --- |

(2)

pregled najnovejših rezultatov
  spremljanja za parametre iz delov A
  , B
  in
  Ba
  Priloge I 
  po dobaviteljih vode
  , vključno s 
  pogostostjo, pomembno
  za področja, ki so v interesu oskrbovanih oseb, skupaj z vrednostjo parametra, določeno v skladu s členom 5. Rezultati spremljanja ne smejo biti starejši od:

pregled najnovejših rezultatov

, B

Ba

po dobaviteljih vode

pogostostjo, pomembno

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Priloga IV – odstavek 1 – točka 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | šestih mesecev za velike dobavitelje vode, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

šestih mesecev za velike dobavitelje vode,

| (b) | šestih mesecev za
  srednje in
  velike dobavitelje vode, |
| --- | --- |

(b)

šestih mesecev za
  srednje in
  velike dobavitelje vode,

srednje in

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 2 – točka c

Priloga IV – odstavek 1 – točka 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | enega leta za male dobavitelje vode, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

enega leta za male dobavitelje vode,

| (c) | enega leta za
  zelo majhne in
  male dobavitelje vode, |
| --- | --- |

(c)

enega leta za
  zelo majhne in
  male dobavitelje vode,

zelo majhne in

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 3

Priloga IV – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | v primeru
  preseganja
  vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, informacije o morebitni nevarnosti za zdravje ljudi ter s tem povezani nasveti glede zdravja in porabe ali povezava, ki omogoča dostop do teh informacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

v primeru
  preseganja
  vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, informacije o morebitni nevarnosti za zdravje ljudi ter s tem povezani nasveti glede zdravja in porabe ali povezava, ki omogoča dostop do teh informacij;

preseganja

| (3) | v primeru
  morebitne nevarnosti za zdravje ljudi, ki jo pristojni organi opredelijo, če so presežene
  vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, informacije o morebitni nevarnosti za zdravje ljudi ter s tem povezani nasveti glede zdravja in porabe ali povezava, ki omogoča dostop do teh informacij; |
| --- | --- |

(3)

v primeru
  morebitne nevarnosti za zdravje ljudi, ki jo pristojni organi opredelijo, če so presežene
  vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, informacije o morebitni nevarnosti za zdravje ljudi ter s tem povezani nasveti glede zdravja in porabe ali povezava, ki omogoča dostop do teh informacij;

morebitne nevarnosti za zdravje ljudi, ki jo pristojni organi opredelijo, če so presežene

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 4

Priloga IV – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | povzetek zadevne ocene tveganja pri oskrbi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

(4)

povzetek zadevne ocene tveganja pri oskrbi;

črtano

črtano

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 5

Priloga IV – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | informacije o 
  naslednjih
  parametrih kazalnikov in povezanih vrednostih parametrov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)

informacije o 
  naslednjih
  parametrih kazalnikov in povezanih vrednostih parametrov:

naslednjih

| (5) | informacije o parametrih kazalnikov
  , navedenih v delu Ba Priloge 1,
  in povezanih vrednostih parametrov; |
| --- | --- |

(5)

informacije o parametrih kazalnikov
  , navedenih v delu Ba Priloge 1,
  in povezanih vrednostih parametrov;

, navedenih v delu Ba Priloge 1,

| | (a) | barva, |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

barva,

barva,

| | (b) | vrednost pH (koncentracija vodikovih ionov), |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

vrednost pH (koncentracija vodikovih ionov),

vrednost pH (koncentracija vodikovih ionov),

| | (c) | prevodnost, |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

prevodnost,

prevodnost,

| | (d) | železo, |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

železo,

železo,

| | (e) | mangan, |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

mangan,

mangan,

| | (f) | vonj, |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

vonj,

vonj,

| | (g) | okus, |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

okus,

okus,

| | (h) | trdota, |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

trdota,

trdota,

| | (i) | minerali, anioni/kationi, raztopljeni v vodi: |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

minerali, anioni/kationi, raztopljeni v vodi:

minerali, anioni/kationi, raztopljeni v vodi:

| | | — | borat BO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

borat BO3-

borat BO3

| | | — | karbonat CO3
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

karbonat CO3
  2-

karbonat CO3

2-

| | | — | klorid Cl-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

klorid Cl-,

klorid Cl-,

| | | — | fluorid F-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

fluorid F-,

fluorid F-,

| | | — | hidrogenkarbonat HCO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

hidrogenkarbonat HCO3-

hidrogenkarbonat HCO3

| | | — | nitrat NO3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrat NO3-

nitrat NO3

| | | — | nitrit NO2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrit NO2-

nitrit NO2

| | | — | fosphat PO4
  3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

fosphat PO4
  3-

fosphat PO4

3-

| | | — | silikat SiO2 |
| --- | --- | --- | --- |

—

silikat SiO2

silikat SiO2

| | | — | sulfat SO4
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfat SO4
  2-

sulfat SO4

2-

| | | — | sulfid S2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfid S2-

sulfid S2

| | | — | aluminij Al, |
| --- | --- | --- | --- |

—

aluminij Al,

aluminij Al,

| | | — | amonij NH4+, |
| --- | --- | --- | --- |

—

amonij NH4+,

amonij NH4+,

| | | — | kalcij Ca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalcij Ca,

kalcij Ca,

| | | — | magnezij Mg, |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnezij Mg,

magnezij Mg,

| | | — | kalij K, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalij K,

kalij K,

| | | — | natrij Na. |
| --- | --- | --- | --- |

—

natrij Na.

natrij Na.

Te vrednosti parametrov ter druge neionizirane spojine in elementi v sledeh se lahko prikažejo z referenčno vrednostjo in/ali pojasnitvijo,

Te vrednosti parametrov ter druge neionizirane spojine in elementi v sledeh se lahko prikažejo z referenčno vrednostjo in/ali pojasnitvijo,

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 6

Priloga IV – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | nasveti potrošnikom, tudi kako zmanjšati porabo vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)

nasveti potrošnikom, tudi kako zmanjšati porabo vode;

| (6) | nasveti potrošnikom,
  po potrebi
  tudi, kako zmanjšati porabo vode
  in jo uporabljati vodo odgovorno glede na lokalne razmere
  ; |
| --- | --- |

(6)

nasveti potrošnikom,
  po potrebi
  tudi, kako zmanjšati porabo vode
  in jo uporabljati vodo odgovorno glede na lokalne razmere
  ;

po potrebi

in jo uporabljati vodo odgovorno glede na lokalne razmere

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | za zelo velike dobavitelje vode letne informacije o: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7)

za zelo velike dobavitelje vode letne informacije o:

| (7) | za
  velike in
  zelo velike dobavitelje vode letne informacije o: |
| --- | --- |

(7)

za
  velike in
  zelo velike dobavitelje vode letne informacije o:

velike in

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | splošni uspešnosti vodnega sistema v smislu učinkovitosti, vključno s stopnjami iztekanja vode
  in porabo energije na kubični meter dobavljene vode
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

splošni uspešnosti vodnega sistema v smislu učinkovitosti, vključno s stopnjami iztekanja vode
  in porabo energije na kubični meter dobavljene vode
  ;

in porabo energije na kubični meter dobavljene vode

| (a) | splošni uspešnosti vodnega sistema v smislu učinkovitosti, vključno s stopnjami iztekanja vode
  , ki jih določijo države članice
  ; |
| --- | --- |

(a)

splošni uspešnosti vodnega sistema v smislu učinkovitosti, vključno s stopnjami iztekanja vode
  , ki jih določijo države članice
  ;

, ki jih določijo države članice

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vodenju
  in
  upravljanju dobavitelja
  vode
  , vključno s sestavo vodstvenega organa
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

vodenju
  in
  upravljanju dobavitelja
  vode
  , vključno s sestavo vodstvenega organa
  ;

vodenju

upravljanju dobavitelja

, vključno s sestavo vodstvenega organa

| (b) | modelih vodenja
  in
  lastniški strukturi dobave
  vode
  po dobaviteljih
  ; |
| --- | --- |

(b)

modelih vodenja
  in
  lastniški strukturi dobave
  vode
  po dobaviteljih
  ;

modelih vodenja

lastniški strukturi dobave

po dobaviteljih

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka d

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | stroškovni strukturi tarife
  ,
  ki se potrošnikom zaračunava
  za kubični meter vode, vključno s stalnimi in spremenljivimi stroški
  , ki predstavljajo vsaj stroške
  ,
  povezane s porabo energije za kubični meter dostavljene vode,
  ukrepi, ki jih sprejmejo dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(4), obdelavo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ter zbiranjem in obdelavo odpadne vode,
  kot tudi
  stroške
  ,
  povezane
  z ukrepi za namene člena 13, če so
  tovrstne
  ukrepe sprejeli dobavitelji vode; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

stroškovni strukturi tarife
  ,
  ki se potrošnikom zaračunava
  za kubični meter vode, vključno s stalnimi in spremenljivimi stroški
  , ki predstavljajo vsaj stroške
  ,
  povezane s porabo energije za kubični meter dostavljene vode,
  ukrepi, ki jih sprejmejo dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(4), obdelavo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi,
  ter zbiranjem in obdelavo odpadne vode,
  kot tudi
  stroške
  ,
  povezane
  z ukrepi za namene člena 13, če so
  tovrstne
  ukrepe sprejeli dobavitelji vode;

stroškovni strukturi tarife

ki se potrošnikom zaračunava

, ki predstavljajo vsaj stroške

povezane s porabo energije za kubični meter dostavljene vode,

ter zbiranjem in obdelavo odpadne vode,

stroške

povezane

tovrstne

| (d) | če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema
  ,
  o strukturi tarife
  za kubični meter vode, vključno s stalnimi in spremenljivimi stroški
  ter stroški
  ,
  povezanimi z
  ukrepi, ki jih sprejmejo dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(4), obdelavo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, kot tudi
  stroški
  ,
  povezanimi
  z ukrepi za namene člena 13, če so
  te
  ukrepe sprejeli dobavitelji vode; |
| --- | --- |

(d)

če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema
  ,
  o strukturi tarife
  za kubični meter vode, vključno s stalnimi in spremenljivimi stroški
  ter stroški
  ,
  povezanimi z
  ukrepi, ki jih sprejmejo dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(4), obdelavo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, kot tudi
  stroški
  ,
  povezanimi
  z ukrepi za namene člena 13, če so
  te
  ukrepe sprejeli dobavitelji vode;

če se stroški povrnejo prek tarifnega sistema

o strukturi tarife

ter stroški

povezanimi z

stroški

povezanimi

te

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka e

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | količini
  naložb, ki so po mnenju dobavitelja potrebne za zagotovitev finančne vzdržnosti zagotavljanja storitev za rabo vode (vključno z vzdrževanjem infrastrukture),
  in
  znesku dejansko prejetih ali povrnjenih naložb
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

količini
  naložb, ki so po mnenju dobavitelja potrebne za zagotovitev finančne vzdržnosti zagotavljanja storitev za rabo vode (vključno z vzdrževanjem infrastrukture),
  in
  znesku dejansko prejetih ali povrnjenih naložb
  ;

naložb, ki so po mnenju dobavitelja potrebne za zagotovitev finančne vzdržnosti zagotavljanja storitev za rabo vode (vključno z vzdrževanjem infrastrukture),

znesku dejansko prejetih ali povrnjenih naložb

| (e) | količini
  že izvedenih, ravno izvajanih
  in
  šele načrtovanih naložb ter načrtu financiranja
  ; |
| --- | --- |

(e)

količini
  že izvedenih, ravno izvajanih
  in
  šele načrtovanih naložb ter načrtu financiranja
  ;

že izvedenih, ravno izvajanih

šele načrtovanih naložb ter načrtu financiranja

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka g

Priloga IV – odstavek 1 – točka 7 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | povzetku in statističnih podatkih o pritožbah potrošnikov ter o 
  pravočasnosti in ustreznosti odzivov na težave
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

povzetku in statističnih podatkih o pritožbah potrošnikov ter o 
  pravočasnosti in ustreznosti odzivov na težave
  ;

pravočasnosti in ustreznosti odzivov na težave

| (g) | povzetku in statističnih podatkih o pritožbah potrošnikov ter o 
  tem, kako se rešujejo
  ; |
| --- | --- |

(g)

povzetku in statističnih podatkih o pritožbah potrošnikov ter o 
  tem, kako se rešujejo
  ;

tem, kako se rešujejo

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga IV – odstavek 1 – točka 8

Priloga IV – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | na
  zahtevo dostop do zgodovinskih podatkov, starih največ deset let
  , za informacije iz točk (2) in (3)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(8)

na
  zahtevo dostop do zgodovinskih podatkov, starih največ deset let
  , za informacije iz točk (2) in (3)
  .

na

, za informacije iz točk (2) in (3)

| (8) | za informacije iz točk (2) in (3) na
  zahtevo dostop do zgodovinskih podatkov, starih največ deset let
  in ne starejših od datuma prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo
  . |
| --- | --- |

(8)

za informacije iz točk (2) in (3) na
  zahtevo dostop do zgodovinskih podatkov, starih največ deset let
  in ne starejših od datuma prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo
  .

za informacije iz točk (2) in (3) na

in ne starejših od datuma prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0288/2018).

1

(1a)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

1a

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(68)  Direktiva 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev) (UL L 164, 26.6.2009, str. 45).

68

(69)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

69

(70)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

70

(68)  Direktiva 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (prenovitev) (UL L 164, 26.6.2009, str. 45).

68

(69)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

69

(70)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

70

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča SR 12/2017: „Izvajanje direktive o pitni vodi: kakovost vode in dostop do nje sta se v Bolgariji, na Madžarskem in v Romuniji izboljšala, vendar so potrebe po naložbah še vedno velike“.

73

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča SR 12/2017: „Izvajanje direktive o pitni vodi: kakovost vode in dostop do nje sta se v Bolgariji, na Madžarskem in v Romuniji izboljšala, vendar so potrebe po naložbah še vedno velike“.

73

(76)  „Guidelines for drinking water quality“ (Smernice o kakovosti pitne vode), četrta izdaja, Svetovna zdravstvena organizacija, 2011, http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

76

(77)  „Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers“ (Priročnik o načrtu varne oskrbe z vodo: postopno upravljanje tveganja za dobavitelje pitne vode), Svetovna zdravstvena organizacija, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf.

77

(76)  „Guidelines for drinking water quality“ (Smernice o kakovosti pitne vode), četrta izdaja, Svetovna zdravstvena organizacija, 2011, http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

76

(77)  „Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers“ (Priročnik o načrtu varne oskrbe z vodo: postopno upravljanje tveganja za dobavitelje pitne vode), Svetovna zdravstvena organizacija, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf.

77

(78)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

78

(78)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

78

(79)  
  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

79

Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

(80)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

80

(81)  „Legionella and the prevention of Legionellosis“ (Legionella in preprečevanje legionarske bolezni), Svetovna zdravstvena organizacija, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf.

81

(80)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

80

(81)  „Legionella and the prevention of Legionellosis“ (Legionella in preprečevanje legionarske bolezni), Svetovna zdravstvena organizacija, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf.

81

(82)  
  SWD(2016)0428.

82

SWD(2016)0428.

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, str. 12.

84

(85)  Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (2017/C 428/09) z dne 17. novembra 2017 (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

85

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, str. 12.

84

(85)  Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (2017/C 428/09) z dne 17. novembra 2017 (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

85

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, odstavek 62.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  Priporočilo Sveta (2013/C 378/01) z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (UL C 378, 24.12.2013, str. 1).

89

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, odstavek 62.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  Priporočilo Sveta (2013/C 378/01) z dne 9. decembra 2013 o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (UL C 378, 24.12.2013, str. 1).

89

(90)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

90

(90)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

90

(96)  Direktiva Sveta 2013/51/Euratom z dne 22. oktobra 2013 o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za porabo človeka (UL L 296, 7.11.2013, str. 12).

96

(96)  Direktiva Sveta 2013/51/Euratom z dne 22. oktobra 2013 o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za porabo človeka (UL L 296, 7.11.2013, str. 12).

96

(1a)  
  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

1a

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

(1a)  
  Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

1a

Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL L 88, 4.4.2011, str. 5).

(2)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

2

(3)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

3

(a)  
  a: Vsi vzorci se odvzamejo v času, ko je tveganje, da enterični patogeni preživijo čiščenje vode, visoko.

a

a: Vsi vzorci se odvzamejo v času, ko je tveganje, da enterični patogeni preživijo čiščenje vode, visoko.

(b)  
  b: Vsaj 10 vzorcev se odvzame v času, ko je tveganje, da enterični patogeni preživijo čiščenje vode, visoko.

b

b: Vsaj 10 vzorcev se odvzame v času, ko je tveganje, da enterični patogeni preživijo čiščenje vode, visoko.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

Viri za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter viri za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter o popravku navedene uredbe glede virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0498),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0307/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0282/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0282/2018),

| A. | ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1719.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

Uskladitev obveznosti poročanja na področju okoljske politike ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi obveznosti poročanja na področju okoljske politike ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/34)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o uskladitvi obveznosti poročanja na področju
  okoljske politike
  ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 | o uskladitvi obveznosti poročanja na področju
  zakonodaje, ki je povezana z okoljem,
  ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 |
| (Besedilo velja za EGP) | (Besedilo velja za EGP) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uskladitvi obveznosti poročanja na področju
  okoljske politike
  ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005

o uskladitvi obveznosti poročanja na področju
  zakonodaje, ki je povezana z okoljem,
  ter posledični spremembi direktiv 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredb (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredb Sveta (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005

(Besedilo velja za EGP)

(Besedilo velja za EGP)

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Za obravnavo potrebe po informacijah o izvajanju in skladnosti bi bilo treba spremeniti več aktov
  okoljske zakonodaje
  , pri tem pa upoštevati rezultate poročila Komisije z naslovom Ukrepi za racionalizacijo okoljskega poročanja (45) in z njim povezanega preverjanja ustreznosti (46). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Za obravnavo potrebe po informacijah o izvajanju in skladnosti bi bilo treba spremeniti več aktov
  okoljske zakonodaje
  , pri tem pa upoštevati rezultate poročila Komisije z naslovom Ukrepi za racionalizacijo okoljskega poročanja (45) in z njim povezanega preverjanja ustreznosti (46).

| (1) | Za obravnavo potrebe po informacijah o izvajanju in skladnosti bi bilo treba spremeniti več aktov
  zakonodaje, povezane z okoljem
  , pri tem pa upoštevati rezultate poročila Komisije z naslovom Ukrepi za racionalizacijo okoljskega poročanja (45) in z njim povezanega preverjanja ustreznosti (46). |
| --- | --- |

(1)

Za obravnavo potrebe po informacijah o izvajanju in skladnosti bi bilo treba spremeniti več aktov
  zakonodaje, povezane z okoljem
  , pri tem pa upoštevati rezultate poročila Komisije z naslovom Ukrepi za racionalizacijo okoljskega poročanja (45) in z njim povezanega preverjanja ustreznosti (46).

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Namen te uredbe je posodobiti upravljanje informacij in omogočiti doslednejši pristop k zakonodajnim aktom na področju njene uporabe, tako da poenostavlja poročanje, s tem zmanjšuje upravno breme, povečuje podatkovne baze za prihodnje ocene in povečuje preglednost v korist javnosti, vsakič glede na okoliščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Namen te uredbe je posodobiti upravljanje informacij in omogočiti doslednejši pristop k zakonodajnim aktom na področju njene uporabe, tako da poenostavlja poročanje, s tem zmanjšuje upravno breme, povečuje podatkovne baze za prihodnje ocene in povečuje preglednost v korist javnosti, vsakič glede na okoliščine.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Dostopnost do podatkov bi morala nujno zagotoviti, da ostane upravno breme za vse subjekte čim bolj omejeno. Potrebno je aktivno razširjanje na nacionalni ravni v skladu z direktivama 2003/4/ES (47) in 2007/2/ES (48) Evropskega parlamenta in Sveta ter njunimi izvedbenimi predpisi, da se zagotovi ustrezna infrastruktura za dostop javnosti, poročanje in izmenjavo podatkov med javnimi organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Dostopnost do podatkov bi morala nujno zagotoviti, da ostane upravno breme za vse subjekte čim bolj omejeno. Potrebno je aktivno razširjanje na nacionalni ravni v skladu z direktivama 2003/4/ES (47) in 2007/2/ES (48) Evropskega parlamenta in Sveta ter njunimi izvedbenimi predpisi, da se zagotovi ustrezna infrastruktura za dostop javnosti, poročanje in izmenjavo podatkov med javnimi organi.

| (2) | Dostopnost do podatkov bi morala nujno zagotoviti, da ostane upravno breme za vse subjekte čim bolj omejeno
  , zlasti za nevladne subjekte, kot so mala in srednja podjetja
  . Potrebno je aktivno razširjanje na nacionalni ravni v skladu z direktivama 2003/4/ES (47) in 2007/2/ES (48) Evropskega parlamenta in Sveta ter njunimi izvedbenimi predpisi, da se zagotovi ustrezna infrastruktura za dostop javnosti, poročanje in izmenjavo podatkov med javnimi organi. |
| --- | --- |

(2)

Dostopnost do podatkov bi morala nujno zagotoviti, da ostane upravno breme za vse subjekte čim bolj omejeno
  , zlasti za nevladne subjekte, kot so mala in srednja podjetja
  . Potrebno je aktivno razširjanje na nacionalni ravni v skladu z direktivama 2003/4/ES (47) in 2007/2/ES (48) Evropskega parlamenta in Sveta ter njunimi izvedbenimi predpisi, da se zagotovi ustrezna infrastruktura za dostop javnosti, poročanje in izmenjavo podatkov med javnimi organi.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Podatki, ki jih sporočajo države članice, so
  za Komisijo
  bistveni
  za spremljanje, pregled in oceno uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje, da prispevajo k morebitnemu prihodnjemu vrednotenju zakonodaje v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (49). Primerno je več zakonodajnim aktom s področja okolja dodati določbe za njihovo prihodnje vrednotenje, in sicer na podlagi podatkov, zbranih med izvajanjem, ki so po možnosti dopolnjeni z dodatnimi znanstvenimi in analitičnimi podatki. Glede na to so potrebni ustrezni podatki, ki bodo omogočili boljšo oceno učinkovitosti, uspešnosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti EU zakonodaje Unije, zato je treba zagotoviti ustrezne mehanizme poročanja, ki se lahko v ta namen uporabljajo tudi kot kazalniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Podatki, ki jih sporočajo države članice, so
  za Komisijo
  bistveni
  za spremljanje, pregled in oceno uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje, da prispevajo k morebitnemu prihodnjemu vrednotenju zakonodaje v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (49). Primerno je več zakonodajnim aktom s področja okolja dodati določbe za njihovo prihodnje vrednotenje, in sicer na podlagi podatkov, zbranih med izvajanjem, ki so po možnosti dopolnjeni z dodatnimi znanstvenimi in analitičnimi podatki. Glede na to so potrebni ustrezni podatki, ki bodo omogočili boljšo oceno učinkovitosti, uspešnosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti EU zakonodaje Unije, zato je treba zagotoviti ustrezne mehanizme poročanja, ki se lahko v ta namen uporabljajo tudi kot kazalniki.

| (3) | Postopek celovitega in pravočasnega poročanja držav članic o ustreznih podatkih je
  za Komisijo
  bistven
  za spremljanje, pregled in oceno uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje, da prispevajo k morebitnemu prihodnjemu vrednotenju zakonodaje v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (49). Primerno je več zakonodajnim aktom s področja okolja dodati določbe za njihovo prihodnje vrednotenje, in sicer na podlagi podatkov, zbranih med izvajanjem, ki so po možnosti dopolnjeni z dodatnimi znanstvenimi in analitičnimi podatki. Glede na to so potrebni ustrezni podatki, ki bodo omogočili boljšo oceno učinkovitosti, uspešnosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti EU zakonodaje Unije, zato je treba zagotoviti ustrezne mehanizme poročanja, ki se lahko v ta namen uporabljajo tudi kot kazalniki
  za nosilce odločitev in splošno javnost
  . |
| --- | --- |

(3)

Postopek celovitega in pravočasnega poročanja držav članic o ustreznih podatkih je
  za Komisijo
  bistven
  za spremljanje, pregled in oceno uspešnosti zakonodaje glede na njene cilje, da prispevajo k morebitnemu prihodnjemu vrednotenju zakonodaje v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (49). Primerno je več zakonodajnim aktom s področja okolja dodati določbe za njihovo prihodnje vrednotenje, in sicer na podlagi podatkov, zbranih med izvajanjem, ki so po možnosti dopolnjeni z dodatnimi znanstvenimi in analitičnimi podatki. Glede na to so potrebni ustrezni podatki, ki bodo omogočili boljšo oceno učinkovitosti, uspešnosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti EU zakonodaje Unije, zato je treba zagotoviti ustrezne mehanizme poročanja, ki se lahko v ta namen uporabljajo tudi kot kazalniki
  za nosilce odločitev in splošno javnost
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V skladu z vrednotenjem Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50) je potrebna racionalizacija rokov za poročanje za karte hrupa in akcijske načrte, da se zagotovi dovolj časa za javno posvetovanje o akcijskih načrtih. Zato se, in sicer samo enkrat, rok za pregled ali revizijo akcijskih načrtov odloži za eno leto, tako da rok za naslednji (četrti) krog akcijskih načrtov ni 18. julij 2023, ampak 18. julij 2024. Od četrtega kroga naprej bodo imele države članice med pripravo kart hrupa in dokončanjem pregleda ali revizije akcijskih načrtov na voljo približno dve leti in ne le eno leto kot zdaj. Za naslednje kroge načrtovanja ukrepov bo nato spet veljal petletni cikel za pregled ali revizijo. Poleg tega bi moralo poročanje držav članic potekati elektronsko, da bi se bolje izpolnili cilji Direktive 2002/49/ES in zagotovila podlaga za pripravo ukrepov na ravni Unije. Okrepiti je treba tudi udeležbo javnosti, in sicer z zahtevo po javnem dostopu do
  nekaterih
  informacij, hkrati pa to obveznost uskladiti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, kot je Direktiva 2007/2/ES, in sicer brez podvajanja praktičnih zahtev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V skladu z vrednotenjem Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50) je potrebna racionalizacija rokov za poročanje za karte hrupa in akcijske načrte, da se zagotovi dovolj časa za javno posvetovanje o akcijskih načrtih. Zato se, in sicer samo enkrat, rok za pregled ali revizijo akcijskih načrtov odloži za eno leto, tako da rok za naslednji (četrti) krog akcijskih načrtov ni 18. julij 2023, ampak 18. julij 2024. Od četrtega kroga naprej bodo imele države članice med pripravo kart hrupa in dokončanjem pregleda ali revizije akcijskih načrtov na voljo približno dve leti in ne le eno leto kot zdaj. Za naslednje kroge načrtovanja ukrepov bo nato spet veljal petletni cikel za pregled ali revizijo. Poleg tega bi moralo poročanje držav članic potekati elektronsko, da bi se bolje izpolnili cilji Direktive 2002/49/ES in zagotovila podlaga za pripravo ukrepov na ravni Unije. Okrepiti je treba tudi udeležbo javnosti, in sicer z zahtevo po javnem dostopu do
  nekaterih
  informacij, hkrati pa to obveznost uskladiti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, kot je Direktiva 2007/2/ES, in sicer brez podvajanja praktičnih zahtev.

| (5) | V skladu z vrednotenjem Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50) je potrebna racionalizacija rokov za poročanje za karte hrupa in akcijske načrte, da se zagotovi dovolj časa za javno posvetovanje o akcijskih načrtih. Zato se, in sicer samo enkrat, rok za pregled ali revizijo akcijskih načrtov odloži za eno leto, tako da rok za naslednji (četrti) krog akcijskih načrtov ni 18. julij 2023, ampak 18. julij 2024. Od četrtega kroga naprej bodo imele države članice med pripravo kart hrupa in dokončanjem pregleda ali revizije akcijskih načrtov na voljo približno dve leti in ne le eno leto kot zdaj. Za naslednje kroge načrtovanja ukrepov bo nato spet veljal petletni cikel za pregled ali revizijo. Poleg tega bi moralo poročanje držav članic potekati elektronsko, da bi se bolje izpolnili cilji Direktive 2002/49/ES in zagotovila podlaga za pripravo ukrepov na ravni Unije. Okrepiti je treba tudi udeležbo javnosti, in sicer z zahtevo po javnem dostopu do
  razumljivih, natančnih in primerljivih
  informacij, hkrati pa to obveznost uskladiti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, kot je Direktiva 2007/2/ES, in sicer brez podvajanja praktičnih zahtev. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z vrednotenjem Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50) je potrebna racionalizacija rokov za poročanje za karte hrupa in akcijske načrte, da se zagotovi dovolj časa za javno posvetovanje o akcijskih načrtih. Zato se, in sicer samo enkrat, rok za pregled ali revizijo akcijskih načrtov odloži za eno leto, tako da rok za naslednji (četrti) krog akcijskih načrtov ni 18. julij 2023, ampak 18. julij 2024. Od četrtega kroga naprej bodo imele države članice med pripravo kart hrupa in dokončanjem pregleda ali revizije akcijskih načrtov na voljo približno dve leti in ne le eno leto kot zdaj. Za naslednje kroge načrtovanja ukrepov bo nato spet veljal petletni cikel za pregled ali revizijo. Poleg tega bi moralo poročanje držav članic potekati elektronsko, da bi se bolje izpolnili cilji Direktive 2002/49/ES in zagotovila podlaga za pripravo ukrepov na ravni Unije. Okrepiti je treba tudi udeležbo javnosti, in sicer z zahtevo po javnem dostopu do
  razumljivih, natančnih in primerljivih
  informacij, hkrati pa to obveznost uskladiti z drugimi zakonodajnimi akti Unije, kot je Direktiva 2007/2/ES, in sicer brez podvajanja praktičnih zahtev.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 2007/2/ES in vrednotenju REFIT (52) je primerno, da se zaradi poenostavitve izvajanja navedene direktive in zmanjšanja upravnega bremena, povezanega s spremljanjem s strani držav članic, od teh ne zahteva več, da Komisiji vsaka tri leta pošljejo poročilo, od Komisije pa ne, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi zbirno poročilo, saj je bila v preverjanju ustreznosti poročanja potrjena omejena uporaba takih poročil (53). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 2007/2/ES in vrednotenju REFIT (52) je primerno, da se zaradi poenostavitve izvajanja navedene direktive in zmanjšanja upravnega bremena, povezanega s spremljanjem s strani držav članic, od teh ne zahteva več, da Komisiji vsaka tri leta pošljejo poročilo, od Komisije pa ne, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi zbirno poročilo, saj je bila v preverjanju ustreznosti poročanja potrjena omejena uporaba takih poročil (53).

| (7) | Na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 2007/2/ES in vrednotenju REFIT (52) je primerno, da se zaradi poenostavitve izvajanja navedene direktive in zmanjšanja upravnega bremena, povezanega s spremljanjem s strani držav članic, od teh ne zahteva več, da Komisiji vsaka tri leta pošljejo poročilo, od Komisije pa ne, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi zbirno poročilo, saj je bila v preverjanju ustreznosti poročanja potrjena omejena uporaba takih poročil (53).
  Kljub temu bi Komisija morala še naprej v rednih presledkih izvajati vrednotenje navedene direktive in ga javno objaviti. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive 2007/2/ES in vrednotenju REFIT (52) je primerno, da se zaradi poenostavitve izvajanja navedene direktive in zmanjšanja upravnega bremena, povezanega s spremljanjem s strani držav članic, od teh ne zahteva več, da Komisiji vsaka tri leta pošljejo poročilo, od Komisije pa ne, da Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi zbirno poročilo, saj je bila v preverjanju ustreznosti poročanja potrjena omejena uporaba takih poročil (53).
  Kljub temu bi Komisija morala še naprej v rednih presledkih izvajati vrednotenje navedene direktive in ga javno objaviti.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Spremeniti je treba obveznosti poročanja iz členov 43, 54 in 
  57
  Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (56). Za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena te določbe vključujejo vzpostavitev centralne zbirke podatkov za netehnične povzetke projektov in povezanih retrospektivnih ocen, ki imajo odprt dostop in omogočajo iskanje; podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji za določitev enotnega obrazca za predložitev netehničnih povzetkov projektov in povezanih retrospektivnih ocen; informacije o izvajanju; ter nadomestitev obveznosti Komisije v zvezi s triletnim statističnim poročanjem z zahtevo po vzpostavitvi dinamične centralne zbirke podatkov, ki jo gosti Komisija, in vsakoletno objavo informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Spremeniti je treba obveznosti poročanja iz členov 43, 54 in 
  57
  Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (56). Za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena te določbe vključujejo vzpostavitev centralne zbirke podatkov za netehnične povzetke projektov in povezanih retrospektivnih ocen, ki imajo odprt dostop in omogočajo iskanje; podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji za določitev enotnega obrazca za predložitev netehničnih povzetkov projektov in povezanih retrospektivnih ocen; informacije o izvajanju; ter nadomestitev obveznosti Komisije v zvezi s triletnim statističnim poročanjem z zahtevo po vzpostavitvi dinamične centralne zbirke podatkov, ki jo gosti Komisija, in vsakoletno objavo informacij.

| (9) | Spremeniti je treba obveznosti poročanja iz členov 43, 54, 57
  in 58
  Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (56). Za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena te določbe vključujejo vzpostavitev centralne zbirke podatkov za netehnične povzetke projektov in povezanih retrospektivnih ocen, ki imajo odprt dostop in omogočajo iskanje; podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji za določitev enotnega obrazca za predložitev netehničnih povzetkov projektov in povezanih retrospektivnih ocen; informacije o izvajanju; ter nadomestitev obveznosti Komisije v zvezi s triletnim statističnim poročanjem z zahtevo po vzpostavitvi dinamične centralne zbirke podatkov, ki jo gosti Komisija, in vsakoletno objavo informacij.
  Glede na poročilo Komisije iz leta 2017

   (56a)

  bi bilo treba ponovno pretehtati določbo za pregled navedene direktive z namenom revizije v prihodnosti, kot je določeno v členu 58 navedene direktive. |
| --- | --- |

(9)

Spremeniti je treba obveznosti poročanja iz členov 43, 54, 57
  in 58
  Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (56). Za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena te določbe vključujejo vzpostavitev centralne zbirke podatkov za netehnične povzetke projektov in povezanih retrospektivnih ocen, ki imajo odprt dostop in omogočajo iskanje; podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji za določitev enotnega obrazca za predložitev netehničnih povzetkov projektov in povezanih retrospektivnih ocen; informacije o izvajanju; ter nadomestitev obveznosti Komisije v zvezi s triletnim statističnim poročanjem z zahtevo po vzpostavitvi dinamične centralne zbirke podatkov, ki jo gosti Komisija, in vsakoletno objavo informacij.
  Glede na poročilo Komisije iz leta 2017

   (56a)

  bi bilo treba ponovno pretehtati določbo za pregled navedene direktive z namenom revizije v prihodnosti, kot je določeno v členu 58 navedene direktive.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Zato bi bilo treba direktive 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredbi (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredbi (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 ustrezno spremeniti – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Zato bi bilo treba direktive 86/278/EGS, 2002/49/ES, 2004/35/ES, 2007/2/ES, 2009/147/ES in 2010/63/EU, uredbi (ES) št. 166/2006 in (EU) št. 995/2010 ter uredbi (ES) št. 338/97 in (ES) št. 2173/2005 ustrezno spremeniti –

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 86/278/EGS

Člen 2 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  v členu 2 se doda naslednja točka:










  „(da) | ‚storitve v zvezi s prostorskimi podatki‘ pomenijo dejavnosti, ki se lahko z uporabo računalniške aplikacije opravljajo v zvezi s prostorskimi podatki iz zbirk prostorskih podatkov ali v zvezi s povezanimi metapodatki, kot določa člen 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

-1.
     
  v členu 2 se doda naslednja točka:

„(da)

‚storitve v zvezi s prostorskimi podatki‘ pomenijo dejavnosti, ki se lahko z uporabo računalniške aplikacije opravljajo v zvezi s prostorskimi podatki iz zbirk prostorskih podatkov ali v zvezi s povezanimi metapodatki, kot določa člen 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*1)

  ;

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

Direktiva 86/278/EGS

Člen 2 – odstavek 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  v členu 2 se doda naslednja točka: |
| | „(db) | ‚zbirka prostorskih podatkov‘: pomeni določljivo bazo prostorskih podatkov, kot določa člen 3(3) Direktive 2007/2/ES;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1a.
     
  v členu 2 se doda naslednja točka:

„(db)

„(db)

‚zbirka prostorskih podatkov‘: pomeni določljivo bazo prostorskih podatkov, kot določa člen 3(3) Direktive 2007/2/ES;“

‚zbirka prostorskih podatkov‘: pomeni določljivo bazo prostorskih podatkov, kot določa člen 3(3) Direktive 2007/2/ES;“

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 86/278/EGS

Člen 10 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | imena in naslovi prejemnikov blata ter kraj njegove uporabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

imena in naslovi prejemnikov blata ter kraj njegove uporabe;

imena in naslovi prejemnikov blata ter kraj njegove uporabe;

črtano

črtano

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 86/278/EGS

Člen 10 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | vse druge informacije v zvezi s prenosom in izvajanjem te direktive, ki jih države članice Komisiji zagotovijo v skladu s členom 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

vse druge informacije v zvezi s prenosom in izvajanjem te direktive, ki jih države članice Komisiji zagotovijo v skladu s členom 17.

vse druge informacije v zvezi s prenosom in izvajanjem te direktive, ki jih države članice Komisiji zagotovijo v skladu s členom 17.

črtano

črtano

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 86/278/EGS

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Storitve v zvezi s prostorskimi podatki
  , kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta*,
  se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, vključenih v informacije v teh evidencah. | Storitve v zvezi s prostorskimi podatki se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, vključenih v informacije v teh evidencah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Storitve v zvezi s prostorskimi podatki
  , kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta*,
  se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, vključenih v informacije v teh evidencah.

, kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta*,

Storitve v zvezi s prostorskimi podatki se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, vključenih v informacije v teh evidencah.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 86/278/EGS

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Evidence iz odstavka 1 se javnosti dajo na voljo za vsako koledarsko leto, in sicer najpozneje tri mesece po koncu zadevnega koledarskega leta, v zbirni obliki, kot je določena v Prilogi k Odločbi Komisije 94/741/ES**, ali drugi obliki iz člena 17. | Evidence iz odstavka 1 se javnosti dajo na voljo
  in so lahko dostopne
  za vsako koledarsko leto, in sicer najpozneje tri mesece po koncu zadevnega koledarskega leta, v zbirni obliki, kot je določena v Prilogi k Odločbi Komisije 94/741/ES**, ali drugi obliki iz člena 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Evidence iz odstavka 1 se javnosti dajo na voljo za vsako koledarsko leto, in sicer najpozneje tri mesece po koncu zadevnega koledarskega leta, v zbirni obliki, kot je določena v Prilogi k Odločbi Komisije 94/741/ES**, ali drugi obliki iz člena 17.

Evidence iz odstavka 1 se javnosti dajo na voljo
  in so lahko dostopne
  za vsako koledarsko leto, in sicer najpozneje tri mesece po koncu zadevnega koledarskega leta, v zbirni obliki, kot je določena v Prilogi k Odločbi Komisije 94/741/ES**, ali drugi obliki iz člena 17.

in so lahko dostopne

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 86/278/EGS

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Informacije o metodah obdelave in rezultati analiz se
  na zahtevo
  sporočijo pristojnim organom. | 3.   Informacije o metodah obdelave in rezultati analiz se sporočijo pristojnim organom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Informacije o metodah obdelave in rezultati analiz se
  na zahtevo
  sporočijo pristojnim organom.

3.   Informacije o metodah obdelave in rezultati analiz se sporočijo pristojnim organom.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 86/278/EGS

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija je pooblaščena, da z izvedbenim aktom določi obliko, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti informacije o izvajanju Direktive 86/278/EGS, kot se to zahteva s členom 10 te direktive. Zadevni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2). Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s členoma 10 in 17. | Komisija je pooblaščena, da z izvedbenim aktom določi obliko, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti informacije o izvajanju Direktive 86/278/EGS, kot se to zahteva s členom 10 te direktive. Zadevni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2). Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s členoma 10 in 17.
  Komisija ob upoštevanju teh podatkov po potrebi predloži tudi ustrezne predloge za povečano varstvo tal in okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija je pooblaščena, da z izvedbenim aktom določi obliko, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti informacije o izvajanju Direktive 86/278/EGS, kot se to zahteva s členom 10 te direktive. Zadevni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2). Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s členoma 10 in 17.

Komisija je pooblaščena, da z izvedbenim aktom določi obliko, v skladu s katero morajo države članice zagotoviti informacije o izvajanju Direktive 86/278/EGS, kot se to zahteva s členom 10 te direktive. Zadevni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2). Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s členoma 10 in 17.
  Komisija ob upoštevanju teh podatkov po potrebi predloži tudi ustrezne predloge za povečano varstvo tal in okolja.

Komisija ob upoštevanju teh podatkov po potrebi predloži tudi ustrezne predloge za povečano varstvo tal in okolja.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2002/49/ES

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da se informacije iz strateških kart hrupa in povzetki akcijskih načrtov, kot je navedeno v Prilogi VI, pošljejo Komisiji v šestih mesecih od datumov, določenih v členih 7 oziroma 8. V ta namen države članice informacije v repozitorij podatkov
  , ki bo vzpostavljen v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3),
  pošljejo le v elektronski obliki. Kadar želi država članica posodobiti informacije, opiše razlike med posodobljenimi in prvotnimi informacijami ter razloge za posodobitev, ko da posodobljene informacije na voljo v repozitorij podatkov.“ | 2.   Države članice zagotovijo, da se informacije iz strateških kart hrupa in povzetki akcijskih načrtov, kot je navedeno v Prilogi VI, pošljejo Komisiji v šestih mesecih od datumov, določenih v členih 7 oziroma 8. V ta namen države članice informacije v 
  obvezni
  repozitorij podatkov pošljejo le v elektronski obliki. Kadar želi država članica posodobiti informacije, opiše razlike med posodobljenimi in prvotnimi informacijami ter razloge za posodobitev, ko da posodobljene informacije na voljo v repozitorij podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da se informacije iz strateških kart hrupa in povzetki akcijskih načrtov, kot je navedeno v Prilogi VI, pošljejo Komisiji v šestih mesecih od datumov, določenih v členih 7 oziroma 8. V ta namen države članice informacije v repozitorij podatkov
  , ki bo vzpostavljen v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3),
  pošljejo le v elektronski obliki. Kadar želi država članica posodobiti informacije, opiše razlike med posodobljenimi in prvotnimi informacijami ter razloge za posodobitev, ko da posodobljene informacije na voljo v repozitorij podatkov.“

2.   Države članice zagotovijo, da se informacije iz strateških kart hrupa in povzetki akcijskih načrtov, kot je navedeno v Prilogi VI, pošljejo Komisiji v šestih mesecih od datumov, določenih v členih 7 oziroma 8. V ta namen države članice informacije v 
  obvezni
  repozitorij podatkov pošljejo le v elektronski obliki. Kadar želi država članica posodobiti informacije, opiše razlike med posodobljenimi in prvotnimi informacijami ter razloge za posodobitev, ko da posodobljene informacije na voljo v repozitorij podatkov.

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Direktiva 2002/49/ES

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a. | v členu 10 se po odstavku 2 vstavi naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 12a za dopolnitev te uredbe glede vzpostavitve obveznega repozitorija podatkov iz odstavka 2 in podrobnih pravil o mehanizmu za izmenjavo digitalnih informacij za delitev informacij iz strateških kart hrupa in povzetkov akcijskih načrtov.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.

4a.

v členu 10 se po odstavku 2 vstavi naslednji odstavek:

„2a.
     
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 12a za dopolnitev te uredbe glede vzpostavitve obveznega repozitorija podatkov iz odstavka 2 in podrobnih pravil o mehanizmu za izmenjavo digitalnih informacij za delitev informacij iz strateških kart hrupa in povzetkov akcijskih načrtov.“

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Direktiva 2002/49/ES

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b. | doda se naslednji člen:




  „Člen 12a




  Izvajanje prenosa pooblastila





  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.






  2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(2a) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.






  3.
     
  Pooblastilo iz člena 10(2a) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.






  4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (*2)

  .






  5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.






  6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10(2a), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.

4b.

doda se naslednji člen:

„Člen 12a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10(2a) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Pooblastilo iz člena 10(2a) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (*2)

  .

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10(2a), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 2002/49/ES

Priloga VI – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5. | Točka 3 Priloge VI
  se
  nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.

Točka 3 Priloge VI
  se
  nadomesti z naslednjim:

Točka 3 Priloge VI

nadomesti z naslednjim:

| 5. | v Prilogi IV
  se
  točka 3 črta; |
| --- | --- |

5.

v Prilogi IV
  se
  točka 3 črta;

v Prilogi IV

točka 3 črta;

| 3. | Mehanizem za izmenjavo informacij



  Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, razvije obvezen mehanizem za izmenjavo digitalnih informacij za izmenjavo informacij iz strateških kart hrupa in povzetkov akcijskih načrtov, kot je navedeno v členu 10(2), v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3). |
| --- | --- |

3.

3.

Mehanizem za izmenjavo informacij

Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, razvije obvezen mehanizem za izmenjavo digitalnih informacij za izmenjavo informacij iz strateških kart hrupa in povzetkov akcijskih načrtov, kot je navedeno v členu 10(2), v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3).

Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, razvije obvezen mehanizem za izmenjavo digitalnih informacij za izmenjavo informacij iz strateških kart hrupa in povzetkov akcijskih načrtov, kot je navedeno v členu 10(2), v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 13(3).

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 2004/35/ES

Člen 2 – odstavek 1 – točka 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  v členu 2 se doda naslednja točka:











  „16a. | ‚storitve v zvezi s prostorskimi podatki‘ pomenijo dejavnosti, ki se lahko z uporabo računalniške aplikacije opravljajo v zvezi s prostorskimi podatki iz baz prostorskih podatkov ali v zvezi s povezanimi metapodatki, kot določa Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (*3)

  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  v členu 2 se doda naslednja točka:

„16a.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da so ustrezne in najnovejše informacije, vsaj o neposredni nevarnosti škode, javnosti na voljo na spletu v obliki odprtih podatkov, v skladu s Prilogo VI k tej direktivi ter členom 7(4) Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta*. Za vsak izredni dogodek se navedejo najmanj informacije iz Priloge VI k tej direktivi. | 1.
     Države članice zagotovijo, da so ustrezne in najnovejše informacije, vsaj o neposredni nevarnosti škode, javnosti
  in Komisiji
  na voljo na spletu v obliki odprtih podatkov, v skladu s Prilogo VI k tej direktivi ter členom 7(4) Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta*. Za vsak izredni dogodek se navedejo najmanj informacije iz Priloge VI k tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da so ustrezne in najnovejše informacije, vsaj o neposredni nevarnosti škode, javnosti na voljo na spletu v obliki odprtih podatkov, v skladu s Prilogo VI k tej direktivi ter členom 7(4) Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta*. Za vsak izredni dogodek se navedejo najmanj informacije iz Priloge VI k tej direktivi.

1.
     Države članice zagotovijo, da so ustrezne in najnovejše informacije, vsaj o neposredni nevarnosti škode, javnosti
  in Komisiji
  na voljo na spletu v obliki odprtih podatkov, v skladu s Prilogo VI k tej direktivi ter členom 7(4) Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta*. Za vsak izredni dogodek se navedejo najmanj informacije iz Priloge VI k tej direktivi.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 18a za spremembo podrobnih meril, po katerih se razvrstijo stopnja in vrsta okoljske škode iz Priloge VI k tej direktivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 18a za spremembo podrobnih meril, po katerih se razvrstijo stopnja in vrsta okoljske škode iz Priloge VI k tej direktivi.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Storitve v zvezi s prostorskimi podatki
  , kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta**,
  se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, kot je prostorska lokacija izrednih dogodkov, vključena v informacije iz odstavka 1 tega člena. | 2.   Storitve v zvezi s prostorskimi podatki se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, kot je prostorska lokacija izrednih dogodkov, vključena v informacije iz odstavka 1 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Storitve v zvezi s prostorskimi podatki
  , kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta**,
  se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, kot je prostorska lokacija izrednih dogodkov, vključena v informacije iz odstavka 1 tega člena.

2.   Storitve v zvezi s prostorskimi podatki se uporabijo za predstavitev zbirk prostorskih podatkov, kot je prostorska lokacija izrednih dogodkov, vključena v informacije iz odstavka 1 tega člena.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu z odstavkom 1. | 3.   Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu z odstavkom 1
  , in ga redno posodabljajo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu z odstavkom 1.

3.   Službe Komisije objavijo vseevropski pregled, vključno s kartami, na podlagi podatkov, ki jih države članice zagotovijo v skladu z odstavkom 1
  , in ga redno posodabljajo
  .

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  redno
  opravlja vrednotenje te direktive. Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih: | 4.   Komisija
  najpozneje do 1. januarja 2022 in nato vsaj vsakih pet let
  opravlja vrednotenje te direktive
  in njenega izvajanja
  . Vrednotenje
  je javno dostopno in
  med drugim temelji na naslednjih elementih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija
  redno
  opravlja vrednotenje te direktive. Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih:

4.   Komisija
  najpozneje do 1. januarja 2022 in nato vsaj vsakih pet let
  opravlja vrednotenje te direktive
  in njenega izvajanja
  . Vrednotenje
  je javno dostopno in
  med drugim temelji na naslednjih elementih:

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 4 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | analizo razvoja in pomembne spremembe v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

analizo razvoja in pomembne spremembe v državah članicah.

analizo razvoja in pomembne spremembe v državah članicah.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih ocene iz člena 4 in po potrebi predstavi ustrezne zakonodajne predloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih ocene iz člena 4 in po potrebi predstavi ustrezne zakonodajne predloge.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Pri vrednotenju iz odstavka 4 se upošteva tudi razširitev pojma „okoljska škoda“, kot je opredeljen v členu 2(1), in področja uporabe te direktive za vključitev škode, povzročene zdravju ljudi, da bi se vključila tudi škoda, povzročena zraku, ki lahko pomeni znatna tveganja za zdravje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Pri vrednotenju iz odstavka 4 se upošteva tudi razširitev pojma „okoljska škoda“, kot je opredeljen v členu 2(1), in področja uporabe te direktive za vključitev škode, povzročene zdravju ljudi, da bi se vključila tudi škoda, povzročena zraku, ki lahko pomeni znatna tveganja za zdravje.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 2004/35/ES

Člen 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 18a




  Izvajanje prenosa pooblastila





  1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.






  2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 18(1a) se Komisiji podeli za nedoločen čas od [začetek veljavnosti te uredbe].






  3.
     
  Pooblastilo iz člena 18(1a) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.






  4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (*4)

  .






  5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.






  6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 18(1a), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 18(1a) se Komisiji podeli za nedoločen čas od [začetek veljavnosti te uredbe].

3.
     
  Pooblastilo iz člena 18(1a) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (*4)

  .

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 18(1a), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2004/35/ES

Priloga VI – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Informacije iz člena 18(1)
  se nanašajo na emisije
  ,
  dogodke
  ali
  izredne dogodke
  , ki povzročijo okoljsko škodo ali pomenijo neposredno nevarnost škode, in sicer se za vsak primer navedejo naslednje informacije in podatki: | Informacije iz člena 18(1)
  vključujejo seznam emisij
  ,
  dogodkov
  ali
  izrednih dogodkov
  , ki povzročijo okoljsko škodo ali pomenijo neposredno nevarnost škode, in sicer se za vsak primer navedejo naslednje informacije in podatki: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Informacije iz člena 18(1)
  se nanašajo na emisije
  ,
  dogodke
  ali
  izredne dogodke
  , ki povzročijo okoljsko škodo ali pomenijo neposredno nevarnost škode, in sicer se za vsak primer navedejo naslednje informacije in podatki:

se nanašajo na emisije

dogodke

izredne dogodke

Informacije iz člena 18(1)
  vključujejo seznam emisij
  ,
  dogodkov
  ali
  izrednih dogodkov
  , ki povzročijo okoljsko škodo ali pomenijo neposredno nevarnost škode, in sicer se za vsak primer navedejo naslednje informacije in podatki:

vključujejo seznam emisij

dogodkov

izrednih dogodkov

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2004/35/ES

Priloga VI – točka 7 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | ustrezni sodni postopki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

ustrezni sodni postopki;

ustrezni sodni postopki;

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1 – točka a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka 1 – točka a (novo)

Direktiva 2007/2/ES

Člen 21 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | v odstavku 2 se doda naslednja točka:










  „(ca) | analize razvoja infrastrukture za INSPIRE v državah članicah;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

v odstavku 2 se doda naslednja točka:

v odstavku 2 se doda naslednja točka:

„(ca)

„(ca)

analize razvoja infrastrukture za INSPIRE v državah članicah;“;

analize razvoja infrastrukture za INSPIRE v državah članicah;“;

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2007/2/ES

Člen 23 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  redno
  opravlja vrednotenje te direktive. Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih: | Komisija
  najpozneje do 1. januarja 2022 in nato vsaj vsakih pet let
  opravlja vrednotenje te direktive
  in njenega izvajanja ter ga objavi
  . Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  redno
  opravlja vrednotenje te direktive. Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih:

redno

Komisija
  najpozneje do 1. januarja 2022 in nato vsaj vsakih pet let
  opravlja vrednotenje te direktive
  in njenega izvajanja ter ga objavi
  . Vrednotenje med drugim temelji na naslednjih elementih:

najpozneje do 1. januarja 2022 in nato vsaj vsakih pet let

in njenega izvajanja ter ga objavi

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2007/2/ES

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih ocene iz drugega odstavka in po potrebi predstavi ustrezne zakonodajne predloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih ocene iz drugega odstavka in po potrebi predstavi ustrezne zakonodajne predloge.

Komisija pravočasno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih ocene iz drugega odstavka in po potrebi predstavi ustrezne zakonodajne predloge.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka 1

Člen 5 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2009/147/ES

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   hkrati s poročilom, pripravljenim v skladu s členom 17 Direktive Sveta 92/43/EGS*, predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov. To poročilo vsebuje zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih s to direktivo, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 te direktive. | 1.   hkrati s poročilom, pripravljenim v skladu s členom 17 Direktive Sveta 92/43/EGS*, predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov. To poročilo
  je dostopno javnosti in
  vsebuje zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih s to direktivo, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   hkrati s poročilom, pripravljenim v skladu s členom 17 Direktive Sveta 92/43/EGS*, predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov. To poročilo vsebuje zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih s to direktivo, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 te direktive.

1.   hkrati s poročilom, pripravljenim v skladu s členom 17 Direktive Sveta 92/43/EGS*, predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov. To poročilo
  je dostopno javnosti in
  vsebuje zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih s to direktivo, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 te direktive.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka 2

Člen 5 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/147/ES

Člen 12 – odstavek 2 – stavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, na podlagi informacij iz odstavka 1 vsakih šest let pripravi zbirno poročilo. | 2.   Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, na podlagi informacij iz odstavka 1 vsakih šest let pripravi
  in objavi
  zbirno poročilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, na podlagi informacij iz odstavka 1 vsakih šest let pripravi zbirno poročilo.

2.   Komisija, ki ji pomaga Evropska agencija za okolje, na podlagi informacij iz odstavka 1 vsakih šest let pripravi
  in objavi
  zbirno poročilo.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Direktiva 2010/63/EU

Člen 54 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Službe Komisije
  objavijo vseevropski pregled
  na podlagi podatkov
  , ki jih predložijo države članice
  . | Službe Komisije
  najpozneje 6 mesecev po tem, ko države članice predložijo podatke iz drugega pododstavka,
  na podlagi
  teh
  podatkov
  objavijo in redno posodabljajo pregled Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Službe Komisije
  objavijo vseevropski pregled
  na podlagi podatkov
  , ki jih predložijo države članice
  .

objavijo vseevropski pregled

, ki jih predložijo države članice

Službe Komisije
  najpozneje 6 mesecev po tem, ko države članice predložijo podatke iz drugega pododstavka,
  na podlagi
  teh
  podatkov
  objavijo in redno posodabljajo pregled Unije
  .

najpozneje 6 mesecev po tem, ko države članice predložijo podatke iz drugega pododstavka,

teh

objavijo in redno posodabljajo pregled Unije

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Direktiva 2010/63/EU

Člen 54 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija uvede enotni obrazec in določi vsebino informacij za predložitev informacij iz odstavkov 1, 2 in 3 v skladu z 
  regulativnim
  postopkom iz člena 56(3). | 4.   Komisija uvede enotni obrazec in določi vsebino informacij za predložitev informacij iz odstavkov 1, 2 in 3 v skladu z postopkom
  pregleda
  iz člena 56(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija uvede enotni obrazec in določi vsebino informacij za predložitev informacij iz odstavkov 1, 2 in 3 v skladu z 
  regulativnim
  postopkom iz člena 56(3).

4.   Komisija uvede enotni obrazec in določi vsebino informacij za predložitev informacij iz odstavkov 1, 2 in 3 v skladu z postopkom
  pregleda
  iz člena 56(3).

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Direktiva 2010/63/EU

Člen 56 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | v členu 56 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

2a.

2a.

v členu 56 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se
  uporabljata člena
  5
  in 7 Sklepa 1999
  /
  468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa
  .

| | „3.
     Pri sklicevanju na ta odstavek se
  uporablja člen
  5
  Uredbe (EU) št. 182
  /
  2011
  .“; |
| --- | --- |

„3.
     Pri sklicevanju na ta odstavek se
  uporablja člen
  5
  Uredbe (EU) št. 182
  /
  2011
  .“;

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka 2

Člen 7 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 166/2006

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Komisiji vsako leto elektronsko predložijo poročilo, ki vsebuje vse podatke iz člena 5(1) in (2), v obliki in do datuma, ki ju Komisija določi z izvedbenima aktoma v skladu s postopkom iz člena 19(2). Datum poročanja je vsekakor najpozneje devet mesecev po koncu leta poročanja. | 2.   Države članice Komisiji vsako leto
  najkasneje do 31. marca
  elektronsko predložijo poročilo, ki vsebuje vse podatke iz člena 5(1) in (2), v obliki in do datuma, ki ju Komisija določi z izvedbenima aktoma v skladu s postopkom iz člena 19(2). Datum poročanja je vsekakor najpozneje devet mesecev po koncu leta poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice Komisiji vsako leto elektronsko predložijo poročilo, ki vsebuje vse podatke iz člena 5(1) in (2), v obliki in do datuma, ki ju Komisija določi z izvedbenima aktoma v skladu s postopkom iz člena 19(2). Datum poročanja je vsekakor najpozneje devet mesecev po koncu leta poročanja.

2.   Države članice Komisiji vsako leto
  najkasneje do 31. marca
  elektronsko predložijo poročilo, ki vsebuje vse podatke iz člena 5(1) in (2), v obliki in do datuma, ki ju Komisija določi z izvedbenima aktoma v skladu s postopkom iz člena 19(2). Datum poročanja je vsekakor najpozneje devet mesecev po koncu leta poročanja.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 995/2010

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji zagotovijo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in postopek, v skladu s katerima države članice te informacije dajo na voljo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). | 1.   Države članice
  najpozneje
  do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji zagotovijo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in postopek, v skladu s katerima države članice te informacije dajo na voljo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji zagotovijo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in postopek, v skladu s katerima države članice te informacije dajo na voljo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

1.   Države članice
  najpozneje
  do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji zagotovijo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in postopek, v skladu s katerima države članice te informacije dajo na voljo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 995/2010

Člen 20 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija do 3. decembra 
  2015
  in potem vsakih
  šest
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe, med drugim v zvezi s preprečevanjem dajanja nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov iz takega lesa na trg. Pri tem zlasti upošteva upravne posledice za mala in srednja podjetja ter obseg proizvodov. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.“ | 3.   Komisija do 3. decembra 
  2021
  in potem vsakih
  pet
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe, med drugim v zvezi s preprečevanjem dajanja nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov iz takega lesa na trg. Pri tem zlasti upošteva upravne posledice za mala in srednja podjetja ter obseg proizvodov. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija do 3. decembra 
  2015
  in potem vsakih
  šest
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe, med drugim v zvezi s preprečevanjem dajanja nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov iz takega lesa na trg. Pri tem zlasti upošteva upravne posledice za mala in srednja podjetja ter obseg proizvodov. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.“

3.   Komisija do 3. decembra 
  2021
  in potem vsakih
  pet
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe, med drugim v zvezi s preprečevanjem dajanja nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov iz takega lesa na trg. Pri tem zlasti upošteva upravne posledice za mala in srednja podjetja ter obseg proizvodov. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 1

Člen 9 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 2173/2005

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. | 1.   Države članice
  najkasneje
  do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu.

1.   Države članice
  najkasneje
  do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka 2

Člen 9 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 2173/2005

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija do decembra 2021 in potem vsakih
  šest
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe. Pri tem
  bi morala upoštevati
  napredek pri izvajanju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži predloge za izboljšanje shem izdajanja dovoljenj FLEGT. | Komisija do decembra 2021 in potem vsakih
  pet
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe. Pri tem
  upošteva
  napredek pri izvajanju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
  vsakih 5 let
  poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži predloge za izboljšanje shem izdajanja dovoljenj FLEGT. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija do decembra 2021 in potem vsakih
  šest
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe. Pri tem
  bi morala upoštevati
  napredek pri izvajanju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži predloge za izboljšanje shem izdajanja dovoljenj FLEGT.

šest

bi morala upoštevati

Komisija do decembra 2021 in potem vsakih
  pet
  let na podlagi informacij in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe. Pri tem
  upošteva
  napredek pri izvajanju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
  vsakih 5 let
  poroča o rezultatih pregleda, takim poročilom pa po potrebi priloži predloge za izboljšanje shem izdajanja dovoljenj FLEGT.

pet

upošteva

vsakih 5 let

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 1

Člen 10 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 338/97

Člen 15 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Brez poseganja v člen 20 upravni organi držav članic eno leto pred vsakim zasedanjem konference pogodbenic Konvencije Komisiji sporočijo vse informacije, ki se nanašajo na zadevno preteklo obdobje in so potrebne za pripravo poročil iz člena VIII.7(b) Konvencije, ter enakovredne informacije o določbah te uredbe, ki ne spadajo na področje uporabe Konvencije. Komisija v skladu
  z regulativnim
  postopkom iz člena 18(2) določi
  informacije, ki jih je treba sporočati, in
  obliko sporočila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

Brez poseganja v člen 20 upravni organi držav članic eno leto pred vsakim zasedanjem konference pogodbenic Konvencije Komisiji sporočijo vse informacije, ki se nanašajo na zadevno preteklo obdobje in so potrebne za pripravo poročil iz člena VIII.7(b) Konvencije, ter enakovredne informacije o določbah te uredbe, ki ne spadajo na področje uporabe Konvencije. Komisija v skladu
  z regulativnim
  postopkom iz člena 18(2) določi
  informacije, ki jih je treba sporočati, in
  obliko sporočila.

z regulativnim

informacije, ki jih je treba sporočati, in

| (c) | Brez poseganja v člen 20 upravni organi držav članic eno leto pred vsakim zasedanjem konference pogodbenic Konvencije Komisiji sporočijo vse informacije, ki se nanašajo na zadevno preteklo obdobje in so potrebne za pripravo poročil iz člena VIII.7(b) Konvencije, ter enakovredne informacije o določbah te uredbe, ki ne spadajo na področje uporabe Konvencije. Komisija v skladu
  s
  postopkom
  pregleda
  iz člena 18(2) določi obliko sporočila. |
| --- | --- |

(c)

Brez poseganja v člen 20 upravni organi držav članic eno leto pred vsakim zasedanjem konference pogodbenic Konvencije Komisiji sporočijo vse informacije, ki se nanašajo na zadevno preteklo obdobje in so potrebne za pripravo poročil iz člena VIII.7(b) Konvencije, ter enakovredne informacije o določbah te uredbe, ki ne spadajo na področje uporabe Konvencije. Komisija v skladu
  s
  postopkom
  pregleda
  iz člena 18(2) določi obliko sporočila.

s

pregleda

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 338/97

Člen 18 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | v členu 18 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |
| 2.   Pri sklicevanju na ta
  člen
  se
  uporabljata člena
  5
  in 7 Sklepa 1999/468
  /
  ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa
  . | „2.   Pri sklicevanju na ta
  odstavek
  se
  uporablja člen
  5
  Uredbe (EU) št. 182
  /
  2011
  .“ |
| Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece. V zvezi z nalogami odbora, navedenimi v točkah 1 in 2 člena 19, predlagane ukrepe sprejme Komisija, če Svet po izteku treh mesecev od dneva predložitve ničesar ne ukrene. | |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

v členu 18 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

v členu 18 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Pri sklicevanju na ta
  člen
  se
  uporabljata člena
  5
  in 7 Sklepa 1999/468
  /
  ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa
  .

„2.   Pri sklicevanju na ta
  odstavek
  se
  uporablja člen
  5
  Uredbe (EU) št. 182
  /
  2011
  .“

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece. V zvezi z nalogami odbora, navedenimi v točkah 1 in 2 člena 19, predlagane ukrepe sprejme Komisija, če Svet po izteku treh mesecev od dneva predložitve ničesar ne ukrene.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša tri mesece. V zvezi z nalogami odbora, navedenimi v točkah 1 in 2 člena 19, predlagane ukrepe sprejme Komisija, če Svet po izteku treh mesecev od dneva predložitve ničesar ne ukrene.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(47)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

47

(48)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

48

(47)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

47

(48)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

48

(49)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

49

(49)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

49

(50)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002).

50

(50)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002).

50

(52)  COM(2016)0478 in SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(52)  COM(2016)0478 in SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(56)  Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

56

(56)  Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).

56

(56a)  
  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v skladu s členom 58 Direktive 2010/63/EU o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, COM(2017)0631.

56a

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v skladu s členom 58 Direktive 2010/63/EU o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, COM(2017)0631.

---

Sreda, 24. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Splošni proračun Evropske unije za leto 2019 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah za pripravo proračuna (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah za pripravo proračuna (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2019 (7),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 21. junija 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Komisija sprejela 21. junija 2018 (COM(2018)0600),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2018 in ga 13. septembra 2018 posredoval Evropskemu parlamentu (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2018 in ga 13. septembra 2018 posredoval Evropskemu parlamentu (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2018 o mandatu za trialog o predlogu proračuna za leto 2019 (8),

| — | ob upoštevanju dopolnilnega pisma št. 1/2019 (COM(2018)0709) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnega pisma št. 1/2019 (COM(2018)0709) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019,

| — | ob upoštevanju člena 88 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0313/2018),

Oddelek III

Splošni pregled

| 1. | poudarja, da je Parlament proračun za leto 2019 obravnaval povsem v skladu s političnimi prednostnimi nalogami, ki so bile z veliko večino sprejete v omenjenih resolucijah z dne 15. marca 2018 o splošnih smernicah in z dne 5. julija 2018 o mandatu za trialog; poudarja, da so trajnostna rast, inovacije, konkurenčnost, varnost, obravnavanje temeljnih vzrokov za begunske in migracijske tokove, obvladovanje begunskih in migracijskih tokov, boj proti podnebnim spremembam, prehod na trajnostne energetske vire ter posebna pozornost, namenjena mladim, v samem središču teh prednostnih nalog; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da potrebuje Unija pred izstopom Združenega kraljestva iz Unije potrebna finančna sredstva, da se bo lahko odzvala na pričakovanja državljanov, učinkovito obravnavala številne zgoraj navedene prednostne naloge in izzive, s katerimi se sooča, ter izboljšala vsakdanje življenje svojih državljanov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da državljani Evrope pričakujejo, da si bo Unija na vso moč prizadevala zagotavljati gospodarsko rast in spodbujati enakomerno ustvarjanje delovnih mest v vseh regijah; opozarja, da so za uresničitev pričakovanj potrebne naložbe v raziskave in inovacije, digitalizacijo, izobraževanje, infrastrukturo, mala in srednja podjetja ter spodbujanje zaposlovanja, zlasti med mladimi Evropejci; ne odobrava, da Svet znova predlaga zmanjšanje sredstev za programe, ki so namenjeni povečanju konkurenčnosti in inovativnosti gospodarstva Unije; poudarja tudi, da zanimanje za večino teh programov, na primer za Obzorje 2020, precej presega njihove zmožnosti, zaradi česar prihaja do neprimerne uporabe virov, številni izvrstni projekti pa ne prejmejo sredstev; prav tako spominja na dejstvo, da programi, kot so Erasmus+, Obzorje 2020 in Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), nazorno prikazujejo, kakšne so prednosti sodelovanja v Uniji, ter pomagajo pri oblikovanju občutka evropske pripadnosti; zato se je odločil, da bo občutno povečal sredstva za Erasmus+ in okrepil programe, ki prispevajo h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest, med drugim Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope ter COSME; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno opozarja na svoje zaveze iz pogajanj o Evropskem skladu za strateške naložbe (EFS), tj. da bo v okviru letnega proračunskega postopka poskušal čim bolj zmanjšati učinek zmanjšanja sredstev, povezanega z EFSI, na Obzorje 2020 in CEF; zato predlaga, da se omenjeno zmanjšanje izravna z obnovitvijo prvotnega letnega profila teh programov, da bosta lahko v celoti izpolnila cilje, dogovorjene med sprejemanjem ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je brezposelnost mladih v nekaterih državah članicah, zlasti v regijah, ki v gospodarskem smislu zaostajajo, ostaja nesprejemljivo visoka in da je še posebej zaskrbljujoč položaj mladih, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni in se ne usposabljajo, pa tudi položaj dolgoročno brezposelnih; poudarja, da so mladi skupina, ki je najbolj izpostavljena tveganju revščine ter socialne in ekonomske izključenosti; je zato sklenil sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih povečati v večji meri, kot pa predlaga Komisija; poudarja, da tega povečanja nikakor ne bi smeli razumeti kot pomik sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih na začetek obdobja, kakor je bil odobren med vmesno revizijo večletnega finančnega okvira, in poziva države članice k povečanju ravni črpanja sredstev in ustvarjanju več kakovostnih delovnih mest za mlade; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da se je treba odločno boriti zoper revščino; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da ima kohezijska politika glavno vlogo pri razvoju in rasti Unije ter pri zbliževanju v državah članicah in regijah; poudarja zavezo Parlamenta, da si bo prizadeval priskrbeti ustrezna sredstva za te programe, saj gre za eno glavnih politik Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da skladi v okviru kohezijske politike ne bi smeli niti neposredno niti posredno podpirati premestitve, kot je opredeljeno v členu 2(61a) Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014; poziva organe upravljanja držav članic, naj zagotovijo, da prispevki v okviru skladov ne bodo dodeljeni upravičencem, ki so v petih letih pred vlogo za prispevek opravili premestitev, in naj zagotovijo, da bodo upravičenci, ki v petih letih po tem, ko so prejeli prispevek, opravijo premestitev, v celoti povrnili prispevke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da se bo po sedanjih napovedih le 19,3 % proračuna Unije v obdobju 2014–2020 namenilo podnebnim ukrepom, kar pomeni, da ne bo izpolnjen cilj 20 %, ki je bil postavljen pred Pariškim podnebnim sporazumom; se zaveda, da je do tega prišlo predvsem zaradi zamude pri izvajanju programov na področju kohezijske politike in razvoja podeželja; poziva države članice, ki upravljajo te programe, naj pospešijo njihovo izvajanje, pri tem pa se osredotočajo na odhodke, povezane s podnebjem, da bi nadomestili nižja sredstva, dodeljena v prvih nekaj letih večletnega finančnega okvira; poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt za programe, ki bi utegnili pomembno prispevati k uresničitvi cilja v zvezi s porabo za podnebne ukrepe; poziva tudi, naj se z robustnim vsakoletnim postopkom doseže napredek pri cilju vključevanja teh vprašanj, prav tako pa naj konkretna in dosledna varovala zagotavljajo, da bodo proračunske odločitve na področju podnebja v skladu z zavezami Unije iz Pariškega sporazuma, pri čemer je treba o tem celovito poročali, da bo mogoče, če cilji ne bodo izpolnjeni, sprejeti pobude; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da se je razdelek 3 v zadnjih letih pogosto uporabljal za odzivanje na migracijske in begunske izzive in da je treba te ukrepe izvajati in krepiti, dokler in v kolikšni meri bo potrebno; poziva Komisijo, naj dejavno spremlja, ali dodeljena proračunska sredstva v razdelku 3 zadostujejo, in v celoti izkoristi vse razpoložljive instrumente za pravočasen odziv na nepredvidene dogodke, ki bi utegnili zahtevati dodatno financiranje na področju migracij, pri tem pa naj bo posebej pozorna na primer otoških regij, za katere velja člen 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije; se je odločil povečati sredstva za Sklad za azil, migracije in vključevanje, da bi v celoti zadostili potrebam Unije na področju migracij, zlasti za podporo državam članicam pri izboljševanju razmer za sprejemanje, ukrepov in praks za vključevanje prosilcev za azil in migrantov, pa tudi pri krepitvi solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami ter pravičnih in učinkovitih strategij vračanja; znova ugotavlja, da je zgornja meja razdelka 3 premajhna, zato ni mogoče zagotoviti ustreznega financiranja notranje razsežnosti teh prednostnih nalog, pa tudi drugih prednostnih programov, kot so programi na področju zdravja, varne hrane, varnosti, pravosodja, državljanstva in kulture; meni, da bi bilo treba z delom Sklada za azil, migracije in vključevanje, ki je v neposrednem upravljanju, dodatno spodbujati lokalne organe, ki so pripravljeni podpreti program Unije za preselitev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vztraja, da bi morali v luči nedavnih varnostnih problemov po vsej Uniji pri financiranju iz tega razdelka posebno pozornost nameniti tudi ukrepom, ki bodo povečali varnost državljanov Unije; je zato sklenil okrepiti agencije na področju pravosodja in notranjih zadev, na primer Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), Agencijo Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov (eu-LISA), Urad Evropske unije za pravosodno sodelovanje (Eurojust) in novo Evropsko javno tožilstvo, ki se zaradi dodatne delovne obremenitve in novih nalog v zadnjih letih soočajo s pomanjkanjem osebja in sredstev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | znova poudarja, da je rešitev za migracijske in begunske izzive ter varnostne skrbi državljanov odpravljanje glavnih vzrokov migracij in zagotovitev zadostnih finančnih sredstev za notranje in zunanje instrumente, ki so namenjeni revščini, brezposelnosti, izobraževanju in gospodarskim priložnostim, nestabilnosti, konfliktom in podnebnim spremembam v evropskem sosedstvu in Afriki; meni, da bi morala Unija optimalno izkoristiti finančna sredstva v razdelku 4, ki so se izkazala kot nezadostna za enakovredno obravnavo vseh zunanjih izzivov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se zaveda izzivov, ki jih nekaterim državam članicam prinaša množičen pritok migrantov in prosilcev za azil; obžaluje, da so se doslej izjalovili vsi poskusi vzpostavitve pravičnega in humanega sistema za migrante na ravni Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da Parlament ni bil ustrezno vključen v razprave o podaljšanju instrumenta za begunce v Turčiji; ponavlja svoje dolgoletno stališče, da novih pobud ne bi smeli financirati v škodo obstoječih zunanjih projektov Unije; znova poudarja, da je naklonjen nadaljevanju instrumenta za begunce v Turčiji, a vztraja, da bi bilo treba glede na pomanjkanje sredstev v razdelku 4, ko gre za odzivanje na zunanje izzive, vključno z migracijami, iz proračuna Unije za financiranje drugega obroka zagotoviti enak delež kot pri prvem obroku, tj. 1 milijardo EUR, države članice pa bi morale k financiranju prispevati 2 milijardi EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na pomen, ki ga ima Turčija kot sosednja država, tudi za regionalno stabilnost, in poudarja, da mora Turčija spoštovati mednarodno pravo v regiji in se vrniti na pot reform, ki zagotavlja blaginjo njenih državljanov in popolno spoštovanje vseh njihovih pravic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odpravlja vsa zmanjšanja sredstev, ki jih je v predlogu proračuna za leto 2019 predlagal Svet, in sicer v vseh razdelkih z manjšimi izjemami v razdelku 4 in podrazdelku 1b; odločno zavrača predlagano zmanjšanje sredstev za programe z najvišjo evropsko dodano vrednostjo, na primer za program Obzorje 2020 in instrument za povezovanje Evrope, saj oba že čutita posledice prerazporeditve sredstev v sklad EFSI, ter večino zmanjšanj za zunanjo politiko; poudarja, da Svet zmanjševanja sredstev ne utemeljuje z dejanskimi zneski izvrševanja, prav tako pa ne upošteva različnih vzorcev izvrševanja nekaterih programov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sklepa, da bo treba za ustrezno financiranje vseh nujnih potreb in ob upoštevanju zelo majhne ali nikakršne razlike do zgornje meje v nekaterih razdelkih za leto 2019 uporabiti vsa razpoložljiva orodja prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru; pričakuje, da se bo Svet strinjal s tem pristopom in da bo v spravnem postopku zlahka dosežen dogovor, kar bo Uniji omogočilo, da bo kos situaciji in se bo lahko učinkovito odzvala na prihodnje izzive, zlasti ker bo letošnji spravni postopek zadnji pred evropskimi volitvami maja 2019; |
| --- | --- |

17.

| 18. | določa skupno raven odobritev za leto 2019 v višini 166 340 415 936 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 149 349 039 470 EUR v odobritvah plačil, kar pomeni, da so odobritve za prevzem obveznosti glede na predlog proračuna za leto 2019 višje za 721 061 034 EUR; |
| --- | --- |

18.

Podrazdelek 1a – Konkurenčnost za rast in delovna mesta

| 19. | zavrača neupravičeno zmanjšanje sredstev v višini 794 milijonov EUR, ki ga je v podrazdelku 1a opravil Svet in pomeni nekoliko več kot polovico celotnega zmanjšanja sredstev za prevzem obveznosti, ki ga je Svet opravil v razdelkih večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da so ta zmanjšanja v nasprotju s političnimi prednostnimi nalogami, ki jih je Svet izrazil sam; je prav tako zaskrbljen, da bi utegnila ovirati izvajanje programov, ki imajo pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in rasti, to pa bi utegnilo negativno vplivati na gospodarstvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v zvezi s tem izpostavlja programe, kot sta Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope, ter vodilne vesoljske programe, kot je Copernicus, ki prinašajo zelo visoko evropsko dodano vrednost; obžaluje, da je Svet v skupnem strateškem okviru za raziskave in inovacije zmanjšal sredstva, kar zelo negativno vpliva na program Obzorje 2020, predvsem pa obžaluje zmanjšanje sredstev v ustreznih proračunskih vrsticah, kot sta Krepitev raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij ter Krepitev evropske raziskovalne infrastrukture; ugotavlja tudi, da mnogi od teh programov pomembno prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, in meni, da bi bilo treba ta prispevek povečati; je zato sklenil odpraviti vsa zmanjšanja Sveta in poleg tega v celoti obnoviti prvotni profil vrstic programa Obzorje 2020 in Instrumenta za povezovanje Evrope, ki sta bili zmanjšani zaradi prerazporeditve sredstev v jamstveni sklad EFSI; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da Erasmus+ ostaja izjemno cenjen in nadvse priljubljen program, ki spodbuja mobilnost pri učenju in poklicnem usposabljanju mladih, o čemer priča tudi število prejetih prijav, ki precej presega razpoložljiva sredstva, in ugotavlja, da prav tako vzbuja močan občutek evropske identitete, mlade pa spodbuja k sodelovanju v evropski demokraciji; močno obžaluje, da je predlog proračuna za program Erasmus+ v letu 2019 precej nižji od pričakovanj Parlamenta, saj ne presega načrtovanih zneskov v sedanjem večletnem finančnem okviru; meni, da je zato bistveno okrepiti dele programa Erasmus+, ki so namenjeni izobraževanju in usposabljanju ter mladini, saj gre za logično nadaljevanje okrepitve pobude za zaposlovanje mladih v podrazdelku 1b; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da Komisija, potem ko je 3. februarja 2014 objavila svoje prvo poročilo o boju proti korupciji v EU, ni želela nadaljevati te prakse in je namesto tega protikorupcijske politike vključila v ekonomski semester; je seznanjen, da poročila za posamezne države v okviru ekonomskega semestra ne vsebujejo niti jasnega opisa stanja niti priporočil za protikorupcijske ukrepe za vse države članice; znova poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži drugo poročilo o boju proti korupciji v EU in naj v tem kontekstu protikorupcijskih prizadevanj ne oceni le glede na ekonomske izgube, ampak naj oceni tudi škodljive posledice korupcije za temeljne pravice državljanov Unije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, kako pomembno je spodbujati obsežne sinergije med programoma, ki sta v sklopu instrumenta za povezovanje Evrope namenjena prometu in digitalnemu področju, da bi čim bolj povečali finančni vzvod za projekte, katerih cilj je digitalizacija koridorjev TEN-T; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poudarja, da so mala in srednja podjetja izjemno pomemben del gospodarstva Unije in imajo bistveno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest v vsej Uniji; meni, da je treba vzpostaviti poslovno okolje, ki bo naklonjeno tem podjetjem, ter podpirati grozde in mreže teh podjetij, pa tudi zadruge, ki sledijo socialnim, solidarnostnim in etičnim vodilom; z veliko zaskrbljenostjo pa ugotavlja, da želi Svet zmanjšati sredstva za instrument za mala in srednja podjetja, saj se s tem podjetjem v Uniji pošilja protislovno sporočilo; meni, da so lahko proračun Unije, dostop do financiranja, ki ga omogoča, ter zagonska podjetja in mikropodjetja pomembno orodje pri povečevanju konkurenčnosti in inovativnosti malih in srednjih podjetij ter pri spodbujanju duha podjetništva v Uniji; v zvezi s tem spominja na programa COSME in Obzorje 2020; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zato sklenil glede na predlog proračuna za leto 2019 dodatno povečati sredstva za programe, ki so ključnega pomena za spodbujanje rasti in zaposlovanja in spoprijemanje s podnebnimi spremembami ter uresničujejo prednostne naloge Unije, ki so imele široko podporo, tj. programe Erasmus+, Obzorje 2020 (med drugim Marie Curie, vodilna vloga v vesolju, Evropski raziskovalni svet, instrument za mala in srednja podjetja), COSME, Instrument za povezovanje Evrope in program za zaposlovanje in socialne inovacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zato glede na predlog proračuna za leto 2019 povečal sredstva za prevzem obveznosti v podrazdelku 1a za 566 773 112 EUR (obnovitev zneskov pred prerazporeditvijo za EFSI, nadomestilo za predlog o Evropskem organu za delo, pilotni projekti in pripravljalni ukrepi niso všteti), to povečanje pa se bo financiralo iz razpoložljive razlike do zgornje meje ter iz skupne zgornje meje za obveznosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja predanost obnovljenemu obrambnemu programu Unije, zlasti s sporazumom o evropskem programu za razvoj obrambne industrije; namerava biti še posebej pozoren na to, kako Komisija izvaja sporazume v zvezi z evropskim programom za razvoj obrambne industrije in evropsko solidarnostno enoto, kakor je Komisija navedla v dopolnilnem pismu z dne 16. oktobra 2018; |
| --- | --- |

27.

Podrazdelek 1b – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| 28. | je zadovoljen, da stopnja brezposelnosti mladih na ravni Unije pada in da (1. oktobra 2018) znaša 14,8 %, a obžaluje, da je stopnja v nekaterih državah članicah še vedno nesprejemljivo visoka; poudarja, da je treba, če želimo obravnavati to težavo, prek pobude za zaposlovanje mladih in Evropskega socialnega sklada zagotoviti zadostno financiranje programov jamstva za mlade; pozdravlja dogovor, da je treba poiskati nove vire financiranja pobude za zaposlovanje mladih, pa tudi dejstvo, da so bila v predlog proračuna za leto 2019 vključene ustrezne proračunske odobritve; hkrati pa meni, da bi bilo treba glede na izzive in tveganja, ki jih prinaša brezposelnost mladih, povečati sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih, zato je sklenil za leto 2019 povečati obveznosti za to pobudo na 580 milijonov EUR; meni, da je treba to povečanje prišteti k znesku, ki je za obdobje 2014–2020 predviden za pobudo za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj poskrbijo za hitrejše izvajanje programov kohezijske politike, da bi nadoknadili zamudo; ugotavlja, da Svet sicer ni oporekal stopnji sredstev za plačila, kakor jih je predlagala Komisija, a bo Parlament vseeno natančno preučil posodobljene napovedi Komisije, da bi sredstva za plačila prilagodili dejanskim potrebam in preprečili ponovno kopičenje neporavnanih plačil ob koncu sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

29.

| 30. | z obžalovanjem poudarja, da nesreče pogosto najbolj prizadenejo prav tiste, ki imajo manj možnosti za lastno zaščito; ugotavlja, da bi moralo biti odzivanje na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, čim hitrejše, da bo škoda čim manjša in da bo mogoče rešiti ljudi in premoženje; poudarja, da je treba dodatno povečati sredstva, zlasti v proračunskih vrsticah za preprečevanje nesreč in pripravljenost nanje v Uniji, zlasti ob upoštevanju požarov v Grčiji in Španiji ter na Portugalskem (katerih tragična posledica so bile smrtne žrtve), ki dramatično in občutno vplivajo na ljudi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | se v skladu z dogovorom o reviziji programa za podporo strukturnim reformam strinja, da se odobritve za prevzem obveznosti v znesku 40 milijonov EUR in odobritve plačil v znesku 17,2 milijona EUR prerazporedijo iz podrazdelka 1b v razdelek 2; |
| --- | --- |

31.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

| 32. | opozarja, da je predlog Komisije za povečanje sredstev za financiranje potreb Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) predvsem posledica precej nižjega zneska namenskih prejemkov, ki bodo predvidoma na voljo leta 2019; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da je Svet za 310 milijonov EUR (0,52 % manj kot v predlogu proračuna za leto 2019) zmanjšal odobritve za prevzem obveznosti in za 328,13 milijona EUR odobritve plačil (0,57 % manj kot v predlogu proračuna za leto 2019), vendar meni, da mora vsakršna zanesljiva revizija sredstev tega sklada izhajati iz dopolnilnega pisma Komisije, zato ustrezno obnavlja zneske iz predloga proračuna, dokler to pismo ne bo preučeno v spravnem postopku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je sklenil povečati sredstva za nujno pomoč, predvsem za svinjino in glede na tveganje, ki ga prinaša afriška prašičja kuga, da bi zmanjšali negativne posledice za kmete in uslužbence v regijah, ki jih je bolezen najbolj prizadela; je sklenil izraziti močno podporo kmetijskemu sektorju v Uniji in v ta namen povečati sredstva za sadje in zelenjavo, da bi se spoprijeli s posledicami krize v sektorju in posledicami ruskega embarga, ter sprejeti ukrepe za obravnavo posledic bolezni Xylella fastidiosa in nihanja cen oljčnega olja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da imajo decentralizirane agencije Unije na področju okolja, javnega zdravja in varnosti hrane izjemno pomembno vlogo, saj pomagajo Uniji in državam članicam sprejemati obveščene, na dejstvih temelječe odločitve o varstvu in izboljševanju okolja in javnega zdravja, obenem pa izboljšujejo sodelovanje med državami članicami pri obravnavanju skrbi državljanov Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je sklenil predlagati, da se sredstva za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja glede na predlog proračuna za leto 2019 povečajo za 20 milijonov EUR, da bi spodbudili inovacije v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter tudi v prihodnje zagotovili dobičkonosnost in trajnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v skladu s svojimi cilji v okviru strategije Evropa 2020 in mednarodnimi zavezami glede boja proti podnebnim spremembam predlaga, da se sredstva za podnebne ukrepe glede na predlog proračuna za leto 2019 povečajo za 15,6 milijona EUR; prav tako opozarja, da je Unija zavezana zaustaviti in preobrniti trend izgubljanja biotske raznovrstnosti, in poudarja, da povečanje sredstev prispeva tudi k zaščiti biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glede na uspešen zaključek pogajanj o reviziji programa za podporo strukturnim reformam se je odločil za zneske, prenesene iz podrazdelka 1b, umakniti rezervo, ki jo je uvedel Svet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja na posledice hude suše, ki je prizadela države članice v zadnjih mesecih, povzročila hude izgube v kmetijstvu in ogrozila precejšnje število podjetij, ter v zvezi s tem poudarja, da je treba sprejeti podporne ukrepe, da bi pomagali najbolj prizadetim kmetom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je sklenil sredstva za programe POSEI ohraniti na najvišji ravni, ki jo dopušča ustrezna uredba (9), poudarja, da so ti programi pomembni za odpornost kmetijskih proizvajalcev, in opozarja na nestabilne gospodarske razmere v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zato za 154,1 milijona EUR povečuje sredstva za prevzem obveznosti, pri čemer niso všteti pilotni projekti in pripravljalni ukrepi, kar pomeni, da ostaja za obveznosti v razdelku 2 razlika do zgornje meje v višini 190,8 milijona EUR; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bi morala Komisija zaradi trdovratnih neravnovesij v prehranski dobavni verigi, v kateri je položaj primarnih proizvajalcev občutno šibkejši kot položaj drugih udeležencev, sprejeti ukrepe za večjo preglednost cen in marž v tej verigi, s tem pa zagotoviti pošteno plačilo za proizvajalce ter večje prihodke malih in srednjih kmetov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na dejavnike tveganja, ki ogrožajo številne gozdne ekosisteme, kot so med drugim širjenje invazivnih tujerodnih vrst in škodljivcev (kot so borova ogorčica in drugi) ter gozdni požari; meni, da je treba prek programov in ukrepov za podporo skupnosti zagotoviti zadostna finančna sredstva za oceno ekološkega zdravja gozdov in zdravja njihovih rastlin ter njihove sanacije, vključno s ponovnim pogozdovanjem; ugotavlja, da so ta sredstva še posebej pomembna in nujna za nekatere države članice, in sicer Portugalsko, Grčijo in Španijo, potem ko je na njihovih ozemljih prišlo do več požarov; |
| --- | --- |

43.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

| 44. | znova izraža svoje dolgotrajno prepričanje, da se je zgornja meja razdelka 3 izkazala za mnogo prenizko, da bi bilo mogoče ustrezno financirati notranjo razsežnost bistvenih izzivov, ki so povezani na eni strani z notranjo varnostjo in varnostjo državljanov, na drugi strani pa z begunci in migranti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pričakuje, da bo pritisk na migracijske in azilne sisteme nekaterih držav članic ter na njihove meje ostal visok v letu 2019, pa tudi v letih, ki sledijo, zato meni, da je potrebno dodatno financiranje na področju beguncev in migracij, tudi glede morebitnih nepredvidljivih potreb na tem področju v prihodnosti; zato krepi Sklad za azil, migracije in vključevanje, kar zadeva podporo zakonitemu priseljevanju v Unijo in spodbujanje učinkovitega vključevanja državljanov tretjih držav ter izboljšanje poštenih in učinkovitih strategij vračanja, zlasti v podporo državam članicam pri izboljšanju ukrepov vključevanja beguncev in migrantov, še posebej otrok in mladoletnikov brez spremstva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja povečanje odobritev za prevzem obveznosti Sklada za azil, migracije in vključevanje za financiranje nove zakonodaje Dublin II (ob predvidevanju, da bo sprejeta do konca leta 2018) in zavrača odločitev Sveta, da se zadevne odobritve prenesejo v rezervo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da mora notranja varnost ostati ena glavnih prednostnih nalog Unije in da je Sklad za notranjo varnost ključni finančni instrument za podpiranje držav članic na področju varnosti, vključno z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, resnemu in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti; je zato sklenil povečati proračunska sredstva za Sklad za notranjo varnost, tudi zaradi krepitve podpore upravljanju meja in zagotavljanja pomoči žrtvam terorističnih dejanj; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo agencije Unije na področju pravosodja in notranjih zadev pri krepitvi sodelovanja med državami članicami, s katerim se te odzivajo na skrbi državljanov Unije; je sklenil povečati proračunska sredstva in število zaposlenih v Europolu, CEPOL, eu-LISA, Eurojustu in Evropskem javnem tožilstvu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | v zvezi s tem vztraja, da mora Evropsko javno tožilstvo prejeti zadostne finančne in kadrovske vire; ugotavlja, da v predlogu proračuna za leto 2019 prispevek Unije znaša 4 911 000 EUR; poudarja, da se bodo s temi sredstvi krili odhodki Evropskega javnega tožilstva za zaposlene in infrastrukturo ter drugi upravni odhodki in odhodki za poslovanje; ugotavlja, da je predvidenih zgolj 35 delovnih mest, kar pomeni, da bo za upravne naloge skrbelo le 12 uslužbencev, če odštejemo mesta 23 evropskih tožilcev; meni, da to ni realistično, zlasti zato, ker sta se pred kratkim še dve državi članici odločili pridružiti Evropskemu javnemu tožilstvu; je zato sklenil povečanje števila zaposlenih, predvideno za leto 2020, pomakniti naprej, glavnega tožilca in evropske tožilce pa uvrstiti v razrede, v katere so uvrščeni vodilni uslužbenci urada OLAF in Europola; |
| --- | --- |

49.

| 50. | obžaluje, da je Svet odobritve za prevzem obveznosti za številne programe na področjih kulture, državljanstva, pravosodja in javnega zdravja samovoljno zmanjšal za več kot 35 milijonov EUR, kljub odličnim stopnjam izvrševanja teh programov in že tako nezadostnemu financiranju, zaradi katerega številni kakovostni projekti ostanejo brez sredstev; obnavlja vse vrstice vsaj na raven iz predloga proračuna, obenem pa za ustrezne vrstice predlaga dodatno povečanje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja na vrednost programa „Ustvarjalna Evropa“ za podporo avdiovizualnemu in kulturnemu sektorju EU in vztraja, da bi morala raven financiranja ustrezati ambicioznosti programa; poziva k povečanju odobritev za prevzem obveznosti za podprograma MEDIA in Kultura, med drugim za obravnavanje nizkih stopenj uspeha prijav; poveča tudi odobritve za multimedijske ukrepe in za krepitev finančnih zmogljivosti MSP v evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja, da Parlament podpira programe na področjih pravic, enakopravnosti, državljanstva in pravosodja; je sklenil povečati odobritve za prevzem obveznosti za instrumente, ki se ukvarjajo z nediskriminacijo in enakostjo na splošno, natančneje pa za program Daphne, ter za boj proti nasilju na podlagi spola in krepitev pravic žensk in oseb LGBTQI+; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opominja, da kulturni in izobraževalni projekti prejemajo podporo iz najrazličnejših programov in instrumentov Unije, zlasti evropskih strukturnih in investicijskih skladov, sklada EFSI in programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj izboljša sinergije med programi, da bi zagotovila učinkovito porabo; predvsem poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi morebitne sinergije med različnimi programi Unije, kot so Obzorje 2020, Instrument za povezovanje Evrope, Erasmus+, EaSI, Ustvarjalna Evrope, ter skladi COSME, EFSI in ESI, da bi bilo mogoče podpreti več projektov na področju kulturnih in ustvarjalnih panog; |
| --- | --- |

53.

| 54. | povečuje odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 3 za 127,75 milijona EUR glede na predlog proračuna, in sicer brez pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ter predlaga, da se to povečanje financira z nadaljnjo uporabo posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

54.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

| 55. | poudarja, da je zaradi kompleksnih geopolitičnih izzivov, s katerimi se sooča Unija, nujno potrebna odločnejša zunanja navzočnost Unije; ponovno poudarja, da so lahko zunanji ukrepi Unije verodostojni le, če so podprti z zadostnimi finančnimi sredstvi; opozarja, da potrebe po financiranju močno presegajo trenutno velikost razdelka 4, in poziva k oblikovanju ustreznega manevrskega prostora za primere nepredvidenih zunanjih kriz; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da je treba zagotoviti izvajanje ciljev trajnostnega razvoja tako v notranjih kot zunanjih politikah Unije, poseben poudarek pa nameniti zagotavljanju zadostne količine kakovostne hrane, čiste vode in gradnji dodatnih obratov za odstranjevanje odpadne vode, da bi dosegli cilja trajnostnega razvoja št. 2 in št. 6; opozarja tudi na obseg in posledice energetske revščine v državah v razvoju in poziva k dodatnim ukrepom, s katerimi bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 7 zmanjšali energetsko revščino, zlasti na oddaljenih podeželskih območjih v regijah, ki niso priključene na energetska omrežja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | v zvezi s tem – v skladu s svojim stališčem iz že omenjene resolucije z dne 5. julija 2018 – ponovno potrjuje, da je treba za financiranje druge tranše instrumenta za begunce v Turčiji ohraniti sedanje razmerje prispevkov za ta instrument med proračunom Unije (milijarda EUR) in državami članicami (2 milijardi EUR); je zato sklenil zmanjšati prispevek iz proračuna Unije z 1,45 milijarde EUR na 450 milijonov EUR; meni, da bi bilo treba razliko financirati z dvostranskimi prispevki držav članic; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da je spodbujanje miru, varnosti in pravice v državah v razvoju bistvenega pomena pri odpravljanju izvirnih vzrokov migracij in ustreznih humanitarnih izzivov v južnem sosedstvu, na primer v Libiji; poudarja pomen podpiranja dobrega upravljanja, demokracije, pravne države in cvetoče civilne družbe za učinkovit boj proti revščini na dolgi rok in za obravnavanje izzivov, ki jih v državah v razvoju predstavljajo podnebne spremembe; je zato sklenil povečati sredstva za instrument za financiranje razvojnega sodelovanja in za južni del evropskega instrumenta sosedstva (ENI) v njegovih različnih vejah, da bi se upošteval tudi velik pritisk, pod katerim bo evropski instrument sosedstva tudi v letu 2019; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opozarja, da se je Unija v zunanji politiki zavezala celovitemu varstvu in spodbujanju pravic otrok, deklet in žensk ter invalidov in oseb s posebnimi potrebami; poudarja, kako pomembno je v zunanjih odnosih izvajati smernice EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, akcijski program Evropske unije o enakosti spolov ter evropsko politiko za invalidnost; meni, da je v tem duhu primerno 10 % sredstev, ki so na voljo za humanitarno pomoč, nameniti dostopu do izobraževanja v kriznih območjih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja strateški pomen zagotovitve zadostnega financiranja za zahodni Balkan, da bi se utrdil napredek tamkajšnjih držav v smeri pristopa; ne razume predloga Sveta o zmanjšanju dodeljenih sredstev za politične reforme, saj so te steber vsake demokratične preobrazbe; poudarja, da je treba ustrezno finančno podpreti akcijski načrt strategije za Zahodni Balkan za obdobje 2018–2020, zato je sklenil povečati sredstva, dodeljena instrumentu za predpristopno pomoč (IPA II) za regijo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da razmere v državah vzhodnega sosedstva še vedno predstavljajo velik izziv za Unijo; je prepričan, da je pomembno zagotoviti dodatna sredstva za podporo reformnim prizadevanjem naših sosed, za prispevek k povečanju odpornosti in spodbujanju miru ter za izboljšanje vsakdanjega življenja državljanov teh držav; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva, naj se v skladu z resolucijo z dne 8. februarja 2018 (10) okrepi podpora Unije za UNRWA, glede na to, da so razmere na terenu čedalje slabše in so se ZDA odločile preklicati svoj letni prispevek agenciji; predlaga, naj se predlagano povečanje nameni izključno UNRWA, da bi nadomestili izgubljena sredstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | je prepričan, da so medčloveški stiki in mobilnost mladih med ključnimi strategijami za povečanje učinka zunanjega delovanja Unije in njene prepoznavnosti v javnosti naših partnerskih držav; je zato sklenil okrepiti prispevke iz instrumenta za razvojno sodelovanje, evropskega instrumenta sosedstva, instrumenta IPA II in instrumenta partnerstva za program Erasmus +; |
| --- | --- |

63.

| 64. | glede na stalno nazadovanje na področju pravne države, demokracije in človekovih pravic ter v skladu z načelom pogojevanja podpira zmanjšanje zneska, dodeljenega Turčiji, v vseh proračunskih vrsticah; hkrati meni, da bi bilo treba dodatno okrepiti neposredno podporo za civilno družbo, pa tudi medosebne stike; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da je treba povečati sredstva v proračunski vrstici turške skupnosti na Cipru, kar bo odločilno prispevalo k nadaljevanju in okrepitvi misije ciprskega odbora za pogrešane osebe, blaginji maronitov, ki se želijo ponovno naseliti, in vseh oseb iz enklav, kakor je bilo dogovorjeno v tretjem dunajskem sporazumu, ter podprlo tehnični odbor za kulturno dediščino, ki ga sestavljata obe skupnosti, s tem pa spodbudilo zaupanje in spravo med skupnostma; |
| --- | --- |

65.

| 66. | priznava, da so se nekoliko povečala sredstva za skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP), kakor je predlagala Komisija, in ugotavlja, da je proračun za SZVP še vedno pod velikim pritiskom, tudi glede na povečanje števila misij skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), zaradi česar se utegne ta težava v letu 2019 še zaostriti; je sklenil razveljaviti zmanjšanje, ki ga je za druge ukrepe in operacije kriznega upravljanja predlagal Svet, saj bi se s tem zmanjšala prožnost pri obravnavanju nepričakovanih kriz; |
| --- | --- |

66.

| 67. | je zaradi tega sklenil obnoviti skoraj vse zneske, ki jih je Svet zmanjšal, povečati sredstva v razdelku 4 za 425,4 milijona EUR nad znesek iz predloga proračuna za leto 2019 (brez pilotnih projektov) in zmanjšati sredstva za instrument za begunce v Turčiji in za vrstice, povezane s Turčijo, sklene tudi, da ne obnovi zneskov, ki jih je Svet zmanjšal in imajo skupni učinek v višini -1,24 milijarde EUR, kar pomeni, da je neto razlika v razdelku 4 glede na predlog proračuna za leto 2019 - 819,1 milijona EUR; |
| --- | --- |

67.

Razdelek 5 – Uprava; drugi razdelki – odhodki za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim

| 68. | meni, da zmanjšanja sredstev, ki jih predlaga Svet, niso upravičena in ne odražajo dejanskih potreb; zato obnavlja zneske iz predloga proračuna za leto 2019 za vse upravne odhodke Komisije, tudi za odhodke za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim v razdelkih 1 do 4; |
| --- | --- |

68.

Decentralizirane agencije

| 69. | v splošnem podpira ocene Komisije glede proračunskih potreb agencij; zato meni, da bi nadaljnji rezi, ki jih predlaga Svet, ogrozili pravilno delovanje agencij in jim onemogočili opravljanje nalog, ki so jim bile zaupane; posebej ogorčeno ugotavlja, da so bila sredstva za CEPOL samovoljno zmanjšana za vsega 10 000 EUR, in poziva Svet, naj Parlamentu natančno obrazloži, zakaj meni, da so potrebni in smiselni takšni rezi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ugotavlja, da se je po zaslugi financiranja agencij s pristojbinami breme za proračun Unije zmanjšalo za 1 milijardo EUR letno; poudarja, da bi morale javne naloge, na primer na področju zdravja, okolja ter varnosti in pravice, vselej ostati zajete v proračunu Unije; meni pa, da bi morala Komisija še naprej obravnavati tveganje za nasprotje interesov, ki se utegne pojaviti v agencijah, ki se financirajo s pristojbinami, in sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi preprečila nasprotje interesov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | znova opozarja, kako pomembno je, da se Unija osredotoči na konkurenčnost za rast in delovna mesta; v zvezi s tem meni, da so potrebne dodatne odobritve in kadrovski viri za Agencijo za evropski GNSS (GSA) in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER); je seznanjen z ustanovitvijo Evropskega organa za delo in poudarja, da je treba zanj uporabiti nova sredstva; je sklenil obnoviti odobritve za evropske nadzorne organe (ESA), ki jih je Svet občutno zmanjšal, obenem pa del odobritev za te organe prenesti v rezervo, dokler ne bo dosežen napredek pri pregledu evropskih nadzornih organov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | je glede na izzive na področju varnosti, s katerimi se Unija še vedno sooča, in ker je potreben usklajen evropski odgovor, sklenil povečati sredstva za Europol, eu-LISA, CEPOL, Eurojust, Evropsko javno tožilstvo ter Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA); |
| --- | --- |

72.

| 73. | pričakuje, da bo pritisk na migracijske in azilne sisteme nekaterih držav članic ter na njihove meje ostal visok tudi v letu 2019 in se bo morda še povečal; poudarja, da bo treba pozorno spremljati in po potrebi v proračunu za leto 2019 posodobiti prihodnje potrebe Evropske agencije za mejno in obalno stražo (FRONTEX) in Evropskega azilnega podpornega urada (EASO), kar zadeva sredstva za poslovanje in osebje; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi pregled proračunskih potreb v proračunu za leto 2019 za predlagane reforme teh agencij; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno raven finančnih sredstev agencijam, ki bodo opravljale nove, dodatne naloge; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ponavlja svoje stališče, da je bil uspešno uresničen cilj 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih; namerava priložiti skupno izjavo vseh institucij, s katero bi potrdili konec tega enkratnega ukrepa; meni, da so nova delovna mesta, ki jih je predvidel v svojem stališču, potrebna za opravljanje dodatnih nalog zaradi novosti v politikah in nove zakonodaje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja, da je medinstitucionalna delovna skupina o virih decentraliziranih agencij 2 zaključila svoje delo s sprejetjem priporočila o izkušnjah, pridobljenih pri pristopu 5-odstotnega zmanjšanja števila delovnih mest, obravnavi novih nalog, ocenjevanju agencij, delitvi storitev, ocenjevanju agencij na več lokacijah in vzorcu za agencije, ki se financirajo s pristojbinami; pozdravlja, da so institucije potrdile ta priporočila; namerava tudi v prihodnje spremljati delo Komisije v zvezi s temi priporočili; |
| --- | --- |

76.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 77. | opozarja na pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in uvajanje novih pobud, ki utegnejo postati stalne dejavnosti in programi EU; je sklenil – na podlagi temeljite analize vseh prejetih predlogov in ob upoštevanju ocene Komisije glede njihovega izpolnjevanja pravnih zahtev in izvedljivosti – sprejeti uravnotežen sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki odražajo politične prednostne naloge Parlamenta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja začetek izvajanja Discover EU, porazdelitev 15 000 vozovnic Interrail za Evropejce, ki so v letu 2018 dopolnili 18 let, in predlog Komisije v višini 700 milijonov EUR za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, ki se dobro vključuje med ambicije Unije za spodbujanje učne mobilnosti, aktivnega državljanstva, socialne vključenosti in solidarnosti med vsemi mladimi; je sklenil, da bo v letu 2019 nadaljeval ustrezen pripravljalni ukrep, in odločen, da ga bo izvajal tudi v letu 2020; |
| --- | --- |

78.

Posebni instrumenti

| 79. | opozarja na uporabnost posebnih instrumentov za zagotavljanje prilagodljivosti onkraj zelo nizkih zgornjih meja sedanjega večletnega finančnega okvira in pozdravlja izboljšave, uvedene pri vmesni reviziji uredbe o večletnem finančnem okviru; poziva k obsežni uporabi instrumenta prilagodljivosti in skupne razlike v proračunu za leto 2019, da bo mogoče financirati odzivanje na široko paleto novih izzivov in dodatnih obveznosti za proračun Unije; znova opozarja tudi na pomen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, rezerve za nujno pomoč in Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

79.

Plačila

| 80. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker so, kljub nedavnemu izboljšanju, prenizke stopnje izvrševanja plačil v zadnjih treh letih dosegle rekordno nizko raven, zlasti v podrazdelku 1b; obžaluje, da takšne zamude preprečujejo, da bi bili državljani pravočasno deležni celotnega potenciala, ki ga ponujajo prednostne naloge in projekti Unije; opozarja, da je zato v predlogu proračuna za leto 2019 razlika do zgornje meje za plačila najvišja doslej in znaša 19,3 milijarde EUR; povečuje odobritve za plačila v vrsticah, v katerih so bile spremenjene odobritve za prevzem obveznosti; |
| --- | --- |

80.

Drugi oddelki

Oddelek I – Evropski parlament

| 81. | ohranja nespremenjeno splošno raven svojega proračuna za leto 2019, in sicer v znesku 1 999 144 000 EUR, v skladu s svojo zgoraj navedeno resolucijo o načrtu prihodkov in odhodkov, ki jo je sprejel na plenarnem zasedanju 19. aprila 2018; vključuje proračunsko nevtralne tehnične prilagoditve, da bodo upoštevane najnovejše informacije, ki prej še niso bile na voljo; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ugotavlja, da načrt prihodkov in odhodkov za leto 2019 znaša 18,53 % razdelka 5, ta delež pa je nižji kot v letu 2018 (18,85 %) in najnižji v več kot petnajstih letih; |
| --- | --- |

82.

| 83. | je seznanjen, da bodo zaradi volitev v Evropski parlament leta 2019 odhodki na nekaterih področjih višji, zlasti kar zadeva poslance, ki ne bodo ponovno izvoljeni, in njihove pomočnike, prihranki, ki bodo sicer manjši, pa bodo ustvarjeni na drugih področjih spričo zmanjšanja obsega parlamentarnih dejavnosti v volilnem letu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja dejstvo, da bo proračun za leto 2019 vključeval nadaljnje obroke večjih naložb, ki so se začele leta 2016 in katerih namen je znatno povečati varnost Parlamenta; poudarja, da so v te projekte zajeta različna področja, ki zadevajo predvsem stavbe, kot na primer projekt iPACS za izboljšanje varnosti vhodov ter varnostno opremo in osebje, a tudi izboljšave na področjih kibernetske varnosti in varnosti komunikacij; |
| --- | --- |

84.

| 85. | je seznanjen z odločitvijo predsedstva, da upošteva dve možnosti za stavbo PHS: obnovo ali novo izgradnjo; poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj proračunskemu organu poleg vseh tehničnih podatkov predložita tudi natančen proračun obeh možnosti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zmanjšuje kadrovski načrt svojega generalnega sekretariata za leto 2019 za 59 delovnih mest (cilj zmanjšanja števila zaposlenih za 1 %) v skladu s sporazumom o splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je 14. novembra 2015 dosegel s Svetom in ki določa, da naj bi se ukrepi za vsakoletno zmanjšanje števila zaposlenih Parlamenta nadaljevali do leta 2019; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meni, da je Parlament v svoji resoluciji z dne 18. aprila 2018 o politiki Komisije glede poštenosti izrazil zaskrbljenost glede postopkov imenovanja njenih višjih uradnikov, ponovno poziva Komisijo, naj pred koncem leta 2018 pregleda svoje upravne postopke za imenovanje višjih uradnikov, da bi v celoti zagotovila, da se v okviru največje možne preglednosti in enakih možnosti izberejo najboljši kandidati; |
| --- | --- |

87.

| 88. | je seznanjen s sodbo Splošnega sodišča z dne 25. septembra 2018, s katero je pritrdilo Parlamentu v zadevi, povezani z dostopom do dokumentov o dnevnicah, potnih stroških in nadomestilih za parlamentarno pomoč poslancev Evropskega parlamenta (sodba v zadevah T-639/15 do T-666/15 Maria Psara in drugi proti Parlamentu ter T-94/16 Gavin Sheridan proti Parlamentu); opozarja predsedstvo, da se je na plenarnem zasedanju pozvalo k večji preglednosti in da je bila izražena nujna potreba po reviziji nadomestila splošnih stroškov; v zvezi s tem je pozdravil ustanovitev ad hoc delovne skupine za opredelitev in objavo pravil v zvezi z uporabo tega nadomestila; vendar obžaluje, da se je predsedstvo na podlagi poročila svoje delovne skupine uspelo dogovoriti le o neizčrpnem seznamu upravičenih stroškov in tem, da mora imeti vsak poslanec Parlamenta ločen bančni račun, namenjen sredstvom, prejetim v okviru nadomestila splošnih stroškov; ponovno poziva predsedstvo, naj sprejme naslednje dodatne spremembe v zvezi z nadomestilom splošnih stroškov:






  — | naj od poslancev zahteva, da shranijo vse račune, povezane z nadomestilom splošnih stroškov; |
| --- | --- | --- |

88.

—

naj od poslancev zahteva, da shranijo vse račune, povezane z nadomestilom splošnih stroškov;

| — | naj od poslancev zahteva, da ob koncu mandata vrnejo neporabljen delež nadomestila splošnih stroškov; |
| --- | --- |

—

naj od poslancev zahteva, da ob koncu mandata vrnejo neporabljen delež nadomestila splošnih stroškov;

| 89. | opozarja na člen 62 Sklepa predsedstva z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta, ki navaja, da so „zneski, ki se izplačajo“, vključno z nadomestilom splošnih stroškov, „izključno namenjeni financiranju dejavnosti, vezanih na izvrševanje mandata poslancev in se ne smejo uporabiti za kritje osebnih stroškov ali kot subvencija oziroma darila v politične namene“, „poslanci pa neporabljena sredstva vrnejo Parlamentu“; poziva generalnega sekretarja in predsedstvo Evropskega parlamenta, naj zagotovita, da se bodo te določbe v celoti izvajale in spoštovale; |
| --- | --- |

89.

| 90. | želi spomniti, da je v svoji resoluciji z dne 23. oktobra 1997 o splošnem proračunu za leto 1998 pozval predsedstvo Parlamenta, naj pozove Računsko sodišče k preiskavi prostovoljnega sistema pokojninskega zavarovanja Parlamenta, kar je privedlo do mnenja Računskega sodišča št. 5/99 z dne 16. junija 1999 o pokojninskem skladu in sistemu za poslance Evropskega parlamenta; zdaj poziva predsedstvo, naj nujno pozove Računsko sodišče k pripravi še enega tovrstnega mnenja o pokojninskem sistemu in skladu za leto 2019; |
| --- | --- |

90.

| 91. | opozarja, da je generalni sekretar Parlamenta v sporočilu predsedstvu z dne 8. marca 2018 potrdil, da bo pokojninski sklad, povezan s sistemom prostovoljnega pokojninskega zavarovanja za poslance, „izčrpal svoj kapital znatno pred koncem pokojninskih obveznosti in mogoče že do leta 2024“; zato poziva generalnega sekretarja in predsedstvo, naj ob popolnem spoštovanju statuta poslancev in v sodelovanju s pokojninskim skladom nujno oblikujeta jasen načrt, po katerem bo Parlament nase prenesel in prevzel obveznosti in odgovornosti sistema prostovoljnega pokojninskega zavarovanja svojih poslancev takoj po volitvah leta 2019; |
| --- | --- |

91.

| 92. | zahteva dodatno podporo Unije za parlamentarno razsežnost STO, zlasti s povečanjem finančne in kadrovske podpore za pristojni sekretariat; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva, naj se posodobi Evropsko vozlišče za znanstvene medije, odobreno v proračunu za leto 2018, za sodelovanje s televizijskimi postajami, družbenimi mediji in drugimi partnerji za usposabljanje mladih novinarjev, zlasti v povezavi z znanstvenim in tehnološkim napredkom in novicami, ki temeljijo na dejstvih in so strokovno pregledane; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva, naj se v namene izvajanja priporočil iz svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU zagotovi dodatna podpora za kritje stroškov zunanjih strokovnjakov, ki so potrebni, da bi zunanjo revizijo, s katero svetovalni odbor obravnava pritožbe zaradi nadlegovanja v zvezi s poslanci, razširili na svetovalni odbor uslužbencev za osebje Parlamenta, ki se ukvarja s preprečevanjem nadlegovanja; prav tako poziva, naj se v enake namene zagotovi tudi dodatna podpora za kritje stroškov dodatnega osebja, pristojnega za upravljanje primerov nadlegovanja v Parlamentu, ki bi zajemalo osebje z izkušnjami in specifičnim strokovnim znanjem na področju zdravstva, psihologije, prava in vodenja človeških virov; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opozarja na analizo Evropskega računskega sodišča iz leta 2014, v kateri ocenjeni stroški geografske razpršitve Parlamenta znašajo 114 milijonov EUR letno; je prav tako seznanjen z ugotovitvami iz svoje resolucije z dne 20. novembra 2013 o določitvi sedežev institucij Evropske unije (11), da je 78 % vseh službenih poti statutarnih uslužbencev Parlamenta neposredna posledica geografske razpršitve Parlamenta; poudarja, da poročilo ocenjuje tudi okoljske posledice geografske razpršitve, pri čemer emisije CO2 znašajo med 11 000 in 19 000 ton; opozarja na negativno podobo v javnosti, ki jo povzroča ta razpršitev, zato poziva, naj se oblikuje načrt za en sam sedež in zmanjšajo sredstva v ustreznih proračunskih vrsticah; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva generalnega sekretarja, naj pripravi podrobno ureditev za večjo souporabo internih služb med Parlamentom, Odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom; |
| --- | --- |

96.

Oddelek IV – Sodišče Evropske unije

| 97. | je sklenil obnoviti zneske iz predloga proračuna za leto 2019 v vseh proračunskih postavkah, ki jih je Svet zmanjšal in so bistvene za delovanje Sodišča Evropske unije, v dveh proračunskih postavkah pa obnoviti zneska iz načrta odhodkov, da se bo lahko sodišče bolje spopadalo z vse obsežnejšimi zahtevami za prevajanje; |
| --- | --- |

97.

| 98. | je sklenil obnoviti 16 delovnih mest in z njimi povezana sredstva, ki jih je Komisija zmanjšala v predlogu proračuna za leto 2019 , da se preprečijo ozka grla, ki bi lahko škodovala produktivnosti sodišč, kar zadeva nove dejavnosti, ki jih je prevzelo Sodišče Evropske unije, in stalno naraščanje delovne obremenitve; meni, da bi bilo treba odobriti 16 novih stalnih delovnih mest v podpornih službah, ki jih je sprva predlagalo Sodišče, Komisija pa zavrnila; |
| --- | --- |

98.

Oddelek V – Računsko sodišče

| 99. | obnovi zneske iz predloga proračuna za leto 2019 v vseh postavkah, ki jih je Svet zmanjšal, da bo lahko Računsko sodišče izvedlo svoj delovni program in pripravilo načrtovana revizijska poročila; |
| --- | --- |

99.

Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 100. | obnovi zneske iz predloga proračuna za leto 2019 v vseh postavkah, ki jih je Svet zmanjšal; |
| --- | --- |

100.

| 101. | povečuje zneske v več vrsticah, in sicer nad zneske iz predloga proračuna za leto 2019, v skladu z ocenami Evropskega ekonomsko-socialnega odbora; |
| --- | --- |

101.

Oddelek VII – Odbor regij

| 102. | obnovi zneske iz predloga proračuna za leto 2019 v vseh postavkah, ki jih je Svet zmanjšal; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poveča zneske v več vrsticah, in sicer nad zneske iz predloga proračuna za leto 2019, v skladu z ocenami Odbora regij; |
| --- | --- |

103.

Oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic

| 104. | ohranja nespremenjeno skupno raven proračuna Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2019, kakor je predlagala Komisija v predlogu proračuna za leto 2019; |
| --- | --- |

104.

Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 105. | je sklenil, da zaradi velikega povečanja skupnega proračuna v primerjavi s prejšnjim letom ne bo obnovil zneska iz predloga proračuna za leto 2019, ki ga je Svet zmanjšal; |
| --- | --- |

105.

Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

| 106. | obnovi zneske iz predloga proračuna za leto 2019 v vseh vrsticah, ki jih je Svet zmanjšal; |
| --- | --- |

106.

| 107. | povečuje zneske v več vrsticah, in sicer nad zneske iz predloga proračuna za leto 2019, v skladu z ocenami Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD); |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da Parlament podpira zmogljivost strateškega komuniciranja in namerava z njeno okrepitvijo Uniji omogočiti odločnejše in usklajeno odzivanje na izziv dezinformiranja; |
| --- | --- |

108.

| 109. | je sklenil obnoviti 28 delovnih mest in povezane odobritve, ki jih je Svet črtal v predlogu proračuna, in dodati 5 delovnih mest, kar predstavlja zmerno povečanje števila zaposlenih v ESZD, ki je utemeljeno s pomembnimi novimi odgovornostmi službe, zlasti tistimi v zvezi z izstopom Združenega kraljestva iz Unije, namreč ustanovitvijo nove delegacije Unije v Londonu in novega oddelka na njenem sedežu, in s sprejetjem več pobud na področju varnosti in obrambe v zadnjih mesecih; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s spremembami k predlogu splošnega proračuna, posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(2)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(5)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0089.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0182.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0311.

(9)  Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 23).

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0042.

(11)  UL C 436, 24.11.2016, str. 2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

Podpora za strukturne reforme v državah članicah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 v zvezi s podporo za strukturne reforme v državah članicah (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0826),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 ter člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 ter člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0432/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. marca 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. marca 2018 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0316/2018),

| 1. | zavrne predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj umakne svoj predlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

Začetek avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Irskem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Irskem (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Posvetovanje)

(2020/C 345/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11265/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11265/2018),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0388/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0344/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0344/2018),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

Začetek avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Irskem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Irskem (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Posvetovanje)

(2020/C 345/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11282/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11282/2018),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0389/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0343/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0343/2018),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

Začetek avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Hrvaškem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Hrvaškem (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Posvetovanje)

(2020/C 345/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (11284/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (11284/2018),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0390/2018),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0345/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0345/2018),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Zmanjšanje vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 24. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo na okolje (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/40)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Visoka funkcionalnost in razmeroma nizki stroški plastike pomenijo, da je ta material vse bolj razširjen v vsakdanjem življenju. Njena vse večja uporaba v kratkotrajnih proizvodih, ki niso zasnovani za ponovno uporabo ali stroškovno učinkovito recikliranje, pomeni, da z njo povezani vzorci proizvodnje in porabe postajajo vse bolj neučinkoviti in linearni. Zato je Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (32) v evropski strategiji za plastiko (33) sklenila, da je treba rešiti problematiko postopnega povečevanja nastajanja odpadkov iz plastike in njihovega uhajanja, zlasti v morsko okolje, da bi se vzpostavil resnično krožen življenjski cikel za plastiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Visoka funkcionalnost in razmeroma nizki stroški plastike pomenijo, da je ta material vse bolj razširjen v vsakdanjem življenju. Njena vse večja uporaba v kratkotrajnih proizvodih, ki niso zasnovani za ponovno uporabo ali stroškovno učinkovito recikliranje, pomeni, da z njo povezani vzorci proizvodnje in porabe postajajo vse bolj neučinkoviti in linearni. Zato je Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (32) v evropski strategiji za plastiko (33) sklenila, da je treba rešiti problematiko postopnega povečevanja nastajanja odpadkov iz plastike in njihovega uhajanja, zlasti v morsko okolje, da bi se vzpostavil resnično krožen življenjski cikel za plastiko.

| (1) | Visoka funkcionalnost in razmeroma nizki stroški plastike pomenijo, da je ta material vse bolj razširjen v vsakdanjem življenju.
  Globalna proizvodnja plastike se je močno povečala in leta 2017 dosegla 348 milijonov ton. Evropski delež te proizvodnje je predstavljal 18,5  % (64,4 milijona ton, kar je 3,4  % povečanje v primerjavi s proizvodnjo v prejšnjem letu).
  Njena vse večja uporaba v kratkotrajnih proizvodih, ki niso zasnovani za ponovno uporabo ali stroškovno učinkovito recikliranje, pomeni, da z njo povezani vzorci proizvodnje in porabe postajajo vse bolj neučinkoviti in linearni. Zato je Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (32) v evropski strategiji za plastiko (33) sklenila, da je treba rešiti problematiko postopnega povečevanja nastajanja odpadkov iz plastike in njihovega uhajanja, zlasti v morsko okolje, da bi se vzpostavil resnično krožen življenjski cikel za plastiko
  in bi se zmanjšala skupna količina plastike v okolju. Evropska strategija za plastiko je majhen prvi korak k vzpostavitvi krožnega gospodarstva, ki temelji na zmanjšanju, ponovni uporabi in recikliranju vseh plastičnih proizvodov. |
| --- | --- |

(1)

Visoka funkcionalnost in razmeroma nizki stroški plastike pomenijo, da je ta material vse bolj razširjen v vsakdanjem življenju.
  Globalna proizvodnja plastike se je močno povečala in leta 2017 dosegla 348 milijonov ton. Evropski delež te proizvodnje je predstavljal 18,5  % (64,4 milijona ton, kar je 3,4  % povečanje v primerjavi s proizvodnjo v prejšnjem letu).
  Njena vse večja uporaba v kratkotrajnih proizvodih, ki niso zasnovani za ponovno uporabo ali stroškovno učinkovito recikliranje, pomeni, da z njo povezani vzorci proizvodnje in porabe postajajo vse bolj neučinkoviti in linearni. Zato je Komisija v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (32) v evropski strategiji za plastiko (33) sklenila, da je treba rešiti problematiko postopnega povečevanja nastajanja odpadkov iz plastike in njihovega uhajanja, zlasti v morsko okolje, da bi se vzpostavil resnično krožen življenjski cikel za plastiko
  in bi se zmanjšala skupna količina plastike v okolju. Evropska strategija za plastiko je majhen prvi korak k vzpostavitvi krožnega gospodarstva, ki temelji na zmanjšanju, ponovni uporabi in recikliranju vseh plastičnih proizvodov.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Plastika ima koristno vlogo v gospodarstvu, njena uporaba pa je v številnih sektorjih bistvenega pomena. Uporablja se zlasti za embalažo (40 %) ter v gradbenem sektorju (20 %). Uporaba plastike je zelo pomembna tudi v avtomobilski, električni in elektronski opremi ter v živilskem in kmetijskem sektorju. Zaradi pomembnih negativnih vplivov nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zdravje in gospodarstvo je smotrna vzpostavitev pravnega okvira za dejansko zmanjšanje teh pomembnih negativnih vplivov, tudi z omejitvijo dajanja na trg nekaterih proizvodov za enkratno uporabo, za katere so zlahka na voljo bolj krožni alternativni proizvodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Plastika ima koristno vlogo v gospodarstvu, njena uporaba pa je v številnih sektorjih bistvenega pomena. Uporablja se zlasti za embalažo (40 %) ter v gradbenem sektorju (20 %). Uporaba plastike je zelo pomembna tudi v avtomobilski, električni in elektronski opremi ter v živilskem in kmetijskem sektorju. Zaradi pomembnih negativnih vplivov nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zdravje in gospodarstvo je smotrna vzpostavitev pravnega okvira za dejansko zmanjšanje teh pomembnih negativnih vplivov, tudi z omejitvijo dajanja na trg nekaterih proizvodov za enkratno uporabo, za katere so zlahka na voljo bolj krožni alternativni proizvodi.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Krožni pristopi
  , ki dajejo prednost proizvodom, ki jih je mogoče ponovno uporabiti in ne vsebujejo nevarnih snovi in sistemom za ponovno uporabo
  , bodo privedli do zmanjšanja
  količine odpadkov
  , tako preprečevanje pa
  je na vrhu hierarhije odpadkov iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34).
  Taki pristopi so tudi skladni
  s 
  ciljem
  Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 12 (35), tj. zagotoviti trajnostne načine porabe in proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Krožni pristopi
  , ki dajejo prednost proizvodom, ki jih je mogoče ponovno uporabiti in ne vsebujejo nevarnih snovi in sistemom za ponovno uporabo
  , bodo privedli do zmanjšanja
  količine odpadkov
  , tako preprečevanje pa
  je na vrhu hierarhije odpadkov iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34).
  Taki pristopi so tudi skladni
  s 
  ciljem
  Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 12 (35), tj. zagotoviti trajnostne načine porabe in proizvodnje.

| (2) | Z ukrepi iz te direktive bi si morali v celoti prizadevati za krožne pristope
  , ki dajejo prednost
  varnim, nestrupenim
  proizvodom, ki jih je mogoče ponovno uporabiti in
  ki
  ne vsebujejo nevarnih snovi, in sistemom za ponovno uporabo
  pred vsemi proizvodi za enkratno uporabo. Vsi ukrepi bi morali biti namenjeni predvsem zmanjšanju
  količine odpadkov
  in spodbujanju preprečevanja nastajanja odpadkov, ki
  je na vrhu hierarhije odpadkov iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34).
  Ker lahko vsak proizvod za enkratno uporabo zaradi svojega kratkega življenjskega cikla negativno vpliva na podnebje ali okolje, je treba dati prednost preprečevanju in ponovni uporabi proizvodov,
  s 
  čimer je mogoče prihraniti CO2 in dragocene surovine. Ta direktiva bo prispevala k uresničevanju cilja
  Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 12 (35), tj. zagotoviti trajnostne načine porabe in proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Z ukrepi iz te direktive bi si morali v celoti prizadevati za krožne pristope
  , ki dajejo prednost
  varnim, nestrupenim
  proizvodom, ki jih je mogoče ponovno uporabiti in
  ki
  ne vsebujejo nevarnih snovi, in sistemom za ponovno uporabo
  pred vsemi proizvodi za enkratno uporabo. Vsi ukrepi bi morali biti namenjeni predvsem zmanjšanju
  količine odpadkov
  in spodbujanju preprečevanja nastajanja odpadkov, ki
  je na vrhu hierarhije odpadkov iz člena 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (34).
  Ker lahko vsak proizvod za enkratno uporabo zaradi svojega kratkega življenjskega cikla negativno vpliva na podnebje ali okolje, je treba dati prednost preprečevanju in ponovni uporabi proizvodov,
  s 
  čimer je mogoče prihraniti CO2 in dragocene surovine. Ta direktiva bo prispevala k uresničevanju cilja
  Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 12 (35), tj. zagotoviti trajnostne načine porabe in proizvodnje.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Morski odpadki imajo čezmejne razsežnosti in se štejejo za globalni problem. Zmanjšanje količine morskih odpadkov je ključni ukrep za doseganje cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 14,
  ki poziva k ohranjanju
  in
  trajnostni uporabi
  oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj (36). Unija mora odigrati svojo vlogo pri reševanju problema morskih odpadkov in si prizadevati za postavljanje standardov na svetovni ravni. V zvezi s tem Unija sodeluje s partnerji v številnih mednarodnih forumih, kot npr. G20, G7 in Združeni narodi, da se spodbuja usklajeno ukrepanje. Ta pobuda je eno izmed prizadevanj Unije na omenjenem področju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Morski odpadki imajo čezmejne razsežnosti in se štejejo za globalni problem. Zmanjšanje količine morskih odpadkov je ključni ukrep za doseganje cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 14,
  ki poziva k ohranjanju
  in
  trajnostni uporabi
  oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj (36). Unija mora odigrati svojo vlogo pri reševanju problema morskih odpadkov in si prizadevati za postavljanje standardov na svetovni ravni. V zvezi s tem Unija sodeluje s partnerji v številnih mednarodnih forumih, kot npr. G20, G7 in Združeni narodi, da se spodbuja usklajeno ukrepanje. Ta pobuda je eno izmed prizadevanj Unije na omenjenem področju.

| (3) | Morski odpadki imajo čezmejne razsežnosti in se štejejo za globalni problem.
  V oceane po svetu se odlagajo vse večje količine odpadkov, ki vplivajo na zdravje ekosistemov in povzročajo poginjanje živali.
  Zmanjšanje količine morskih odpadkov je ključni ukrep za doseganje cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 14,
  katerega namen je ohranjanje
  in
  trajnostna uporaba
  oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj (36). Unija mora odigrati svojo vlogo pri reševanju problema morskih odpadkov
  , preprečevanju njihovega nastajanja in bolj učinkovitem ravnanju z morskimi odpadki
  in si prizadevati za postavljanje standardov na svetovni ravni. V zvezi s tem Unija sodeluje s partnerji v številnih mednarodnih forumih, kot npr. G20, G7 in Združeni narodi, da se spodbuja usklajeno ukrepanje. Ta pobuda je eno izmed prizadevanj Unije na omenjenem področju. |
| --- | --- |

(3)

Morski odpadki imajo čezmejne razsežnosti in se štejejo za globalni problem.
  V oceane po svetu se odlagajo vse večje količine odpadkov, ki vplivajo na zdravje ekosistemov in povzročajo poginjanje živali.
  Zmanjšanje količine morskih odpadkov je ključni ukrep za doseganje cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 14,
  katerega namen je ohranjanje
  in
  trajnostna uporaba
  oceanov, morij in morskih virov za trajnostni razvoj (36). Unija mora odigrati svojo vlogo pri reševanju problema morskih odpadkov
  , preprečevanju njihovega nastajanja in bolj učinkovitem ravnanju z morskimi odpadki
  in si prizadevati za postavljanje standardov na svetovni ravni. V zvezi s tem Unija sodeluje s partnerji v številnih mednarodnih forumih, kot npr. G20, G7 in Združeni narodi, da se spodbuja usklajeno ukrepanje. Ta pobuda je eno izmed prizadevanj Unije na omenjenem področju.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V Uniji je od 80 do 85 % morskih odpadkov, merjenih kot število odpadkov na obalah, iz plastike, pri čemer plastični proizvodi za enkratno uporabo predstavljajo 50 %, z ribolovom povezani proizvodi pa 27 %. Med plastične proizvode za enkratno uporabo spadajo različni pogosto uporabljeni potrošniški proizvodi, ki se po tem, ko se enkrat uporabijo za namen, za katerega so bili predvideni, zavržejo, redko reciklirajo in pogosto znajdejo med smetmi. Velik del
  ribolovnega orodja
  , danega na trg, ni
  zbran
  za obdelavo. Zato so plastični proizvodi za enkratno uporabo in
  ribolovno orodje
  , ki vsebuje plastiko, zelo resen problem v okviru morskih odpadkov ter pomenijo resno tveganje za morske ekosisteme, biotsko raznovrstnost
  in morda
  tudi za zdravje ljudi ter škodujejo dejavnostim, kot so turizem, ribolov in ladijski prevoz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V Uniji je od 80 do 85 % morskih odpadkov, merjenih kot število odpadkov na obalah, iz plastike, pri čemer plastični proizvodi za enkratno uporabo predstavljajo 50 %, z ribolovom povezani proizvodi pa 27 %. Med plastične proizvode za enkratno uporabo spadajo različni pogosto uporabljeni potrošniški proizvodi, ki se po tem, ko se enkrat uporabijo za namen, za katerega so bili predvideni, zavržejo, redko reciklirajo in pogosto znajdejo med smetmi. Velik del
  ribolovnega orodja
  , danega na trg, ni
  zbran
  za obdelavo. Zato so plastični proizvodi za enkratno uporabo in
  ribolovno orodje
  , ki vsebuje plastiko, zelo resen problem v okviru morskih odpadkov ter pomenijo resno tveganje za morske ekosisteme, biotsko raznovrstnost
  in morda
  tudi za zdravje ljudi ter škodujejo dejavnostim, kot so turizem, ribolov in ladijski prevoz.

| (5) | V Uniji je od 80 do 85 % morskih odpadkov, merjenih kot število odpadkov na obalah, iz plastike, pri čemer plastični proizvodi za enkratno uporabo predstavljajo 50 %, z ribolovom povezani proizvodi pa 27 %. Med plastične proizvode za enkratno uporabo spadajo različni pogosto uporabljeni potrošniški proizvodi, ki se po tem, ko se enkrat uporabijo za namen, za katerega so bili predvideni, zavržejo, redko reciklirajo in pogosto znajdejo med smetmi. Velik del
  orodja za ribolov in akvakulturo
  , danega na trg, ni
  zbranega
  za obdelavo. Zato so plastični proizvodi za enkratno uporabo
  ter orodje za ribolov
  in
  akvakulturo
  , ki vsebuje plastiko,
  kot so vrše, pasti, plovci in boje, mreže, vrvi, ribiške vrvice in palice,
  zelo resen problem v okviru morskih odpadkov ter pomenijo resno tveganje za morske ekosisteme, biotsko raznovrstnost
  , pa
  tudi za zdravje ljudi
  in živali,
  ter škodujejo dejavnostim, kot so turizem, ribolov in ladijski prevoz. |
| --- | --- |

(5)

V Uniji je od 80 do 85 % morskih odpadkov, merjenih kot število odpadkov na obalah, iz plastike, pri čemer plastični proizvodi za enkratno uporabo predstavljajo 50 %, z ribolovom povezani proizvodi pa 27 %. Med plastične proizvode za enkratno uporabo spadajo različni pogosto uporabljeni potrošniški proizvodi, ki se po tem, ko se enkrat uporabijo za namen, za katerega so bili predvideni, zavržejo, redko reciklirajo in pogosto znajdejo med smetmi. Velik del
  orodja za ribolov in akvakulturo
  , danega na trg, ni
  zbranega
  za obdelavo. Zato so plastični proizvodi za enkratno uporabo
  ter orodje za ribolov
  in
  akvakulturo
  , ki vsebuje plastiko,
  kot so vrše, pasti, plovci in boje, mreže, vrvi, ribiške vrvice in palice,
  zelo resen problem v okviru morskih odpadkov ter pomenijo resno tveganje za morske ekosisteme, biotsko raznovrstnost
  , pa
  tudi za zdravje ljudi
  in živali,
  ter škodujejo dejavnostim, kot so turizem, ribolov in ladijski prevoz.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Svet je na zasedanju 25. junija 2018 sprejel sklepe o uresničevanju akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, v katerih je jasno podprl ukrepe, sprejete na evropski in globalni ravni za omejitev uporabe mikroplastike, ki se namerno dodaja proizvodom, ter oksoplastike v Uniji, pa tudi ukrepe, predvidene v strategiji za plastiko v zvezi z zmanjšanjem mikroplastike, ki se izloča iz tekstila in avtomobilskih pnevmatik, ter z zmanjšanjem uhajanja predproizvodnih plastičnih peletov. Unija že sprejema ukrepe, saj v okviru uredbe REACH poteka proces, v okviru katerega je Komisija zaprosila Evropsko agencijo za kemikalije, naj pripravi dokumentacijo za omejitev v skladu s Prilogo XV v zvezi z namerno uporabo dodanih mikroplastičnih delcev vsem vrstam proizvodov za potrošniško ali profesionalno uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Svet je na zasedanju 25. junija 2018 sprejel sklepe o uresničevanju akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo, v katerih je jasno podprl ukrepe, sprejete na evropski in globalni ravni za omejitev uporabe mikroplastike, ki se namerno dodaja proizvodom, ter oksoplastike v Uniji, pa tudi ukrepe, predvidene v strategiji za plastiko v zvezi z zmanjšanjem mikroplastike, ki se izloča iz tekstila in avtomobilskih pnevmatik, ter z zmanjšanjem uhajanja predproizvodnih plastičnih peletov. Unija že sprejema ukrepe, saj v okviru uredbe REACH poteka proces, v okviru katerega je Komisija zaprosila Evropsko agencijo za kemikalije, naj pripravi dokumentacijo za omejitev v skladu s Prilogo XV v zvezi z namerno uporabo dodanih mikroplastičnih delcev vsem vrstam proizvodov za potrošniško ali profesionalno uporabo.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Unija bi morala sprejeti celovit pristop do vprašanja mikroplastike in vse proizvajalce spodbujati, naj strogo omejijo delce mikroplastike v svojih formulacijah, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti proizvajalcem tekstila in pnevmatik, saj sintetična oblačila in pnevmatike prispevajo 63 % mikroplastike, ki konča neposredno v vodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Unija bi morala sprejeti celovit pristop do vprašanja mikroplastike in vse proizvajalce spodbujati, naj strogo omejijo delce mikroplastike v svojih formulacijah, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti proizvajalcem tekstila in pnevmatik, saj sintetična oblačila in pnevmatike prispevajo 63 % mikroplastike, ki konča neposredno v vodi.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Veljavna zakonodaja Unije (40) in instrumenti politike zagotavljajo nekaj regulativnih odzivov za obravnavanje morskih odpadkov. Zlasti so odpadki iz plastike predmet splošnih ukrepov in ciljev Unije na področju ravnanja z odpadki, kot sta cilj glede recikliranja odpadne plastične embalaže (41) in nedavno sprejeti cilj v strategiji za plastiko (42), tj. zagotoviti, da bo mogoče do leta 2030 reciklirati vso plastično embalažo. Vendar vpliv navedene zakonodaje na morske odpadke ni zadosten, poleg tega pa med nacionalnimi ukrepi obstajajo razlike v področju uporabe in ravni zastavljenih ciljev, da se prepreči nastajanje in zmanjša količina morskih odpadkov. Poleg tega lahko nekateri od navedenih ukrepov, zlasti tržne omejitve za plastične proizvode za enkratno uporabo, ustvarjajo ovire za trgovino in izkrivljajo konkurenco v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Veljavna zakonodaja Unije (40) in instrumenti politike zagotavljajo nekaj regulativnih odzivov za obravnavanje morskih odpadkov. Zlasti so odpadki iz plastike predmet splošnih ukrepov in ciljev Unije na področju ravnanja z odpadki, kot sta cilj glede recikliranja odpadne plastične embalaže (41) in nedavno sprejeti cilj v strategiji za plastiko (42), tj. zagotoviti, da bo mogoče do leta 2030 reciklirati vso plastično embalažo. Vendar vpliv navedene zakonodaje na morske odpadke ni zadosten, poleg tega pa med nacionalnimi ukrepi obstajajo razlike v področju uporabe in ravni zastavljenih ciljev, da se prepreči nastajanje in zmanjša količina morskih odpadkov. Poleg tega lahko nekateri od navedenih ukrepov, zlasti tržne omejitve za plastične proizvode za enkratno uporabo, ustvarjajo ovire za trgovino in izkrivljajo konkurenco v Uniji.

| (6) | Za preprečevanje (morskih) odpadkov je še vedno bistveno ustrezno ravnanje z odpadki.
  Veljavna zakonodaja Unije40
   (40) in instrumenti politike zagotavljajo nekaj regulativnih odzivov za obravnavanje morskih odpadkov. Zlasti so odpadki iz plastike predmet splošnih ukrepov in ciljev Unije na področju ravnanja z odpadki, kot sta cilj glede recikliranja odpadne plastične embalaže (41) in nedavno sprejeti cilj v strategiji za plastiko (42), tj. zagotoviti, da bo mogoče do leta 2030 reciklirati vso plastično embalažo. Vendar vpliv navedene zakonodaje na morske odpadke ni zadosten, poleg tega pa med nacionalnimi ukrepi obstajajo razlike v področju uporabe in ravni zastavljenih ciljev, da se prepreči nastajanje in zmanjša količina morskih odpadkov. Poleg tega lahko nekateri od navedenih ukrepov, zlasti tržne omejitve za plastične proizvode za enkratno uporabo, ustvarjajo ovire za trgovino in izkrivljajo konkurenco v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Za preprečevanje (morskih) odpadkov je še vedno bistveno ustrezno ravnanje z odpadki.
  Veljavna zakonodaja Unije40
   (40) in instrumenti politike zagotavljajo nekaj regulativnih odzivov za obravnavanje morskih odpadkov. Zlasti so odpadki iz plastike predmet splošnih ukrepov in ciljev Unije na področju ravnanja z odpadki, kot sta cilj glede recikliranja odpadne plastične embalaže (41) in nedavno sprejeti cilj v strategiji za plastiko (42), tj. zagotoviti, da bo mogoče do leta 2030 reciklirati vso plastično embalažo. Vendar vpliv navedene zakonodaje na morske odpadke ni zadosten, poleg tega pa med nacionalnimi ukrepi obstajajo razlike v področju uporabe in ravni zastavljenih ciljev, da se prepreči nastajanje in zmanjša količina morskih odpadkov. Poleg tega lahko nekateri od navedenih ukrepov, zlasti tržne omejitve za plastične proizvode za enkratno uporabo, ustvarjajo ovire za trgovino in izkrivljajo konkurenco v Uniji.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Spodbujanje raziskav in inovacij v sektorju embalaže je ključni dejavnik za spodbujanje bolj trajnostne vrednostne verige. Da bi to dosegli, je treba okrepiti ustrezne mehanizme financiranja v okviru evropskih orodij za načrtovanje raziskav in razvoja, kot je okvirni program EU za raziskave in inovacije (tj. Obzorje 2020), v skladu s prihodnjim strateškim programom raziskav in inovacij v zvezi s plastiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Spodbujanje raziskav in inovacij v sektorju embalaže je ključni dejavnik za spodbujanje bolj trajnostne vrednostne verige. Da bi to dosegli, je treba okrepiti ustrezne mehanizme financiranja v okviru evropskih orodij za načrtovanje raziskav in razvoja, kot je okvirni program EU za raziskave in inovacije (tj. Obzorje 2020), v skladu s prihodnjim strateškim programom raziskav in inovacij v zvezi s plastiko.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Da bi bila prizadevanja usmerjena tja, kjer so najbolj potrebna, bi morala Direktiva zajemati le najpogosteje najdene plastične proizvode za enkratno uporabo,
  ki
  po ocenah predstavljajo približno 86 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, najdenih, po številu, na obalah Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Da bi bila prizadevanja usmerjena tja, kjer so najbolj potrebna, bi morala Direktiva zajemati le najpogosteje najdene plastične proizvode za enkratno uporabo,
  ki
  po ocenah predstavljajo približno 86 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, najdenih, po številu, na obalah Unije.

| (7) | Da bi bila prizadevanja usmerjena tja, kjer so najbolj potrebna, bi morala Direktiva zajemati le najpogosteje najdene plastične proizvode za enkratno uporabo
  in ribolovno orodje. Plastični proizvodi za enkratno uporabo
  ,
  zajeti v to direktivo,
  po ocenah predstavljajo približno 86 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, najdenih, po številu, na obalah Unije. |
| --- | --- |

(7)

Da bi bila prizadevanja usmerjena tja, kjer so najbolj potrebna, bi morala Direktiva zajemati le najpogosteje najdene plastične proizvode za enkratno uporabo
  in ribolovno orodje. Plastični proizvodi za enkratno uporabo
  ,
  zajeti v to direktivo,
  po ocenah predstavljajo približno 86 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo, najdenih, po številu, na obalah Unije.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Ta direktiva ne posega v določbe iz Direktive 94/62/ES v zvezi s plastičnimi proizvodi za enkratno uporabo, ki se v skladu z opredelitvijo iz člena 3(1) Direktive 94/62/ES štejejo za embalažo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Ta direktiva ne posega v določbe iz Direktive 94/62/ES v zvezi s plastičnimi proizvodi za enkratno uporabo, ki se v skladu z opredelitvijo iz člena 3(1) Direktive 94/62/ES štejejo za embalažo.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | V poročilu Komisije o pregledu bi moralo biti navedeno, ali je mogoče področje uporabe razširiti na proizvode za enkratno uporabo na splošno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

V poročilu Komisije o pregledu bi moralo biti navedeno, ali je mogoče področje uporabe razširiti na proizvode za enkratno uporabo na splošno.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | Onesnaženost zemlje z večjimi kosi plastike in posledično delci ali mikroplastiko je lahko na lokalni ali regionalni ravni precejšnja. Na lokalni ravni je lahko ta onesnaženost občutna zaradi intenzivne uporabe plastike v kmetijstvu. Da bi zmanjšali učinke plastičnih odpadkov na okolje in zdravje ljudi in živali, bi bilo treba temeljito raziskati onesnaževanje s plastiko, ki izvira iz kmetijskih površin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

Onesnaženost zemlje z večjimi kosi plastike in posledično delci ali mikroplastiko je lahko na lokalni ali regionalni ravni precejšnja. Na lokalni ravni je lahko ta onesnaženost občutna zaradi intenzivne uporabe plastike v kmetijstvu. Da bi zmanjšali učinke plastičnih odpadkov na okolje in zdravje ljudi in živali, bi bilo treba temeljito raziskati onesnaževanje s plastiko, ki izvira iz kmetijskih površin.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Pri izdelavi plastičnih proizvodov bi bilo treba upoštevati njihovo celotno življenjsko dobo. Pri proizvodnji plastičnih proizvodov bi bilo treba vedno upoštevati okoljsko primerno zasnovo ter možnost reciklaže in ponovne uporabe proizvoda. Proizvajalce bi bilo treba spodbujati, da, kjer je ustrezno, pri izdelavi svojih proizvodov uporabijo enega ali več združljivih polimerov, da bi poenostavili razvrščanje in povečali možnost reciklaže v primeru plastične embalaže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Pri izdelavi plastičnih proizvodov bi bilo treba upoštevati njihovo celotno življenjsko dobo. Pri proizvodnji plastičnih proizvodov bi bilo treba vedno upoštevati okoljsko primerno zasnovo ter možnost reciklaže in ponovne uporabe proizvoda. Proizvajalce bi bilo treba spodbujati, da, kjer je ustrezno, pri izdelavi svojih proizvodov uporabijo enega ali več združljivih polimerov, da bi poenostavili razvrščanje in povečali možnost reciklaže v primeru plastične embalaže.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | S čim daljšim ohranjanjem vrednosti proizvodov in materialov ter nastajanjem manj odpadkov lahko gospodarstvo Unije postane konkurenčnejše in odpornejše ter hkrati zmanjša obremenitev dragocenih virov in okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

S čim daljšim ohranjanjem vrednosti proizvodov in materialov ter nastajanjem manj odpadkov lahko gospodarstvo Unije postane konkurenčnejše in odpornejše ter hkrati zmanjša obremenitev dragocenih virov in okolja.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Plastične proizvode za enkratno uporabo bi bilo treba obravnavati z enim ali več ukrepi, odvisno od različnih dejavnikov, kot sta razpoložljivost primernih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov ter izvedljivost spreminjanja vzorcev porabe, in od tega, v kakšnem obsegu so že zajeti v veljavni zakonodaji Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Plastične proizvode za enkratno uporabo bi bilo treba obravnavati z enim ali več ukrepi, odvisno od različnih dejavnikov, kot sta razpoložljivost primernih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov ter izvedljivost spreminjanja vzorcev porabe, in od tega, v kakšnem obsegu so že zajeti v veljavni zakonodaji Unije.

| (10) | Plastične proizvode za enkratno uporabo bi bilo treba obravnavati z enim ali več ukrepi, odvisno od različnih dejavnikov, kot sta razpoložljivost primernih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov
  , pri čemer se upoštevajo načela življenjskih ciklov,
  ter izvedljivost spreminjanja vzorcev porabe, in od tega, v kakšnem obsegu so že zajeti v veljavni zakonodaji Unije. |
| --- | --- |

(10)

Plastične proizvode za enkratno uporabo bi bilo treba obravnavati z enim ali več ukrepi, odvisno od različnih dejavnikov, kot sta razpoložljivost primernih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov
  , pri čemer se upoštevajo načela življenjskih ciklov,
  ter izvedljivost spreminjanja vzorcev porabe, in od tega, v kakšnem obsegu so že zajeti v veljavni zakonodaji Unije.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Za nekatere plastične proizvode za enkratno uporabo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi še niso enostavno dostopni, poraba večine takih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo pa naj bi se po
  pričakovanji
  povečala. Za spremembo tega trenda in spodbujanje prizadevanj za
  bolj
  trajnostne rešitve bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  znatnega
  zmanjšanja porabe zadevnih proizvodov, ne da bi bile ogrožene higiena živil ali varnost hrane, dobre higienske prakse, dobre proizvodne prakse, informacije za potrošnike ali zahteve glede sledljivosti iz živilske zakonodaje Unije (44). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Za nekatere plastične proizvode za enkratno uporabo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi še niso enostavno dostopni, poraba večine takih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo pa naj bi se po
  pričakovanji
  povečala. Za spremembo tega trenda in spodbujanje prizadevanj za
  bolj
  trajnostne rešitve bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  znatnega
  zmanjšanja porabe zadevnih proizvodov, ne da bi bile ogrožene higiena živil ali varnost hrane, dobre higienske prakse, dobre proizvodne prakse, informacije za potrošnike ali zahteve glede sledljivosti iz živilske zakonodaje Unije (44).

| (11) | Za nekatere plastične proizvode za enkratno uporabo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi še niso enostavno dostopni, poraba večine takih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo pa naj bi se po
  pričakovanjih
  povečala. Za spremembo tega trenda in spodbujanje prizadevanj za
  varne in
  trajnostne rešitve bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  ambicioznega in trajnega
  zmanjšanja porabe zadevnih proizvodov,
  kot v primeru plastičnih vrečk v skladu z Direktivo 94/62/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2015/720 Evropskega parlamenta in Sveta

   (43a) ne da bi bile ogrožene higiena živil ali varnost hrane, dobre higienske prakse, dobre proizvodne prakse, informacije za potrošnike ali zahteve glede sledljivosti iz živilske zakonodaje Unije (44).
  Ti ukrepi bi se morali uporabljati za posode za živila, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: živila so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode brez dodatne priprave. Države članice bi si morale prizadevati za čim bolj ambiciozne ukrepe, ki bi bili sorazmerni z resnostjo tveganja za smetenje z različnimi proizvodi in uporabami. Države članice bi morale sprejeti nacionalne cilje za količinsko opredelitev učinkov ukrepov, sprejetih za dosego ambicioznega in trajnega zmanjšanja. Države članice bi morale spodbujati uporabo proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo in jih je mogoče po tem, ko postanejo odpadki, pripraviti za ponovno uporabo in recikliranje, ne da bi ovirale prosti pretok blaga na notranjem trgu. Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati vpliv proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu, tudi ko se nahajajo v morskem okolju, in hierarhijo ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(11)

Za nekatere plastične proizvode za enkratno uporabo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi še niso enostavno dostopni, poraba večine takih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo pa naj bi se po
  pričakovanjih
  povečala. Za spremembo tega trenda in spodbujanje prizadevanj za
  varne in
  trajnostne rešitve bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  ambicioznega in trajnega
  zmanjšanja porabe zadevnih proizvodov,
  kot v primeru plastičnih vrečk v skladu z Direktivo 94/62/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2015/720 Evropskega parlamenta in Sveta

   (43a) ne da bi bile ogrožene higiena živil ali varnost hrane, dobre higienske prakse, dobre proizvodne prakse, informacije za potrošnike ali zahteve glede sledljivosti iz živilske zakonodaje Unije (44).
  Ti ukrepi bi se morali uporabljati za posode za živila, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: živila so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode brez dodatne priprave. Države članice bi si morale prizadevati za čim bolj ambiciozne ukrepe, ki bi bili sorazmerni z resnostjo tveganja za smetenje z različnimi proizvodi in uporabami. Države članice bi morale sprejeti nacionalne cilje za količinsko opredelitev učinkov ukrepov, sprejetih za dosego ambicioznega in trajnega zmanjšanja. Države članice bi morale spodbujati uporabo proizvodov, ki so primerni za večkratno uporabo in jih je mogoče po tem, ko postanejo odpadki, pripraviti za ponovno uporabo in recikliranje, ne da bi ovirale prosti pretok blaga na notranjem trgu. Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati vpliv proizvodov v njihovem celotnem življenjskem ciklu, tudi ko se nahajajo v morskem okolju, in hierarhijo ravnanja z odpadki.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Filtri za tobačne proizvode so drugi najpogosteje zavrženi plastični proizvod za enkratno uporabo. Čeprav se zdi, da se tržni delež celuloznih filtrov za tobačne proizvode, pridobljenih iz rastlin, povečuje, sprejemljivost razpoložljivih alternativnih proizvodov ni jasna. Poleg tega se ogromen vpliv, ki ga imajo tobačni proizvodi s filtri na okolje, ne sme zanemariti, saj filter lahko razpade na manjše plastične koščke. Rabljeni tobačni filtri vsebujejo tudi številne za okolje škodljive kemikalije, med katerimi je vsaj 50 znanih snovi, ki so rakotvorne za ljudi, pa tudi težke kovine, ki lahko pronicajo iz filtra in onesnažijo okoliška zemljišča, zrak in morsko okolje. Da bi odpravili posledice, ki jih imajo za okolje odpadki po uporabi, so potrebni zelo različni ukrepi za tobačne proizvode s filtri, ki segajo od zmanjšanja števila filtrov za enkratno uporabo, ki vsebujejo plastiko, do razširjene odgovornosti proizvajalca, da se zagotovi odgovorno odstranjevanje in kritje stroškov za čiščenje odpadkov. Za odpravo velikih stroškov zbiranja in razvrščanja, ki jih trenutno nosijo davkoplačevalci, bi morale sheme razširjene odgovornosti proizvajalca kriti stroške čiščenja odpadkov in stroške ustrezne infrastrukture za zbiranje odpadkov. Države članice bi lahko v okviru teh ukrepov oblikovale spodbude za predelavo cigaretnih ogorkov, da se očisti celulozni acetat, to je plastični material, ki predstavlja 60 % sestave cigaretnih filtrov, in njihovo pretvorbo v nove plastične predmete. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Filtri za tobačne proizvode so drugi najpogosteje zavrženi plastični proizvod za enkratno uporabo. Čeprav se zdi, da se tržni delež celuloznih filtrov za tobačne proizvode, pridobljenih iz rastlin, povečuje, sprejemljivost razpoložljivih alternativnih proizvodov ni jasna. Poleg tega se ogromen vpliv, ki ga imajo tobačni proizvodi s filtri na okolje, ne sme zanemariti, saj filter lahko razpade na manjše plastične koščke. Rabljeni tobačni filtri vsebujejo tudi številne za okolje škodljive kemikalije, med katerimi je vsaj 50 znanih snovi, ki so rakotvorne za ljudi, pa tudi težke kovine, ki lahko pronicajo iz filtra in onesnažijo okoliška zemljišča, zrak in morsko okolje. Da bi odpravili posledice, ki jih imajo za okolje odpadki po uporabi, so potrebni zelo različni ukrepi za tobačne proizvode s filtri, ki segajo od zmanjšanja števila filtrov za enkratno uporabo, ki vsebujejo plastiko, do razširjene odgovornosti proizvajalca, da se zagotovi odgovorno odstranjevanje in kritje stroškov za čiščenje odpadkov. Za odpravo velikih stroškov zbiranja in razvrščanja, ki jih trenutno nosijo davkoplačevalci, bi morale sheme razširjene odgovornosti proizvajalca kriti stroške čiščenja odpadkov in stroške ustrezne infrastrukture za zbiranje odpadkov. Države članice bi lahko v okviru teh ukrepov oblikovale spodbude za predelavo cigaretnih ogorkov, da se očisti celulozni acetat, to je plastični material, ki predstavlja 60 % sestave cigaretnih filtrov, in njihovo pretvorbo v nove plastične predmete.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Za druge plastične proizvode za enkratno uporabo so že na voljo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, ki so prav tako cenovno dostopni. Za omejitev škodljivega vpliva takih proizvodov na okolje bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj prepovejo njihovo dajanje na trg Unije. S tem bi se spodbujala uporaba enostavno dostopnih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov, pa tudi inovativne rešitve za bolj trajnostne poslovne modele, alternativne proizvode za ponovno uporabo in uporabo nadomestnih materialov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Za druge plastične proizvode za enkratno uporabo so že na voljo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, ki so prav tako cenovno dostopni. Za omejitev škodljivega vpliva takih proizvodov na okolje bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj prepovejo njihovo dajanje na trg Unije. S tem bi se spodbujala uporaba enostavno dostopnih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov, pa tudi inovativne rešitve za bolj trajnostne poslovne modele, alternativne proizvode za ponovno uporabo in uporabo nadomestnih materialov.

| (12) | Za druge plastične proizvode za enkratno uporabo so že na voljo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, ki so prav tako cenovno dostopni. Za omejitev škodljivega vpliva takih proizvodov na okolje bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj prepovejo njihovo dajanje na trg Unije. S tem bi se spodbujala uporaba enostavno dostopnih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov,
  skladnih z veljavnimi standardi prava Unije,
  pa tudi inovativne rešitve za bolj trajnostne poslovne modele, alternativne proizvode za ponovno uporabo in uporabo nadomestnih materialov
  v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določena v členu 4 Direktive 2008/98/ES
  .
  Tržne omejitve, uvedene s to direktivo, bi morale zajemati tudi proizvode iz oksorazgradljive plastike, saj se ta vrsta plastike ne more ustrezno biološko razgraditi in zato prispeva k onesnaževanju okolja z mikroplastiko, ni primerna za kompostiranje, negativno vpliva na recikliranje običajne plastike in ne zagotavlja dokazanih okoljskih koristi. Glede na veliko razširjenost odpadkov iz polistirena v morskem okolju in razpoložljivost alternativnih proizvodov je treba omejiti tudi posode za živila in vsebnike za pijačo za enkratno uporabo iz ekspandiranega polistirena. |
| --- | --- |

(12)

Za druge plastične proizvode za enkratno uporabo so že na voljo primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, ki so prav tako cenovno dostopni. Za omejitev škodljivega vpliva takih proizvodov na okolje bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj prepovejo njihovo dajanje na trg Unije. S tem bi se spodbujala uporaba enostavno dostopnih in bolj trajnostnih alternativnih proizvodov,
  skladnih z veljavnimi standardi prava Unije,
  pa tudi inovativne rešitve za bolj trajnostne poslovne modele, alternativne proizvode za ponovno uporabo in uporabo nadomestnih materialov
  v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, kot je določena v členu 4 Direktive 2008/98/ES
  .
  Tržne omejitve, uvedene s to direktivo, bi morale zajemati tudi proizvode iz oksorazgradljive plastike, saj se ta vrsta plastike ne more ustrezno biološko razgraditi in zato prispeva k onesnaževanju okolja z mikroplastiko, ni primerna za kompostiranje, negativno vpliva na recikliranje običajne plastike in ne zagotavlja dokazanih okoljskih koristi. Glede na veliko razširjenost odpadkov iz polistirena v morskem okolju in razpoložljivost alternativnih proizvodov je treba omejiti tudi posode za živila in vsebnike za pijačo za enkratno uporabo iz ekspandiranega polistirena.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Ko gre za plastične krožnike in jedilni pribor je primerno predvideti daljši rok za uvedbo prepovedi njihovega dajanja na trg Unije, kadar je to ustrezno utemeljeno in da se zagotovi neprekinjenost nekaterih socialnih storitev, kot sta priprava in dostava hrane v izobraževalnih ustanovah, in storitev zdravstvenega varstva, čeprav so na voljo ustrezni in bolj trajnostni alternativni proizvodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Ko gre za plastične krožnike in jedilni pribor je primerno predvideti daljši rok za uvedbo prepovedi njihovega dajanja na trg Unije, kadar je to ustrezno utemeljeno in da se zagotovi neprekinjenost nekaterih socialnih storitev, kot sta priprava in dostava hrane v izobraževalnih ustanovah, in storitev zdravstvenega varstva, čeprav so na voljo ustrezni in bolj trajnostni alternativni proizvodi.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Ukrepi iz te direktive, ki spodbujajo uporabo alternativnih proizvodov, ki niso izdelani iz plastike, v nobenem primeru ne bi smeli povečati škodljivih učinkov za okolje in podnebje, kot so na primer dodatne emisije CO2 ali izkoriščanje dragocenih virov. Čeprav je veliko alternativnih proizvodov, ki niso izdelani iz plastike, proizvedenih iz naravnih virov in se zanje pričakuje, da izvirajo iz biogospodarstva, je zlasti pomembno zagotoviti trajnost teh materialov. V zvezi s hierarhijo odpadkov bi bilo treba pri ukrepih iz te direktive in njihovem izvajanju vedno dajati prednost preprečevanju nastajanja odpadkov oziroma prehodu na proizvode, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, in ne drugim alternativnim proizvodom za enkratno uporabo, tudi če niso izdelani iz plastike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Ukrepi iz te direktive, ki spodbujajo uporabo alternativnih proizvodov, ki niso izdelani iz plastike, v nobenem primeru ne bi smeli povečati škodljivih učinkov za okolje in podnebje, kot so na primer dodatne emisije CO2 ali izkoriščanje dragocenih virov. Čeprav je veliko alternativnih proizvodov, ki niso izdelani iz plastike, proizvedenih iz naravnih virov in se zanje pričakuje, da izvirajo iz biogospodarstva, je zlasti pomembno zagotoviti trajnost teh materialov. V zvezi s hierarhijo odpadkov bi bilo treba pri ukrepih iz te direktive in njihovem izvajanju vedno dajati prednost preprečevanju nastajanja odpadkov oziroma prehodu na proizvode, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, in ne drugim alternativnim proizvodom za enkratno uporabo, tudi če niso izdelani iz plastike.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Pokrovčki in zamaški vsebnikov za pijačo
  , katerih velik del je izdelan
  iz plastike, spadajo med plastične proizvode za enkratno uporabo, ki so najpogosteje najdeni na obalah Unije. Zato bi moralo biti dajanje na trg vsebnikov za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, dovoljeno le, če izpolnjujejo posebne zahteve glede zasnove proizvodov, ki znatno zmanjšujejo uhajanje pokrovčkov in zamaškov vsebnikov za pijačo v okolje. Za vsebnike za pijačo, ki so plastični proizvodi in embalaža za enkratno uporabo, je ta zahteva dodana osnovnim zahtevam glede sestave ter možnosti ponovne uporabe in predelave embalaže, vključno z recikliranjem, ki so določene v Prilogi II k Direktivi 94/62/ES. Za lažje zagotavljanje skladnosti z zahtevo glede zasnove proizvodov in za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga je treba oblikovati harmonizirani standard, sprejet v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (45), skladnost s takim standardom pa bi morala omogočati domnevo o skladnosti z navedenimi zahtevami. Za razvoj harmoniziranega standarda in omogočanje proizvajalcem, da svoje proizvodne verige prilagodijo izpolnjevanju zahteve glede zasnove proizvodov, bi bilo treba predvideti dovolj časa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Pokrovčki in zamaški vsebnikov za pijačo
  , katerih velik del je izdelan
  iz plastike, spadajo med plastične proizvode za enkratno uporabo, ki so najpogosteje najdeni na obalah Unije. Zato bi moralo biti dajanje na trg vsebnikov za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, dovoljeno le, če izpolnjujejo posebne zahteve glede zasnove proizvodov, ki znatno zmanjšujejo uhajanje pokrovčkov in zamaškov vsebnikov za pijačo v okolje. Za vsebnike za pijačo, ki so plastični proizvodi in embalaža za enkratno uporabo, je ta zahteva dodana osnovnim zahtevam glede sestave ter možnosti ponovne uporabe in predelave embalaže, vključno z recikliranjem, ki so določene v Prilogi II k Direktivi 94/62/ES. Za lažje zagotavljanje skladnosti z zahtevo glede zasnove proizvodov in za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga je treba oblikovati harmonizirani standard, sprejet v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (45), skladnost s takim standardom pa bi morala omogočati domnevo o skladnosti z navedenimi zahtevami. Za razvoj harmoniziranega standarda in omogočanje proizvajalcem, da svoje proizvodne verige prilagodijo izpolnjevanju zahteve glede zasnove proizvodov, bi bilo treba predvideti dovolj časa.

| (13) | Pokrovčki in zamaški vsebnikov za pijačo iz plastike, spadajo med plastične proizvode za enkratno uporabo, ki so najpogosteje najdeni na obalah Unije. Zato bi moralo biti dajanje na trg vsebnikov za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, dovoljeno le, če izpolnjujejo posebne zahteve glede zasnove proizvodov, ki znatno zmanjšujejo uhajanje pokrovčkov in zamaškov vsebnikov za pijačo v okolje
  in povečujejo obseg recikliranja
  . Za vsebnike za pijačo, ki so plastični proizvodi in embalaža za enkratno uporabo, je ta zahteva dodana osnovnim zahtevam glede sestave ter možnosti ponovne uporabe in predelave embalaže, vključno z recikliranjem, ki so določene v Prilogi II k Direktivi 94/62/ES. Za lažje zagotavljanje skladnosti z zahtevo glede zasnove proizvodov in za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga je treba oblikovati harmonizirani standard, sprejet v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (45), skladnost s takim standardom pa bi morala omogočati domnevo o skladnosti z navedenimi zahtevami. Za razvoj harmoniziranega standarda in omogočanje proizvajalcem, da svoje proizvodne verige prilagodijo izpolnjevanju zahteve glede zasnove proizvodov, bi bilo treba predvideti dovolj časa.
  Da bi zagotovili krožno uporabo plastičnih proizvodov, je treba zagotoviti uvajanje recikliranih materialov na trg. Zato je primerno uvesti zahtevo po obvezni minimalni vsebnosti reciklirane plastike v nekaterih proizvodih. |
| --- | --- |

(13)

Pokrovčki in zamaški vsebnikov za pijačo iz plastike, spadajo med plastične proizvode za enkratno uporabo, ki so najpogosteje najdeni na obalah Unije. Zato bi moralo biti dajanje na trg vsebnikov za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, dovoljeno le, če izpolnjujejo posebne zahteve glede zasnove proizvodov, ki znatno zmanjšujejo uhajanje pokrovčkov in zamaškov vsebnikov za pijačo v okolje
  in povečujejo obseg recikliranja
  . Za vsebnike za pijačo, ki so plastični proizvodi in embalaža za enkratno uporabo, je ta zahteva dodana osnovnim zahtevam glede sestave ter možnosti ponovne uporabe in predelave embalaže, vključno z recikliranjem, ki so določene v Prilogi II k Direktivi 94/62/ES. Za lažje zagotavljanje skladnosti z zahtevo glede zasnove proizvodov in za zagotovitev nemotenega delovanja notranjega trga je treba oblikovati harmonizirani standard, sprejet v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (45), skladnost s takim standardom pa bi morala omogočati domnevo o skladnosti z navedenimi zahtevami. Za razvoj harmoniziranega standarda in omogočanje proizvajalcem, da svoje proizvodne verige prilagodijo izpolnjevanju zahteve glede zasnove proizvodov, bi bilo treba predvideti dovolj časa.
  Da bi zagotovili krožno uporabo plastičnih proizvodov, je treba zagotoviti uvajanje recikliranih materialov na trg. Zato je primerno uvesti zahtevo po obvezni minimalni vsebnosti reciklirane plastike v nekaterih proizvodih.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | V okviru pregleda, ki ga je treba opraviti v skladu s členom 9(5) Direktive 94/62/ES, bi morala Komisija upoštevati relativne lastnosti različnih embalažnih materialov, vključno s sestavljenimi materiali, na podlagi ocen življenjskega cikla, pri čemer bi morala obravnavati zlasti preprečevanje in zasnovo za krožnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

V okviru pregleda, ki ga je treba opraviti v skladu s členom 9(5) Direktive 94/62/ES, bi morala Komisija upoštevati relativne lastnosti različnih embalažnih materialov, vključno s sestavljenimi materiali, na podlagi ocen življenjskega cikla, pri čemer bi morala obravnavati zlasti preprečevanje in zasnovo za krožnost.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Uporaba nevarnih kemikalij v higienskih vložkih, tamponih in aplikatorjih za tampone bi morala biti zaradi zdravja žensk odsvetovana. Prav tako je bistvenega pomena, da se dajo na voljo ekonomsko vzdržnejše rešitve za večkratno uporabo, ki bodo ženskam zagotavljale dostop do družabnega življenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Uporaba nevarnih kemikalij v higienskih vložkih, tamponih in aplikatorjih za tampone bi morala biti zaradi zdravja žensk odsvetovana. Prav tako je bistvenega pomena, da se dajo na voljo ekonomsko vzdržnejše rešitve za večkratno uporabo, ki bodo ženskam zagotavljale dostop do družabnega življenja.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Nekateri plastični proizvodi za enkratno uporabo končajo v okolju zaradi neustreznega odstranjevanja prek kanalizacije ali drugega neustreznega spuščanja v okolje. Zato bi morale za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki se pogosto odvržejo v kanalizacijo ali drugače neustrezno odstranijo, veljati zahteve za označevanje. Z označevanjem bi bilo treba potrošnike obveščati o ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati,
  in/ali
  negativnih vplivih odpadkov na okolje zaradi neustreznega odstranjevanja. Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastila za vzpostavitev usklajenega načina označevanja, pri čemer bi morala, kjer je to ustrezno, preveriti dojemanje predlaganega označevanja pri reprezentativnih skupinah potrošnikov, da bi zagotovila, da je učinkovito
  in
  da ga je mogoče jasno razumeti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Nekateri plastični proizvodi za enkratno uporabo končajo v okolju zaradi neustreznega odstranjevanja prek kanalizacije ali drugega neustreznega spuščanja v okolje. Zato bi morale za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki se pogosto odvržejo v kanalizacijo ali drugače neustrezno odstranijo, veljati zahteve za označevanje. Z označevanjem bi bilo treba potrošnike obveščati o ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati,
  in/ali
  negativnih vplivih odpadkov na okolje zaradi neustreznega odstranjevanja. Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastila za vzpostavitev usklajenega načina označevanja, pri čemer bi morala, kjer je to ustrezno, preveriti dojemanje predlaganega označevanja pri reprezentativnih skupinah potrošnikov, da bi zagotovila, da je učinkovito
  in
  da ga je mogoče jasno razumeti.

| (14) | Nekateri plastični proizvodi za enkratno uporabo končajo v okolju zaradi neustreznega odstranjevanja prek kanalizacije ali drugega neustreznega spuščanja v okolje.
  Odstranjevanje prek kanalizacije lahko poleg tega povzroči znatno gospodarsko škodo za kanalizacijska omrežja, saj ovira delovanje črpalk in maši cevi. Za te proizvode je pogosto na voljo zelo malo informacij o lastnostih materiala, iz katerega so proizvodi narejeni, in ustreznem odstranjevanju.
  Zato bi morale za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki se pogosto odvržejo v kanalizacijo ali drugače neustrezno odstranijo, veljati zahteve za označevanje
  izvajati pa bi se morali tudi ukrepi za ozaveščanje
  . Z označevanjem bi bilo treba potrošnike obveščati o ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati, negativnih vplivih odpadkov na okolje zaradi neustreznega odstranjevanja
  , prisotnosti plastike v proizvodu in možnosti za recikliranje proizvoda
  . Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastila za vzpostavitev usklajenega načina označevanja, pri čemer bi morala, kjer je to ustrezno, preveriti dojemanje predlaganega označevanja pri reprezentativnih skupinah potrošnikov, da bi zagotovila, da je učinkovito, da ga je mogoče jasno razumeti
  in da ni zavajajoče, upoštevati pa bi morala tudi veljavne prostovoljne sporazume. |
| --- | --- |

(14)

Nekateri plastični proizvodi za enkratno uporabo končajo v okolju zaradi neustreznega odstranjevanja prek kanalizacije ali drugega neustreznega spuščanja v okolje.
  Odstranjevanje prek kanalizacije lahko poleg tega povzroči znatno gospodarsko škodo za kanalizacijska omrežja, saj ovira delovanje črpalk in maši cevi. Za te proizvode je pogosto na voljo zelo malo informacij o lastnostih materiala, iz katerega so proizvodi narejeni, in ustreznem odstranjevanju.
  Zato bi morale za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki se pogosto odvržejo v kanalizacijo ali drugače neustrezno odstranijo, veljati zahteve za označevanje
  izvajati pa bi se morali tudi ukrepi za ozaveščanje
  . Z označevanjem bi bilo treba potrošnike obveščati o ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati, negativnih vplivih odpadkov na okolje zaradi neustreznega odstranjevanja
  , prisotnosti plastike v proizvodu in možnosti za recikliranje proizvoda
  . Komisiji bi bilo treba podeliti pooblastila za vzpostavitev usklajenega načina označevanja, pri čemer bi morala, kjer je to ustrezno, preveriti dojemanje predlaganega označevanja pri reprezentativnih skupinah potrošnikov, da bi zagotovila, da je učinkovito, da ga je mogoče jasno razumeti
  in da ni zavajajoče, upoštevati pa bi morala tudi veljavne prostovoljne sporazume.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Kar zadeva plastične proizvode za enkratno uporabo, za katere ne obstajajo enostavno dostopni, primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti tudi sheme razširjene odgovornosti proizvajalca za kritje stroškov ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja, pa tudi stroškov ukrepov ozaveščanja za preprečevanje nastajanja in zmanjšanje količine takih odpadkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Kar zadeva plastične proizvode za enkratno uporabo, za katere ne obstajajo enostavno dostopni, primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti tudi sheme razširjene odgovornosti proizvajalca za kritje stroškov ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja, pa tudi stroškov ukrepov ozaveščanja za preprečevanje nastajanja in zmanjšanje količine takih odpadkov.

| (15) | Kar zadeva plastične proizvode za enkratno uporabo, za katere ne obstajajo enostavno dostopni, primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti tudi sheme razširjene odgovornosti proizvajalca za kritje
  potrebnih
  stroškov ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja, pa tudi stroškov ukrepov ozaveščanja za preprečevanje nastajanja in zmanjšanje količine takih odpadkov
  , ter da se obravnava vprašanje neprimernega ravnanja potrošnikov. Ti stroški ne bi smeli presegati stroškov, potrebnih za stroškovno učinkovito opravljanje omenjenih storitev, in bi se morali določiti na pregleden način med zadevnimi udeleženci. Stroški odstranjevanja odpadkov bi morali biti sorazmerni in bi morali temeljiti na jasnih ciljih, določenih v skladu s členom 8a(1) Direktive 2008/98/ES. V ciljih bi moral biti opredeljen obseg dejavnosti odstranjevanja, ki so zajete v shemo razširjene odgovornosti proizvajalca, v skladu z ustreznimi obveznostmi glede preprečevanja nastajanja odpadkov in morskih odpadkov v pravu Unije. Te dejavnosti bi na primer morale vključevati preprečevanje nastajanja odpadkov, zbiranje odpadkov na ulicah, tržnicah in drugih javnih prostorih in med javnimi dogodki, ne bi pa smele vključevati operacij, za katere javni organi niso pristojni, vključno s čiščenjem morij in oceanov. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva plastične proizvode za enkratno uporabo, za katere ne obstajajo enostavno dostopni, primerni in bolj trajnostni alternativni proizvodi, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti tudi sheme razširjene odgovornosti proizvajalca za kritje
  potrebnih
  stroškov ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja, pa tudi stroškov ukrepov ozaveščanja za preprečevanje nastajanja in zmanjšanje količine takih odpadkov
  , ter da se obravnava vprašanje neprimernega ravnanja potrošnikov. Ti stroški ne bi smeli presegati stroškov, potrebnih za stroškovno učinkovito opravljanje omenjenih storitev, in bi se morali določiti na pregleden način med zadevnimi udeleženci. Stroški odstranjevanja odpadkov bi morali biti sorazmerni in bi morali temeljiti na jasnih ciljih, določenih v skladu s členom 8a(1) Direktive 2008/98/ES. V ciljih bi moral biti opredeljen obseg dejavnosti odstranjevanja, ki so zajete v shemo razširjene odgovornosti proizvajalca, v skladu z ustreznimi obveznostmi glede preprečevanja nastajanja odpadkov in morskih odpadkov v pravu Unije. Te dejavnosti bi na primer morale vključevati preprečevanje nastajanja odpadkov, zbiranje odpadkov na ulicah, tržnicah in drugih javnih prostorih in med javnimi dogodki, ne bi pa smele vključevati operacij, za katere javni organi niso pristojni, vključno s čiščenjem morij in oceanov.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Ekonomske spodbude lahko vplivajo na izbiro potrošnika, ga k potrošniškim navadam spodbujajo ali od njih odvračajo in se tako lahko uporabijo kot učinkovito orodje višje v verigi za zmanjšanje vpliva nekaterih vrst plastike na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Ekonomske spodbude lahko vplivajo na izbiro potrošnika, ga k potrošniškim navadam spodbujajo ali od njih odvračajo in se tako lahko uporabijo kot učinkovito orodje višje v verigi za zmanjšanje vpliva nekaterih vrst plastike na okolje.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Velik del plastike v morskih odpadkih, ki izvira iz opuščenega, izgubljenega in zavrženega ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, kaže, da veljavne pravne zahteve (46) ne zagotavljajo zadostnih spodbud za vračanje takega ribolovnega orodja na obalo za zbiranje in obdelavo. S sistemom posrednih pristojbin, predvidenim v zakonodaji Unije o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za sprejem odpadkov z ladij, je odvzeta spodbuda za ladje, da svoje odpadke spuščajo v morje, in zagotovljena pravica do oddaje odpadkov. Vendar bi moral navedeni sistem biti dopolnjen z dodatnimi finančnimi spodbudami za ribiče, da bi svoje zavrženo ribolovno orodje dostavili na obalo, da bi se izognili morebitnemu zvišanju neposredne pristojbine za odpadke, ki jo je treba plačati. Ker imajo plastični sestavni deli ribolovnega orodja velik potencial za recikliranje, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti razširjeno odgovornost proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, za olajšanje ločenega zbiranja odpadnega ribolovnega orodja in financiranje ustreznega ravnanja s takim odpadnim ribolovnim orodjem, zlasti recikliranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Velik del plastike v morskih odpadkih, ki izvira iz opuščenega, izgubljenega in zavrženega ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, kaže, da veljavne pravne zahteve (46) ne zagotavljajo zadostnih spodbud za vračanje takega ribolovnega orodja na obalo za zbiranje in obdelavo. S sistemom posrednih pristojbin, predvidenim v zakonodaji Unije o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za sprejem odpadkov z ladij, je odvzeta spodbuda za ladje, da svoje odpadke spuščajo v morje, in zagotovljena pravica do oddaje odpadkov. Vendar bi moral navedeni sistem biti dopolnjen z dodatnimi finančnimi spodbudami za ribiče, da bi svoje zavrženo ribolovno orodje dostavili na obalo, da bi se izognili morebitnemu zvišanju neposredne pristojbine za odpadke, ki jo je treba plačati. Ker imajo plastični sestavni deli ribolovnega orodja velik potencial za recikliranje, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti razširjeno odgovornost proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, za olajšanje ločenega zbiranja odpadnega ribolovnega orodja in financiranje ustreznega ravnanja s takim odpadnim ribolovnim orodjem, zlasti recikliranja.

| (16) | Velik del plastike v morskih odpadkih, ki izvira iz opuščenega, izgubljenega in zavrženega ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, kaže, da veljavne pravne zahteve (46) ne zagotavljajo zadostnih spodbud za vračanje takega ribolovnega orodja na obalo za zbiranje in obdelavo.
  Uredba (ES) št. 1224/2009 določa, da če se izgubljenega ribolovnega orodja ne da izvleči, kapitan plovila to sporoči pristojnemu organu svoje države članice zastave. Države članice bi morale zbirati in evidentirati ustrezne podatke o izgubljenem ribolovnem orodju ter jih enkrat letno posredovati Komisiji, da se zagotovi usklajeno spremljanje.
  S sistemom posrednih pristojbin, predvidenim v zakonodaji Unije o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za sprejem odpadkov z ladij, je odvzeta spodbuda za ladje, da svoje odpadke spuščajo v morje, in zagotovljena pravica do oddaje odpadkov. Vendar bi moral navedeni sistem biti dopolnjen z dodatnimi finančnimi spodbudami za ribiče, da bi svoje zavrženo ribolovno orodje dostavili na obalo, da bi se izognili morebitnemu zvišanju neposredne pristojbine za odpadke, ki jo je treba plačati. Ker imajo plastični sestavni deli ribolovnega orodja velik potencial za recikliranje, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti razširjeno odgovornost proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, za olajšanje ločenega zbiranja odpadnega ribolovnega orodja in financiranje ustreznega ravnanja s takim odpadnim ribolovnim orodjem, zlasti recikliranja.
  Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se finančni prispevki, ki jih proizvajalci ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, plačajo v skladu s svojimi obveznostmi razširjene odgovornosti, prilagodijo zlasti glede na trpežnost, primernost za popravilo ter možnost ponovne uporabe in recikliranja tega ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

(16)

Velik del plastike v morskih odpadkih, ki izvira iz opuščenega, izgubljenega in zavrženega ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, kaže, da veljavne pravne zahteve (46) ne zagotavljajo zadostnih spodbud za vračanje takega ribolovnega orodja na obalo za zbiranje in obdelavo.
  Uredba (ES) št. 1224/2009 določa, da če se izgubljenega ribolovnega orodja ne da izvleči, kapitan plovila to sporoči pristojnemu organu svoje države članice zastave. Države članice bi morale zbirati in evidentirati ustrezne podatke o izgubljenem ribolovnem orodju ter jih enkrat letno posredovati Komisiji, da se zagotovi usklajeno spremljanje.
  S sistemom posrednih pristojbin, predvidenim v zakonodaji Unije o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za sprejem odpadkov z ladij, je odvzeta spodbuda za ladje, da svoje odpadke spuščajo v morje, in zagotovljena pravica do oddaje odpadkov. Vendar bi moral navedeni sistem biti dopolnjen z dodatnimi finančnimi spodbudami za ribiče, da bi svoje zavrženo ribolovno orodje dostavili na obalo, da bi se izognili morebitnemu zvišanju neposredne pristojbine za odpadke, ki jo je treba plačati. Ker imajo plastični sestavni deli ribolovnega orodja velik potencial za recikliranje, bi morale države članice v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ uvesti razširjeno odgovornost proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, za olajšanje ločenega zbiranja odpadnega ribolovnega orodja in financiranje ustreznega ravnanja s takim odpadnim ribolovnim orodjem, zlasti recikliranja.
  Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se finančni prispevki, ki jih proizvajalci ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, plačajo v skladu s svojimi obveznostmi razširjene odgovornosti, prilagodijo zlasti glede na trpežnost, primernost za popravilo ter možnost ponovne uporabe in recikliranja tega ribolovnega orodja.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | V okviru razširjene odgovornosti proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, bi morale države članice spremljati, ocenjevati, zbirati in reciklirati ribolovno orodje, da bi dosegle kvantitativne cilje glede zbiranja in recikliranja ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, iz te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

V okviru razširjene odgovornosti proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, bi morale države članice spremljati, ocenjevati, zbirati in reciklirati ribolovno orodje, da bi dosegle kvantitativne cilje glede zbiranja in recikliranja ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, iz te direktive.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | V strateških načrtih skupne kmetijske politike (SKP) bi bilo treba obravnavati problematiko plastičnih odpadkov v kmetijstvu, Komisija pa bi morala po potrebi uvesti standard za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč, ko gre za plastične odpadke, kot nov element okrepljene pogojenosti v vmesnem obdobju, tj. do leta 2023. Za kmete bi veljala nova zahteva glede navzkrižne skladnosti, v skladu s katero bi bili zavezani uporabljati storitve pooblaščenega podjetja za ravnanje z odpadki, ki bi poskrbelo za zbiranje in recikliranje plastike ter vodilo evidence o ustreznem ravnanju s plastičnimi odpadki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

V strateških načrtih skupne kmetijske politike (SKP) bi bilo treba obravnavati problematiko plastičnih odpadkov v kmetijstvu, Komisija pa bi morala po potrebi uvesti standard za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč, ko gre za plastične odpadke, kot nov element okrepljene pogojenosti v vmesnem obdobju, tj. do leta 2023. Za kmete bi veljala nova zahteva glede navzkrižne skladnosti, v skladu s katero bi bili zavezani uporabljati storitve pooblaščenega podjetja za ravnanje z odpadki, ki bi poskrbelo za zbiranje in recikliranje plastike ter vodilo evidence o ustreznem ravnanju s plastičnimi odpadki.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Za preprečevanje smetenja in drugih neustreznih oblik odstranjevanja, ki povzročajo nastajanje morskih odpadkov, ki vsebujejo plastiko, morajo biti potrošniki ustrezno obveščeni o najprimernejših razpoložljivih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati, dobrih praksah v zvezi z odstranjevanjem odpadkov in vplivu slabih praks odstranjevanja na okolje, pa tudi o plastičnih materialih v nekaterih plastičnih proizvodih za enkratno uporabo in ribolovnem orodju. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da sprejmejo ukrepe ozaveščanja za zagotovitev, da so potrošnikom zagotovljene take informacije. Informacije ne bi smele vključevati nobene promocijske vsebine, ki bi spodbujala uporabo plastičnih proizvodov za enkratno uporabo. Države članice bi morale imeti možnost, da izberejo ukrepe, ki so najprimernejši glede na naravo proizvoda ali njegovo uporabo. Proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, bi morali v okviru svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca kriti stroške ukrepov ozaveščanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Za preprečevanje smetenja in drugih neustreznih oblik odstranjevanja, ki povzročajo nastajanje morskih odpadkov, ki vsebujejo plastiko, morajo biti potrošniki ustrezno obveščeni o najprimernejših razpoložljivih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati, dobrih praksah v zvezi z odstranjevanjem odpadkov in vplivu slabih praks odstranjevanja na okolje, pa tudi o plastičnih materialih v nekaterih plastičnih proizvodih za enkratno uporabo in ribolovnem orodju. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da sprejmejo ukrepe ozaveščanja za zagotovitev, da so potrošnikom zagotovljene take informacije. Informacije ne bi smele vključevati nobene promocijske vsebine, ki bi spodbujala uporabo plastičnih proizvodov za enkratno uporabo. Države članice bi morale imeti možnost, da izberejo ukrepe, ki so najprimernejši glede na naravo proizvoda ali njegovo uporabo. Proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, bi morali v okviru svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca kriti stroške ukrepov ozaveščanja.

| (18) | Za preprečevanje smetenja in drugih neustreznih oblik odstranjevanja, ki povzročajo nastajanje morskih odpadkov, ki vsebujejo plastiko, morajo biti potrošniki ustrezno obveščeni o najprimernejših razpoložljivih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati, dobrih praksah v zvezi z odstranjevanjem odpadkov in vplivu slabih praks odstranjevanja na okolje, pa tudi o plastičnih materialih v nekaterih plastičnih proizvodih za enkratno uporabo in ribolovnem orodju
  , da se spodbudi odgovorno ravnanje potrošnikov, kar zadeva ustrezno odlaganje odpadkov
  . Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da sprejmejo ukrepe ozaveščanja za zagotovitev, da so potrošnikom zagotovljene take informacije.
  Te informacije bi morale vključevati vpliv neustreznega odlaganja odpadkov na kanalizacijsko omrežje.
  Informacije ne bi smele vključevati nobene promocijske vsebine, ki bi spodbujala uporabo plastičnih proizvodov za enkratno uporabo. Države članice bi morale imeti možnost, da izberejo ukrepe, ki so najprimernejši glede na naravo proizvoda ali njegovo uporabo.
  Za boj proti smetenju si prizadevajo tako pristojni organi kot proizvajalci in potrošniki.
  Proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, bi morali v okviru svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca kriti stroške ukrepov ozaveščanja.
  Proizvajalce bi bilo treba spodbujati, naj izkoristijo svojo tržno moč za spodbujanje in podpiranje trajnostne in krožne potrošnje in uporabe proizvodov. |
| --- | --- |

(18)

Za preprečevanje smetenja in drugih neustreznih oblik odstranjevanja, ki povzročajo nastajanje morskih odpadkov, ki vsebujejo plastiko, morajo biti potrošniki ustrezno obveščeni o najprimernejših razpoložljivih možnostih odstranjevanja odpadkov in/ali možnostih odstranjevanja, ki se jim je treba izogibati, dobrih praksah v zvezi z odstranjevanjem odpadkov in vplivu slabih praks odstranjevanja na okolje, pa tudi o plastičnih materialih v nekaterih plastičnih proizvodih za enkratno uporabo in ribolovnem orodju
  , da se spodbudi odgovorno ravnanje potrošnikov, kar zadeva ustrezno odlaganje odpadkov
  . Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da sprejmejo ukrepe ozaveščanja za zagotovitev, da so potrošnikom zagotovljene take informacije.
  Te informacije bi morale vključevati vpliv neustreznega odlaganja odpadkov na kanalizacijsko omrežje.
  Informacije ne bi smele vključevati nobene promocijske vsebine, ki bi spodbujala uporabo plastičnih proizvodov za enkratno uporabo. Države članice bi morale imeti možnost, da izberejo ukrepe, ki so najprimernejši glede na naravo proizvoda ali njegovo uporabo.
  Za boj proti smetenju si prizadevajo tako pristojni organi kot proizvajalci in potrošniki.
  Proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko, bi morali v okviru svoje obveznosti razširjene odgovornosti proizvajalca kriti stroške ukrepov ozaveščanja.
  Proizvajalce bi bilo treba spodbujati, naj izkoristijo svojo tržno moč za spodbujanje in podpiranje trajnostne in krožne potrošnje in uporabe proizvodov.

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Komisija mora v skladu z zakonodajo Unije državam članicam pomagati pri oblikovanju strategij in načrtov za omejevanje odlaganja ribolovnega orodja v morje, tudi s subvencijami Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Ta prizadevanja lahko zajemajo tudi kampanje in programe ozaveščanja o vplivu teh odpadkov na morske ekosisteme, raziskave o uresničljivosti biološko razgradljivega ribolovnega orodja oziroma primernega za kompostiranje, izobraževalne projekte, namenjene ribičem, in javne programe, usmerjene v odstranjevanje plastike in drugih predmetov iz morskega okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Komisija mora v skladu z zakonodajo Unije državam članicam pomagati pri oblikovanju strategij in načrtov za omejevanje odlaganja ribolovnega orodja v morje, tudi s subvencijami Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Ta prizadevanja lahko zajemajo tudi kampanje in programe ozaveščanja o vplivu teh odpadkov na morske ekosisteme, raziskave o uresničljivosti biološko razgradljivega ribolovnega orodja oziroma primernega za kompostiranje, izobraževalne projekte, namenjene ribičem, in javne programe, usmerjene v odstranjevanje plastike in drugih predmetov iz morskega okolja.

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Plastenke za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, so eden od najpogosteje najdenih morskih odpadkov na obalah Unije. To je posledica neučinkovitih sistemov ločenega zbiranja in nizke udeležbe potrošnikov v takih sistemih. Spodbujati je treba učinkovitejše sisteme ločenega zbiranja, zato bi bilo treba določiti minimalni cilj glede ločenega zbiranja plastenk za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dosežejo ta minimalni cilj z določitvijo ciljev glede ločenega zbiranja za plastenke za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali z vzpostavitvijo shem kavcij ali s katerim koli drugim ukrepom, ki se jim zdi ustrezen.
  To
  bo neposredno pozitivno
  vplivalo
  na stopnjo zbiranja, kakovost zbranega materiala in kakovost recikliranih materialov, s čimer se bodo ponudile priložnosti za industrijo recikliranja in trg za reciklirane materiale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Plastenke za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, so eden od najpogosteje najdenih morskih odpadkov na obalah Unije. To je posledica neučinkovitih sistemov ločenega zbiranja in nizke udeležbe potrošnikov v takih sistemih. Spodbujati je treba učinkovitejše sisteme ločenega zbiranja, zato bi bilo treba določiti minimalni cilj glede ločenega zbiranja plastenk za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dosežejo ta minimalni cilj z določitvijo ciljev glede ločenega zbiranja za plastenke za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali z vzpostavitvijo shem kavcij ali s katerim koli drugim ukrepom, ki se jim zdi ustrezen.
  To
  bo neposredno pozitivno
  vplivalo
  na stopnjo zbiranja, kakovost zbranega materiala in kakovost recikliranih materialov, s čimer se bodo ponudile priložnosti za industrijo recikliranja in trg za reciklirane materiale.

| (20) | Plastenke za pijačo
  (s pokrovčki in zamaški)
  , ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, so eden od najpogosteje najdenih morskih odpadkov na obalah Unije. To je posledica neučinkovitih sistemov ločenega zbiranja in nizke udeležbe potrošnikov v takih sistemih. Spodbujati je treba učinkovitejše sisteme ločenega zbiranja in povečati proizvodnjo iz recikliranih materialov, zato bi bilo treba določiti minimalni cilj glede ločenega zbiranja plastenk za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dosežejo ta minimalni cilj z določitvijo ciljev glede ločenega zbiranja za plastenke za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali z vzpostavitvijo shem kavcij ali s katerim koli drugim ukrepom, ki se jim zdi ustrezen.
  Ta minimalni cilj zbiranja bi morala spremljati zahteva glede specifične vsebnosti recikliranega materiala za plastične steklenice, s čimer bi zagotovili, da
  bo
  povečana količina zbrane plastike ponovno uporabljena ali reciklirana in nato ponovno uvedena v krožno gospodarstvo. Ti ukrepi bodo
  neposredno pozitivno
  vplivali
  na stopnjo zbiranja
  in recikliranja
  , kakovost zbranega materiala in kakovost recikliranih materialov, s čimer se bodo ponudile
  nove
  priložnosti za industrijo recikliranja in trg za reciklirane materiale.
  Pri izvajanju ukrepov za dosego minimalnega cilja glede ločenega zbiranja bi morale države članice zagotoviti, da se ohrani dobro delovanje veljavnih shem razširjene odgovornosti proizvajalca. Komisija bi morala določiti smernice za delovanje shem kavcije za države članice, ki se odločijo za uvedbo takšnih shem. |
| --- | --- |

(20)

Plastenke za pijačo
  (s pokrovčki in zamaški)
  , ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, so eden od najpogosteje najdenih morskih odpadkov na obalah Unije. To je posledica neučinkovitih sistemov ločenega zbiranja in nizke udeležbe potrošnikov v takih sistemih. Spodbujati je treba učinkovitejše sisteme ločenega zbiranja in povečati proizvodnjo iz recikliranih materialov, zato bi bilo treba določiti minimalni cilj glede ločenega zbiranja plastenk za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da dosežejo ta minimalni cilj z določitvijo ciljev glede ločenega zbiranja za plastenke za pijačo, ki so plastični proizvodi za enkratno uporabo, v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca ali z vzpostavitvijo shem kavcij ali s katerim koli drugim ukrepom, ki se jim zdi ustrezen.
  Ta minimalni cilj zbiranja bi morala spremljati zahteva glede specifične vsebnosti recikliranega materiala za plastične steklenice, s čimer bi zagotovili, da
  bo
  povečana količina zbrane plastike ponovno uporabljena ali reciklirana in nato ponovno uvedena v krožno gospodarstvo. Ti ukrepi bodo
  neposredno pozitivno
  vplivali
  na stopnjo zbiranja
  in recikliranja
  , kakovost zbranega materiala in kakovost recikliranih materialov, s čimer se bodo ponudile
  nove
  priložnosti za industrijo recikliranja in trg za reciklirane materiale.
  Pri izvajanju ukrepov za dosego minimalnega cilja glede ločenega zbiranja bi morale države članice zagotoviti, da se ohrani dobro delovanje veljavnih shem razširjene odgovornosti proizvajalca. Komisija bi morala določiti smernice za delovanje shem kavcije za države članice, ki se odločijo za uvedbo takšnih shem.

Sprememba 36

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | V Direktivi 2008/98/ES je „ločeno zbiranje“ opredeljeno kot zbiranje, pri katerem se tokove odpadkov ločuje glede na vrsto in naravo odpadkov z namenom olajšati posebno obdelavo. V Direktivi (EU) 2018/851 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  o spremembi Direktive 2008/98/ES je ugotovljeno, da bi ločeno zbiranje lahko uresničili z zbiranjem od vrat do vrat, s sistemi za prinašanje in sprejemanje ali drugimi ureditvami zbiranja. V členu 10(3)(a) Direktive 2008/98/ES je dovoljeno odstopanje, s katerim je omogočeno, da se nekatere vrste odpadkov zbirajo skupaj, pod pogojem, da to ne ovira visokokakovostnega recikliranja ali druge predelave odpadkov v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, kakovost rezultatov teh operacij pa je primerljiva s kakovostjo, doseženo z ločenim zbiranjem. To odstopanje bi moralo biti na voljo tudi pri izvajanju te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

V Direktivi 2008/98/ES je „ločeno zbiranje“ opredeljeno kot zbiranje, pri katerem se tokove odpadkov ločuje glede na vrsto in naravo odpadkov z namenom olajšati posebno obdelavo. V Direktivi (EU) 2018/851 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  o spremembi Direktive 2008/98/ES je ugotovljeno, da bi ločeno zbiranje lahko uresničili z zbiranjem od vrat do vrat, s sistemi za prinašanje in sprejemanje ali drugimi ureditvami zbiranja. V členu 10(3)(a) Direktive 2008/98/ES je dovoljeno odstopanje, s katerim je omogočeno, da se nekatere vrste odpadkov zbirajo skupaj, pod pogojem, da to ne ovira visokokakovostnega recikliranja ali druge predelave odpadkov v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, kakovost rezultatov teh operacij pa je primerljiva s kakovostjo, doseženo z ločenim zbiranjem. To odstopanje bi moralo biti na voljo tudi pri izvajanju te direktive.

Sprememba 37

Predlog direktive

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Komisija bi morala v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (48) opraviti oceno te direktive. Taka ocena bi morala temeljiti na pridobljenih izkušnjah ter podatkih, zbranih med izvajanjem te direktive, in podatkih, zbranih v skladu z Direktivo 2008/56/ES ali Direktivo 2008/98/ES. Ocena bi morala zagotoviti podlago za oceno možnih nadaljnjih ukrepov in oceno, ali je treba ob upoštevanju spremljanja morskih odpadkov v Uniji pregledati Prilogo s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo.
  Pri oceni bi bilo treba tudi upoštevati, ali medtem doseženi znanstveni in tehnični napredek, vključno z razvojem biološko razgradljivih materialov in oblikovanjem meril ali standarda za biološko razgradljivost plastike v morskem okolju, kot je predvideno v evropski strategiji za plastiko, omogoča določitev standarda za biološko razgradnjo nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo v morskem okolju. Tak standard bi vključeval standard za preverjanje, ali bi se plastika, kot rezultat fizikalne in biološke razgradnje v morskem okolju, v celoti razgradila na ogljikov dioksid (CO2), biomaso in vodo v dovolj kratkem času, da plastika ne bi škodila morskim organizmom in se začela kopičiti v okolju. V takem primeru bi bilo mogoče plastične proizvode za enkratno uporabo, ki izpolnjujejo tak standard, izvzeti iz prepovedi dajanja na trg. Čeprav evropska strategija za plastiko že predvideva ukrepe na tem področju, pa priznava tudi izzive v zvezi z določanjem regulativnega okvira za plastiko, ki je biološko razgradljiva, zaradi različnih pogojev v morjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Komisija bi morala v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (48) opraviti oceno te direktive. Taka ocena bi morala temeljiti na pridobljenih izkušnjah ter podatkih, zbranih med izvajanjem te direktive, in podatkih, zbranih v skladu z Direktivo 2008/56/ES ali Direktivo 2008/98/ES. Ocena bi morala zagotoviti podlago za oceno možnih nadaljnjih ukrepov in oceno, ali je treba ob upoštevanju spremljanja morskih odpadkov v Uniji pregledati Prilogo s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo.
  Pri oceni bi bilo treba tudi upoštevati, ali medtem doseženi znanstveni in tehnični napredek, vključno z razvojem biološko razgradljivih materialov in oblikovanjem meril ali standarda za biološko razgradljivost plastike v morskem okolju, kot je predvideno v evropski strategiji za plastiko, omogoča določitev standarda za biološko razgradnjo nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo v morskem okolju. Tak standard bi vključeval standard za preverjanje, ali bi se plastika, kot rezultat fizikalne in biološke razgradnje v morskem okolju, v celoti razgradila na ogljikov dioksid (CO2), biomaso in vodo v dovolj kratkem času, da plastika ne bi škodila morskim organizmom in se začela kopičiti v okolju. V takem primeru bi bilo mogoče plastične proizvode za enkratno uporabo, ki izpolnjujejo tak standard, izvzeti iz prepovedi dajanja na trg. Čeprav evropska strategija za plastiko že predvideva ukrepe na tem področju, pa priznava tudi izzive v zvezi z določanjem regulativnega okvira za plastiko, ki je biološko razgradljiva, zaradi različnih pogojev v morjih.

| (22) | Komisija bi morala v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (48) opraviti oceno te direktive. Taka ocena bi morala temeljiti na pridobljenih izkušnjah ter podatkih, zbranih med izvajanjem te direktive, in podatkih, zbranih v skladu z Direktivo 2008/56/ES ali Direktivo 2008/98/ES. Ocena bi morala zagotoviti podlago za oceno možnih nadaljnjih ukrepov, vključno z 
  določitvijo ciljev glede zmanjšanja
  v 
  celotni Uniji
  za
  leto 2023
  in
  po njem
  , in oceno, ali je treba ob upoštevanju spremljanja morskih odpadkov v Uniji pregledati Prilogo s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo. |
| --- | --- |

(22)

Komisija bi morala v skladu z odstavkom 22 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (48) opraviti oceno te direktive. Taka ocena bi morala temeljiti na pridobljenih izkušnjah ter podatkih, zbranih med izvajanjem te direktive, in podatkih, zbranih v skladu z Direktivo 2008/56/ES ali Direktivo 2008/98/ES. Ocena bi morala zagotoviti podlago za oceno možnih nadaljnjih ukrepov, vključno z 
  določitvijo ciljev glede zmanjšanja
  v 
  celotni Uniji
  za
  leto 2023
  in
  po njem
  , in oceno, ali je treba ob upoštevanju spremljanja morskih odpadkov v Uniji pregledati Prilogo s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo.

Sprememba 38

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršenje določb te direktive, in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršenje določb te direktive, in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (23) | Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršenje določb te direktive, in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Potrošnike bi bilo treba po potrebi spodbujati ali kaznovati za njihovo ravnanje. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršenje določb te direktive, in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Potrošnike bi bilo treba po potrebi spodbujati ali kaznovati za njihovo ravnanje.

Sprememba 39

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Ker države članice ciljev te direktive, tj. preprečevanja in zmanjšanja vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo
  in ribolovnega orodja
  , ki vsebuje plastiko, na okolje ter spodbujanja prehoda na krožno gospodarstvo, vključno s spodbujanjem inovativnih poslovnih modelov, proizvodov in materialov, s čimer se tudi prispeva k učinkovitemu delovanju notranjega trga, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Ker države članice ciljev te direktive, tj. preprečevanja in zmanjšanja vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo
  in ribolovnega orodja
  , ki vsebuje plastiko, na okolje ter spodbujanja prehoda na krožno gospodarstvo, vključno s spodbujanjem inovativnih poslovnih modelov, proizvodov in materialov, s čimer se tudi prispeva k učinkovitemu delovanju notranjega trga, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

| (25) | Ker države članice ciljev te direktive, tj. preprečevanja in zmanjšanja vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo
  ter orodja za ribolov in akvakulturo
  , ki vsebuje plastiko, na okolje
  in zdravje ljudi
  ter spodbujanja prehoda na krožno gospodarstvo, vključno s spodbujanjem inovativnih poslovnih modelov, proizvodov in materialov, s čimer se tudi prispeva k učinkovitemu delovanju notranjega trga, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(25)

Ker države članice ciljev te direktive, tj. preprečevanja in zmanjšanja vpliva nekaterih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo
  ter orodja za ribolov in akvakulturo
  , ki vsebuje plastiko, na okolje
  in zdravje ljudi
  ter spodbujanja prehoda na krožno gospodarstvo, vključno s spodbujanjem inovativnih poslovnih modelov, proizvodov in materialov, s čimer se tudi prispeva k učinkovitemu delovanju notranjega trga, ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Ker plastični morski odpadki niso omejeni na morsko okolje, ki obdaja Unijo, in ker se v drugih delih sveta nahajajo ogromne količine morskih odpadkov, bi države članice morale zagotoviti, da izvoz odpadkov v tretje države ne povečuje plastičnih morskih odpadkov drugod. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Ker plastični morski odpadki niso omejeni na morsko okolje, ki obdaja Unijo, in ker se v drugih delih sveta nahajajo ogromne količine morskih odpadkov, bi države članice morale zagotoviti, da izvoz odpadkov v tretje države ne povečuje plastičnih morskih odpadkov drugod.

Sprememba 41

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25b) | Države članice imajo lahko pomembno vlogo pri zmanjševanju količine morskih odpadkov tudi z izmenjavo znanja in strokovnih izkušenj na področju trajnostnega upravljanja materialov s tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25b)

Države članice imajo lahko pomembno vlogo pri zmanjševanju količine morskih odpadkov tudi z izmenjavo znanja in strokovnih izkušenj na področju trajnostnega upravljanja materialov s tretjimi državami.

Sprememba 42

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25c) | Javni organi, vključno z institucijami Unije, bi morali biti za zgled. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25c)

Javni organi, vključno z institucijami Unije, bi morali biti za zgled.

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Cilj te direktive je preprečiti in zmanjšati vpliv nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zlasti vodno okolje,
  in
  zdravje ljudi
  ter
  spodbujati prehod na krožno gospodarstvo z inovativnimi poslovnimi modeli, proizvodi in materiali ter s tem tudi prispevati k učinkovitemu delovanju notranjega trga. | Cilj te direktive je preprečiti in zmanjšati vpliv nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zlasti
  na življenje v vodi in
  vodno okolje,
  ter na
  zdravje ljudi
  , pa tudi
  spodbujati prehod na krožno gospodarstvo z inovativnimi
  in trajnostnimi
  poslovnimi modeli, proizvodi in materiali ter s tem tudi prispevati k učinkovitemu delovanju notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Cilj te direktive je preprečiti in zmanjšati vpliv nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zlasti vodno okolje,
  in
  zdravje ljudi
  ter
  spodbujati prehod na krožno gospodarstvo z inovativnimi poslovnimi modeli, proizvodi in materiali ter s tem tudi prispevati k učinkovitemu delovanju notranjega trga.

Cilj te direktive je preprečiti in zmanjšati vpliv nekaterih plastičnih proizvodov na okolje, zlasti
  na življenje v vodi in
  vodno okolje,
  ter na
  zdravje ljudi
  , pa tudi
  spodbujati prehod na krožno gospodarstvo z inovativnimi
  in trajnostnimi
  poslovnimi modeli, proizvodi in materiali ter s tem tudi prispevati k učinkovitemu delovanju notranjega trga.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta direktiva se uporablja za plastične proizvode za enkratno uporabo, navedene v Prilogi,
  in ribolovno
  orodje, ki vsebuje plastiko. | Ta direktiva se uporablja za plastične proizvode za enkratno uporabo, navedene v Prilogi,
  ter
  orodje
  za ribolov in akvakulturo
  , ki vsebuje plastiko. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta direktiva se uporablja za plastične proizvode za enkratno uporabo, navedene v Prilogi,
  in ribolovno
  orodje, ki vsebuje plastiko.

Ta direktiva se uporablja za plastične proizvode za enkratno uporabo, navedene v Prilogi,
  ter
  orodje
  za ribolov in akvakulturo
  , ki vsebuje plastiko.

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | „plastika“ pomeni material, ki vsebuje polimer v smislu člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki se mu lahko dodajo aditivi ali druge snovi ter se lahko uporablja kot glavna strukturna komponenta končnih proizvodov, razen naravnih polimerov, ki niso kemično modificirani; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

„plastika“ pomeni material, ki vsebuje polimer v smislu člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki se mu lahko dodajo aditivi ali druge snovi ter se lahko uporablja kot glavna strukturna komponenta končnih proizvodov, razen naravnih polimerov, ki niso kemično modificirani;

| (1) | „plastika“ pomeni material, ki vsebuje polimer v smislu člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki se mu lahko dodajo aditivi ali druge snovi ter se
  ali se
  lahko uporablja kot glavna strukturna komponenta končnih proizvodov, razen naravnih polimerov, ki niso kemično modificirani; |
| --- | --- |

(1)

„plastika“ pomeni material, ki vsebuje polimer v smislu člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ki se mu lahko dodajo aditivi ali druge snovi ter se
  ali se
  lahko uporablja kot glavna strukturna komponenta končnih proizvodov, razen naravnih polimerov, ki niso kemično modificirani;

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | „zelo lahke plastične nosilne vrečke“ pomeni lahke plastične nosilne vrečke, kot so opredeljene v členu 3(1c) Direktive 94/62/ES, z debelino stene manj kot 15 mikronov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | „ribolovno orodje“ pomeni kateri koli predmet ali del opreme, ki se uporablja v ribištvu in akvakulturi za iskanje ali lovljenje morskih bioloških virov ali ki plava na morski gladini in se uporablja za privabljanje
  in
  lovljenje takih morskih bioloških virov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

„ribolovno orodje“ pomeni kateri koli predmet ali del opreme, ki se uporablja v ribištvu in akvakulturi za iskanje ali lovljenje morskih bioloških virov ali ki plava na morski gladini in se uporablja za privabljanje
  in
  lovljenje takih morskih bioloških virov;

| (3) | „ribolovno orodje“ pomeni kateri koli predmet ali del opreme, ki se uporablja v ribištvu in akvakulturi za iskanje, lovljenje ali
  zadrževanje za vzrejo
  morskih bioloških virov ali ki plava na morski gladini in se uporablja za privabljanje, lovljenje
  ali zadrževanje
  takih morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(3)

„ribolovno orodje“ pomeni kateri koli predmet ali del opreme, ki se uporablja v ribištvu in akvakulturi za iskanje, lovljenje ali
  zadrževanje za vzrejo
  morskih bioloških virov ali ki plava na morski gladini in se uporablja za privabljanje, lovljenje
  ali zadrževanje
  takih morskih bioloških virov;

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | „odpadno ribolovno orodje“ pomeni katero koli ribolovno orodje, ki je vključeno v opredelitev odpadkov iz Direktive 2008/98/ES, vključno z vsemi ločenimi sestavnimi deli, snovmi ali materiali, ki so bili del takega ribolovnega orodja ali pritrjeni nanj, ko je bilo zavrženo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

„odpadno ribolovno orodje“ pomeni katero koli ribolovno orodje, ki je vključeno v opredelitev odpadkov iz Direktive 2008/98/ES, vključno z vsemi ločenimi sestavnimi deli, snovmi ali materiali, ki so bili del takega ribolovnega orodja ali pritrjeni nanj, ko je bilo zavrženo;

| (4) | „odpadno ribolovno orodje“ pomeni katero koli ribolovno orodje, ki je vključeno v opredelitev odpadkov iz Direktive 2008/98/ES, vključno z vsemi ločenimi sestavnimi deli, snovmi ali materiali, ki so bili del takega ribolovnega orodja ali pritrjeni nanj, ko je bilo zavrženo
  ali izgubljeno
  ; |
| --- | --- |

(4)

„odpadno ribolovno orodje“ pomeni katero koli ribolovno orodje, ki je vključeno v opredelitev odpadkov iz Direktive 2008/98/ES, vključno z vsemi ločenimi sestavnimi deli, snovmi ali materiali, ki so bili del takega ribolovnega orodja ali pritrjeni nanj, ko je bilo zavrženo
  ali izgubljeno
  ;

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ne glede na uporabljeno prodajno tehniko, vključno s pogodbo, sklenjeno na daljavo, v smislu Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 (50), daje na trg plastične proizvode za enkratno uporabo in ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, razen oseb, ki izvajajo ribolovne dejavnosti, kot so opredeljene v členu 4(28) Uredbe (
  ES
  ) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (51); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ne glede na uporabljeno prodajno tehniko, vključno s pogodbo, sklenjeno na daljavo, v smislu Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 (50), daje na trg plastične proizvode za enkratno uporabo in ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, razen oseb, ki izvajajo ribolovne dejavnosti, kot so opredeljene v členu 4(28) Uredbe (
  ES
  ) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (51);

| (10) | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ne glede na uporabljeno prodajno tehniko, vključno s pogodbo, sklenjeno na daljavo, v smislu Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 (50)

  , poklicno razvija, izdeluje, predeluje
  ,
  obdeluje, prodaja ali uvaža ter s tem
  daje na trg plastične proizvode za enkratno uporabo in ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, razen oseb, ki izvajajo ribolovne dejavnosti
  ter akvakulturo
  , kot so opredeljene v členu 4
  (25) in
  (28) Uredbe (
  EU
  ) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (51); |
| --- | --- |

(10)

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ne glede na uporabljeno prodajno tehniko, vključno s pogodbo, sklenjeno na daljavo, v smislu Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 (50)

  , poklicno razvija, izdeluje, predeluje
  ,
  obdeluje, prodaja ali uvaža ter s tem
  daje na trg plastične proizvode za enkratno uporabo in ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, razen oseb, ki izvajajo ribolovne dejavnosti
  ter akvakulturo
  , kot so opredeljene v členu 4
  (25) in
  (28) Uredbe (
  EU
  ) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (51);

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | „ločeno zbiranje“ pomeni ločeno zbiranje, kot je opredeljeno v členu 3(11) Direktive 2008/98/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | „biološko razgradljiva plastika“ pomeni plastiko, ki se fizično in biološko razgradi, tako da se na koncu razgradi v ogljikov dioksid (CO2), biomaso in vodo, ter je v skladu z evropskimi standardi za embalažo, ki jo je mogoče predelati s kompostiranjem in anaerobno presnovo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | „tobačni proizvodi“ pomeni proizvode, kot so opredeljeni v členu 2(4) Direktive 2014/40/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Spremembe 118, 54 in 119

Predlog direktive

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Zmanjšanje porabe | Zmanjšanje porabe |
| 1.   Države članice
  do [šest let po roku za prenos te direktive]
  sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  znatnega
  zmanjšanja porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge na svojem ozemlju. | 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  ambicioznega in trajnega
  zmanjšanja porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge na svojem ozemlju
  za vsaj 25 % do leta 2025
  . |
| Taki ukrepi lahko vključujejo
  nacionalne cilje glede zmanjšanja porabe,
  ukrepe, ki zagotavljajo, da se končnemu potrošniku na prodajnem mestu dajo na voljo alternativni proizvodi za ponovno uporabo, in ekonomske instrumente, kot je zagotavljanje, da se plastični proizvodi za enkratno uporabo končnemu potrošniku ne ponujajo brezplačno na prodajnem mestu. Navedeni ukrepi se lahko razlikujejo glede na vpliv na okolje, ki ga imajo proizvodi iz prvega pododstavka. | Taki ukrepi lahko vključujejo ukrepe, ki zagotavljajo, da se končnemu potrošniku na prodajnem mestu dajo na voljo alternativni proizvodi za ponovno uporabo, in ekonomske instrumente, kot je zagotavljanje, da se plastični proizvodi za enkratno uporabo končnemu potrošniku ne ponujajo brezplačno na prodajnem mestu. Navedeni ukrepi se lahko razlikujejo glede na vpliv na okolje, ki ga imajo proizvodi iz prvega pododstavka
  v svojem življenjskem ciklu, tudi ko so zavrženi
  . |
| | Države članice pripravijo nacionalne načrte, v katerih opišejo ukrepe, sprejete v skladu s tem odstavkom. Države članice o načrtih uradno obvestijo Komisijo in jih po potrebi posodobijo. Komisija lahko v zvezi s temi načrti izda priporočila. |
| | Da bi države članice dosegle cilj iz prvega pododstavka tega odstavka, določijo nacionalne kvantitativne cilje za zmanjšanje porabe. Ti cilji se sprejmejo do ... [rok za prenos te direktive]. |
| | Ukrepi, sprejeti v skladu s tem odstavkom, so sorazmerni in nediskriminatorni. Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh ukrepih v skladu z Direktivo (EU) 2015/1535

   (1a)

  , kadar navedena direktiva to zahteva. |
| 2.   Komisija
  lahko
  sprejme izvedbeni akt, ki določa metodologijo za izračun in preverjanje
  znatnega zmanjšanja
  porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz odstavka 1. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). | 2.   Komisija
  do ... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive]
  sprejme izvedbeni akt, ki določa metodologijo za izračun in preverjanje
  ambiciozno zastavljenega in stalnega zmanjševanja
  porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz odstavka 1. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). |
| | 2a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za stalno zmanjšanje vpliva odpadkov tobačnih izdelkov na okolje, zlasti filtrov za tobačne izdelke, ki vsebujejo plastiko, tako da zmanjšajo količino odpadkov teh filtrov po uporabi, kot sledi: 50 % do leta 2025 in 80 % do leta 2030 v primerjavi s tehtanim povprečjem plastičnih filtrov tobačnih izdelkov, danih na trg med letoma 2014 in 2016. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4

Člen 4

Zmanjšanje porabe

Zmanjšanje porabe

1.   Države članice
  do [šest let po roku za prenos te direktive]
  sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  znatnega
  zmanjšanja porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge na svojem ozemlju.

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za dosego
  ambicioznega in trajnega
  zmanjšanja porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge na svojem ozemlju
  za vsaj 25 % do leta 2025
  .

Taki ukrepi lahko vključujejo
  nacionalne cilje glede zmanjšanja porabe,
  ukrepe, ki zagotavljajo, da se končnemu potrošniku na prodajnem mestu dajo na voljo alternativni proizvodi za ponovno uporabo, in ekonomske instrumente, kot je zagotavljanje, da se plastični proizvodi za enkratno uporabo končnemu potrošniku ne ponujajo brezplačno na prodajnem mestu. Navedeni ukrepi se lahko razlikujejo glede na vpliv na okolje, ki ga imajo proizvodi iz prvega pododstavka.

nacionalne cilje glede zmanjšanja porabe,

Taki ukrepi lahko vključujejo ukrepe, ki zagotavljajo, da se končnemu potrošniku na prodajnem mestu dajo na voljo alternativni proizvodi za ponovno uporabo, in ekonomske instrumente, kot je zagotavljanje, da se plastični proizvodi za enkratno uporabo končnemu potrošniku ne ponujajo brezplačno na prodajnem mestu. Navedeni ukrepi se lahko razlikujejo glede na vpliv na okolje, ki ga imajo proizvodi iz prvega pododstavka
  v svojem življenjskem ciklu, tudi ko so zavrženi
  .

v svojem življenjskem ciklu, tudi ko so zavrženi

Države članice pripravijo nacionalne načrte, v katerih opišejo ukrepe, sprejete v skladu s tem odstavkom. Države članice o načrtih uradno obvestijo Komisijo in jih po potrebi posodobijo. Komisija lahko v zvezi s temi načrti izda priporočila.

Države članice pripravijo nacionalne načrte, v katerih opišejo ukrepe, sprejete v skladu s tem odstavkom. Države članice o načrtih uradno obvestijo Komisijo in jih po potrebi posodobijo. Komisija lahko v zvezi s temi načrti izda priporočila.

Da bi države članice dosegle cilj iz prvega pododstavka tega odstavka, določijo nacionalne kvantitativne cilje za zmanjšanje porabe. Ti cilji se sprejmejo do ... [rok za prenos te direktive].

Da bi države članice dosegle cilj iz prvega pododstavka tega odstavka, določijo nacionalne kvantitativne cilje za zmanjšanje porabe. Ti cilji se sprejmejo do ... [rok za prenos te direktive].

Ukrepi, sprejeti v skladu s tem odstavkom, so sorazmerni in nediskriminatorni. Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh ukrepih v skladu z Direktivo (EU) 2015/1535

   (1a)

  , kadar navedena direktiva to zahteva.

Ukrepi, sprejeti v skladu s tem odstavkom, so sorazmerni in nediskriminatorni. Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh ukrepih v skladu z Direktivo (EU) 2015/1535

1a

, kadar navedena direktiva to zahteva.

2.   Komisija
  lahko
  sprejme izvedbeni akt, ki določa metodologijo za izračun in preverjanje
  znatnega zmanjšanja
  porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz odstavka 1. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

2.   Komisija
  do ... [12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive]
  sprejme izvedbeni akt, ki določa metodologijo za izračun in preverjanje
  ambiciozno zastavljenega in stalnega zmanjševanja
  porabe plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz odstavka 1. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

2a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za stalno zmanjšanje vpliva odpadkov tobačnih izdelkov na okolje, zlasti filtrov za tobačne izdelke, ki vsebujejo plastiko, tako da zmanjšajo količino odpadkov teh filtrov po uporabi, kot sledi: 50 % do leta 2025 in 80 % do leta 2030 v primerjavi s tehtanim povprečjem plastičnih filtrov tobačnih izdelkov, danih na trg med letoma 2014 in 2016.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se lahko plastični proizvodi za enkratno uporabo, ki so navedeni v delu C Priloge in imajo pokrovčke in zamaške
  , katerih velik del je izdelan
  iz plastike, dajo na trg le, če pokrovčki in zamaški med fazo predvidene uporabe proizvoda ostanejo pritrjeni na vsebnik. | 1.   Države članice zagotovijo, da se lahko plastični proizvodi za enkratno uporabo, ki so navedeni v delu C Priloge in imajo pokrovčke in zamaške iz plastike, dajo na trg le, če pokrovčki in zamaški med fazo predvidene uporabe proizvoda ostanejo pritrjeni na vsebnik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko plastični proizvodi za enkratno uporabo, ki so navedeni v delu C Priloge in imajo pokrovčke in zamaške
  , katerih velik del je izdelan
  iz plastike, dajo na trg le, če pokrovčki in zamaški med fazo predvidene uporabe proizvoda ostanejo pritrjeni na vsebnik.

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko plastični proizvodi za enkratno uporabo, ki so navedeni v delu C Priloge in imajo pokrovčke in zamaške iz plastike, dajo na trg le, če pokrovčki in zamaški med fazo predvidene uporabe proizvoda ostanejo pritrjeni na vsebnik.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice zagotovijo, da se lahko do leta 2025 plastenke za pijačo iz dela C Priloge dajo na trg samo, če vsebujejo vsaj 35 % recikliranih materialov in jih je mogoče reciklirati. |
| | Komisija do 1. januarja 2022 sprejme izvedbene akte, s katerimi določi metodologijo za izračun vsebnosti recikliranih materialov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da se lahko do leta 2025 plastenke za pijačo iz dela C Priloge dajo na trg samo, če vsebujejo vsaj 35 % recikliranih materialov in jih je mogoče reciklirati.

Komisija do 1. januarja 2022 sprejme izvedbene akte, s katerimi določi metodologijo za izračun vsebnosti recikliranih materialov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

Komisija do 1. januarja 2022 sprejme izvedbene akte, s katerimi določi metodologijo za izračun vsebnosti recikliranih materialov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za namene tega člena velja, da kovinski pokrovčki ali zamaški s tesnilom iz plastike ne štejejo kot pokrovčki in zamaški, katerih
  velik del je izdelan
  iz plastike. | 2.   Za namene tega člena velja, da kovinski pokrovčki ali zamaški s tesnilom iz plastike ne štejejo kot pokrovčki in zamaški
  iz plastike. Stekleni in kovinski vsebniki za pijačo, katerih pokrovčki in zamaški so izdelani iz plastike, niso zajeti v tem členu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za namene tega člena velja, da kovinski pokrovčki ali zamaški s tesnilom iz plastike ne štejejo kot pokrovčki in zamaški, katerih
  velik del je izdelan
  iz plastike.

2.   Za namene tega člena velja, da kovinski pokrovčki ali zamaški s tesnilom iz plastike ne štejejo kot pokrovčki in zamaški
  iz plastike. Stekleni in kovinski vsebniki za pijačo, katerih pokrovčki in zamaški so izdelani iz plastike, niso zajeti v tem členu.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da oblikujejo harmonizirane standarde v zvezi z zahtevo iz odstavka 1. | 3.   Komisija
  do ... [3 mesece po datumu začetka veljavnosti te direktive]
  od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da oblikujejo harmonizirane standarde v zvezi z zahtevo iz odstavka 1.
  V teh standardih se upošteva predvsem, da morajo biti sistemi zapiranja vsebnikov za pijače, tudi gazirane, čvrsti, zanesljivi in varni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da oblikujejo harmonizirane standarde v zvezi z zahtevo iz odstavka 1.

3.   Komisija
  do ... [3 mesece po datumu začetka veljavnosti te direktive]
  od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da oblikujejo harmonizirane standarde v zvezi z zahtevo iz odstavka 1.
  V teh standardih se upošteva predvsem, da morajo biti sistemi zapiranja vsebnikov za pijače, tudi gazirane, čvrsti, zanesljivi in varni.

Spremembi 59 in 140

Spremembi 59 in 140

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Zahteve za označevanje | Zahteve za označevanje |
| 1.   Države članice zagotovijo, da ima
  vsak plastični proizvod
  za enkratno uporabo iz dela D Priloge, ki je
  dan
  na trg, vidno, jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki potrošnike obvešča o 
  vsaj enem od naslednjega
  : | 1.   Države članice zagotovijo, da ima
  vsa prodajna embalaža za plastične proizvode
  za enkratno uporabo iz dela D Priloge
  – in sicer tako embalaža, ki vsebuje več enot, kot vsaka posamezna enota v primeru posamičnega pakiranja –
  , ki je
  dana
  na trg, vidno, jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki potrošnike obvešča o 
  naslednjem
  : |
| (a) | ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov za proizvod ali načinih odstranjevanja odpadkov, ki se jim je treba izogibati za zadevni proizvod; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Zahteve za označevanje

Zahteve za označevanje

1.   Države članice zagotovijo, da ima
  vsak plastični proizvod
  za enkratno uporabo iz dela D Priloge, ki je
  dan
  na trg, vidno, jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki potrošnike obvešča o 
  vsaj enem od naslednjega
  :

1.   Države članice zagotovijo, da ima
  vsa prodajna embalaža za plastične proizvode
  za enkratno uporabo iz dela D Priloge
  – in sicer tako embalaža, ki vsebuje več enot, kot vsaka posamezna enota v primeru posamičnega pakiranja –
  , ki je
  dana
  na trg, vidno, jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki potrošnike obvešča o 
  naslednjem
  :

(a)

ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov za proizvod ali načinih odstranjevanja odpadkov, ki se jim je treba izogibati za zadevni proizvod;

| (a) | ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov za proizvod
  in/
  ali načinih odstranjevanja odpadkov, ki se jim je treba izogibati za zadevni proizvod, |
| --- | --- |

(a)

ustreznih možnostih odstranjevanja odpadkov za proizvod
  in/
  ali načinih odstranjevanja odpadkov, ki se jim je treba izogibati za zadevni proizvod,

in/

| (b) | negativnih vplivih smetenja ali drugem neustreznem odstranjevanju odpadkov za proizvode
  ali |
| --- | --- |

(b)

negativnih vplivih smetenja ali drugem neustreznem odstranjevanju odpadkov za proizvode
  ali

ali

| (b) | negativnih vplivih smetenja ali drugem neustreznem odstranjevanju odpadkov za proizvode |
| --- | --- |

(b)

negativnih vplivih smetenja ali drugem neustreznem odstranjevanju odpadkov za proizvode

| (c) | prisotnosti plastike v proizvodu. |
| --- | --- |

(c)

prisotnosti plastike v proizvodu.

| (c) | prisotnosti plastike v proizvodu
  in |
| --- | --- |

(c)

prisotnosti plastike v proizvodu
  in

in

| (ca) | prisotnosti kemikalij, ki vzbujajo zaskrbljenost, v proizvodu, npr. nevarnih kovin, ftalatov, PFAS, bisfenolov in endokrinih motilcev ter drugih snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

prisotnosti kemikalij, ki vzbujajo zaskrbljenost, v proizvodu, npr. nevarnih kovin, ftalatov, PFAS, bisfenolov in endokrinih motilcev ter drugih snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006.

prisotnosti kemikalij, ki vzbujajo zaskrbljenost, v proizvodu, npr. nevarnih kovin, ftalatov, PFAS, bisfenolov in endokrinih motilcev ter drugih snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006.

Poleg tega države članice zagotovijo, da ima vsa prodajna embalaža za plastične proizvode za enkratno uporabo iz dela D Priloge, razen tobačnih izdelkov s filtri in filtrov, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki – in sicer tako embalaža, ki vsebuje več enot, kot vsaka posamezna enota v primeru posamičnega pakiranja –, ki je dana na trg, vidno, jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki potrošnike seznanja z možnostjo recikliranja proizvoda.

Poleg tega države članice zagotovijo, da ima vsa prodajna embalaža za plastične proizvode za enkratno uporabo iz dela D Priloge, razen tobačnih izdelkov s filtri in filtrov, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki – in sicer tako embalaža, ki vsebuje več enot, kot vsaka posamezna enota v primeru posamičnega pakiranja –, ki je dana na trg, vidno, jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki potrošnike seznanja z možnostjo recikliranja proizvoda.

2.   Komisija ... [12 mesecev pred rokom za prenos te direktive] sprejme izvedbeni akt,
  ki določa
  specifikacije za oznako iz odstavka 1. Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

2.   Komisija ... [12 mesecev pred rokom za prenos te direktive] sprejme izvedbeni akt,
  s katerim določi
  specifikacije za oznako iz odstavka 1
  , pri čemer upošteva obstoječe prostovoljne sektorske sporazume in je še posebej pozorna na to, da je treba preprečiti navajanje informacij, ki bi potrošnike zavajale
  . Tak izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 a (novo)

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a |
| | Določbe za higienske izdelke |
| | Države članice preprečijo uporabo nevarnih kemikalij v sestavi higienskih vložkov, tamponov in aplikatorjev tamponov, navedenih v delu D Priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7a

Člen 7a

Določbe za higienske izdelke

Določbe za higienske izdelke

Države članice preprečijo uporabo nevarnih kemikalij v sestavi higienskih vložkov, tamponov in aplikatorjev tamponov, navedenih v delu D Priloge.

Države članice preprečijo uporabo nevarnih kemikalij v sestavi higienskih vložkov, tamponov in aplikatorjev tamponov, navedenih v delu D Priloge.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kar zadeva sheme, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela E Priloge krijejo stroške zbiranja odpadkov, ki vsebujejo take plastične proizvode za enkratno uporabo, ter njihovega poznejšega prevoza in obdelave, vključno s stroški odstranjevanja odpadkov in stroški ukrepov ozaveščanja iz člena 10, povezanih z zadevnimi proizvodi. | Kar zadeva sheme, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela E Priloge krijejo stroške zbiranja odpadkov, ki vsebujejo take plastične proizvode za enkratno uporabo, ter njihovega poznejšega prevoza in obdelave, vključno s stroški odstranjevanja odpadkov in stroški ukrepov ozaveščanja iz člena 10, povezanih z zadevnimi proizvodi.
  Finančni prispevki proizvajalcev za izpolnjevanje teh zahtev ne presegajo stroškov, potrebnih za stroškovno učinkovito opravljanje omenjenih storitev, in se določijo na pregleden način med zadevnimi akterji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kar zadeva sheme, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela E Priloge krijejo stroške zbiranja odpadkov, ki vsebujejo take plastične proizvode za enkratno uporabo, ter njihovega poznejšega prevoza in obdelave, vključno s stroški odstranjevanja odpadkov in stroški ukrepov ozaveščanja iz člena 10, povezanih z zadevnimi proizvodi.

Kar zadeva sheme, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da proizvajalci plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela E Priloge krijejo stroške zbiranja odpadkov, ki vsebujejo take plastične proizvode za enkratno uporabo, ter njihovega poznejšega prevoza in obdelave, vključno s stroški odstranjevanja odpadkov in stroški ukrepov ozaveščanja iz člena 10, povezanih z zadevnimi proizvodi.
  Finančni prispevki proizvajalcev za izpolnjevanje teh zahtev ne presegajo stroškov, potrebnih za stroškovno učinkovito opravljanje omenjenih storitev, in se določijo na pregleden način med zadevnimi akterji.

Finančni prispevki proizvajalcev za izpolnjevanje teh zahtev ne presegajo stroškov, potrebnih za stroškovno učinkovito opravljanje omenjenih storitev, in se določijo na pregleden način med zadevnimi akterji.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V zvezi s stroški odstranjevanja odpadkov iz prvega pododstavka države članice zagotovijo, da se finančni prispevki proizvajalcev določijo na sorazmeren način, da se uravnavajo v skladu s členom 8a(4) Direktive 2008/98/ES in da se pri njih upoštevajo stroški odstranjevanja posameznih proizvodov ali skupin proizvodov. Stroški so omejeni na dejavnosti, ki jih redno izvajajo javni organi ali se izvajajo v njihovem imenu in med katerimi so tudi dejavnosti odstranjevanja odpadkov, namenjene izpolnjevanju ustreznih obveznosti v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in varstvom okolja v skladu z zakonodajnimi akti Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V zvezi s stroški odstranjevanja odpadkov iz prvega pododstavka države članice zagotovijo, da se finančni prispevki proizvajalcev določijo na sorazmeren način, da se uravnavajo v skladu s členom 8a(4) Direktive 2008/98/ES in da se pri njih upoštevajo stroški odstranjevanja posameznih proizvodov ali skupin proizvodov. Stroški so omejeni na dejavnosti, ki jih redno izvajajo javni organi ali se izvajajo v njihovem imenu in med katerimi so tudi dejavnosti odstranjevanja odpadkov, namenjene izpolnjevanju ustreznih obveznosti v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in varstvom okolja v skladu z zakonodajnimi akti Unije.

V zvezi s stroški odstranjevanja odpadkov iz prvega pododstavka države članice zagotovijo, da se finančni prispevki proizvajalcev določijo na sorazmeren način, da se uravnavajo v skladu s členom 8a(4) Direktive 2008/98/ES in da se pri njih upoštevajo stroški odstranjevanja posameznih proizvodov ali skupin proizvodov. Stroški so omejeni na dejavnosti, ki jih redno izvajajo javni organi ali se izvajajo v njihovem imenu in med katerimi so tudi dejavnosti odstranjevanja odpadkov, namenjene izpolnjevanju ustreznih obveznosti v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in varstvom okolja v skladu z zakonodajnimi akti Unije.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1 b (novo)

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija v posvetovanju z državami članicami pripravi smernice o porazdelitvi stroškov za odstranjevanje odpadkov, ki se krijejo v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v posvetovanju z državami članicami pripravi smernice o porazdelitvi stroškov za odstranjevanje odpadkov, ki se krijejo v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca.

Komisija v posvetovanju z državami članicami pripravi smernice o porazdelitvi stroškov za odstranjevanje odpadkov, ki se krijejo v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo, da sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1 tega člena, za filtre za tobačne izdelke, ki vsebujejo plastiko, prispevajo k doseganju okoljskega cilja iz člena 4(2a), in sicer tudi tako, da zagotovijo, da proizvajalci filtrov za tobačne izdelke, ki vsebujejo plastiko, krijejo stroške zbiranja odpadkov teh izdelkov in njihovega poznejšega prevoza in obdelave, vključno s stroški odstranjevanja odpadkov in stroški ukrepov ozaveščanja iz člena 10, povezanih s temi izdelki. Za dosego tega cilja lahko države članice med drugim zahtevajo, da se v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca vzpostavijo sistemi zbiranja za rabljene filtre, financira infrastruktura za njihovo zbiranje ali vzpostavi veriga predelave odpadkov, da bi spodbudili dekontaminacijo in recikliranje rabljenih filtrov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, vzpostavljene v skladu z odstavkom 1 tega člena, za filtre za tobačne izdelke, ki vsebujejo plastiko, prispevajo k doseganju okoljskega cilja iz člena 4(2a), in sicer tudi tako, da zagotovijo, da proizvajalci filtrov za tobačne izdelke, ki vsebujejo plastiko, krijejo stroške zbiranja odpadkov teh izdelkov in njihovega poznejšega prevoza in obdelave, vključno s stroški odstranjevanja odpadkov in stroški ukrepov ozaveščanja iz člena 10, povezanih s temi izdelki. Za dosego tega cilja lahko države članice med drugim zahtevajo, da se v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca vzpostavijo sistemi zbiranja za rabljene filtre, financira infrastruktura za njihovo zbiranje ali vzpostavi veriga predelave odpadkov, da bi spodbudili dekontaminacijo in recikliranje rabljenih filtrov.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice zagotovijo, da se v skladu z določbami o razširjeni odgovornosti proizvajalca iz Direktive 2008/98/ES sheme razširjene odgovornosti proizvajalca vzpostavijo za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko in ki je dano na trg Unije. | 3.   Države članice zagotovijo, da se v skladu z določbami o razširjeni odgovornosti proizvajalca iz Direktive 2008/98/ES sheme razširjene odgovornosti proizvajalca vzpostavijo za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko in ki je dano na trg Unije.
  Države članice na podlagi tega zagotovijo, da se letno doseže minimalna stopnja zbiranja ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko. Od leta 2025 je minimalna stopnja zbiranja 50 %, izračunana na podlagi skupne teže ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko v danem letu v zadevni državi članici, in izražena kot odstotek povprečne letne teže ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko in je bilo v predhodnih treh letih dano na trg v navedeni državi članici. |
| | Države članice prav tako zagotovijo, da se v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, do leta 2025 doseže vsaj cilj 15 % glede recikliranja. Da bi dosegli ta cilj, lahko države članice glede shem med drugim zahtevajo tudi: |
| | (a) | da se v skladu s členom 8a(4) Direktive 2008/98/EC finančni prispevki uravnavajo, da bi spodbudili dajanje ribolovnega orodja, zasnovanega za ponovno uporabo in recikliranje, na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice zagotovijo, da se v skladu z določbami o razširjeni odgovornosti proizvajalca iz Direktive 2008/98/ES sheme razširjene odgovornosti proizvajalca vzpostavijo za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko in ki je dano na trg Unije.

3.   Države članice zagotovijo, da se v skladu z določbami o razširjeni odgovornosti proizvajalca iz Direktive 2008/98/ES sheme razširjene odgovornosti proizvajalca vzpostavijo za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko in ki je dano na trg Unije.
  Države članice na podlagi tega zagotovijo, da se letno doseže minimalna stopnja zbiranja ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko. Od leta 2025 je minimalna stopnja zbiranja 50 %, izračunana na podlagi skupne teže ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko v danem letu v zadevni državi članici, in izražena kot odstotek povprečne letne teže ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko in je bilo v predhodnih treh letih dano na trg v navedeni državi članici.

Države članice prav tako zagotovijo, da se v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, do leta 2025 doseže vsaj cilj 15 % glede recikliranja. Da bi dosegli ta cilj, lahko države članice glede shem med drugim zahtevajo tudi:

Države članice prav tako zagotovijo, da se v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca za ribolovno orodje, ki vsebuje plastiko, do leta 2025 doseže vsaj cilj 15 % glede recikliranja. Da bi dosegli ta cilj, lahko države članice glede shem med drugim zahtevajo tudi:

(a)

(a)

da se v skladu s členom 8a(4) Direktive 2008/98/EC finančni prispevki uravnavajo, da bi spodbudili dajanje ribolovnega orodja, zasnovanega za ponovno uporabo in recikliranje, na trg;

da se v skladu s členom 8a(4) Direktive 2008/98/EC finančni prispevki uravnavajo, da bi spodbudili dajanje ribolovnega orodja, zasnovanega za ponovno uporabo in recikliranje, na trg;

| (b) | da se vzpostavijo sheme kavcij, da bi spodbudili vračanje starega, zavrženega ali neuporabnega ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

da se vzpostavijo sheme kavcij, da bi spodbudili vračanje starega, zavrženega ali neuporabnega ribolovnega orodja;

da se vzpostavijo sheme kavcij, da bi spodbudili vračanje starega, zavrženega ali neuporabnega ribolovnega orodja;

| (c) | da se v sheme vključijo programi spremljanja, sledenja in poročanja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

da se v sheme vključijo programi spremljanja, sledenja in poročanja.

da se v sheme vključijo programi spremljanja, sledenja in poročanja.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 4 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 8 – odstavek 4 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija brez poseganja v tehnične ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 850/98

   (1a)

  od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da razvijejo harmonizirane standarde za krožno zasnovo ribolovnega orodja ter tako spodbudijo pripravo za ponovno uporabo in olajšajo možnost recikliranja ob koncu njegove življenjske dobe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija brez poseganja v tehnične ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 850/98

   (1a)

  od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da razvijejo harmonizirane standarde za krožno zasnovo ribolovnega orodja ter tako spodbudijo pripravo za ponovno uporabo in olajšajo možnost recikliranja ob koncu njegove življenjske dobe.

Komisija brez poseganja v tehnične ukrepe iz Uredbe Sveta (ES) št. 850/98

1a

od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da razvijejo harmonizirane standarde za krožno zasnovo ribolovnega orodja ter tako spodbudijo pripravo za ponovno uporabo in olajšajo možnost recikliranja ob koncu njegove življenjske dobe.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bo do leta 2025 ločeno zbranih 90 %, po teži, odpadnih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela F Priloge, danih na trg v določenem letu. Za dosego navedenega cilja lahko države članice med drugim: | Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bo do leta 2025 ločeno zbranih 90 %, po teži, odpadnih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela F Priloge, danih na trg v določenem letu
  , in da se bo nato zagotovilo njihovo recikliranje
  . Za dosego navedenega cilja lahko države članice med drugim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bo do leta 2025 ločeno zbranih 90 %, po teži, odpadnih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela F Priloge, danih na trg v določenem letu. Za dosego navedenega cilja lahko države članice med drugim:

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bo do leta 2025 ločeno zbranih 90 %, po teži, odpadnih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela F Priloge, danih na trg v določenem letu
  , in da se bo nato zagotovilo njihovo recikliranje
  . Za dosego navedenega cilja lahko države članice med drugim:

, in da se bo nato zagotovilo njihovo recikliranje

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Prvi pododstavek se uporablja brez poseganja v člen 10(3) Direktive 2008/98/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prvi pododstavek se uporablja brez poseganja v člen 10(3) Direktive 2008/98/ES.

Prvi pododstavek se uporablja brez poseganja v člen 10(3) Direktive 2008/98/ES.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija v posvetovanju z državami članicami pripravi smernice o delovanju shem kavcij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v posvetovanju z državami članicami pripravi smernice o delovanju shem kavcij.

Komisija v posvetovanju z državami članicami pripravi smernice o delovanju shem kavcij.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Ukrepi ozaveščanja | Ukrepi ozaveščanja |
| 1.   Države članice sprejmejo ukrepe za obveščanje potrošnikov plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela G Priloge in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko,
  o naslednjem
  : | 1.   Države članice sprejmejo ukrepe za obveščanje
  in spodbujanje odgovornega ravnanja
  potrošnikov plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela G Priloge in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko,
  v zvezi z naslednjim
  : |
| (a) | razpoložljivih sistemih
  za ponovno uporabo in
  možnostih
  ravnanja z odpadki za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, ter
  o dobrih praksah
  na področju ustreznega ravnanja z odpadki v skladu s členom 13 Direktive 2008/98/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10

Člen 10

Ukrepi ozaveščanja

Ukrepi ozaveščanja

1.   Države članice sprejmejo ukrepe za obveščanje potrošnikov plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela G Priloge in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko,
  o naslednjem
  :

1.   Države članice sprejmejo ukrepe za obveščanje
  in spodbujanje odgovornega ravnanja
  potrošnikov plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela G Priloge in ribolovnega orodja, ki vsebuje plastiko,
  v zvezi z naslednjim
  :

(a)

razpoložljivih sistemih
  za ponovno uporabo in
  možnostih
  ravnanja z odpadki za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, ter
  o dobrih praksah
  na področju ustreznega ravnanja z odpadki v skladu s členom 13 Direktive 2008/98/ES;

razpoložljivih sistemih

možnostih

o dobrih praksah

| (a) | razpoložljivimi alternativnimi proizvodi za ponovno uporabo, sistemi
  za ponovno uporabo in
  možnostmi
  ravnanja z odpadki za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, ter
  v zvezi z dobrimi praksami
  na področju ustreznega ravnanja z odpadki v skladu s členom 13 Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivimi alternativnimi proizvodi za ponovno uporabo, sistemi
  za ponovno uporabo in
  možnostmi
  ravnanja z odpadki za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, ter
  v zvezi z dobrimi praksami
  na področju ustreznega ravnanja z odpadki v skladu s členom 13 Direktive 2008/98/ES;

razpoložljivimi alternativnimi proizvodi za ponovno uporabo, sistemi

možnostmi

v zvezi z dobrimi praksami

| (b) | vplivu
  smetenja in drugega neustreznega odstranjevanja odpadkov za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, na okolje in zlasti morsko okolje. |
| --- | --- |

(b)

vplivu
  smetenja in drugega neustreznega odstranjevanja odpadkov za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, na okolje in zlasti morsko okolje.

vplivu

| (b) | vplivom
  smetenja in drugega neustreznega odstranjevanja odpadkov za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, na okolje in zlasti morsko okolje. |
| --- | --- |

(b)

vplivom
  smetenja in drugega neustreznega odstranjevanja odpadkov za tiste proizvode in ribolovno orodje, ki vsebujejo plastiko, na okolje in zlasti morsko okolje.

vplivom

| (ba) | posledicami neustreznega odstranjevanja odpadkov za kanalizacijsko omrežje. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

posledicami neustreznega odstranjevanja odpadkov za kanalizacijsko omrežje.

posledicami neustreznega odstranjevanja odpadkov za kanalizacijsko omrežje.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo za prenos in izvajanje členov od 4 do 9, so skladni z živilsko zakonodajo Unije, s čimer se zagotovi, da higiena živil in varnost hrane nista ogroženi. | Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo za prenos in izvajanje členov od 4 do 9, so skladni z živilsko zakonodajo Unije, s čimer se zagotovi, da higiena živil in varnost hrane nista ogroženi
  , in z Uredbo (ES) št
  . 
  1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . V zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, države članice spodbujajo uporabo trajnostnih, varnejših alternativnih materialov namesto plastike, kadar je to mogoče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo za prenos in izvajanje členov od 4 do 9, so skladni z živilsko zakonodajo Unije, s čimer se zagotovi, da higiena živil in varnost hrane nista ogroženi.

Ukrepi, ki jih države članice sprejmejo za prenos in izvajanje členov od 4 do 9, so skladni z živilsko zakonodajo Unije, s čimer se zagotovi, da higiena živil in varnost hrane nista ogroženi
  , in z Uredbo (ES) št
  . 
  1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . V zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, države članice spodbujajo uporabo trajnostnih, varnejših alternativnih materialov namesto plastike, kadar je to mogoče.

, in z Uredbo (ES) št

1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

1a

. V zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, države članice spodbujajo uporabo trajnostnih, varnejših alternativnih materialov namesto plastike, kadar je to mogoče.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotovijo, da izvoz odpadnih materialov v tretje države ne prispeva h kopičenju plastičnih morskih odpadkov drugod. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da izvoz odpadnih materialov v tretje države ne prispeva h kopičenju plastičnih morskih odpadkov drugod.

Države članice zagotovijo, da izvoz odpadnih materialov v tretje države ne prispeva h kopičenju plastičnih morskih odpadkov drugod.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso fizičnim ali pravnim osebam ali njihovim združenjem, organizacijam ali skupinam zagotovijo dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, vzpostavljenim z zakonom, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev, povezanih z izvajanjem členov 5, 6, 7
  in 8
  , če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: | 1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso fizičnim ali pravnim osebam ali njihovim združenjem, organizacijam ali skupinam zagotovijo dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, vzpostavljenim z zakonom, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev, povezanih z izvajanjem členov 
  4,
  5, 6, 7
  , 8, 9 in 10
  , če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso fizičnim ali pravnim osebam ali njihovim združenjem, organizacijam ali skupinam zagotovijo dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, vzpostavljenim z zakonom, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev, povezanih z izvajanjem členov 5, 6, 7
  in 8
  , če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

1.   Države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso fizičnim ali pravnim osebam ali njihovim združenjem, organizacijam ali skupinam zagotovijo dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, vzpostavljenim z zakonom, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev, povezanih z izvajanjem členov 
  4,
  5, 6, 7
  , 8, 9 in 10
  , če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Informacije o spremljanju izvajanja | Informacije o spremljanju izvajanja |
| 1.   Države članice brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (52) ter Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (53) ob pomoči Evropske agencije za okolje vzpostavijo zbirko podatkov, ki vsebuje: | 1.   Države članice brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (52) ter Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (53) ob pomoči Evropske agencije za okolje vzpostavijo zbirko podatkov, ki vsebuje: |
| (a) | podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela A Priloge, ki so bili vsako leto dani na trg Unije, za prikaz zmanjšanja porabe v skladu s členom 4(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

Informacije o spremljanju izvajanja

Informacije o spremljanju izvajanja

1.   Države članice brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (52) ter Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (53) ob pomoči Evropske agencije za okolje vzpostavijo zbirko podatkov, ki vsebuje:

1.   Države članice brez poseganja v Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (52) ter Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (53) ob pomoči Evropske agencije za okolje vzpostavijo zbirko podatkov, ki vsebuje:

(a)

podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela A Priloge, ki so bili vsako leto dani na trg Unije, za prikaz zmanjšanja porabe v skladu s členom 4(1);

| a) | podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela A Priloge, ki so bili vsako leto dani na trg Unije, za prikaz zmanjšanja porabe v skladu s členom 4(1); |
| --- | --- |

a)

podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela A Priloge, ki so bili vsako leto dani na trg Unije, za prikaz zmanjšanja porabe v skladu s členom 4(1);

| (aa) | podatke o dajanju proizvodov, navedenih v delu F Priloge, na trg in njihovem ločenem zbiranju, za prikaz napredka pri doseganju cilja iz člena 9; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

podatke o dajanju proizvodov, navedenih v delu F Priloge, na trg in njihovem ločenem zbiranju, za prikaz napredka pri doseganju cilja iz člena 9;

podatke o dajanju proizvodov, navedenih v delu F Priloge, na trg in njihovem ločenem zbiranju, za prikaz napredka pri doseganju cilja iz člena 9;

| (ab) | podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela G Priloge, ki se dajo vsako leto na trg Unije, za spremljanje njihove porabe v Uniji; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela G Priloge, ki se dajo vsako leto na trg Unije, za spremljanje njihove porabe v Uniji;

podatke o plastičnih proizvodih za enkratno uporabo iz dela G Priloge, ki se dajo vsako leto na trg Unije, za spremljanje njihove porabe v Uniji;

| (ac) | podatke o ribolovnem orodju, ki vsebuje plastiko, danem na trg, ter o odpadnem ribolovnem orodju, ki je bilo zbrano in obdelano; |
| --- | --- |

(ac)

(ac)

podatke o ribolovnem orodju, ki vsebuje plastiko, danem na trg, ter o odpadnem ribolovnem orodju, ki je bilo zbrano in obdelano;

podatke o ribolovnem orodju, ki vsebuje plastiko, danem na trg, ter o odpadnem ribolovnem orodju, ki je bilo zbrano in obdelano;

| (b) | informacije o ukrepih, ki so jih države članice sprejele za namene člena 4(1). |
| --- | --- |

(b)

informacije o ukrepih, ki so jih države članice sprejele za namene člena 4(1).

| (b) | informacije o 
  načrtih in
  ukrepih, ki so jih države članice sprejele za namene člena 4(1). |
| --- | --- |

(b)

informacije o 
  načrtih in
  ukrepih, ki so jih države članice sprejele za namene člena 4(1).

načrtih in

| (ba) | podatke o morskih odpadkih, zlasti tistih, ki izhajajo iz proizvodov, zajetih v tej direktivi, za spremljanje učinkov sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

podatke o morskih odpadkih, zlasti tistih, ki izhajajo iz proizvodov, zajetih v tej direktivi, za spremljanje učinkov sprejetih ukrepov.

podatke o morskih odpadkih, zlasti tistih, ki izhajajo iz proizvodov, zajetih v tej direktivi, za spremljanje učinkov sprejetih ukrepov.

Podatki iz točke (a) prvega pododstavka se vsako leto posodobijo v 12 mesecih po koncu referenčnega leta, za katero so bili zbrani. Kadar je to mogoče, se za predstavitev navedenih zbirk podatkov uporabljajo storitve v zvezi s prostorskimi podatki, kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES.

Podatki iz točke (a) prvega pododstavka
  se prvič sporočijo do ... [12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive]. Podatki iz točk (a) do (ac)
  se vsako leto posodobijo v 12 mesecih po koncu referenčnega leta, za katero so bili zbrani. Kadar je to mogoče, se za predstavitev navedenih zbirk podatkov uporabljajo storitve v zvezi s prostorskimi podatki, kot so opredeljene v členu 3(4) Direktive 2007/2/ES.

se prvič sporočijo do ... [12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive]. Podatki iz točk (a) do (ac)

2.   Države članice zagotovijo, da imata Komisija in Evropska agencija za okolje dostop do zbirk podatkov, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 1.

2.   Države članice zagotovijo, da imata Komisija in Evropska agencija za okolje dostop do zbirk podatkov, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 1.

3.   Evropska agencija za okolje objavi in redno posodablja pregled za celotno Unijo na podlagi podatkov, ki jih zberejo države članice. Pregled za celotno Unijo po potrebi vključuje kazalnike učinkov, rezultatov in vplivov te direktive, zemljevide pregleda za celotno Unijo in poročila o pregledu posameznih držav članic.

3.   Evropska agencija za okolje objavi in redno posodablja pregled za celotno Unijo na podlagi podatkov, ki jih zberejo države članice. Pregled za celotno Unijo po potrebi vključuje kazalnike učinkov, rezultatov in vplivov te direktive, zemljevide pregleda za celotno Unijo in poročila o pregledu posameznih držav članic.

4.   Komisija
  lahko
  sprejme izvedbene akte, s katerimi določi obliko zbirke podatkov, informacij in podatkov iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi obliko zbirke podatkov, informacij in podatkov iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

Spremembi 74 in 150

Spremembi 74 in 150

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15 | Člen 15 |
| Ocena in pregled | Ocena in pregled |
| 1.   Komisija do ...
  [šest mesecev
  po roku za prenos te direktive] oceni to direktivo. Ocena temelji na informacijah, ki so na voljo v skladu s členom 13. Države članice Komisiji predložijo morebitne dodatne informacije, potrebne za oceno in pripravo poročila iz člena 2. | 1.   Komisija do ...
  [pet let
  po roku za prenos te direktive] oceni to direktivo. Ocena temelji na informacijah, ki so na voljo v skladu s členom 13. Države članice Komisiji predložijo morebitne dodatne informacije, potrebne za oceno in pripravo poročila iz člena 2. |
| 2.   Komisija poročilo o glavnih ugotovitvah ocene, izvedene v skladu z odstavkom 1, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. | 2.   Komisija poročilo o glavnih ugotovitvah ocene, izvedene v skladu z odstavkom 1, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.
  Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog. Če je to primerno, v predlogu določi zavezujoče cilje zmanjšanja porabe na ravni Unije za proizvode, navedene v delu A Priloge. |
| | 2a.
     
  Komisija in države članice najpozneje do 31. julija 2020 vzpostavijo program za čiščenje plastičnih odpadkov v oceanih na ravni Unije in to pobudo spodbujajo na mednarodni ravni. |
| 3.   
  V navedenem poročilu je navedeno, ali
  : | 3.   
  Poročilo vključuje
  : |
| (a) | je treba pregledati Prilogo
  s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15

Člen 15

Ocena in pregled

Ocena in pregled

1.   Komisija do ...
  [šest mesecev
  po roku za prenos te direktive] oceni to direktivo. Ocena temelji na informacijah, ki so na voljo v skladu s členom 13. Države članice Komisiji predložijo morebitne dodatne informacije, potrebne za oceno in pripravo poročila iz člena 2.

1.   Komisija do ...
  [pet let
  po roku za prenos te direktive] oceni to direktivo. Ocena temelji na informacijah, ki so na voljo v skladu s členom 13. Države članice Komisiji predložijo morebitne dodatne informacije, potrebne za oceno in pripravo poročila iz člena 2.

2.   Komisija poročilo o glavnih ugotovitvah ocene, izvedene v skladu z odstavkom 1, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

2.   Komisija poročilo o glavnih ugotovitvah ocene, izvedene v skladu z odstavkom 1, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.
  Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog. Če je to primerno, v predlogu določi zavezujoče cilje zmanjšanja porabe na ravni Unije za proizvode, navedene v delu A Priloge.

2a.
     
  Komisija in države članice najpozneje do 31. julija 2020 vzpostavijo program za čiščenje plastičnih odpadkov v oceanih na ravni Unije in to pobudo spodbujajo na mednarodni ravni.

3.   
  V navedenem poročilu je navedeno, ali
  :

3.   
  Poročilo vključuje
  :

(a)

je treba pregledati Prilogo
  s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo;

je treba pregledati Prilogo

| (a) | oceno, ali je potreben pregled Priloge
  s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo; |
| --- | --- |

(a)

oceno, ali je potreben pregled Priloge
  s seznamom plastičnih proizvodov za enkratno uporabo;

oceno, ali je potreben pregled Priloge

| (b) | ali
  je
  mogoče določiti zavezujoče kvantitativne cilje
  Unije za zmanjšanje porabe zlasti plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge; |
| --- | --- |

(b)

ali
  je
  mogoče določiti zavezujoče kvantitativne cilje
  Unije za zmanjšanje porabe zlasti plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge;

ali

mogoče določiti zavezujoče kvantitativne cilje

| (b) | študijo, v kateri
  je
  proučena možnost za določitev zavezujočih kvantitativnih ciljev
  Unije za zmanjšanje porabe zlasti plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge;
  v zvezi s tem se v poročilu oceni možnost za določitev ciljev, izraženih v absolutnih številkah, pri čemer se upošteva raven porabe in že doseženo zmanjšanje porabe v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

študijo, v kateri
  je
  proučena možnost za določitev zavezujočih kvantitativnih ciljev
  Unije za zmanjšanje porabe zlasti plastičnih proizvodov za enkratno uporabo iz dela A Priloge;
  v zvezi s tem se v poročilu oceni možnost za določitev ciljev, izraženih v absolutnih številkah, pri čemer se upošteva raven porabe in že doseženo zmanjšanje porabe v državah članicah;

študijo, v kateri

proučena možnost za določitev zavezujočih kvantitativnih ciljev

v zvezi s tem se v poročilu oceni možnost za določitev ciljev, izraženih v absolutnih številkah, pri čemer se upošteva raven porabe in že doseženo zmanjšanje porabe v državah članicah;

| (ba) | oceno spremembe materialov, uporabljenih v proizvodih, zajetih v tej direktivi, in inovacij za nove sisteme dostave za alternativne proizvode za ponovno uporabo; ocena vključuje analizo celotnega življenjskega cikla teh materialov v okolju in alternativne možnosti na podlagi rezultatov analize. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

oceno spremembe materialov, uporabljenih v proizvodih, zajetih v tej direktivi, in inovacij za nove sisteme dostave za alternativne proizvode za ponovno uporabo; ocena vključuje analizo celotnega življenjskega cikla teh materialov v okolju in alternativne možnosti na podlagi rezultatov analize.

oceno spremembe materialov, uporabljenih v proizvodih, zajetih v tej direktivi, in inovacij za nove sisteme dostave za alternativne proizvode za ponovno uporabo; ocena vključuje analizo celotnega življenjskega cikla teh materialov v okolju in alternativne možnosti na podlagi rezultatov analize.

| (c) | je bil dosežen zadosten znanstveni in tehnični napredek ter ali so bila oblikovana merila ali standard za biološko razgradljivost v morskem okolju, ki se uporabljajo za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki spadajo v področje uporabe te direktive, in ali so bili razviti njihovi nadomestki za enkratno uporabo, da se določi, za katere proizvode niso več potrebne omejitve za dajanje na trg, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

(c)

je bil dosežen zadosten znanstveni in tehnični napredek ter ali so bila oblikovana merila ali standard za biološko razgradljivost v morskem okolju, ki se uporabljajo za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki spadajo v področje uporabe te direktive, in ali so bili razviti njihovi nadomestki za enkratno uporabo, da se določi, za katere proizvode niso več potrebne omejitve za dajanje na trg, kjer je to ustrezno.

je bil dosežen zadosten znanstveni in tehnični napredek ter ali so bila oblikovana merila ali standard za biološko razgradljivost v morskem okolju, ki se uporabljajo za plastične proizvode za enkratno uporabo, ki spadajo v področje uporabe te direktive, in ali so bili razviti njihovi nadomestki za enkratno uporabo, da se določi, za katere proizvode niso več potrebne omejitve za dajanje na trg, kjer je to ustrezno.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka države članice do ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] uveljavijo zakone, predpise in upravne določbe, potrebne za izpolnitev obveznosti poročanja iz člena 13(1)(a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka države članice do ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] uveljavijo zakone, predpise in upravne določbe, potrebne za izpolnitev obveznosti poročanja iz člena 13(1)(a).

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka države članice do ... [12 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] uveljavijo zakone, predpise in upravne določbe, potrebne za izpolnitev obveznosti poročanja iz člena 13(1)(a).

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar države članice od ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] uporabljajo ukrepe, potrebne za uskladitev s členoma 5 in 7(1), od ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] pa ukrepe, potrebne za uskladitev s členom 6(1). | Vendar države članice od ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] uporabljajo ukrepe, potrebne za uskladitev s členoma 5 in 7(1), od ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] pa ukrepe, potrebne za uskladitev s členom 6(1)
  , razen ukrepov, ki so potrebni za izpolnjevanje zahteve iz člena 6(1) v zvezi z vsebniki za gazirane pijače, ki jih države članice uporabljajo od ... [5 let po začetku veljavnosti te direktive]
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar države članice od ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] uporabljajo ukrepe, potrebne za uskladitev s členoma 5 in 7(1), od ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] pa ukrepe, potrebne za uskladitev s členom 6(1).

Vendar države članice od ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] uporabljajo ukrepe, potrebne za uskladitev s členoma 5 in 7(1), od ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] pa ukrepe, potrebne za uskladitev s členom 6(1)
  , razen ukrepov, ki so potrebni za izpolnjevanje zahteve iz člena 6(1) v zvezi z vsebniki za gazirane pijače, ki jih države članice uporabljajo od ... [5 let po začetku veljavnosti te direktive]
  .

, razen ukrepov, ki so potrebni za izpolnjevanje zahteve iz člena 6(1) v zvezi z vsebniki za gazirane pijače, ki jih države članice uporabljajo od ... [5 let po začetku veljavnosti te direktive]

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2

Člen 17 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. | 2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
  Komisija preveri, ali morda ti predpisi neupravičeno ne ovirajo delovanja enotnega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
  Komisija preveri, ali morda ti predpisi neupravičeno ne ovirajo delovanja enotnega trga.

Spremembi 78 in 124/rev

Spremembi 78 in 124/rev

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del A

Priloga I – del A

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Plastični proizvodi za enkratno uporabo, zajeti v členu 4 o zmanjšanju porabe | Plastični proizvodi za enkratno uporabo, zajeti v členu 4 o zmanjšanju porabe |
| | — | Lončki za pijačo, vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Plastični proizvodi za enkratno uporabo, zajeti v členu 4 o zmanjšanju porabe

Plastični proizvodi za enkratno uporabo, zajeti v členu 4 o zmanjšanju porabe

—

Lončki za pijačo, vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški

Lončki za pijačo, vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški

| — | Posode za živila, tj. posode, kot so škatle s pokrovom ali brez njega, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave, kot so posode za živila, ki se uporabljajo za hitro prehrano, razen vsebnikov za pijačo, krožnikov ter zavitkov in ovojev, ki vsebujejo hrano |
| --- | --- |

—

Posode za živila, tj. posode, kot so škatle s pokrovom ali brez njega, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave, kot so posode za živila, ki se uporabljajo za hitro prehrano, razen vsebnikov za pijačo, krožnikov ter zavitkov in ovojev, ki vsebujejo hrano

| — | Posode za živila, tj. posode, kot so škatle s pokrovom ali brez njega, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave, kot so posode za živila, ki se uporabljajo za hitro prehrano, razen vsebnikov za pijačo, krožnikov ter zavitkov in ovojev, ki vsebujejo hrano |
| --- | --- |

—

Posode za živila, tj. posode, kot so škatle s pokrovom ali brez njega, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave, kot so posode za živila, ki se uporabljajo za hitro prehrano, razen vsebnikov za pijačo, krožnikov ter zavitkov in ovojev, ki vsebujejo hrano

Prodaja živil v posodi, katere velikost ustreza eni porciji, ali v posodi, opremljeni z jedilnim priborom, nakazuje, da je živilo namenjeno za takojšnje zaužitje iz posode.

Prodaja živil v posodi, katere velikost ustreza eni porciji, ali v posodi, opremljeni z jedilnim priborom, nakazuje, da je živilo namenjeno za takojšnje zaužitje iz posode.

Nadaljnja priprava vključuje dejavnosti, kot so ogrevanje, dodajanje vrele vode, pranje, sekljanje in rezanje.

Nadaljnja priprava vključuje dejavnosti, kot so ogrevanje, dodajanje vrele vode, pranje, sekljanje in rezanje.

Primeri plastičnih posod za živila za enkratno uporabo, ki so zajete v delih A, E in G te priloge:

Primeri plastičnih posod za živila za enkratno uporabo, ki so zajete v delih A, E in G te priloge:

| — | Posode za hitro prehrano, kot so škatle za polni obrok in škatle za solate, z živili, ki se zaužijejo hladna |
| --- | --- |

—

Posode za hitro prehrano, kot so škatle za polni obrok in škatle za solate, z živili, ki se zaužijejo hladna

Posode za hitro prehrano, kot so škatle za polni obrok in škatle za solate, z živili, ki se zaužijejo hladna

| — | Posode za hitro prehrano, kot so škatle za polni obrok in škatle za solate, z živili, ki se zaužijejo topla, razen kadar mora potrošnik po nakupu proizvoda živila pogreti |
| --- | --- |

—

Posode za hitro prehrano, kot so škatle za polni obrok in škatle za solate, z živili, ki se zaužijejo topla, razen kadar mora potrošnik po nakupu proizvoda živila pogreti

Posode za hitro prehrano, kot so škatle za polni obrok in škatle za solate, z živili, ki se zaužijejo topla, razen kadar mora potrošnik po nakupu proizvoda živila pogreti

| — | Škatle za burgerje, škatle za sendviče, škatle za zavitke |
| --- | --- |

—

Škatle za burgerje, škatle za sendviče, škatle za zavitke

Škatle za burgerje, škatle za sendviče, škatle za zavitke

| — | Posode za eno porcijo s svežimi ali predelanimi živili, ki jih ni treba dodatno pripravljati, kot so sadje, zelenjava, sladice ali sladoled, ki se prodajajo po posameznih enotah |
| --- | --- |

—

Posode za eno porcijo s svežimi ali predelanimi živili, ki jih ni treba dodatno pripravljati, kot so sadje, zelenjava, sladice ali sladoled, ki se prodajajo po posameznih enotah

Posode za eno porcijo s svežimi ali predelanimi živili, ki jih ni treba dodatno pripravljati, kot so sadje, zelenjava, sladice ali sladoled, ki se prodajajo po posameznih enotah

Primeri posod, ki niso plastične posode za živila za enkratno uporabo, zajete v delih A, E in G te priloge:

Primeri posod, ki niso plastične posode za živila za enkratno uporabo, zajete v delih A, E in G te priloge:

| — | Posode za živila s posušenimi živili ali živili, ki se prodajajo hladna, ki jih je treba dodatno pripraviti |
| --- | --- |

—

Posode za živila s posušenimi živili ali živili, ki se prodajajo hladna, ki jih je treba dodatno pripraviti

Posode za živila s posušenimi živili ali živili, ki se prodajajo hladna, ki jih je treba dodatno pripraviti

| — | Posode z živili, ki količinsko ustrezajo več kot eni porciji |
| --- | --- |

—

Posode z živili, ki količinsko ustrezajo več kot eni porciji

Posode z živili, ki količinsko ustrezajo več kot eni porciji

| — | Posode za eno porcijo, ki se prodajajo v več kot eni enoti skupaj |
| --- | --- |

—

Posode za eno porcijo, ki se prodajajo v več kot eni enoti skupaj

Posode za eno porcijo, ki se prodajajo v več kot eni enoti skupaj

| — | Lončki za pijačo |
| --- | --- |

—

Lončki za pijačo

Lončki za pijačo

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B – alinea 2

Priloga I – del B – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Pribor (vilice, noži, žlice, palčke) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Pribor (vilice, noži, žlice, palčke)

| — | Pribor (vilice, noži, žlice, palčke)
  , razen, do leta 2023, pribora, ki se dobavlja šolskim ali zdravstvenim institucijam v okviru javnih naročil blaga

   (1a)

  , kot so opredeljena v členu 2(8) Direktive 2014/24/EU in ki so bila oddana pred 31. decembrom 2018. |
| --- | --- |

—

Pribor (vilice, noži, žlice, palčke)
  , razen, do leta 2023, pribora, ki se dobavlja šolskim ali zdravstvenim institucijam v okviru javnih naročil blaga

   (1a)

  , kot so opredeljena v členu 2(8) Direktive 2014/24/EU in ki so bila oddana pred 31. decembrom 2018.

, razen, do leta 2023, pribora, ki se dobavlja šolskim ali zdravstvenim institucijam v okviru javnih naročil blaga

1a

, kot so opredeljena v členu 2(8) Direktive 2014/24/EU in ki so bila oddana pred 31. decembrom 2018.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B – alinea 3

Priloga I – del B – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Krožniki |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Krožniki

| — | Krožniki
  , razen, do leta 2023, krožnikov, ki se dobavljajo šolskim ali zdravstvenim institucijam v okviru javnih naročil blaga

   (1a)

  , kot so opredeljena v členu 2(8) Direktive 2014/24/EU, ki so bila oddana pred 31. decembrom 2018. |
| --- | --- |

—

Krožniki
  , razen, do leta 2023, krožnikov, ki se dobavljajo šolskim ali zdravstvenim institucijam v okviru javnih naročil blaga

   (1a)

  , kot so opredeljena v členu 2(8) Direktive 2014/24/EU, ki so bila oddana pred 31. decembrom 2018.

, razen, do leta 2023, krožnikov, ki se dobavljajo šolskim ali zdravstvenim institucijam v okviru javnih naročil blaga

1a

, kot so opredeljena v členu 2(8) Direktive 2014/24/EU, ki so bila oddana pred 31. decembrom 2018.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B – alinea 6

Priloga I – del B – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Palčke za pritrditev na balone in podporo balonov, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom,
  vključno z mehanizmi
  takih palčk |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Palčke za pritrditev na balone in podporo balonov, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom,
  vključno z mehanizmi
  takih palčk

vključno z mehanizmi

| — | Palčke za pritrditev na balone in podporo balonov, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom,
  vendar brez mehanizmov
  takih palčk |
| --- | --- |

—

Palčke za pritrditev na balone in podporo balonov, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom,
  vendar brez mehanizmov
  takih palčk

vendar brez mehanizmov

Spremembi 83 in 117

Spremembi 83 in 117

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B – alinea 6 a (novo)

Priloga I – del B – alinea 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Proizvodi iz okso-razgradljive plastike |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Proizvodi iz okso-razgradljive plastike

Proizvodi iz okso-razgradljive plastike

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del B – alinea 6 b (novo)

Priloga I – del B – alinea 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Posode za živila in vsebniki za pijačo iz ekspandiranega polistirena, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Posode za živila in vsebniki za pijačo iz ekspandiranega polistirena, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave

Posode za živila in vsebniki za pijačo iz ekspandiranega polistirena, ki se uporabljajo za shranjevanje živil, ki so namenjena za takojšnje zaužitje iz posode na kraju samem ali jih potrošniki odnesejo s seboj, pri čemer se zaužijejo brez kakršne koli dodatne priprave

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del C – alinea 1

Priloga I – del C – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Vsebniki za pijačo, tj. posode, ki vsebujejo tekočino, npr. plastenke za pijačo, vključno s pokrovčki in zamaški |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Vsebniki za pijačo, tj. posode, ki vsebujejo tekočino, npr. plastenke za pijačo, vključno s pokrovčki in zamaški

| — | Vsebniki za pijačo, tj. posode, ki vsebujejo tekočino, npr. plastenke za pijačo, vključno s pokrovčki in zamaški
  , razen vsebnikov, namenjenih za živila za posebne zdravstvene namene, kot so opredeljena v členu 2(g) Uredbe (EU) št. 609/2013 in ki so v tekoči obliki. |
| --- | --- |

—

Vsebniki za pijačo, tj. posode, ki vsebujejo tekočino, npr. plastenke za pijačo, vključno s pokrovčki in zamaški
  , razen vsebnikov, namenjenih za živila za posebne zdravstvene namene, kot so opredeljena v členu 2(g) Uredbe (EU) št. 609/2013 in ki so v tekoči obliki.

, razen vsebnikov, namenjenih za živila za posebne zdravstvene namene, kot so opredeljena v členu 2(g) Uredbe (EU) št. 609/2013 in ki so v tekoči obliki.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del D – alinea 3

Priloga I – del D – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Baloni, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Baloni, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom

Baloni, razen balonov za industrijsko ali drugo poklicno rabo in uporabo, ki se ne delijo potrošnikom

črtano

črtano

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del D – alinea 3 a (novo)

Priloga I – del D – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Tobačni izdelki s filtri in filtri, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Tobačni izdelki s filtri in filtri, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki

Tobačni izdelki s filtri in filtri, ki se tržijo za uporabo v kombinaciji s tobačnimi izdelki

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del D – alinea 3 b (novo)

Priloga I – del D – alinea 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Zavitki in ovoji, izdelani iz prožnega materiala, ki vsebujejo živila, namenjena za takojšnje zaužitje iz zavitka ali ovoja brez kakršne koli dodatne priprave |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Zavitki in ovoji, izdelani iz prožnega materiala, ki vsebujejo živila, namenjena za takojšnje zaužitje iz zavitka ali ovoja brez kakršne koli dodatne priprave

Zavitki in ovoji, izdelani iz prožnega materiala, ki vsebujejo živila, namenjena za takojšnje zaužitje iz zavitka ali ovoja brez kakršne koli dodatne priprave

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del D – alinea 3 c (novo)

Priloga I – del D – alinea 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Lončki za pijačo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Lončki za pijačo

Lončki za pijačo

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del E – alinea 4

Priloga I – del E – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Lončki za pijačo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Lončki za pijačo

| — | Lončki za pijačo
  , vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški |
| --- | --- |

—

Lončki za pijačo
  , vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški

, vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – del F – alinea 1

Priloga I – del F – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | plastenke za pijačo |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

plastenke za pijačo

| — | Plastenke za pijačo
  , vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški |
| --- | --- |

—

Plastenke za pijačo
  , vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški

, vključno z njihovimi pokrovčki in zamaški

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0317/2018).

1

(32)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ (COM(2015)0614).

32

(33)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu“ (COM(2018)0028).

33

(32)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ (COM(2015)0614).

32

(33)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu“ (COM(2018)0028).

33

(34)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

34

(35)  Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015.

35

(34)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

34

(35)  Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015.

35

(36)  Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015.

36

(36)  Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015.

36

(40)  Direktiva 2008/98/ES, Direktiva 2000/59/ES, Direktiva 2000/60/ES, Direktiva 2008/56/ES in Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

40

(41)  Direktiva 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

41

(42)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu“ (COM(2018)0028).

42

(40)  Direktiva 2008/98/ES, Direktiva 2000/59/ES, Direktiva 2000/60/ES, Direktiva 2008/56/ES in Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

40

(41)  Direktiva 94/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

41

(42)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu“ (COM(2018)0028).

42

(44)  Uredba (ES) št. 178/2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje (UL L 31, 1.2.2002, str. 1), Uredba (ES) št. 852/2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1), Uredba (ES) št. 1935/2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, ter druga ustrezna zakonodaja, povezana z varnostjo hrane, higieno in označevanjem (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

44

(43a)  
  Direktiva (EU) 2015/720 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (UL L 115, 6.5.2015, str. 11).

43a

Direktiva (EU) 2015/720 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (UL L 115, 6.5.2015, str. 11).

(44)  Uredba (ES) št. 178/2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje (UL L 31, 1.2.2002, str. 1), Uredba (ES) št. 852/2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1), Uredba (ES) št. 1935/2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, ter druga ustrezna zakonodaja, povezana z varnostjo hrane, higieno in označevanjem (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

44

(45)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

45

(45)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

45

(46)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, Direktiva 2000/59/ES in Direktiva 2008/98/ES.

46

(46)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, Direktiva 2000/59/ES in Direktiva 2008/98/ES.

46

(1a)  
  Direktiva (EU) 2018/851 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (UL L 150, 14.6.2018, str. 109).

1a

Direktiva (EU) 2018/851 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive 2008/98/ES o odpadkih (UL L 150, 14.6.2018, str. 109).

(48)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

48

(48)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

48

(50)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

50

(51)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

51

(50)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

50

(51)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

51

(1a)  
  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (kodificirano besedilo) (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

1a

Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (kodificirano besedilo) (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

(1a)  
  Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1).

1a

Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1).

(1a)  
  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

1a

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).

(52)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2003/4/ES 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

52

(53)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

53

(52)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2003/4/ES 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

52

(53)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

53

(1a)  
  „javna naročila blaga“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela.

1a

„javna naročila blaga“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela.

(1a)  
  „javna naročila blaga“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela.

1a

„javna naročila blaga“ pomenijo javna naročila, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup blaga s pridržanim lastništvom z nakupno pravico ali brez nje. Javno naročilo blaga lahko vključuje tudi povezana namestitvena in inštalacijska dela.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

Vzpostavitev, delovanje in uporaba Schengenskega informacijskega sistema na področju mejnih kontrol ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0882),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 77(2)(b) in (d) in 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0533/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 77(2)(b) in (d) in 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0533/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0347/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0347/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1861.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

Vzpostavitev, delovanje in uporaba Schengenskega informacijskega sistema na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006, Sklepa Sveta 2007/533/PNZ in Sklepa Komisije 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0883),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in točke (d) drugega pododstavka člena 82(1), člena 85(1), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0530/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0349/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0349/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1862.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

Uporaba Schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0881),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0532/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 19. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0348/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0348/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1860.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCJIJI

Izjava Evropskega parlamenta in Sveta (o Irski/vračanju)

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, brez poseganja v njeno pravico do pobude, da ko Irska začne sodelovati v Direktivi 2008/115/ES, oceni pravni položaj v skladu s Pogodbama in ustreznimi protokoli ter po potrebi predloži zakonodajni predlog, ki bo omogočil sodelovanje na področju vračanja med Irsko in drugimi državami članicami prek SIS.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Uskladitev strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2018 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 92/83/EGS o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2020/C 345/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2018)0334),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0269/2018),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0307/2018),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | V svoji sodbi z dne 17. maja 2018 v zadevi C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  je Sodišče odločilo glede izračuna stopnje Plato. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

V svoji sodbi z dne 17. maja 2018 v zadevi C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  je Sodišče odločilo glede izračuna stopnje Plato.

Sprememba 2

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 92/83/EGS

Člen 3 – odstavek 1 – pododstavek 1 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vse sestavine piva,
  vključno s tistimi
  , ki se dodajo po fermentaciji, se upoštevajo pri meritvi stopnje Plato.; | Vse sestavine piva,
  razen tistih
  , ki se dodajo po
  zaključeni
  fermentaciji, se upoštevajo pri meritvi stopnje Plato. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vse sestavine piva,
  vključno s tistimi
  , ki se dodajo po fermentaciji, se upoštevajo pri meritvi stopnje Plato.;

Vse sestavine piva,
  razen tistih
  , ki se dodajo po
  zaključeni
  fermentaciji, se upoštevajo pri meritvi stopnje Plato.

---

(1a)  
  Sodba Sodišča z dne 17. maja 2018, Kompania Piwowarska, C-30/17, ECLI:EU:C:2018:325.

---

Četrtek, 25. oktober 2018

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Uvoz kulturnih dobrin ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kulturnih dobrin (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/45)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V skladu s sklepi Sveta z dne 12. februarja 2016 o boju proti financiranju terorizma, Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma (24) ter direktivo o boju proti terorizmu (25) bi bilo treba uveljaviti skupna pravila o trgovini s tretjimi državami, ki zagotavljajo učinkovito zaščito pred izgubo
  kulturnih dobrin
  , ohranjanje kulturne dediščine človeštva in preprečevanje financiranja terorizma s prodajo ukradenih predmetov kulturne dediščine kupcem v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V skladu s sklepi Sveta z dne 12. februarja 2016 o boju proti financiranju terorizma, Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma (24) ter direktivo o boju proti terorizmu (25) bi bilo treba uveljaviti skupna pravila o trgovini s tretjimi državami, ki zagotavljajo učinkovito zaščito pred izgubo
  kulturnih dobrin
  , ohranjanje kulturne dediščine človeštva in preprečevanje financiranja terorizma s prodajo ukradenih predmetov kulturne dediščine kupcem v Uniji.

| (1) | V skladu s sklepi Sveta z dne 12. februarja 2016 o boju proti financiranju terorizma, Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma (24) ter direktivo o boju proti terorizmu (25) bi bilo treba uveljaviti skupna pravila o trgovini s tretjimi državami, ki zagotavljajo učinkovito zaščito pred
  nedovoljenim prometom s kulturnimi dobrinami, njihovo
  izgubo
  ali uničenjem
  , ohranjanje kulturne dediščine človeštva in preprečevanje financiranja terorizma
  in pranja denarja
  s prodajo ukradenih predmetov kulturne dediščine kupcem v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s sklepi Sveta z dne 12. februarja 2016 o boju proti financiranju terorizma, Sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma (24) ter direktivo o boju proti terorizmu (25) bi bilo treba uveljaviti skupna pravila o trgovini s tretjimi državami, ki zagotavljajo učinkovito zaščito pred
  nedovoljenim prometom s kulturnimi dobrinami, njihovo
  izgubo
  ali uničenjem
  , ohranjanje kulturne dediščine človeštva in preprečevanje financiranja terorizma
  in pranja denarja
  s prodajo ukradenih predmetov kulturne dediščine kupcem v Uniji.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Ob upoštevanju prizadevanj Unije za pravične postopke in odškodnino žrtvam ter ustave in konvencij Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) o varstvu kulturne dediščine mora biti zagotovljeno vračilo predmetov, s katerimi se nezakonito trguje in/ali ki so bili nezakonito izkopani ali pridobljeni. Kar zadeva izkoriščanje ljudstev in ozemelj, ki ponavadi vodi v nedovoljeno trgovino s kulturnimi dobrinami, zlasti kadar je ta nedovoljena trgovina posledica oboroženih spopadov, bi morala ta uredba upoštevati regionalne in lokalne značilnosti ljudstev in ozemelj, ne pa tržne vrednosti kulturne proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Ob upoštevanju prizadevanj Unije za pravične postopke in odškodnino žrtvam ter ustave in konvencij Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) o varstvu kulturne dediščine mora biti zagotovljeno vračilo predmetov, s katerimi se nezakonito trguje in/ali ki so bili nezakonito izkopani ali pridobljeni. Kar zadeva izkoriščanje ljudstev in ozemelj, ki ponavadi vodi v nedovoljeno trgovino s kulturnimi dobrinami, zlasti kadar je ta nedovoljena trgovina posledica oboroženih spopadov, bi morala ta uredba upoštevati regionalne in lokalne značilnosti ljudstev in ozemelj, ne pa tržne vrednosti kulturne proizvodnje.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Kulturna
  dediščina je eden od osnovnih elementov civilizacije in bogati kulturno življenje vseh narodov, zato jo je treba zaščititi pred protipravno prisvojitvijo in plenjenjem. Unija bi zato morala prepovedati
  vstop
  kulturnih dobrin, ki so bile nezakonito izvožene iz tretjih držav, na carinsko območje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Kulturna
  dediščina je eden od osnovnih elementov civilizacije in bogati kulturno življenje vseh narodov, zato jo je treba zaščititi pred protipravno prisvojitvijo in plenjenjem. Unija bi zato morala prepovedati
  vstop
  kulturnih dobrin, ki so bile nezakonito izvožene iz tretjih držav, na carinsko območje Unije.

| (2) | Kulturne dobrine so pogosto velikega kulturnega, umetniškega, zgodovinskega ali znanstvenega pomena. Kulturna
  dediščina je eden od osnovnih elementov civilizacije
  ter ima med drugim simbolno vrednost
  in
  zagotavlja kulturni spomin človeštva.
  Bogati kulturno življenje vseh narodov
  ter združuje ljudi v poznavanju skupnega spomina in razvoju človeštva.
  Zato jo je treba zaščititi pred protipravno prisvojitvijo in plenjenjem.
  Do plenjenja arheoloških najdišč je vedno prihajalo, a zdaj je doseglo industrijske razsežnosti. Dokler bo mogoče dobičkonosno trgovati z nezakonito izkopanimi kulturnimi dobrinami in se z njimi okoriščati brez večjih tveganj, se bodo takšna izkopavanja in plenjenja nadaljevala tudi v prihodnosti. Zaradi gospodarske in umetniške vrednosti kulturne dediščine je povpraševanje na mednarodnem trgu veliko, zaradi pomanjkanja odločnih mednarodnih pravnih ukrepov ali njihovega neučinkovitega izvajanja pa te dobrine preidejo v sivo ekonomijo. Plenjenje arheoloških najdišč in trgovanje z nezakonito izkopano kulturno dediščino je resno kaznivo dejanje, ki povzroča veliko trpljenja tistim, ki jih to neposredno ali posredno prizadene. Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami v mnogih primerih prispeva k nasilni kulturni homogenizaciji ali izgonu, plenjenje in ropanje kulturnih dobrin pa med drugim vodi v propad kultur.
  Unija bi zato morala prepovedati
  uvoz
  kulturnih dobrin, ki so bile nezakonito izvožene iz tretjih držav, na carinsko območje Unije
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti kulturnim dobrinam, ki prihajajo iz tretjih držav, v katerih potekajo oboroženi konflikti, predvsem kadar te dobrine izvažajo teroristične organizacije ali druge kriminalne združbe
  . |
| --- | --- |

(2)

Kulturne dobrine so pogosto velikega kulturnega, umetniškega, zgodovinskega ali znanstvenega pomena. Kulturna
  dediščina je eden od osnovnih elementov civilizacije
  ter ima med drugim simbolno vrednost
  in
  zagotavlja kulturni spomin človeštva.
  Bogati kulturno življenje vseh narodov
  ter združuje ljudi v poznavanju skupnega spomina in razvoju človeštva.
  Zato jo je treba zaščititi pred protipravno prisvojitvijo in plenjenjem.
  Do plenjenja arheoloških najdišč je vedno prihajalo, a zdaj je doseglo industrijske razsežnosti. Dokler bo mogoče dobičkonosno trgovati z nezakonito izkopanimi kulturnimi dobrinami in se z njimi okoriščati brez večjih tveganj, se bodo takšna izkopavanja in plenjenja nadaljevala tudi v prihodnosti. Zaradi gospodarske in umetniške vrednosti kulturne dediščine je povpraševanje na mednarodnem trgu veliko, zaradi pomanjkanja odločnih mednarodnih pravnih ukrepov ali njihovega neučinkovitega izvajanja pa te dobrine preidejo v sivo ekonomijo. Plenjenje arheoloških najdišč in trgovanje z nezakonito izkopano kulturno dediščino je resno kaznivo dejanje, ki povzroča veliko trpljenja tistim, ki jih to neposredno ali posredno prizadene. Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami v mnogih primerih prispeva k nasilni kulturni homogenizaciji ali izgonu, plenjenje in ropanje kulturnih dobrin pa med drugim vodi v propad kultur.
  Unija bi zato morala prepovedati
  uvoz
  kulturnih dobrin, ki so bile nezakonito izvožene iz tretjih držav, na carinsko območje Unije
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti kulturnim dobrinam, ki prihajajo iz tretjih držav, v katerih potekajo oboroženi konflikti, predvsem kadar te dobrine izvažajo teroristične organizacije ali druge kriminalne združbe
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Pristojni organi tretjih držav nimajo vedno dovolj zmogljivosti za boj proti trgovanju s kulturnimi dobrinami in nezakoniti trgovini. Prav tako so ti organi lahko izpostavljeni korupciji ali drugim oblikam nepravilnosti. Ko so kulturne dobrine vzete iz konteksta, so prebivalci prikrajšani za svoje običaje ter spominska obeležja in verske objekte. Če se povezani predmeti prodajo ločeno, se izgubita zgodovinski kontekst in znanstvena vrednost teh predmetov. Ob upoštevanju nenadomestljivosti kulturnih dobrin in interesa javnosti bi moralo biti mogoče te predmete posedovati le pod določenimi pogoji. Uvozni postopek mora vključevati zagotovilo, da bodo dobrine po uvozu ustrezno skladiščene, dokumentirane, dostopne akademskim ustanovam in javnim muzejem, in o sodelovanju v primeru upravičenih zahtevkov za vračilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Pristojni organi tretjih držav nimajo vedno dovolj zmogljivosti za boj proti trgovanju s kulturnimi dobrinami in nezakoniti trgovini. Prav tako so ti organi lahko izpostavljeni korupciji ali drugim oblikam nepravilnosti. Ko so kulturne dobrine vzete iz konteksta, so prebivalci prikrajšani za svoje običaje ter spominska obeležja in verske objekte. Če se povezani predmeti prodajo ločeno, se izgubita zgodovinski kontekst in znanstvena vrednost teh predmetov. Ob upoštevanju nenadomestljivosti kulturnih dobrin in interesa javnosti bi moralo biti mogoče te predmete posedovati le pod določenimi pogoji. Uvozni postopek mora vključevati zagotovilo, da bodo dobrine po uvozu ustrezno skladiščene, dokumentirane, dostopne akademskim ustanovam in javnim muzejem, in o sodelovanju v primeru upravičenih zahtevkov za vračilo.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Zaradi različnih pravil, ki se uporabljajo v državah članicah v zvezi z 
  vstopom
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, bi bilo treba zlasti sprejeti ukrepe za zagotovitev, da za uvoz kulturnih dobrin veljajo enotne kontrole ob njihovem vstopu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Zaradi različnih pravil, ki se uporabljajo v državah članicah v zvezi z 
  vstopom
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, bi bilo treba zlasti sprejeti ukrepe za zagotovitev, da za uvoz kulturnih dobrin veljajo enotne kontrole ob njihovem vstopu.

| (3) | Zaradi različnih pravil, ki se uporabljajo v državah članicah v zvezi z 
  uvozom
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, bi bilo treba zlasti sprejeti ukrepe za zagotovitev, da za
  določen
  uvoz kulturnih dobrin veljajo enotne kontrole ob njihovem vstopu
  na carinsko območje Unije na podlagi obstoječih procesov, postopkov in upravnih orodij, katerih namen je doseči enotno izvajanje Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a). |
| --- | --- |

(3)

Zaradi različnih pravil, ki se uporabljajo v državah članicah v zvezi z 
  uvozom
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, bi bilo treba zlasti sprejeti ukrepe za zagotovitev, da za
  določen
  uvoz kulturnih dobrin veljajo enotne kontrole ob njihovem vstopu
  na carinsko območje Unije na podlagi obstoječih procesov, postopkov in upravnih orodij, katerih namen je doseči enotno izvajanje Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Skupna pravila bi morala zajemati
  carinsko obravnavo
  neunijskih kulturnih dobrin
  , ki vstopajo na
  carinsko območje Unije
  , tj
  .
  njihovo sprostitev v prosti promet kot tudi dajanje v posebni carinski postopek, ki ni tranzit. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Skupna pravila bi morala zajemati
  carinsko obravnavo
  neunijskih kulturnih dobrin
  , ki vstopajo na
  carinsko območje Unije
  , tj
  .
  njihovo sprostitev v prosti promet kot tudi dajanje v posebni carinski postopek, ki ni tranzit.

| (4) | Skupna pravila bi morala zajemati
  vnos in uvoz
  neunijskih kulturnih dobrin
  v
  carinsko območje Unije. |
| --- | --- |

(4)

Skupna pravila bi morala zajemati
  vnos in uvoz
  neunijskih kulturnih dobrin
  v
  carinsko območje Unije.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Glede na znan potencial prostih con
  (in tako
  imenovanih prostih pristajališč
  )
  za hrambo kulturnih dobrin
  bi morali imeti
  uvedeni ukrepi kontrole
  čim širše področje uporabe v smislu zadevnih carinskih postopkov. Ti ukrepi kontrole bi se torej morali uporabljati ne samo za blago, ki se sprosti v prosti promet, temveč tudi za blago, ki je dano v posebni carinski postopek. Vendar pa tako široko področje uporabe ukrepov kontrole ne bi smelo
  biti v nasprotju z načelom prostega tranzita blaga, prav tako pa ne bi smelo
  presegati cilja preprečevanja vstopa nedovoljeno izvoženih kulturnih dobrin na carinsko območje Unije
  . V skladu s tem bi se morali ukrepi kontrole uporabljati tudi za posebne carinske postopke
  ,
  v katere se lahko da blago ob vstopu na carinsko območje Unije, ne pa tudi za tranzit
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Glede na znan potencial prostih con
  (in tako
  imenovanih prostih pristajališč
  )
  za hrambo kulturnih dobrin
  bi morali imeti
  uvedeni ukrepi kontrole
  čim širše področje uporabe v smislu zadevnih carinskih postopkov. Ti ukrepi kontrole bi se torej morali uporabljati ne samo za blago, ki se sprosti v prosti promet, temveč tudi za blago, ki je dano v posebni carinski postopek. Vendar pa tako široko področje uporabe ukrepov kontrole ne bi smelo
  biti v nasprotju z načelom prostega tranzita blaga, prav tako pa ne bi smelo
  presegati cilja preprečevanja vstopa nedovoljeno izvoženih kulturnih dobrin na carinsko območje Unije
  . V skladu s tem bi se morali ukrepi kontrole uporabljati tudi za posebne carinske postopke
  ,
  v katere se lahko da blago ob vstopu na carinsko območje Unije, ne pa tudi za tranzit
  .

| (5) | Ukrepi kontrole, ki se vzpostavijo v zvezi s prostimi conami
  (in tako
  imenovanimi prostimi pristajališči
  ) bi morali imeti čim širše področje uporabe v smislu zadevnih carinskih postopkov
  , da bi preprečili izogibanje tej uredbi z izkoriščanjem prostih zon, ki predstavljajo potencialno izhodišče za nadaljnje širjenje trgovine z nezakonitimi izdelki v Uniji
  . Ti ukrepi kontrole bi se torej morali uporabljati ne samo za blago, ki se sprosti v prosti promet, temveč tudi za blago, ki je dano v posebni carinski postopek. Vendar pa tako široko področje uporabe ukrepov kontrole ne bi smelo presegati cilja preprečevanja vstopa nedovoljeno izvoženih kulturnih dobrin na carinsko območje Unije
  , razen kadar pristojni organi upravičeno menijo
  ,
  da so bile kulturne dobrine iz države izvora izvožene s kršenjem njenih zakonov in drugih predpisov
  . |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi kontrole, ki se vzpostavijo v zvezi s prostimi conami
  (in tako
  imenovanimi prostimi pristajališči
  ) bi morali imeti čim širše področje uporabe v smislu zadevnih carinskih postopkov
  , da bi preprečili izogibanje tej uredbi z izkoriščanjem prostih zon, ki predstavljajo potencialno izhodišče za nadaljnje širjenje trgovine z nezakonitimi izdelki v Uniji
  . Ti ukrepi kontrole bi se torej morali uporabljati ne samo za blago, ki se sprosti v prosti promet, temveč tudi za blago, ki je dano v posebni carinski postopek. Vendar pa tako široko področje uporabe ukrepov kontrole ne bi smelo presegati cilja preprečevanja vstopa nedovoljeno izvoženih kulturnih dobrin na carinsko območje Unije
  , razen kadar pristojni organi upravičeno menijo
  ,
  da so bile kulturne dobrine iz države izvora izvožene s kršenjem njenih zakonov in drugih predpisov
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | V tej uredbi uporabljene opredelitve pojmov bi morale temeljiti na opredelitvah, ki se uporabljajo v Konvenciji Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisani v Parizu 14. novembra 1970, ter v Konvenciji Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, podpisani v Rimu 24. junija 1995, h katerima je pristopilo veliko držav članic, saj so številne tretje države in večina držav članic seznanjene z določbami teh konvencij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

V tej uredbi uporabljene opredelitve pojmov bi morale temeljiti na opredelitvah, ki se uporabljajo v Konvenciji Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisani v Parizu 14. novembra 1970, ter v Konvenciji Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, podpisani v Rimu 24. junija 1995, h katerima je pristopilo veliko držav članic, saj so številne tretje države in večina držav članic seznanjene z določbami teh konvencij.

| (6) | V tej uredbi uporabljene opredelitve pojmov bi morale temeljiti na opredelitvah, ki se uporabljajo v Konvenciji Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisani v Parizu 14. novembra 1970,
  (v nadaljnjem besedilu: konvencija Unesca iz leta 1970)
  ter v Konvenciji Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, podpisani v Rimu 24. junija 1995, h katerima je pristopilo veliko držav članic, saj so številne tretje države in večina držav članic seznanjene z določbami teh konvencij. |
| --- | --- |

(6)

V tej uredbi uporabljene opredelitve pojmov bi morale temeljiti na opredelitvah, ki se uporabljajo v Konvenciji Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisani v Parizu 14. novembra 1970,
  (v nadaljnjem besedilu: konvencija Unesca iz leta 1970)
  ter v Konvenciji Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, podpisani v Rimu 24. junija 1995, h katerima je pristopilo veliko držav članic, saj so številne tretje države in večina držav članic seznanjene z določbami teh konvencij.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Zakonitost izvoza bi bilo treba presoditi na podlagi zakonov in drugih predpisov države, v kateri so bile kulturne dobrine odkrite ali ustvarjene (t. i. država izvora). Za preprečevanje izogibanja predpisom v primerih, v katerih kulturne dobrine vstopijo v Unijo iz druge tretje države, bi morala oseba, ki želi te dobrine vnesti na carinsko območje Unije, dokazati, da so bile zakonito izvožene iz
  navedene tretje države
  ,
  če
  je
  zadevna tretja država podpisnica Unescove konvencije
  iz
  leta
   1970 in
  s tem država
  , ki
  je zavezana boju proti nedovoljenemu prometu s kulturno lastnino.
   V 
  drugih primerih bi morala oseba dokazati
  , da so bile
  zakonito
  izvožene iz države
  izvora
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Zakonitost izvoza bi bilo treba presoditi na podlagi zakonov in drugih predpisov države, v kateri so bile kulturne dobrine odkrite ali ustvarjene (t. i. država izvora). Za preprečevanje izogibanja predpisom v primerih, v katerih kulturne dobrine vstopijo v Unijo iz druge tretje države, bi morala oseba, ki želi te dobrine vnesti na carinsko območje Unije, dokazati, da so bile zakonito izvožene iz
  navedene tretje države
  ,
  če
  je
  zadevna tretja država podpisnica Unescove konvencije
  iz
  leta
   1970 in
  s tem država
  , ki
  je zavezana boju proti nedovoljenemu prometu s kulturno lastnino.
   V 
  drugih primerih bi morala oseba dokazati
  , da so bile
  zakonito
  izvožene iz države
  izvora
  .

| (7) | Zakonitost izvoza bi bilo treba presoditi na podlagi zakonov in drugih predpisov države, v kateri so bile kulturne dobrine odkrite ali ustvarjene
  ali odstranjene, izkopane ali ukradene na kopnem ali pod vodo, ali države, ki je tako tesno povezana s kulturnimi dobrinami, da jih ta država ščiti kot nacionalno kulturno lastnino ter ureja njihov izvoz s svojega ozemlja po njihovi zakoniti odstranitvi iz države, v kateri so bile ustvarjene ali odkrite
  (t. i. država izvora). Za preprečevanje izogibanja predpisom v primerih, v katerih kulturne dobrine vstopijo v Unijo iz druge tretje države, bi morala oseba, ki želi te dobrine vnesti na carinsko območje Unije, dokazati, da so bile zakonito izvožene iz
  države izvora. V izjemnih primerih, ko države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile vnesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali, se zahtevku priložijo ustrezna dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov. |
| --- | --- |

(7)

Zakonitost izvoza bi bilo treba presoditi na podlagi zakonov in drugih predpisov države, v kateri so bile kulturne dobrine odkrite ali ustvarjene
  ali odstranjene, izkopane ali ukradene na kopnem ali pod vodo, ali države, ki je tako tesno povezana s kulturnimi dobrinami, da jih ta država ščiti kot nacionalno kulturno lastnino ter ureja njihov izvoz s svojega ozemlja po njihovi zakoniti odstranitvi iz države, v kateri so bile ustvarjene ali odkrite
  (t. i. država izvora). Za preprečevanje izogibanja predpisom v primerih, v katerih kulturne dobrine vstopijo v Unijo iz druge tretje države, bi morala oseba, ki želi te dobrine vnesti na carinsko območje Unije, dokazati, da so bile zakonito izvožene iz
  države izvora. V izjemnih primerih, ko države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile vnesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali, se zahtevku priložijo ustrezna dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov.

Spremembi 10 in 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Člen 5 Unescove konvencije iz leta 1970 poziva k ustanovitvi ene ali več nacionalnih služb za varstvo kulturne dediščine držav članic, ki so pogodbenice navedene konvencije, pred nezakonitim uvozom, izvozom in prenosom. Da bi zagotovile to varstvo in omogočile potrebno dejavno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, ki so pogodbenice navedene konvencije, na področju varnosti in boja proti nezakonitemu uvozu kulturnih dobrin, zlasti na kriznih območjih, bi morale imeti te nacionalne službe v skladu z navedeno konvencijo zadostno število usposobljenega osebja. Države članice, ki so že pogodbenice navedene konvencije, bi morale upoštevati zaveze, določene v njej, tiste države članice, ki je še niso ratificirale, pa morajo to nujno storiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Člen 5 Unescove konvencije iz leta 1970 poziva k ustanovitvi ene ali več nacionalnih služb za varstvo kulturne dediščine držav članic, ki so pogodbenice navedene konvencije, pred nezakonitim uvozom, izvozom in prenosom. Da bi zagotovile to varstvo in omogočile potrebno dejavno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, ki so pogodbenice navedene konvencije, na področju varnosti in boja proti nezakonitemu uvozu kulturnih dobrin, zlasti na kriznih območjih, bi morale imeti te nacionalne službe v skladu z navedeno konvencijo zadostno število usposobljenega osebja. Države članice, ki so že pogodbenice navedene konvencije, bi morale upoštevati zaveze, določene v njej, tiste države članice, ki je še niso ratificirale, pa morajo to nujno storiti.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Da se trgovina z dobrinami, ki poteka prek zunanjih meja, ne bi nesorazmerno ovirala, bi se morala ta uredba uporabljati le za dobrine, ki dosegajo določeno najnižjo starost. V ta namen se zdi primerno določiti najnižjo starostno mejo
  250 let
  ,
  ki velja
  za
  vse
  kategorije kulturnih dobrin. S to najnižjo starostno mejo se bo zagotovilo, da so ukrepi iz te uredbe osredotočeni na kulturne dobrine, ki so najpogosteje tarča plenilcev na konfliktnih območjih, pri čemer pa niso izključene druge dobrine, ki bi morale biti predmet kontrole za zagotavljanje varstva kulturne dediščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Da se trgovina z dobrinami, ki poteka prek zunanjih meja, ne bi nesorazmerno ovirala, bi se morala ta uredba uporabljati le za dobrine, ki dosegajo določeno najnižjo starost. V ta namen se zdi primerno določiti najnižjo starostno mejo
  250 let
  ,
  ki velja
  za
  vse
  kategorije kulturnih dobrin. S to najnižjo starostno mejo se bo zagotovilo, da so ukrepi iz te uredbe osredotočeni na kulturne dobrine, ki so najpogosteje tarča plenilcev na konfliktnih območjih, pri čemer pa niso izključene druge dobrine, ki bi morale biti predmet kontrole za zagotavljanje varstva kulturne dediščine.

| (8) | Da se trgovina z dobrinami, ki poteka prek zunanjih meja
  Unije
  , ne bi nesorazmerno ovirala, bi se morala ta uredba uporabljati le za dobrine, ki dosegajo določeno najnižjo starost
  in vrednost
  . V ta namen se zdi primerno določiti najnižjo starostno mejo
  za večino kategorij kulturnih dobrin v skladu z Uredbo (ES) št. 116/2009 in določbami Unescove konvencije iz leta 1970 in konvencije Unidroita iz leta 1995 ter finančni prag za nekatere kategorije kulturnih dobrin
  ,
  navedene v Prilogi I. Za določene kategorije kulturnih dobrin finančni prag ne bi smel veljati, saj potrebujejo večjo zaščito zaradi višjega tveganja kraje, izgube ali uničenja.
  S to najnižjo starostno mejo se bo zagotovilo, da so ukrepi iz te uredbe osredotočeni na kulturne dobrine, ki so najpogosteje tarča plenilcev na konfliktnih območjih, pri čemer pa niso izključene druge dobrine, ki bi morale biti predmet kontrole za zagotavljanje varstva kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(8)

Da se trgovina z dobrinami, ki poteka prek zunanjih meja
  Unije
  , ne bi nesorazmerno ovirala, bi se morala ta uredba uporabljati le za dobrine, ki dosegajo določeno najnižjo starost
  in vrednost
  . V ta namen se zdi primerno določiti najnižjo starostno mejo
  za večino kategorij kulturnih dobrin v skladu z Uredbo (ES) št. 116/2009 in določbami Unescove konvencije iz leta 1970 in konvencije Unidroita iz leta 1995 ter finančni prag za nekatere kategorije kulturnih dobrin
  ,
  navedene v Prilogi I. Za določene kategorije kulturnih dobrin finančni prag ne bi smel veljati, saj potrebujejo večjo zaščito zaradi višjega tveganja kraje, izgube ali uničenja.
  S to najnižjo starostno mejo se bo zagotovilo, da so ukrepi iz te uredbe osredotočeni na kulturne dobrine, ki so najpogosteje tarča plenilcev na konfliktnih območjih, pri čemer pa niso izključene druge dobrine, ki bi morale biti predmet kontrole za zagotavljanje varstva kulturne dediščine.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Ker so nekatere kategorije kulturnih dobrin, to so arheološki predmeti, sestavni deli spomenikov
  , redki rokopisi in inkunabule
  , še posebej izpostavljene plenjenju in uničevanju, se zdi potrebno uvesti sistem strožjega nadzora, preden lahko vstopijo na carinsko območje Unije. V takem sistemu bi bilo treba pred
  sprostitvijo navedenih
  dobrin v 
  prosti promet ali njihovim dajanjem v posebni carinski postopek, ki ni tranzit,
  predložiti dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ države članice
  vstopa
  . Osebe, ki želijo pridobiti tako dovoljenje, bi morale biti zmožne dokazati, da so bile dobrine
  dovoljeno izvožene
  iz države izvora, in
  sicer s predložitvijo ustreznih podpornih dokumentov
  in
  dokazil
  ,
  zlasti izvoznih potrdil
  ali
  dovoljenj
  ,
  izdanih
  v 
  tretji državi izvoza
  ,
  dokazil
  o lastništvu,
  računov
  ,
  prodajnih pogodb
  ,
  potrdil
  o zavarovanju,
  prevoznih listin
  in
  izvedenskih cenitev
  . Pristojni organi držav članic bi morali na podlagi popolnih in točnih zahtevkov brez nepotrebnega odlašanja odločiti, ali bodo izdali dovoljenje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Ker so nekatere kategorije kulturnih dobrin, to so arheološki predmeti, sestavni deli spomenikov
  , redki rokopisi in inkunabule
  , še posebej izpostavljene plenjenju in uničevanju, se zdi potrebno uvesti sistem strožjega nadzora, preden lahko vstopijo na carinsko območje Unije. V takem sistemu bi bilo treba pred
  sprostitvijo navedenih
  dobrin v 
  prosti promet ali njihovim dajanjem v posebni carinski postopek, ki ni tranzit,
  predložiti dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ države članice
  vstopa
  . Osebe, ki želijo pridobiti tako dovoljenje, bi morale biti zmožne dokazati, da so bile dobrine
  dovoljeno izvožene
  iz države izvora, in
  sicer s predložitvijo ustreznih podpornih dokumentov
  in
  dokazil
  ,
  zlasti izvoznih potrdil
  ali
  dovoljenj
  ,
  izdanih
  v 
  tretji državi izvoza
  ,
  dokazil
  o lastništvu,
  računov
  ,
  prodajnih pogodb
  ,
  potrdil
  o zavarovanju,
  prevoznih listin
  in
  izvedenskih cenitev
  . Pristojni organi držav članic bi morali na podlagi popolnih in točnih zahtevkov brez nepotrebnega odlašanja odločiti, ali bodo izdali dovoljenje.

| (10) | Ker so nekatere kategorije kulturnih dobrin, to so arheološki predmeti
  in
  sestavni deli spomenikov, še posebej izpostavljene plenjenju in uničevanju, se zdi potrebno uvesti sistem strožjega nadzora, preden lahko vstopijo na carinsko območje Unije. V takem sistemu bi bilo treba pred
  uvozom
  dobrin v 
  carinsko območje Unije
  predložiti
  uvozno
  dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  . Osebe, ki želijo pridobiti tako dovoljenje, bi morale biti zmožne dokazati, da so bile
  kulturne
  dobrine
  iz države izvora ali, v izrednih primerih
  , iz
  tretje države izvožene v skladu z zakoni in predpisi
  države izvora
  ali tretje države
  ,
  ali pa dokazati neobstoj takšnih zakonov
  in
  predpisov. Ob ustreznem upoštevanju tveganja
  in
  z uporabo načel potrebne skrbnosti bi bilo treba zakonit izvoz iz države izvora ali
  ,
  v izrednih primerih, iz tretje države dokazati z ustreznimi podpornimi dokumenti in dokazi (izvozna potrdila
  ali
  izvozna dovoljenja, ki jih izda država izvora
  ,
  standardiziran dokument
  v 
  skladu s standardom identifikacije predmeta
  ,
  ki predstavlja mednarodni standard za opis kulturnih objektov, dokazila
  o lastništvu,
  računi
  ,
  prodajne pogodbe
  ,
  potrdila
  o zavarovanju,
  prevozne listine), ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni
  in
  drugimi predpisi. Če dokazila niso na voljo, bi moral zahtevek vsebovati tudi strokovno oceno, če pristojni organ meni, da je potrebna
  . Pristojni organi držav članic bi morali na podlagi popolnih in točnih zahtevkov
  in v določenem časovnem okviru
  brez nepotrebnega odlašanja odločiti, ali bodo izdali dovoljenje. |
| --- | --- |

(10)

Ker so nekatere kategorije kulturnih dobrin, to so arheološki predmeti
  in
  sestavni deli spomenikov, še posebej izpostavljene plenjenju in uničevanju, se zdi potrebno uvesti sistem strožjega nadzora, preden lahko vstopijo na carinsko območje Unije. V takem sistemu bi bilo treba pred
  uvozom
  dobrin v 
  carinsko območje Unije
  predložiti
  uvozno
  dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  . Osebe, ki želijo pridobiti tako dovoljenje, bi morale biti zmožne dokazati, da so bile
  kulturne
  dobrine
  iz države izvora ali, v izrednih primerih
  , iz
  tretje države izvožene v skladu z zakoni in predpisi
  države izvora
  ali tretje države
  ,
  ali pa dokazati neobstoj takšnih zakonov
  in
  predpisov. Ob ustreznem upoštevanju tveganja
  in
  z uporabo načel potrebne skrbnosti bi bilo treba zakonit izvoz iz države izvora ali
  ,
  v izrednih primerih, iz tretje države dokazati z ustreznimi podpornimi dokumenti in dokazi (izvozna potrdila
  ali
  izvozna dovoljenja, ki jih izda država izvora
  ,
  standardiziran dokument
  v 
  skladu s standardom identifikacije predmeta
  ,
  ki predstavlja mednarodni standard za opis kulturnih objektov, dokazila
  o lastništvu,
  računi
  ,
  prodajne pogodbe
  ,
  potrdila
  o zavarovanju,
  prevozne listine), ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni
  in
  drugimi predpisi. Če dokazila niso na voljo, bi moral zahtevek vsebovati tudi strokovno oceno, če pristojni organ meni, da je potrebna
  . Pristojni organi držav članic bi morali na podlagi popolnih in točnih zahtevkov
  in v določenem časovnem okviru
  brez nepotrebnega odlašanja odločiti, ali bodo izdali dovoljenje.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Ob upoštevanju posebne narave dobrin je vloga kulturnih strokovnjakov v sklopu carinskih organov izjemno pomembna, saj lahko od deklaranta po potrebi zahtevajo dodatne informacije in s fizičnim pregledom preučijo kulturne dobrine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Ob upoštevanju posebne narave dobrin je vloga kulturnih strokovnjakov v sklopu carinskih organov izjemno pomembna, saj lahko od deklaranta po potrebi zahtevajo dodatne informacije in s fizičnim pregledom preučijo kulturne dobrine.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Za druge kategorije kulturnih dobrin bi morale osebe, ki jih želijo vnesti na carinsko območje Unije, z izjavo potrditi njihov zakoniti izvoz iz tretje države in prevzeti odgovornost zanj ter zagotoviti zadostne informacije, na podlagi katerih lahko carinski organi te dobrine identificirajo. Za poenostavitev postopka in zaradi pravne varnosti bi bilo treba informacije o kulturnih dobrinah zagotoviti z uporabo standardiziranega dokumenta. Za opis kulturnih dobrin bi bilo treba uporabljati
  standard
  identifikacije predmeta, ki ga priporoča Unesco.
  Carinski organi bi morali registrirati vstop teh kulturnih dobrin
  ,
  obdržati izvirnike
  in deklarantu
  dati
  kopijo zadevnih dokumentov, da se zagotovi sledljivost dobrin, potem ko vstopijo na notranji trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Za druge kategorije kulturnih dobrin bi morale osebe, ki jih želijo vnesti na carinsko območje Unije, z izjavo potrditi njihov zakoniti izvoz iz tretje države in prevzeti odgovornost zanj ter zagotoviti zadostne informacije, na podlagi katerih lahko carinski organi te dobrine identificirajo. Za poenostavitev postopka in zaradi pravne varnosti bi bilo treba informacije o kulturnih dobrinah zagotoviti z uporabo standardiziranega dokumenta. Za opis kulturnih dobrin bi bilo treba uporabljati
  standard
  identifikacije predmeta, ki ga priporoča Unesco.
  Carinski organi bi morali registrirati vstop teh kulturnih dobrin
  ,
  obdržati izvirnike
  in deklarantu
  dati
  kopijo zadevnih dokumentov, da se zagotovi sledljivost dobrin, potem ko vstopijo na notranji trg.

| (11) | Za druge kategorije kulturnih dobrin bi morale osebe, ki jih želijo vnesti na carinsko območje Unije, z 
  elektronsko
  izjavo potrditi njihov zakoniti izvoz
  iz države izvora ali, v izrednih primerih,
  iz tretje države in prevzeti odgovornost zanj ter zagotoviti zadostne informacije, na podlagi katerih lahko carinski organi te dobrine identificirajo. Za poenostavitev postopka in zaradi pravne varnosti bi bilo treba informacije o kulturnih dobrinah zagotoviti z uporabo
  elektronskega
  standardiziranega dokumenta. Za opis kulturnih dobrin bi bilo treba uporabljati
  standardiziran dokument v skladu s standardom
  identifikacije predmeta, ki ga priporoča Unesco. Elektronska izjava mora vsebovati tudi izvozna potrdila ali dovoljenja, ki jih izda država izvora ali, v izrednih primerih, tretja država, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz te države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov.
  Če v zakonodaji države izvora ni predvidena izdaja izvoznih dovoljenj ali potrdil, bi morala izjava uvoznika vsebovati ustrezne podporne dokumente in dokazila, na primer dokazila o lastništvu, račune, prodajne pogodbe, zavarovalno dokumentacijo in prevozne listine. Te kulturne dobrine je treba elektronsko registrirati,
  deklarantu
  pa je treba priskrbeti
  kopijo zadevnih dokumentov, da se zagotovi sledljivost dobrin, potem ko vstopijo na notranji trg.
  Te informacije, ki se pristojnim organom posredujejo v obliki elektronske izjave, bi jim omogočile sprejetje dodatnih ukrepov, kadar na podlagi analize tveganja menijo, da bi lahko bile dobrine nedovoljeno uvožene. |
| --- | --- |

(11)

Za druge kategorije kulturnih dobrin bi morale osebe, ki jih želijo vnesti na carinsko območje Unije, z 
  elektronsko
  izjavo potrditi njihov zakoniti izvoz
  iz države izvora ali, v izrednih primerih,
  iz tretje države in prevzeti odgovornost zanj ter zagotoviti zadostne informacije, na podlagi katerih lahko carinski organi te dobrine identificirajo. Za poenostavitev postopka in zaradi pravne varnosti bi bilo treba informacije o kulturnih dobrinah zagotoviti z uporabo
  elektronskega
  standardiziranega dokumenta. Za opis kulturnih dobrin bi bilo treba uporabljati
  standardiziran dokument v skladu s standardom
  identifikacije predmeta, ki ga priporoča Unesco. Elektronska izjava mora vsebovati tudi izvozna potrdila ali dovoljenja, ki jih izda država izvora ali, v izrednih primerih, tretja država, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz te države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov.
  Če v zakonodaji države izvora ni predvidena izdaja izvoznih dovoljenj ali potrdil, bi morala izjava uvoznika vsebovati ustrezne podporne dokumente in dokazila, na primer dokazila o lastništvu, račune, prodajne pogodbe, zavarovalno dokumentacijo in prevozne listine. Te kulturne dobrine je treba elektronsko registrirati,
  deklarantu
  pa je treba priskrbeti
  kopijo zadevnih dokumentov, da se zagotovi sledljivost dobrin, potem ko vstopijo na notranji trg.
  Te informacije, ki se pristojnim organom posredujejo v obliki elektronske izjave, bi jim omogočile sprejetje dodatnih ukrepov, kadar na podlagi analize tveganja menijo, da bi lahko bile dobrine nedovoljeno uvožene.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Predložitev dovoljenja ali izjave se ne bi smela zahtevati za začasni uvoz kulturnih dobrin za izobraževalne namene ali za namene
  znanstvenih
  ali
  akademskih raziskav
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Predložitev dovoljenja ali izjave se ne bi smela zahtevati za začasni uvoz kulturnih dobrin za izobraževalne namene ali za namene
  znanstvenih
  ali
  akademskih raziskav
  .

| (12) | Predložitev
  uvoznega
  dovoljenja ali izjave
  uvoznika
  se ne bi smela zahtevati za začasni uvoz kulturnih dobrin za izobraževalne
  in znanstvene
  namene
  , za uprizoritveno umetnost, restavratorske
  ali
  ohranitvene namene, za digitalizacijio,
  za namene
  akademskih raziskav oziroma za sodelovanje med muzeji
  ali
  drugimi neprofitnimi ustanovami za organizacijo kulturnih razstav. Za kulturne dobrine, ki naj bi bile predstavljene na mednarodnih sejmih in razstavah, ne bi bilo treba predložiti uvoznega dovoljenja ali izjave uvoznika. Kadar pa so kulturne dobrine pridobljene in ostanejo na ozemlju Unije, bi bilo treba zanje predložiti uvozno dovoljenje ali izjavo uvoznika, odvisno od kategorije kulturne dobrine. |
| --- | --- |

(12)

Predložitev
  uvoznega
  dovoljenja ali izjave
  uvoznika
  se ne bi smela zahtevati za začasni uvoz kulturnih dobrin za izobraževalne
  in znanstvene
  namene
  , za uprizoritveno umetnost, restavratorske
  ali
  ohranitvene namene, za digitalizacijio,
  za namene
  akademskih raziskav oziroma za sodelovanje med muzeji
  ali
  drugimi neprofitnimi ustanovami za organizacijo kulturnih razstav. Za kulturne dobrine, ki naj bi bile predstavljene na mednarodnih sejmih in razstavah, ne bi bilo treba predložiti uvoznega dovoljenja ali izjave uvoznika. Kadar pa so kulturne dobrine pridobljene in ostanejo na ozemlju Unije, bi bilo treba zanje predložiti uvozno dovoljenje ali izjavo uvoznika, odvisno od kategorije kulturne dobrine.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Predložitev dovoljenja ali izjave se prav tako ne bi smela zahtevati za hrambo kulturnih dobrin iz držav, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi ali naravne nesreče, z namenom
  zagotavljanja varnosti
  in
  ohranitve
  tovrstnih dobrin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Predložitev dovoljenja ali izjave se prav tako ne bi smela zahtevati za hrambo kulturnih dobrin iz držav, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi ali naravne nesreče, z namenom
  zagotavljanja varnosti
  in
  ohranitve
  tovrstnih dobrin.

| (13) | Predložitev
  uvoznega
  dovoljenja ali izjave
  uvoznika
  se prav tako ne bi smela zahtevati za hrambo kulturnih dobrin iz držav, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi ali naravne nesreče, z namenom
  vrnitve teh dobrin v njihovo državo izvora ali tretjo državo, iz katere so bile zakonito izvožene, če razmere to dovoljujejo, da bi zagotovili varnost
  in
  ohranitev
  tovrstnih dobrin. |
| --- | --- |

(13)

Predložitev
  uvoznega
  dovoljenja ali izjave
  uvoznika
  se prav tako ne bi smela zahtevati za hrambo kulturnih dobrin iz držav, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi ali naravne nesreče, z namenom
  vrnitve teh dobrin v njihovo državo izvora ali tretjo državo, iz katere so bile zakonito izvožene, če razmere to dovoljujejo, da bi zagotovili varnost
  in
  ohranitev
  tovrstnih dobrin.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Da bi se upoštevale izkušnje, pridobljene z izvajanjem te uredbe, ter spreminjajoče se geopolitične in druge razmere, zaradi katerih postanejo kulturne dobrine ogrožene, ne da bi se pri tem nesorazmerno ovirala trgovina s tretjimi državami, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v zvezi s spremembami najnižje starostne meje za različne kategorije kulturnih dobrin. Ta prenos bi moral Komisiji omogočiti tudi posodobitev Priloge zaradi sprememb kombinirane nomenklature
  . Izrednega pomena
  je, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu
  o boljši pripravi zakonodaje
  z dne 13. aprila 2016 (27). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Da bi se upoštevale izkušnje, pridobljene z izvajanjem te uredbe, ter spreminjajoče se geopolitične in druge razmere, zaradi katerih postanejo kulturne dobrine ogrožene, ne da bi se pri tem nesorazmerno ovirala trgovina s tretjimi državami, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v zvezi s spremembami najnižje starostne meje za različne kategorije kulturnih dobrin. Ta prenos bi moral Komisiji omogočiti tudi posodobitev Priloge zaradi sprememb kombinirane nomenklature
  . Izrednega pomena
  je, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu
  o boljši pripravi zakonodaje
  z dne 13. aprila 2016 (27). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (14) | Da bi se upoštevale izkušnje, pridobljene z izvajanjem te uredbe, ter spreminjajoče se geopolitične in druge razmere, zaradi katerih postanejo kulturne dobrine ogrožene, ne da bi se pri tem nesorazmerno ovirala trgovina s tretjimi državami, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v zvezi s spremembami
  meril glede
  najnižje starostne meje
  in finančnega praga
  za različne kategorije kulturnih dobrin. Ta prenos bi moral Komisiji omogočiti tudi posodobitev Priloge
  I
  zaradi sprememb kombinirane nomenklature
  in oblikovanje druge priloge (Priloga II) s seznamom držav in oznakami kombinirane nomenklature na podlagi rdečih seznamov tveganih kulturnih objektov, ki jih pripravlja in spreminja Mednarodni muzejski svet (ICOM). Zlasti
  je
  pomembno
  , da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016
  o boljši pripravi zakonodaje

   (27). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se upoštevale izkušnje, pridobljene z izvajanjem te uredbe, ter spreminjajoče se geopolitične in druge razmere, zaradi katerih postanejo kulturne dobrine ogrožene, ne da bi se pri tem nesorazmerno ovirala trgovina s tretjimi državami, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v zvezi s spremembami
  meril glede
  najnižje starostne meje
  in finančnega praga
  za različne kategorije kulturnih dobrin. Ta prenos bi moral Komisiji omogočiti tudi posodobitev Priloge
  I
  zaradi sprememb kombinirane nomenklature
  in oblikovanje druge priloge (Priloga II) s seznamom držav in oznakami kombinirane nomenklature na podlagi rdečih seznamov tveganih kulturnih objektov, ki jih pripravlja in spreminja Mednarodni muzejski svet (ICOM). Zlasti
  je
  pomembno
  , da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016
  o boljši pripravi zakonodaje

   (27). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje posebnih ureditev začasnega uvoza in hrambe kulturnih dobrin na carinskem območju Unije,
  predlog
  zahtevkov in obrazcev za izdajo uvoznega dovoljenja ter
  predlog
  izjave uvoznika in
  spremne dokumentacije
  kot tudi
  nadaljnjih postopkovnih pravil
  o njihovi predložitvi in obdelavi. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila tudi za določitev ureditev za vzpostavitev elektronske podatkovne zbirke za shranjevanje in izmenjavo informacij med državami članicami. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (28). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje posebnih ureditev začasnega uvoza in hrambe kulturnih dobrin na carinskem območju Unije,
  predlog
  zahtevkov in obrazcev za izdajo uvoznega dovoljenja ter
  predlog
  izjave uvoznika in
  spremne dokumentacije
  kot tudi
  nadaljnjih postopkovnih pravil
  o njihovi predložitvi in obdelavi. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila tudi za določitev ureditev za vzpostavitev elektronske podatkovne zbirke za shranjevanje in izmenjavo informacij med državami članicami. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (28).

| (15) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje posebnih ureditev začasnega uvoza in hrambe kulturnih dobrin na carinskem območju Unije,
  kar bi bilo treba storiti ob hkratnem zagotavljanju ustreznih pogojev hrambe in ob upoštevanju posebne narave kulturnih dobrin. Te ureditve bi se morale uporabljati tudi za elektronske standardizirane predloge elektronskih
  zahtevkov in obrazcev za izdajo uvoznega dovoljenja
  , za seznam razlogov, iz katerih je mogoče zahtevek zavrniti,
  ter
  za
  izjave uvoznika in
  spremno dokumentacijo
  kot tudi
  za nadaljnja postopkovna pravila
  o njihovi
  elektronski
  predložitvi in obdelavi. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila tudi za določitev ureditev za vzpostavitev elektronske podatkovne zbirke za shranjevanje in izmenjavo informacij med državami članicami
  v okviru Uredbe (EU) št. 952/2013. Ta vzpostavitev je lahko del delovnega programa, uvedenega v skladu s členom 280 navedene uredbe
  . Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (28). |
| --- | --- |

(15)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje posebnih ureditev začasnega uvoza in hrambe kulturnih dobrin na carinskem območju Unije,
  kar bi bilo treba storiti ob hkratnem zagotavljanju ustreznih pogojev hrambe in ob upoštevanju posebne narave kulturnih dobrin. Te ureditve bi se morale uporabljati tudi za elektronske standardizirane predloge elektronskih
  zahtevkov in obrazcev za izdajo uvoznega dovoljenja
  , za seznam razlogov, iz katerih je mogoče zahtevek zavrniti,
  ter
  za
  izjave uvoznika in
  spremno dokumentacijo
  kot tudi
  za nadaljnja postopkovna pravila
  o njihovi
  elektronski
  predložitvi in obdelavi. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila tudi za določitev ureditev za vzpostavitev elektronske podatkovne zbirke za shranjevanje in izmenjavo informacij med državami članicami
  v okviru Uredbe (EU) št. 952/2013. Ta vzpostavitev je lahko del delovnega programa, uvedenega v skladu s členom 280 navedene uredbe
  . Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (28).

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Za izvajanje te uredbe se uporabljajo določbe o postopkih nadzora in preverjanja iz Uredbe (EU) št. 952/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Za izvajanje te uredbe se uporabljajo določbe o postopkih nadzora in preverjanja iz Uredbe (EU) št. 952/2013.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Za podporo učinkovitega izvajanja te uredbe ter zagotovitev podlage za njeno ocenjevanje v prihodnosti bi bilo treba zbirati ustrezne informacije o trgovinskih tokovih kulturnih dobrin. Trgovinskih tokov kulturnih dobrin ni mogoče učinkovito spremljati samo na podlagi vrednosti ali mase tovrstnih dobrin, saj se ti merili lahko spreminjata. Nujno je, da se
  zbirajo
  informacije o številu deklariranih predmetov. Ker v kombinirani nomenklaturi za kulturne dobrine niso opredeljene dodatne merske enote, je treba zahtevati, da se navede število kosov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Za podporo učinkovitega izvajanja te uredbe ter zagotovitev podlage za njeno ocenjevanje v prihodnosti bi bilo treba zbirati ustrezne informacije o trgovinskih tokovih kulturnih dobrin. Trgovinskih tokov kulturnih dobrin ni mogoče učinkovito spremljati samo na podlagi vrednosti ali mase tovrstnih dobrin, saj se ti merili lahko spreminjata. Nujno je, da se
  zbirajo
  informacije o številu deklariranih predmetov. Ker v kombinirani nomenklaturi za kulturne dobrine niso opredeljene dodatne merske enote, je treba zahtevati, da se navede število kosov.

| (16) | Za podporo učinkovitega izvajanja te uredbe ter zagotovitev podlage za njeno ocenjevanje v prihodnosti bi bilo treba
  elektronsko
  zbirati ustrezne informacije o trgovinskih tokovih kulturnih dobrin
  in zagotoviti njihovo izmenjavo med državami članicami in Komisijo. Zaradi preglednosti in javnega nadzora bi morali čim več informacij objaviti
  . Trgovinskih tokov kulturnih dobrin ni mogoče učinkovito spremljati samo na podlagi vrednosti ali mase tovrstnih dobrin, saj se ti merili lahko spreminjata. Nujno je, da se informacije o številu deklariranih predmetov
  zbirajo elektronsko
  . Ker v kombinirani nomenklaturi za kulturne dobrine niso opredeljene dodatne merske enote, je treba zahtevati, da se navede število kosov. |
| --- | --- |

(16)

Za podporo učinkovitega izvajanja te uredbe ter zagotovitev podlage za njeno ocenjevanje v prihodnosti bi bilo treba
  elektronsko
  zbirati ustrezne informacije o trgovinskih tokovih kulturnih dobrin
  in zagotoviti njihovo izmenjavo med državami članicami in Komisijo. Zaradi preglednosti in javnega nadzora bi morali čim več informacij objaviti
  . Trgovinskih tokov kulturnih dobrin ni mogoče učinkovito spremljati samo na podlagi vrednosti ali mase tovrstnih dobrin, saj se ti merili lahko spreminjata. Nujno je, da se informacije o številu deklariranih predmetov
  zbirajo elektronsko
  . Ker v kombinirani nomenklaturi za kulturne dobrine niso opredeljene dodatne merske enote, je treba zahtevati, da se navede število kosov.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Strategija in akcijski načrt EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (29) sta med drugim namenjena krepitvi zmogljivosti carinskih organov za večjo odzivnost na tveganja na področju kulturnih dobrin. Uporabljati bi bilo treba skupni okvir za obvladovanje tveganja, določen v Uredbi (EU) št. 952/2013, ter ustrezne informacije v zvezi s tveganjem izmenjevati med carinskimi organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Strategija in akcijski načrt EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (29) sta med drugim namenjena krepitvi zmogljivosti carinskih organov za večjo odzivnost na tveganja na področju kulturnih dobrin. Uporabljati bi bilo treba skupni okvir za obvladovanje tveganja, določen v Uredbi (EU) št. 952/2013, ter ustrezne informacije v zvezi s tveganjem izmenjevati med carinskimi organi.

| (17) | Strategija in akcijski načrt EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (29) sta med drugim namenjena krepitvi
  usposabljanja in
  zmogljivosti carinskih organov za večjo odzivnost na tveganja na področju kulturnih dobrin. Uporabljati bi bilo treba skupni okvir za obvladovanje tveganja, določen v Uredbi (EU) št. 952/2013, ter ustrezne informacije v zvezi s tveganjem izmenjevati med carinskimi organi. |
| --- | --- |

(17)

Strategija in akcijski načrt EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (29) sta med drugim namenjena krepitvi
  usposabljanja in
  zmogljivosti carinskih organov za večjo odzivnost na tveganja na področju kulturnih dobrin. Uporabljati bi bilo treba skupni okvir za obvladovanje tveganja, določen v Uredbi (EU) št. 952/2013, ter ustrezne informacije v zvezi s tveganjem izmenjevati med carinskimi organi.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Treba je oblikovati kampanje ozaveščanja za kupce kulturnih dobrin v zvezi s tveganji, povezanimi z nedovoljenimi dobrinami, in tržnim akterjem pomagati pri razumevanju in uporabi te uredbe. Države članice bi morale v razširjanje teh informacij vključiti ustrezne nacionalne kontaktne točke in druge storitve zagotavljanja informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Treba je oblikovati kampanje ozaveščanja za kupce kulturnih dobrin v zvezi s tveganji, povezanimi z nedovoljenimi dobrinami, in tržnim akterjem pomagati pri razumevanju in uporabi te uredbe. Države članice bi morale v razširjanje teh informacij vključiti ustrezne nacionalne kontaktne točke in druge storitve zagotavljanja informacij.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisija bi morala zagotoviti, da so mikro-, mala in srednja podjetja deležna ustrezne tehnične pomoči, ter olajšati izmenjavo informacij z njimi, da bi se ta uredba učinkovito izvajala. Mikro-, mala in srednja podjetja, ki imajo sedež v Uniji in uvažajo kulturne dobrine, bi zato morala biti upravičena do sredstev iz programa COSME, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Komisija bi morala zagotoviti, da so mikro-, mala in srednja podjetja deležna ustrezne tehnične pomoči, ter olajšati izmenjavo informacij z njimi, da bi se ta uredba učinkovito izvajala. Mikro-, mala in srednja podjetja, ki imajo sedež v Uniji in uvažajo kulturne dobrine, bi zato morala biti upravičena do sredstev iz programa COSME, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Države članice bi morale uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe ter o njih obvestiti Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Države članice bi morale uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe ter o njih obvestiti Komisijo.

| (18) | Države članice bi morale uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe ter o njih obvestiti Komisijo.
  Poleg tega bi morale Komisijo obvestiti, kadar uporabijo te kazni. Zaželeno je zagotoviti enake pogoje za vse in ubrati skladen pristop, zato je ustrezno, da sta narava in učinek kazni v vseh državah članicah podobna. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale uvesti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za neupoštevanje določb te uredbe ter o njih obvestiti Komisijo.
  Poleg tega bi morale Komisijo obvestiti, kadar uporabijo te kazni. Zaželeno je zagotoviti enake pogoje za vse in ubrati skladen pristop, zato je ustrezno, da sta narava in učinek kazni v vseh državah članicah podobna.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi morala
  imeti na voljo dovolj časa, da sprejme
  pravila za izvajanje te uredbe, zlasti pravila, ki se nanašajo na ustrezne obrazce za predložitev zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ali za pripravo izjave uvoznika.
  Zato bi bilo treba uporabo te uredbe odložiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Komisija bi morala
  imeti na voljo dovolj časa, da sprejme
  pravila za izvajanje te uredbe, zlasti pravila, ki se nanašajo na ustrezne obrazce za predložitev zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ali za pripravo izjave uvoznika.
  Zato bi bilo treba uporabo te uredbe odložiti.

| (19) | Komisija bi morala
  brez odlašanja sprejeti
  pravila za
  učinkovito
  izvajanje te uredbe, zlasti pravila, ki se nanašajo na ustrezne
  elektronske standardizirane
  obrazce za predložitev zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ali za pripravo izjave uvoznika. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala
  brez odlašanja sprejeti
  pravila za
  učinkovito
  izvajanje te uredbe, zlasti pravila, ki se nanašajo na ustrezne
  elektronske standardizirane
  obrazce za predložitev zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ali za pripravo izjave uvoznika.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba določa pogoje in postopek za
  vstop
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije. | Ta uredba določa pogoje in postopek za
  vnos in uvoz
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba določa pogoje in postopek za
  vstop
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije.

Ta uredba določa pogoje in postopek za
  vnos in uvoz
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se
  ne
  uporablja za kulturne dobrine v tranzitu prek carinskega območja Unije. | Ta uredba se uporablja za kulturne dobrine v tranzitu prek carinskega območja Unije
  , kadar pristojni organi upravičeno menijo, da so bile kulturne dobrine iz države izvora ali tretje države izvožene s kršenjem zakonov in drugih predpisov te države izvora ali tretje države
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba se
  ne
  uporablja za kulturne dobrine v tranzitu prek carinskega območja Unije.

Ta uredba se uporablja za kulturne dobrine v tranzitu prek carinskega območja Unije
  , kadar pristojni organi upravičeno menijo, da so bile kulturne dobrine iz države izvora ali tretje države izvožene s kršenjem zakonov in drugih predpisov te države izvora ali tretje države
  .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „kulturne dobrine“ pomeni vsak predmet, ki je pomemben z vidika arheologije, predzgodovine, zgodovine, književnosti, umetnosti ali znanosti in ki spada v eno od kategorij, navedenih v 
  preglednici v Prilogi
  , ter dosega tam navedeno najnižjo starostno mejo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

„kulturne dobrine“ pomeni vsak predmet, ki je pomemben z vidika arheologije, predzgodovine, zgodovine, književnosti, umetnosti ali znanosti in ki spada v eno od kategorij, navedenih v 
  preglednici v Prilogi
  , ter dosega tam navedeno najnižjo starostno mejo;

| (a) | „kulturne dobrine“ pomeni vsak predmet, ki je pomemben z vidika arheologije, predzgodovine, zgodovine, književnosti, umetnosti ali znanosti in ki spada v eno od kategorij, navedenih v 
  prilogah
  , ter dosega tam navedeno najnižjo starostno mejo
  in finančne pragove
  ; |
| --- | --- |

(a)

„kulturne dobrine“ pomeni vsak predmet, ki je pomemben z vidika arheologije, predzgodovine, zgodovine, književnosti, umetnosti ali znanosti in ki spada v eno od kategorij, navedenih v 
  prilogah
  , ter dosega tam navedeno najnižjo starostno mejo
  in finančne pragove
  ;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | „uvoz kulturnih dobrin“ pomeni:










  (i) | sprostitev v prosti promet iz člena 201 Uredbe (EU) št. 952/2013 ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

„uvoz kulturnih dobrin“ pomeni:

(i)

sprostitev v prosti promet iz člena 201 Uredbe (EU) št. 952/2013 ali

| (ii) | dajanje dobrin v eno od naslednjih kategorij posebnih postopkov iz člena 210 Uredbe (EU) št. 952/2013:










  (a) | hrambo, kar zajema carinsko skladiščenje in proste cone; |
| --- | --- | --- |

(ii)

dajanje dobrin v eno od naslednjih kategorij posebnih postopkov iz člena 210 Uredbe (EU) št. 952/2013:

(a)

hrambo, kar zajema carinsko skladiščenje in proste cone;

| (b) | določeno rabo, kar zajema začasen uvoz in posebno rabo; |
| --- | --- |

(b)

določeno rabo, kar zajema začasen uvoz in posebno rabo;

| (c) | aktivno oplemenitenje; |
| --- | --- |

(c)

aktivno oplemenitenje;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „država izvora“ pomeni državo, na trenutnem ozemlju katere so bile kulturne dobrine ustvarjene ali odkrite; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„država izvora“ pomeni državo, na trenutnem ozemlju katere so bile kulturne dobrine ustvarjene ali odkrite;

| (b) | „država izvora“ pomeni državo, na trenutnem ozemlju katere so bile kulturne dobrine ustvarjene ali odkrite
  ali odstranjene, izkopane ali ukradene na kopnem ali pod vodo, ali državo, ki je tako tesno povezana s kulturnimi dobrinami, da jih ta država ščiti kot nacionalno kulturno lastnino ter ureja njihov izvoz s svojega ozemlja po njihovi zakoniti odstranitvi iz države, v kateri so bile ustvarjene ali odkrite
  ; |
| --- | --- |

(b)

„država izvora“ pomeni državo, na trenutnem ozemlju katere so bile kulturne dobrine ustvarjene ali odkrite
  ali odstranjene, izkopane ali ukradene na kopnem ali pod vodo, ali državo, ki je tako tesno povezana s kulturnimi dobrinami, da jih ta država ščiti kot nacionalno kulturno lastnino ter ureja njihov izvoz s svojega ozemlja po njihovi zakoniti odstranitvi iz države, v kateri so bile ustvarjene ali odkrite
  ;

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „država izvoza“
  pomeni zadnjo državo, v kateri so bile kulturne dobrine v 
  trajni
  posesti
  v skladu z zakoni in drugimi predpisi te države
  , preden so bile
  odpremljene
  v 
  Unijo
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

„država izvoza“
  pomeni zadnjo državo, v kateri so bile kulturne dobrine v 
  trajni
  posesti
  v skladu z zakoni in drugimi predpisi te države
  , preden so bile
  odpremljene
  v 
  Unijo
  ;

| (c) | „tretja država“
  pomeni zadnjo državo,
  ki ni država izvora,
  v kateri so bile kulturne dobrine v posesti, preden so bile
  vnesene
  v 
  carinsko območje Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

„tretja država“
  pomeni zadnjo državo,
  ki ni država izvora,
  v kateri so bile kulturne dobrine v posesti, preden so bile
  vnesene
  v 
  carinsko območje Unije
  ;

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „trajni“ pomeni za obdobje vsaj enega meseca in za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

„trajni“ pomeni za obdobje vsaj enega meseca in za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema;

črtano

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | „identifikacija predmeta“ pomeni mednarodni standardni dokument, ki ga je sprejel UNESCO, v katerem so opisane kulturne dobrine in navedeni podatki o kulturnih dobrinah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ha)

„identifikacija predmeta“ pomeni mednarodni standardni dokument, ki ga je sprejel UNESCO, v katerem so opisane kulturne dobrine in navedeni podatki o kulturnih dobrinah;

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | „pristojni organi“ pomeni organe, ki jih države članice imenujejo za izdajanje uvoznih dovoljenj in registriranje izjav uvoznikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(hb)

„pristojni organi“ pomeni organe, ki jih države članice imenujejo za izdajanje uvoznih dovoljenj in registriranje izjav uvoznikov.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte, s katerimi se spremeni drugi stolpec preglednice iz Priloge v skladu s spremembami kombinirane nomenklature ter najnižja starostna meja
  , določena v tretjem stolpcu preglednice
  iz Priloge, glede na izkušnje, pridobljene med izvajanjem
  te uredbe
  . | 2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte, s katerimi se spremeni drugi stolpec preglednice iz Priloge
  I
  v skladu s spremembami kombinirane nomenklature ter najnižja starostna meja
  in vrednostni pragovi
  iz Priloge, glede na izkušnje, pridobljene med izvajanjem
  Uredbe (ES) št. 116/2009
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte, s katerimi se spremeni drugi stolpec preglednice iz Priloge v skladu s spremembami kombinirane nomenklature ter najnižja starostna meja
  , določena v tretjem stolpcu preglednice
  iz Priloge, glede na izkušnje, pridobljene med izvajanjem
  te uredbe
  .

2.   Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 12 sprejme delegirane akte, s katerimi se spremeni drugi stolpec preglednice iz Priloge
  I
  v skladu s spremembami kombinirane nomenklature ter najnižja starostna meja
  in vrednostni pragovi
  iz Priloge, glede na izkušnje, pridobljene med izvajanjem
  Uredbe (ES) št. 116/2009
  .

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 12 v zvezi s spremembo Priloge II, v kateri so naštete države in kategorije predmetov, za katere na podlagi zbirke podatkov rdečih seznamov tveganih kulturnih objektov, ki jo je objavil Mednarodni muzejski svet (ICOM), obstaja posebna nevarnost nedovoljenega prometa. Komisija zagotavlja, da se Priloga II redno posodablja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 12 v zvezi s spremembo Priloge II, v kateri so naštete države in kategorije predmetov, za katere na podlagi zbirke podatkov rdečih seznamov tveganih kulturnih objektov, ki jo je objavil Mednarodni muzejski svet (ICOM), obstaja posebna nevarnost nedovoljenega prometa. Komisija zagotavlja, da se Priloga II redno posodablja.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – naslov

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kulturne dobrine, ki vstopijo
  na carinsko območje Unije | Vnos in uvoz kulturnih dobrin
  na carinsko območje Unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kulturne dobrine, ki vstopijo
  na carinsko območje Unije

Kulturne dobrine, ki vstopijo

Vnos in uvoz kulturnih dobrin
  na carinsko območje Unije

Vnos in uvoz kulturnih dobrin

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Sprostitev
  kulturnih dobrin
  v prosti promet in dajanje
  kulturnih dobrin
  v posebni postopek
  , ki
  ni tranzit, sta dovoljena
  le ob predložitvi uvoznega dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4, ali izjave uvoznika, sestavljene v skladu s členom 5. | 1.   
  Vnos
  kulturnih dobrin,
  ki so bile s kršitvijo mednarodne zakonodaje ter zakonov in predpisov države izvora ali tretje države odstranjene z njenega ozemlja, je prepovedan. |
| | Uvoz
  kulturnih dobrin
  na carinsko območje Unije je dovoljen
  le ob predložitvi uvoznega dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4, ali izjave uvoznika, sestavljene v skladu s členom 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Sprostitev
  kulturnih dobrin
  v prosti promet in dajanje
  kulturnih dobrin
  v posebni postopek
  , ki
  ni tranzit, sta dovoljena
  le ob predložitvi uvoznega dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4, ali izjave uvoznika, sestavljene v skladu s členom 5.

1.   
  Vnos
  kulturnih dobrin,
  ki so bile s kršitvijo mednarodne zakonodaje ter zakonov in predpisov države izvora ali tretje države odstranjene z njenega ozemlja, je prepovedan.

Uvoz
  kulturnih dobrin
  na carinsko območje Unije je dovoljen
  le ob predložitvi uvoznega dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4, ali izjave uvoznika, sestavljene v skladu s členom 5.

Uvoz

na carinsko območje Unije je dovoljen

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Uspešen uvoz kulturnih dobrin ne pomeni dokaza zakonitega izvora ali lastništva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Uspešen uvoz kulturnih dobrin ne pomeni dokaza zakonitega izvora ali lastništva.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | začasni uvoz v smislu člena 250 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin na carinsko območje Unije za izobraževalne in znanstvene namene
  ter
  namene akademskih raziskav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

začasni uvoz v smislu člena 250 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin na carinsko območje Unije za izobraževalne in znanstvene namene
  ter
  namene akademskih raziskav;

ter

| (a) | začasni uvoz v smislu člena 250 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin na carinsko območje Unije za izobraževalne in znanstvene namene
  , za uprizoritveno umetnost, restavratorske ali ohranitvene namene, za digitalizacijio, za
  namene akademskih raziskav
  oziroma za sodelovanje med muzeji ali drugimi neprofitnimi ustanovami za organizacijo kulturnih razstav
  ; |
| --- | --- |

(a)

začasni uvoz v smislu člena 250 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin na carinsko območje Unije za izobraževalne in znanstvene namene
  , za uprizoritveno umetnost, restavratorske ali ohranitvene namene, za digitalizacijio, za
  namene akademskih raziskav
  oziroma za sodelovanje med muzeji ali drugimi neprofitnimi ustanovami za organizacijo kulturnih razstav
  ;

, za uprizoritveno umetnost, restavratorske ali ohranitvene namene, za digitalizacijio, za

oziroma za sodelovanje med muzeji ali drugimi neprofitnimi ustanovami za organizacijo kulturnih razstav

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | kulturne dobrine, ki naj bi bile predstavljene na trgovskih sejmih in mednarodnih razstavah, razen če so pridobljene in ostanejo na ozemlju Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

kulturne dobrine, ki naj bi bile predstavljene na trgovskih sejmih in mednarodnih razstavah, razen če so pridobljene in ostanejo na ozemlju Unije;

kulturne dobrine, ki naj bi bile predstavljene na trgovskih sejmih in mednarodnih razstavah, razen če so pridobljene in ostanejo na ozemlju Unije;

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | hrambo v smislu člena 237 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin z izrecnim namenom zagotavljanja njihove ohranitve s strani ali pod nadzorom javnega organa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

hrambo v smislu člena 237 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin z izrecnim namenom zagotavljanja njihove ohranitve s strani ali pod nadzorom javnega organa.

| (b) | hrambo v smislu člena 237 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin z izrecnim namenom zagotavljanja njihove
  varnosti ali
  ohranitve s strani ali pod nadzorom javnega organa
  , z namenom, da se jih vrne v državo izvora ali v tretjo državo, v katero so bile zakonito izvožene, kadar razmere to dopuščajo; |
| --- | --- |

(b)

hrambo v smislu člena 237 Uredbe (EU) št. 952/2013 kulturnih dobrin z izrecnim namenom zagotavljanja njihove
  varnosti ali
  ohranitve s strani ali pod nadzorom javnega organa
  , z namenom, da se jih vrne v državo izvora ali v tretjo državo, v katero so bile zakonito izvožene, kadar razmere to dopuščajo;

varnosti ali

, z namenom, da se jih vrne v državo izvora ali v tretjo državo, v katero so bile zakonito izvožene, kadar razmere to dopuščajo;

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vrnjene kulturne dobrine v smislu člena 2 Direktive 2014/60/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

vrnjene kulturne dobrine v smislu člena 2 Direktive 2014/60/EU.

vrnjene kulturne dobrine v smislu člena 2 Direktive 2014/60/EU.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi posebne pogoje za začasni uvoz ali hrambo kulturnih dobrin iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. | 3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi posebne pogoje za začasni uvoz ali hrambo
  kulturnih dobrin in vrnjenih
  kulturnih dobrin iz odstavka 2
  za njihovo zaščito
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi posebne pogoje za začasni uvoz ali hrambo kulturnih dobrin iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

3.   Komisija lahko z izvedbenimi akti določi posebne pogoje za začasni uvoz ali hrambo
  kulturnih dobrin in vrnjenih
  kulturnih dobrin iz odstavka 2
  za njihovo zaščito
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za
  sprostitev
  kulturnih dobrin iz točk
  (c), (d)
  in
  (h)
  Priloge
  v prosti promet in dajanje teh dobrin v posebni postopek, ki ni tranzit, v Uniji
  je treba carinskim organom predložiti uvozno dovoljenje. | 1.   Za
  uvoz
  kulturnih dobrin iz točk
  A1
  in
  A2
  Priloge
  I
  je treba carinskim organom predložiti uvozno dovoljenje. |
| | Ta člen se uporablja le za dobrine iz prvega pododstavka, če so na seznamu držav in oznak kombinirane nomenklature iz Priloge II, če se ta seznam uporablja za državo izvora, iz katere je blago izvoženo, in je država izvora poznana. |
| | Uporablja se tudi za kulturne dobrine s seznama Priloge II, ki so uvožene na carinsko območje Unije iz države izvora ali tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za
  sprostitev
  kulturnih dobrin iz točk
  (c), (d)
  in
  (h)
  Priloge
  v prosti promet in dajanje teh dobrin v posebni postopek, ki ni tranzit, v Uniji
  je treba carinskim organom predložiti uvozno dovoljenje.

1.   Za
  uvoz
  kulturnih dobrin iz točk
  A1
  in
  A2
  Priloge
  I
  je treba carinskim organom predložiti uvozno dovoljenje.

Ta člen se uporablja le za dobrine iz prvega pododstavka, če so na seznamu držav in oznak kombinirane nomenklature iz Priloge II, če se ta seznam uporablja za državo izvora, iz katere je blago izvoženo, in je država izvora poznana.

Ta člen se uporablja le za dobrine iz prvega pododstavka, če so na seznamu držav in oznak kombinirane nomenklature iz Priloge II, če se ta seznam uporablja za državo izvora, iz katere je blago izvoženo, in je država izvora poznana.

Uporablja se tudi za kulturne dobrine s seznama Priloge II, ki so uvožene na carinsko območje Unije iz države izvora ali tretje države.

Uporablja se tudi za kulturne dobrine s seznama Priloge II, ki so uvožene na carinsko območje Unije iz države izvora ali tretje države.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Imetnik dobrin za uvozno dovoljenje zaprosi pri pristojnem organu države članice
  vstopa
  . Zahtevku se priložijo
  vsa
  dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi
  . Če je država izvoza pogodbenica Unescove Konvencije o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih,
  ki
  je bila podpisana v Parizu


  14
  . 
  novembra 1970


  (v nadaljnjem besedilu
  :
  Unescova konvencija iz leta 1970), se zahtevku priložijo vsa dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile kulturne dobrine izvožene iz navedene države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi. | 2.   Imetnik dobrin za uvozno dovoljenje zaprosi pri pristojnem organu
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  . Zahtevku se priložijo
  ustrezna
  dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi
  , ali
  ki
  dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov
  .
  To zajema: |
| | — | izvozna potrdila ali izvozna dovoljenja, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Imetnik dobrin za uvozno dovoljenje zaprosi pri pristojnem organu države članice
  vstopa
  . Zahtevku se priložijo
  vsa
  dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi
  . Če je država izvoza pogodbenica Unescove Konvencije o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih,
  ki
  je bila podpisana v Parizu


  14
  . 
  novembra 1970


  (v nadaljnjem besedilu
  :
  Unescova konvencija iz leta 1970), se zahtevku priložijo vsa dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile kulturne dobrine izvožene iz navedene države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

2.   Imetnik dobrin za uvozno dovoljenje zaprosi pri pristojnem organu
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  . Zahtevku se priložijo
  ustrezna
  dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi
  , ali
  ki
  dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov
  .
  To zajema:

—

izvozna potrdila ali izvozna dovoljenja,

izvozna potrdila ali izvozna dovoljenja,

| — | standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo, |
| --- | --- |

—

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo,

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo,

| — | dokazila o lastništvu, |
| --- | --- |

—

dokazila o lastništvu,

dokazila o lastništvu,

| — | račune, |
| --- | --- |

—

račune,

račune,

| — | prodajne pogodbe, |
| --- | --- |

—

prodajne pogodbe,

prodajne pogodbe,

| — | zavarovalno dokumentacijo ali prevozne listine. |
| --- | --- |

—

zavarovalno dokumentacijo ali prevozne listine.

zavarovalno dokumentacijo ali prevozne listine.

Kadar dokazila niso na voljo, zahtevek vsebuje tudi strokovno oceno, če pristojni organ meni, da je potrebna.

Kadar dokazila niso na voljo, zahtevek vsebuje tudi strokovno oceno, če pristojni organ meni, da je potrebna.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne glede na odstavek 2, v izrednih primerih, kadar: |
| | (a) | države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ne glede na odstavek 2, v izrednih primerih, kadar:

(a)

(a)

države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali

države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali

| (b) | so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile prinesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali, |
| --- | --- |

(b)

(b)

so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile prinesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali,

so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile prinesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali,

se zahtevku priložijo ustrezna dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov.

se zahtevku priložijo ustrezna dokazila in informacije, ki dokazujejo, da so bile zadevne kulturne dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazujejo neobstoj takšnih zakonov in predpisov.

Dokazila vključujejo:

Dokazila vključujejo:

| — | izvozna potrdila ali izvozna dovoljenja, |
| --- | --- |

—

izvozna potrdila ali izvozna dovoljenja,

izvozna potrdila ali izvozna dovoljenja,

| — | standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo, |
| --- | --- |

—

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo,

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo,

| — | dokazila o lastništvu, |
| --- | --- |

—

dokazila o lastništvu,

dokazila o lastništvu,

| — | račune, |
| --- | --- |

—

račune,

račune,

| — | prodajne pogodbe in |
| --- | --- |

—

prodajne pogodbe in

prodajne pogodbe in

| — | zavarovalno dokumentacijo ali prevozne listine. |
| --- | --- |

—

zavarovalno dokumentacijo ali prevozne listine.

zavarovalno dokumentacijo ali prevozne listine.

Kadar dokazila niso na voljo, zahtevek vsebuje tudi strokovno oceno, če pristojni organ meni, da je potrebna.

Kadar dokazila niso na voljo, zahtevek vsebuje tudi strokovno oceno, če pristojni organ meni, da je potrebna.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pristojni organ države članice
  vstopa
  preveri, ali je zahtevek popoln.
  Morebitne manjkajoče
  informacije ali dokumente od vložnika zahteva v 
  30
  dneh od prejema zahtevka. | 3.   Pristojni organ
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  preveri, ali je zahtevek popoln.
  Manjkajoče ali dodatne
  informacije ali dokumente od vložnika zahteva v 
  21
  dneh od prejema zahtevka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pristojni organ države članice
  vstopa
  preveri, ali je zahtevek popoln.
  Morebitne manjkajoče
  informacije ali dokumente od vložnika zahteva v 
  30
  dneh od prejema zahtevka.

3.   Pristojni organ
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  preveri, ali je zahtevek popoln.
  Manjkajoče ali dodatne
  informacije ali dokumente od vložnika zahteva v 
  21
  dneh od prejema zahtevka.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Pristojni organ v 90 dneh od predložitve popolnega zahtevka pregleda zahtevek in izda uvozno dovoljenje ali zahtevek zavrne.
  Zahtevek lahko
  zavrne iz naslednjih razlogov: | 4.   Pristojni organ v 90 dneh od predložitve popolnega zahtevka pregleda zahtevek in izda uvozno dovoljenje ali zahtevek zavrne.
  Če izda uvozno dovoljenje, ga elektronsko registrira. Pristojni organ zahtevek
  zavrne iz naslednjih razlogov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Pristojni organ v 90 dneh od predložitve popolnega zahtevka pregleda zahtevek in izda uvozno dovoljenje ali zahtevek zavrne.
  Zahtevek lahko
  zavrne iz naslednjih razlogov:

4.   Pristojni organ v 90 dneh od predložitve popolnega zahtevka pregleda zahtevek in izda uvozno dovoljenje ali zahtevek zavrne.
  Če izda uvozno dovoljenje, ga elektronsko registrira. Pristojni organ zahtevek
  zavrne iz naslednjih razlogov:

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – točka a

Člen 4 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | država izvoza
  ni
  pogodbenica Unescove konvencije
  iz
  leta 1970
  in ni
  dokazano
  , da so bile
  kulturne dobrine
  izvožene iz
  države izvora
  v skladu z 
  njenimi
  zakoni in
  drugimi predpisi
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

država izvoza
  ni
  pogodbenica Unescove konvencije
  iz
  leta 1970
  in ni
  dokazano
  , da so bile
  kulturne dobrine
  izvožene iz
  države izvora
  v skladu z 
  njenimi
  zakoni in
  drugimi predpisi
  ;

država izvoza

pogodbenica Unescove konvencije

leta 1970

dokazano

kulturne dobrine

države izvora

njenimi

drugimi predpisi

| (a) | kadar
  ni
  dokazano, da so bile kulturne dobrine
  iz
  države izvora izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ki so bili veljavni v času izvoza, ali da takšnih zakonov
  in
  predpisov
  ni
  bilo, ali v izrednih primerih iz člena 4(2a)
  , da so bile izvožene iz
  tretjih držav
  v skladu z zakoni in
  predpisi te tretje države, ki so bili veljavni v času izvoza, ali da takšnih zakonov in predpisov ni bilo
  ; |
| --- | --- |

(a)

kadar
  ni
  dokazano, da so bile kulturne dobrine
  iz
  države izvora izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ki so bili veljavni v času izvoza, ali da takšnih zakonov
  in
  predpisov
  ni
  bilo, ali v izrednih primerih iz člena 4(2a)
  , da so bile izvožene iz
  tretjih držav
  v skladu z zakoni in
  predpisi te tretje države, ki so bili veljavni v času izvoza, ali da takšnih zakonov in predpisov ni bilo
  ;

kadar

dokazano, da so bile kulturne dobrine

države izvora izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ki so bili veljavni v času izvoza, ali da takšnih zakonov

predpisov

bilo, ali v izrednih primerih iz člena 4(2a)

tretjih držav

predpisi te tretje države, ki so bili veljavni v času izvoza, ali da takšnih zakonov in predpisov ni bilo

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – točka b

Člen 4 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | država izvoza je pogodbenica Unescove konvencije iz leta 1970 in ni dokazano, da so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvoza v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

država izvoza je pogodbenica Unescove konvencije iz leta 1970 in ni dokazano, da so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvoza v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi;

država izvoza je pogodbenica Unescove konvencije iz leta 1970 in ni dokazano, da so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvoza v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi;

črtano

črtano

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – točka c

Člen 4 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pristojni organ ima utemeljene razloge za sum, da imetnik dobrin ni pridobil zakonito. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pristojni organ ima utemeljene razloge za sum, da imetnik dobrin ni pridobil zakonito.

| (c) | pristojni organ ima utemeljene
  in preverljive
  razloge za sum, da imetnik dobrin ni pridobil zakonito. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ ima utemeljene
  in preverljive
  razloge za sum, da imetnik dobrin ni pridobil zakonito.

in preverljive

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – točka c a (novo)

Člen 4 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | je zahtevek za uvozno dovoljenje za to kulturno dobrino že zavrnil pristojni organ druge države članice Unije in ni bilo predloženih novih dokazil, ki še niso bila predložena v zvezi z zavrnjenim zahtevkom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

je zahtevek za uvozno dovoljenje za to kulturno dobrino že zavrnil pristojni organ druge države članice Unije in ni bilo predloženih novih dokazil, ki še niso bila predložena v zvezi z zavrnjenim zahtevkom;

je zahtevek za uvozno dovoljenje za to kulturno dobrino že zavrnil pristojni organ druge države članice Unije in ni bilo predloženih novih dokazil, ki še niso bila predložena v zvezi z zavrnjenim zahtevkom;

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 – točka c b (novo)

Člen 4 – odstavek 4 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | zakonitost izvoza iz države izvora se ne da dokazati z ustreznimi podpornimi dokumenti in dokazili, zlasti izvoznimi potrdili ali dovoljenji, dokazili o lastništvu, računi, prodajnimi pogodbami, zavarovalno dokumentacijo, prevoznimi listinami in izvedenskimi cenitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(cb)

(cb)

zakonitost izvoza iz države izvora se ne da dokazati z ustreznimi podpornimi dokumenti in dokazili, zlasti izvoznimi potrdili ali dovoljenji, dokazili o lastništvu, računi, prodajnimi pogodbami, zavarovalno dokumentacijo, prevoznimi listinami in izvedenskimi cenitvami.

zakonitost izvoza iz države izvora se ne da dokazati z ustreznimi podpornimi dokumenti in dokazili, zlasti izvoznimi potrdili ali dovoljenji, dokazili o lastništvu, računi, prodajnimi pogodbami, zavarovalno dokumentacijo, prevoznimi listinami in izvedenskimi cenitvami.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

Člen 4 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pristojni organ lahko zavrne zahtevek, če na sodiščih potekajo postopki glede zahtevkov za vračilo ali plačilo odškodnine, ki so jih vložili organi izvorne države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Pristojni organ lahko zavrne zahtevek, če na sodiščih potekajo postopki glede zahtevkov za vračilo ali plačilo odškodnine, ki so jih vložili organi izvorne države.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 b (novo)

Člen 4 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Če se zahtevek zavrne, se upravni odločitvi iz odstavka 4 priloži izjava o razlogih z informacijami o pritožbenem postopku ter se posreduje vložniku, na katerega vpliva odločitev v trenutku izdaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.
     
  Če se zahtevek zavrne, se upravni odločitvi iz odstavka 4 priloži izjava o razlogih z informacijami o pritožbenem postopku ter se posreduje vložniku, na katerega vpliva odločitev v trenutku izdaje.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 c (novo)

Člen 4 – odstavek 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Zahtevek vsebuje izjavo, da za predmete še ni bil vložen zahtevek, ali, v primeru predhodne zavrnitve, razloge za zavrnitev in dodatne dokaze, ki še niso bili na voljo ob prejšnji obravnavi zahtevka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4c.
     
  Zahtevek vsebuje izjavo, da za predmete še ni bil vložen zahtevek, ali, v primeru predhodne zavrnitve, razloge za zavrnitev in dodatne dokaze, ki še niso bili na voljo ob prejšnji obravnavi zahtevka.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4 d (novo)

Člen 4 – odstavek 4 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  Kadar država članica zavrne elektronski zahtevek, to in tudi razloge za zavrnitev sporoči drugim državam članicam in Komisiji. V primeru suma nedovoljenega prometa države članice obvestijo tudi pristojne organe, kot sta Interpol in Europol. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4d.
     
  Kadar država članica zavrne elektronski zahtevek, to in tudi razloge za zavrnitev sporoči drugim državam članicam in Komisiji. V primeru suma nedovoljenega prometa države članice obvestijo tudi pristojne organe, kot sta Interpol in Europol.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 4 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice imenujejo javne organe, pristojne za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s tem členom. Komisiji sporočijo podatke o teh organih in vse spremembe v zvezi z njimi. | Države članice
  nemudoma
  imenujejo javne organe, pristojne za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s tem členom. Komisiji sporočijo podatke o teh organih in vse spremembe v zvezi z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice imenujejo javne organe, pristojne za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s tem členom. Komisiji sporočijo podatke o teh organih in vse spremembe v zvezi z njimi.

Države članice
  nemudoma
  imenujejo javne organe, pristojne za izdajo uvoznih dovoljenj v skladu s tem členom. Komisiji sporočijo podatke o teh organih in vse spremembe v zvezi z njimi.

nemudoma

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 6

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi predlogo zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ter postopkovna pravila za predložitev in obdelavo
  takega zahtevka
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. | 6.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  elektronsko standardizirano
  predlogo zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ter postopkovna pravila za
  elektronsko
  predložitev in obdelavo
  teh zahtevkov skupaj z ustreznimi dokazili, kar se izvede elektronsko
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi predlogo zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ter postopkovna pravila za predložitev in obdelavo
  takega zahtevka
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

6.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  elektronsko standardizirano
  predlogo zahtevka za izdajo uvoznega dovoljenja ter postopkovna pravila za
  elektronsko
  predložitev in obdelavo
  teh zahtevkov skupaj z ustreznimi dokazili, kar se izvede elektronsko
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za
  sprostitev
  kulturnih dobrin iz točk
  (a), (b), (e), (f), (g), (i), (j), (k) in (l) iz Priloge
  v 
  prosti promet in dajanje teh
  dobrin
  v posebni postopek, ki ni tranzit, v Uniji se
  carinskim organom države članice
  vstopa
  predloži
  izjava
  uvoznika. | 1.   Za
  uvoz
  kulturnih dobrin iz točk
  od 3 do 14 dela A Priloge I
  v 
  carinsko območje Unije imetnik
  dobrin carinskim organom
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  predloži
  elektronsko izjavo
  uvoznika. |
| | Ta člen se uporablja tudi za kulturne dobrine iz točk A1 in A2, katerih oznake kombinirane nomenklature ne spadajo v Prilogo II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za
  sprostitev
  kulturnih dobrin iz točk
  (a), (b), (e), (f), (g), (i), (j), (k) in (l) iz Priloge
  v 
  prosti promet in dajanje teh
  dobrin
  v posebni postopek, ki ni tranzit, v Uniji se
  carinskim organom države članice
  vstopa
  predloži
  izjava
  uvoznika.

1.   Za
  uvoz
  kulturnih dobrin iz točk
  od 3 do 14 dela A Priloge I
  v 
  carinsko območje Unije imetnik
  dobrin carinskim organom
  prve
  države članice
  nameravanega uvoza
  predloži
  elektronsko izjavo
  uvoznika.

Ta člen se uporablja tudi za kulturne dobrine iz točk A1 in A2, katerih oznake kombinirane nomenklature ne spadajo v Prilogo II.

Ta člen se uporablja tudi za kulturne dobrine iz točk A1 in A2, katerih oznake kombinirane nomenklature ne spadajo v Prilogo II.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Izjava uvoznika
  vsebuje izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi. Če je država izvoza pogodbenica Unescove konvencije o kulturnih dobrinah, izjava uvoznika vsebuje izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz zadevne države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi. | 2.   Izjava uvoznika
  se registrira elektronsko. Zajema: |
| | (a) | izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazuje neobstoj takšnih zakonov in predpisov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Izjava uvoznika
  vsebuje izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi. Če je država izvoza pogodbenica Unescove konvencije o kulturnih dobrinah, izjava uvoznika vsebuje izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz zadevne države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

2.   Izjava uvoznika
  se registrira elektronsko. Zajema:

(a)

(a)

izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazuje neobstoj takšnih zakonov in predpisov;

izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz države izvora v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazuje neobstoj takšnih zakonov in predpisov;

| (b) | standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo;

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo;

| (c) | izvozna potrdila in dovoljenja, ki jih izda država izvora in dokazujejo, da so bile dobrine izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

izvozna potrdila in dovoljenja, ki jih izda država izvora in dokazujejo, da so bile dobrine izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

izvozna potrdila in dovoljenja, ki jih izda država izvora in dokazujejo, da so bile dobrine izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne glede na odstavek 2, v izrednih primerih, kadar: |
| | (a) | države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ne glede na odstavek 2, v izrednih primerih, kadar:

(a)

(a)

države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali

države izvora kulturnih dobrin ni mogoče zanesljivo določiti in je to dobro dokumentirano in podprto z dokazili pristojnega organa ali

| (b) | so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile prinesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali, |
| --- | --- |

(b)

(b)

so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile prinesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali,

so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora pred letom 1970 in so bile, preden so bile prinesene v carinsko območje Unije, v tretji državi za namene, ki niso začasna raba, tranzit, izvoz ali odprema, vendar njihov imetnik ne more predložiti dokumentov iz odstavka 2, ker se ti v času, ko so bile kulturne dobrine izvožene iz države izvora, niso uporabljali,

izjava uvoznika vsebuje:

izjava uvoznika vsebuje:

| (a) | izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazuje neobstoj takšnih zakonov in predpisov; |
| --- | --- |

(a)

(a)

izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazuje neobstoj takšnih zakonov in predpisov;

izjavo, ki jo podpiše imetnik dobrin, da so bile dobrine izvožene iz tretje države v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, ali ki dokazuje neobstoj takšnih zakonov in predpisov;

| (b) | standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo, ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo, ter

standardiziran dokument, v skladu s standardom identifikacije predmeta, v katerem so zadevne kulturne dobrine dovolj natančno opisane, da jih lahko carinski organi identificirajo, ter

| (c) | izvozna potrdila in dovoljenja, ki jih izda tretja država in dokazujejo, da so bile dobrine izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

izvozna potrdila in dovoljenja, ki jih izda tretja država in dokazujejo, da so bile dobrine izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

izvozna potrdila in dovoljenja, ki jih izda tretja država in dokazujejo, da so bile dobrine izvožene v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

Kadar zakoni in drugi predpisi države izvora ali tretje države ne predvidevajo izdaje izvoznih dovoljenj ali potrdil, izjava uvoznika vsebuje tudi vse druge ustrezne podporne dokumente in dokazila, vključno z dokazili o lastništvu, računi, prodajnimi pogodbami, zavarovalnimi in prevoznimi dokumenti.

Kadar zakoni in drugi predpisi države izvora ali tretje države ne predvidevajo izdaje izvoznih dovoljenj ali potrdil, izjava uvoznika vsebuje tudi vse druge ustrezne podporne dokumente in dokazila, vključno z dokazili o lastništvu, računi, prodajnimi pogodbami, zavarovalnimi in prevoznimi dokumenti.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi predlogo izjave uvoznika ter postopkovna pravila za predložitev in obdelavo
  take
  izjave. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. | 3.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  elektronsko standardizirano
  predlogo izjave uvoznika ter postopkovna pravila za
  elektronsko
  predložitev in obdelavo
  te
  izjave. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi predlogo izjave uvoznika ter postopkovna pravila za predložitev in obdelavo
  take
  izjave. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi
  elektronsko standardizirano
  predlogo izjave uvoznika ter postopkovna pravila za
  elektronsko
  predložitev in obdelavo
  te
  izjave. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 13.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 a (novo)

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a




  Mikro-, mala in srednja podjetja




  Komisija zagotovi, da so mikro-, mala in srednja podjetja deležna ustrezne tehnične in finančne pomoči, vključno s spodbujanjem nacionalnih kontaktnih točk v sodelovanju z državami članicami in vzpostavitvijo temu namenjenega spletnega mesta, ki bo vsebovalo vse ustrezne informacije, ter omogoča izmenjavo informacij med temi podjetji in ustreznimi kontaktnimi točkami, ko prejmejo poizvedbe, da bi se ta uredba učinkovito izvajala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5a

Mikro-, mala in srednja podjetja

Komisija zagotovi, da so mikro-, mala in srednja podjetja deležna ustrezne tehnične in finančne pomoči, vključno s spodbujanjem nacionalnih kontaktnih točk v sodelovanju z državami članicami in vzpostavitvijo temu namenjenega spletnega mesta, ki bo vsebovalo vse ustrezne informacije, ter omogoča izmenjavo informacij med temi podjetji in ustreznimi kontaktnimi točkami, ko prejmejo poizvedbe, da bi se ta uredba učinkovito izvajala.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 b (novo)

Člen 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5b |
| | Uporaba elektronskega sistema |
| | 1.
     
  Vse informacije, ki se izmenjajo med pristojnimi organi in deklaranti po členih 4 in 5, na primer izjave, zahtevki ali odločbe, se izmenjajo po elektronski poti. |
| | 2.
     
  Komisija vzpostavi elektronski sistem iz odstavka 1. Sprejme izvedbene akte, s katerimi določi: |
| | — | ureditve za vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje elektronskega sistema iz odstavka 1, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5b

Člen 5b

Uporaba elektronskega sistema

Uporaba elektronskega sistema

1.
     
  Vse informacije, ki se izmenjajo med pristojnimi organi in deklaranti po členih 4 in 5, na primer izjave, zahtevki ali odločbe, se izmenjajo po elektronski poti.

2.
     
  Komisija vzpostavi elektronski sistem iz odstavka 1. Sprejme izvedbene akte, s katerimi določi:

—

ureditve za vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje elektronskega sistema iz odstavka 1,

ureditve za vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje elektronskega sistema iz odstavka 1,

| — | podrobna pravila za hranjenje, obdelavo in izmenjavo informacij v tem elektronskem sistemu med pristojnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

—

podrobna pravila za hranjenje, obdelavo in izmenjavo informacij v tem elektronskem sistemu med pristojnimi organi držav članic.

podrobna pravila za hranjenje, obdelavo in izmenjavo informacij v tem elektronskem sistemu med pristojnimi organi držav članic.

Države članice sodelujejo s Komisijo pri razvoju, vzdrževanju in uporabi elektronskega sistema iz odstavka 1 ter pri hranjenju informacij v skladu s to uredbo.

Države članice sodelujejo s Komisijo pri razvoju, vzdrževanju in uporabi elektronskega sistema iz odstavka 1 ter pri hranjenju informacij v skladu s to uredbo.

3.
     
  Kar zadeva obdelavo osebnih podatkov v okviru te uredbe, deklaranti in pristojni organi opravljajo svoje naloge v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in Uredbo (EU) .../...

   (*1)

  .

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | črtano |
| Carinska kontrola in preverjanje | |
| 1.   
  Uvozno dovoljenje iz člena 4 ali izjava uvoznika iz člena 5, odvisno od primera, se predloži carinskemu uradu, pristojnemu za sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh dobrin v posebni postopek, ki ni tranzit. | |
| 2.
     
  Kar zadeva kulturne dobrine, za katere se za vstop na carinsko območje Unije zahteva uvozno dovoljenje, carinski organi preverijo, ali uvozno dovoljenje ustreza predloženim dobrinam. V ta namen lahko opravijo fizični pregled kulturnih dobrin, vključno s pridobitvijo izvedenskega mnenja. | |
| 3.
     
  Kar zadeva kulturne dobrine, za katere se za vstop na carinsko območje Unije zahteva predložitev izjave uvoznika, carinski organi preverijo, ali izjava uvoznika ustreza zahtevam, določenim v členu 5 ali na podlagi navedenega člena, ter ali ustreza predloženim dobrinam. V ta namen lahko od deklaranta zahtevajo dodatne informacije in opravijo fizični pregled kulturnih dobrin, vključno s pridobitvijo izvedenskega mnenja. Izjavo uvoznika registrirajo, pri čemer ji dodelijo serijsko številko in datum registracije, ob sprostitvi dobrin pa deklarantu zagotovijo izvod registrirane izjave uvoznika. | |
| 4.   
  Ob predložitvi deklaracije za sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh dobrin v posebni postopek, ki ni tranzit, se količina dobrin navede z uporabo dodatne merske enote, določene v Prilogi. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

črtano

črtano

Carinska kontrola in preverjanje

Carinska kontrola in preverjanje

1.   
  Uvozno dovoljenje iz člena 4 ali izjava uvoznika iz člena 5, odvisno od primera, se predloži carinskemu uradu, pristojnemu za sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh dobrin v posebni postopek, ki ni tranzit.

2.
     
  Kar zadeva kulturne dobrine, za katere se za vstop na carinsko območje Unije zahteva uvozno dovoljenje, carinski organi preverijo, ali uvozno dovoljenje ustreza predloženim dobrinam. V ta namen lahko opravijo fizični pregled kulturnih dobrin, vključno s pridobitvijo izvedenskega mnenja.

3.
     
  Kar zadeva kulturne dobrine, za katere se za vstop na carinsko območje Unije zahteva predložitev izjave uvoznika, carinski organi preverijo, ali izjava uvoznika ustreza zahtevam, določenim v členu 5 ali na podlagi navedenega člena, ter ali ustreza predloženim dobrinam. V ta namen lahko od deklaranta zahtevajo dodatne informacije in opravijo fizični pregled kulturnih dobrin, vključno s pridobitvijo izvedenskega mnenja. Izjavo uvoznika registrirajo, pri čemer ji dodelijo serijsko številko in datum registracije, ob sprostitvi dobrin pa deklarantu zagotovijo izvod registrirane izjave uvoznika.

4.   
  Ob predložitvi deklaracije za sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh dobrin v posebni postopek, ki ni tranzit, se količina dobrin navede z uporabo dodatne merske enote, določene v Prilogi.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar
  države članice omejijo število carinskih uradov, pristojnih za
  sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh
  dobrin
  v posebni postopek, ki ni tranzit
  , Komisiji sporočijo podatke o teh carinskih uradih in vse spremembe v zvezi z njimi. | Države članice
  lahko
  omejijo število carinskih uradov, pristojnih za
  dovolitev uvoza kulturnih
  dobrin
  . Kadar države članice uporabijo to omejitev
  , Komisiji sporočijo podatke o teh carinskih uradih in vse spremembe v zvezi z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar
  države članice omejijo število carinskih uradov, pristojnih za
  sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh
  dobrin
  v posebni postopek, ki ni tranzit
  , Komisiji sporočijo podatke o teh carinskih uradih in vse spremembe v zvezi z njimi.

Kadar

sprostitev kulturnih dobrin v prosti promet ali za dajanje teh

v posebni postopek, ki ni tranzit

Države članice
  lahko
  omejijo število carinskih uradov, pristojnih za
  dovolitev uvoza kulturnih
  dobrin
  . Kadar države članice uporabijo to omejitev
  , Komisiji sporočijo podatke o teh carinskih uradih in vse spremembe v zvezi z njimi.

lahko

dovolitev uvoza kulturnih

. Kadar države članice uporabijo to omejitev

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Carinski
  organi zasežejo in začasno zadržijo kulturne dobrine, vnesene na carinsko območje Unije,
  če so zadevne kulturne dobrine vstopile na carinsko območje Unije,
  ne da bi bili izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 in 2 člena 3. | 1.   
  Pristojni
  organi zasežejo in začasno zadržijo kulturne dobrine, vnesene na carinsko območje Unije, ne da bi bili izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 in 2 člena 3.
  Če se kulturne dobrine zadržijo, se v skladu s pogoji in odgovornostmi za začasno hrambo blaga iz člena 147 Uredbe (EU) št. 952/2013 poskrbi za primerne pogoje hrambe in pri tem ustrezno upoštevajo posebne lastnosti teh predmetov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Carinski
  organi zasežejo in začasno zadržijo kulturne dobrine, vnesene na carinsko območje Unije,
  če so zadevne kulturne dobrine vstopile na carinsko območje Unije,
  ne da bi bili izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 in 2 člena 3.

1.   
  Pristojni
  organi zasežejo in začasno zadržijo kulturne dobrine, vnesene na carinsko območje Unije, ne da bi bili izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 in 2 člena 3.
  Če se kulturne dobrine zadržijo, se v skladu s pogoji in odgovornostmi za začasno hrambo blaga iz člena 147 Uredbe (EU) št. 952/2013 poskrbi za primerne pogoje hrambe in pri tem ustrezno upoštevajo posebne lastnosti teh predmetov.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Upravni odločbi
  iz odstavka 1 se
  priloži obrazložitev, deklarant je o odločbi obveščen, odločba pa je predmet učinkovitega pravnega sredstva v skladu s postopki iz nacionalnega prava
  . | 2.   
  Za upravno odločbo
  iz odstavka 1 se
  uporabljajo določbe člena 22(7) Uredbe (EU) št. 952/2013
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Upravni odločbi
  iz odstavka 1 se
  priloži obrazložitev, deklarant je o odločbi obveščen, odločba pa je predmet učinkovitega pravnega sredstva v skladu s postopki iz nacionalnega prava
  .

2.   
  Za upravno odločbo
  iz odstavka 1 se
  uporabljajo določbe člena 22(7) Uredbe (EU) št. 952/2013
  .

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Obdobje začasnega zadržanja se strogo omeji na čas, ki ga potrebujejo carinski organi ali drugi organi kazenskega pregona, da ugotovijo, ali okoliščine primera upravičujejo zadržanje na podlagi drugih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Najdaljše obdobje začasnega zadržanja v skladu s tem členom je 6 mesecev. Če v navedenem obdobju odločitev o nadaljnjem zadržanju kulturnih dobrin ni sprejeta ali če se odloči, da okoliščine primera ne upravičujejo nadaljnjega zadržanja, se kulturne dobrine dajo na razpolago deklarantu. | 3.   Obdobje začasnega zadržanja se strogo omeji na čas, ki ga potrebujejo carinski organi ali drugi organi kazenskega pregona, da ugotovijo, ali okoliščine primera upravičujejo zadržanje na podlagi drugih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Najdaljše obdobje začasnega zadržanja v skladu s tem členom je 6 mesecev
  , pri čemer se lahko to obdobje na podlagi utemeljenega sklepa carinskih organov podaljša še za nadaljnje tri mesece
  . Če v navedenem obdobju odločitev o nadaljnjem zadržanju kulturnih dobrin ni sprejeta ali če se odloči, da okoliščine primera ne upravičujejo nadaljnjega zadržanja, se kulturne dobrine dajo na razpolago deklarantu.
  Organi držav članic zagotovijo, da v času, ko kulturne dobrine vračajo državi izvora, v slednji ne poteka oborožen konflikt, pri katerem ne bi bilo mogoče zagotoviti varnosti kulturne dobrine. V tem primeru kulturna dobrina ostane v Uniji, dokler se razmere v državi izvora ne stabilizirajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Obdobje začasnega zadržanja se strogo omeji na čas, ki ga potrebujejo carinski organi ali drugi organi kazenskega pregona, da ugotovijo, ali okoliščine primera upravičujejo zadržanje na podlagi drugih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Najdaljše obdobje začasnega zadržanja v skladu s tem členom je 6 mesecev. Če v navedenem obdobju odločitev o nadaljnjem zadržanju kulturnih dobrin ni sprejeta ali če se odloči, da okoliščine primera ne upravičujejo nadaljnjega zadržanja, se kulturne dobrine dajo na razpolago deklarantu.

3.   Obdobje začasnega zadržanja se strogo omeji na čas, ki ga potrebujejo carinski organi ali drugi organi kazenskega pregona, da ugotovijo, ali okoliščine primera upravičujejo zadržanje na podlagi drugih določb prava Unije ali nacionalnega prava. Najdaljše obdobje začasnega zadržanja v skladu s tem členom je 6 mesecev
  , pri čemer se lahko to obdobje na podlagi utemeljenega sklepa carinskih organov podaljša še za nadaljnje tri mesece
  . Če v navedenem obdobju odločitev o nadaljnjem zadržanju kulturnih dobrin ni sprejeta ali če se odloči, da okoliščine primera ne upravičujejo nadaljnjega zadržanja, se kulturne dobrine dajo na razpolago deklarantu.
  Organi držav članic zagotovijo, da v času, ko kulturne dobrine vračajo državi izvora, v slednji ne poteka oborožen konflikt, pri katerem ne bi bilo mogoče zagotoviti varnosti kulturne dobrine. V tem primeru kulturna dobrina ostane v Uniji, dokler se razmere v državi izvora ne stabilizirajo.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 a (novo)

Člen 8 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Carinski organi po prejetju odločitve iz odstavka 1 nemudoma obvestijo državo izvora ali, če te ni mogoče zanesljivo določiti, tretjo državo ter Europol in Interpol, odvisno od primera. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Carinski organi po prejetju odločitve iz odstavka 1 nemudoma obvestijo državo izvora ali, če te ni mogoče zanesljivo določiti, tretjo državo ter Europol in Interpol, odvisno od primera.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 b (novo)

Člen 8 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b
     
  . Če pristojni organi upravičeno menijo, da so bile kulturne dobrine, ki so na carinskem območju Unije v tranzitu, iz države izvora izvožene s kršenjem njenih zakonov in drugih predpisov, carinskim organom naročijo, jih začasno zasežejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b
     
  . Če pristojni organi upravičeno menijo, da so bile kulturne dobrine, ki so na carinskem območju Unije v tranzitu, iz države izvora izvožene s kršenjem njenih zakonov in drugih predpisov, carinskim organom naročijo, jih začasno zasežejo.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – naslov

Člen 9 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Upravno sodelovanje | Upravno sodelovanje
  in uporaba elektronskega sistema |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Upravno sodelovanje

Upravno sodelovanje
  in uporaba elektronskega sistema

in uporaba elektronskega sistema

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice za namene izvajanja te uredbe zagotovijo sodelovanje med svojimi pristojnimi organi iz člena 
  3(
  4). | 1.   Države članice za namene izvajanja te uredbe zagotovijo sodelovanje
  in izmenjavo informacij
  med svojimi pristojnimi organi iz člena 4
  (5
  ). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice za namene izvajanja te uredbe zagotovijo sodelovanje med svojimi pristojnimi organi iz člena 
  3(
  4).

1.   Države članice za namene izvajanja te uredbe zagotovijo sodelovanje
  in izmenjavo informacij
  med svojimi pristojnimi organi iz člena 4
  (5
  ).

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Razvije se
  lahko
  elektronski sistem za shranjevanje in izmenjavo informacij med organi držav članic, zlasti v zvezi z izjavami uvoznikov in uvoznimi dovoljenji. | 2.   Razvije se elektronski sistem za shranjevanje in izmenjavo informacij med organi držav članic
  v okviru Uredbe (EU) št. 952/2013. Vsak tak sistem je namenjen prejemu, obdelavi, shranjevanju in izmenjavi informacij
  , zlasti v zvezi z izjavami uvoznikov in uvoznimi dovoljenji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Razvije se
  lahko
  elektronski sistem za shranjevanje in izmenjavo informacij med organi držav članic, zlasti v zvezi z izjavami uvoznikov in uvoznimi dovoljenji.

2.   Razvije se elektronski sistem za shranjevanje in izmenjavo informacij med organi držav članic
  v okviru Uredbe (EU) št. 952/2013. Vsak tak sistem je namenjen prejemu, obdelavi, shranjevanju in izmenjavi informacij
  , zlasti v zvezi z izjavami uvoznikov in uvoznimi dovoljenji.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice imajo pri obdelavi vlog za izvozna dovoljenja, ki se zahtevajo po Uredbi (ES) št. 116/2009, vpogled v elektronski sistem iz odstavka 2 in ga lahko ustrezno uporabijo. Take vloge se lahko nanašajo neposredno na informacije v sistemu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice imajo pri obdelavi vlog za izvozna dovoljenja, ki se zahtevajo po Uredbi (ES) št. 116/2009, vpogled v elektronski sistem iz odstavka 2 in ga lahko ustrezno uporabijo. Take vloge se lahko nanašajo neposredno na informacije v sistemu.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi: | Komisija z izvedbenimi akti določi: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi:

lahko

Komisija z izvedbenimi akti določi:

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Navedeni
  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13. | Izvedbeni akti se sprejmejo
  do ... [šest mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe]
  v skladu s postopkom iz člena 13. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Navedeni
  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13.

Navedeni

Izvedbeni akti se sprejmejo
  do ... [šest mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe]
  v skladu s postopkom iz člena 13.

do ... [šest mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe]

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe se izvaja samo za namene učinkovitega varstva kulturnih dobrin pred izgubo, za ohranitev kulturne dediščine človeštva in za preprečitev, da bi se s prodajo nakradenih kulturnih dobrin kupcem v Uniji financiral terorizem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe se izvaja samo za namene učinkovitega varstva kulturnih dobrin pred izgubo, za ohranitev kulturne dediščine človeštva in za preprečitev, da bi se s prodajo nakradenih kulturnih dobrin kupcem v Uniji financiral terorizem.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 b (novo)

Člen 9 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Do osebnih podatkov, pridobljenih v skladu s členi 4, 5 in 9, dostopa samo ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov in ti podatki so ustrezno zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom ali njihovim sporočanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Do osebnih podatkov, pridobljenih v skladu s členi 4, 5 in 9, dostopa samo ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov in ti podatki so ustrezno zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom ali njihovim sporočanjem.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve členov 3, 4 in 5 ter zlasti za dajanje lažnih
  navedb in
  informacij za namene
  vstopa
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev izvajanja teh pravil. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice v 
  18
  mesecih od začetka veljavnosti uredbe Komisijo uradno obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter jo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo na ta pravila in ukrepe. | Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve členov 3, 4 in 5 ter zlasti za dajanje lažnih informacij za namene
  uvoza
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev izvajanja teh pravil. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Da se zagotovijo enaki pogoji za vse in skladen pristop, države članice uporabijo kazni, ki so podobne po naravi in učinku.
  Države članice v 
  12
  mesecih od začetka veljavnosti uredbe Komisijo uradno obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter jo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo na ta pravila in ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve členov 3, 4 in 5 ter zlasti za dajanje lažnih
  navedb in
  informacij za namene
  vstopa
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev izvajanja teh pravil. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice v 
  18
  mesecih od začetka veljavnosti uredbe Komisijo uradno obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter jo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo na ta pravila in ukrepe.

navedb in

vstopa

18

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve členov 3, 4 in 5 ter zlasti za dajanje lažnih informacij za namene
  uvoza
  kulturnih dobrin na carinsko območje Unije, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev izvajanja teh pravil. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Da se zagotovijo enaki pogoji za vse in skladen pristop, države članice uporabijo kazni, ki so podobne po naravi in učinku.
  Države članice v 
  12
  mesecih od začetka veljavnosti uredbe Komisijo uradno obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter jo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo na ta pravila in ukrepe.

uvoza

Da se zagotovijo enaki pogoji za vse in skladen pristop, države članice uporabijo kazni, ki so podobne po naravi in učinku.

12

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek - 1 (novo)

Člen 11 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija in države članice pri pripravljalnem delu za izvajanje te uredbe sodelujejo z mednarodnimi organizacijami, kot so Unesco, Interpol, Europol, Svetovna carinska organizacija, Mednarodni center za študij varstva in restavriranja kulturnih dobrin in Mednarodni muzejski svet, da bi zagotovile učinkovito usposabljanje, dejavnosti za krepitev zmogljivosti in kampanje ozaveščanja ter da bi po potrebi poskrbele za ustrezne raziskave in oblikovanje standardov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija in države članice pri pripravljalnem delu za izvajanje te uredbe sodelujejo z mednarodnimi organizacijami, kot so Unesco, Interpol, Europol, Svetovna carinska organizacija, Mednarodni center za študij varstva in restavriranja kulturnih dobrin in Mednarodni muzejski svet, da bi zagotovile učinkovito usposabljanje, dejavnosti za krepitev zmogljivosti in kampanje ozaveščanja ter da bi po potrebi poskrbele za ustrezne raziskave in oblikovanje standardov.

Komisija in države članice pri pripravljalnem delu za izvajanje te uredbe sodelujejo z mednarodnimi organizacijami, kot so Unesco, Interpol, Europol, Svetovna carinska organizacija, Mednarodni center za študij varstva in restavriranja kulturnih dobrin in Mednarodni muzejski svet, da bi zagotovile učinkovito usposabljanje, dejavnosti za krepitev zmogljivosti in kampanje ozaveščanja ter da bi po potrebi poskrbele za ustrezne raziskave in oblikovanje standardov.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice organizirajo dejavnosti za usposabljanje in krepitev zmogljivosti za zagotovitev, da bodo lahko zadevni organi učinkovito izvajali to uredbo. Uporabljajo lahko tudi kampanje ozaveščanja, zlasti za ozaveščanje kupcev kulturnih dobrin. | Komisija v sodelovanju z državami članicami organizira: |
| | (i) | usposabljanje in dejavnosti za krepitev zmogljivosti in kampanje ozaveščanja za organe, nacionalne kontaktne točke in zadevne strokovnjake, s katerimi zagotovi učinkovito izvajanje te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice organizirajo dejavnosti za usposabljanje in krepitev zmogljivosti za zagotovitev, da bodo lahko zadevni organi učinkovito izvajali to uredbo. Uporabljajo lahko tudi kampanje ozaveščanja, zlasti za ozaveščanje kupcev kulturnih dobrin.

Države članice organizirajo dejavnosti za usposabljanje in krepitev zmogljivosti za zagotovitev, da bodo lahko zadevni organi učinkovito izvajali to uredbo. Uporabljajo lahko tudi kampanje ozaveščanja, zlasti za ozaveščanje kupcev kulturnih dobrin.

Komisija v sodelovanju z državami članicami organizira:

Komisija v sodelovanju z državami članicami organizira:

(i)

(i)

usposabljanje in dejavnosti za krepitev zmogljivosti in kampanje ozaveščanja za organe, nacionalne kontaktne točke in zadevne strokovnjake, s katerimi zagotovi učinkovito izvajanje te uredbe;

usposabljanje in dejavnosti za krepitev zmogljivosti in kampanje ozaveščanja za organe, nacionalne kontaktne točke in zadevne strokovnjake, s katerimi zagotovi učinkovito izvajanje te uredbe;

| (ii) | dejavnosti, s katerimi spodbuja učinkovito sodelovanje med državami izvora, ter |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

dejavnosti, s katerimi spodbuja učinkovito sodelovanje med državami izvora, ter

dejavnosti, s katerimi spodbuja učinkovito sodelovanje med državami izvora, ter

| (iii) | izmenjavo primerov najboljše prakse za spodbujanje enotnega izvajanja te uredbe, zlasti ustrezne prakse držav članic, ki imajo že pred začetkom veljavnosti te uredbe veljavno nacionalno zakonodajo o uvozu kulturnih dobrin. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

izmenjavo primerov najboljše prakse za spodbujanje enotnega izvajanja te uredbe, zlasti ustrezne prakse držav članic, ki imajo že pred začetkom veljavnosti te uredbe veljavno nacionalno zakonodajo o uvozu kulturnih dobrin.

izmenjavo primerov najboljše prakse za spodbujanje enotnega izvajanja te uredbe, zlasti ustrezne prakse držav članic, ki imajo že pred začetkom veljavnosti te uredbe veljavno nacionalno zakonodajo o uvozu kulturnih dobrin.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 11 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Te dejavnosti, kampanje in ukrepi temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v okviru obstoječih programov, med drugim tistih, ki jih spodbujata Svetovna carinska organizacija in Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Te dejavnosti, kampanje in ukrepi temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v okviru obstoječih programov, med drugim tistih, ki jih spodbujata Svetovna carinska organizacija in Komisija.

Te dejavnosti, kampanje in ukrepi temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v okviru obstoječih programov, med drugim tistih, ki jih spodbujata Svetovna carinska organizacija in Komisija.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a




  Sodelovanje s tretjimi državami




  Komisija omogoča in spodbuja tehnično in operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami v zadevah, ki jih zajemajo njene dejavnosti in v obsegu, potrebnem za izpolnjevanje njenih nalog.




  V sodelovanju z državami članicami in tretjimi državami lahko na njihovem ozemlju organizira usposabljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Sodelovanje s tretjimi državami

Komisija omogoča in spodbuja tehnično in operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami v zadevah, ki jih zajemajo njene dejavnosti in v obsegu, potrebnem za izpolnjevanje njenih nalog.

V sodelovanju z državami članicami in tretjimi državami lahko na njihovem ozemlju organizira usposabljanje.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2
  (2)
  se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od ...
  [Urad
  za
  publikacije vstavi datum začetka veljavnosti te uredbe]
  . | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2 se prenese na Komisijo za
  obdobje petih let
  od 
  ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem ...-letnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2
  (2)
  se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od ...
  [Urad
  za
  publikacije vstavi datum začetka veljavnosti te uredbe]
  .

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2 se prenese na Komisijo za
  obdobje petih let
  od 
  ... [datum začetka veljavnosti te uredbe]
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem ...-letnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | informacije o kršitvah te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

informacije o kršitvah te uredbe;

| (b) | informacije o kršitvah te uredbe
  in kaznih, ki se uporabljajo
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o kršitvah te uredbe
  in kaznih, ki se uporabljajo
  ;

in kaznih, ki se uporabljajo

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v ta namen državam članicam pošlje ustrezne vprašalnike. Države članice imajo na voljo 6 mesecev, da zahtevane informacije sporočijo Komisiji. | Komisija v ta namen državam članicam pošlje ustrezne vprašalnike. Države članice imajo na voljo 6 mesecev
  od prejema vprašalnika
  , da zahtevane informacije sporočijo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v ta namen državam članicam pošlje ustrezne vprašalnike. Države članice imajo na voljo 6 mesecev, da zahtevane informacije sporočijo Komisiji.

Komisija v ta namen državam članicam pošlje ustrezne vprašalnike. Države članice imajo na voljo 6 mesecev
  od prejema vprašalnika
  , da zahtevane informacije sporočijo Komisiji.

od prejema vprašalnika

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Na podlagi odgovorov držav članic na vprašalnike iz odstavka 1 lahko Komisija od držav članic zahteva, da ji predložijo dodatne informacije o obdelavi zahtevkov za uvozna dovoljenja. Države članice zahtevane informacije nemudoma predložijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na podlagi odgovorov držav članic na vprašalnike iz odstavka 1 lahko Komisija od držav članic zahteva, da ji predložijo dodatne informacije o obdelavi zahtevkov za uvozna dovoljenja. Države članice zahtevane informacije nemudoma predložijo.

Na podlagi odgovorov držav članic na vprašalnike iz odstavka 1 lahko Komisija od držav članic zahteva, da ji predložijo dodatne informacije o obdelavi zahtevkov za uvozna dovoljenja. Države članice zahtevane informacije nemudoma predložijo.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2

Člen 14 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe tri leta po začetku njene uporabe in nato vsakih pet let. | 2.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe dve leti po začetku njene uporabe in nato vsaka štiri leta.
  Navedeno poročilo je na voljo javnosti. Vsebuje obravnavo praktičnega izvajanja, vključno z učinkom na gospodarske subjekte Unije, predvsem na mikro-, mala in srednja podjetja. Poročilo primerja izvajanje v državah članicah, vključno z oceno stopnje enotne uporabe uredbe od datuma prejšnjega poročila. Ta ocena upošteva tudi določbe glede kazni in njihovo uporabo ter preučuje, v kakšni meri zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za države članice. Po potrebi poročilo vsebuje priporočila za obravnavo neustreznega izvajanja v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe tri leta po začetku njene uporabe in nato vsakih pet let.

2.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe dve leti po začetku njene uporabe in nato vsaka štiri leta.
  Navedeno poročilo je na voljo javnosti. Vsebuje obravnavo praktičnega izvajanja, vključno z učinkom na gospodarske subjekte Unije, predvsem na mikro-, mala in srednja podjetja. Poročilo primerja izvajanje v državah članicah, vključno z oceno stopnje enotne uporabe uredbe od datuma prejšnjega poročila. Ta ocena upošteva tudi določbe glede kazni in njihovo uporabo ter preučuje, v kakšni meri zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za države članice. Po potrebi poročilo vsebuje priporočila za obravnavo neustreznega izvajanja v državah članicah.

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pri poročilu iz odstavka 2 se upošteva učinek te uredbe na terenu, vključno z njenim učinkom na gospodarske subjekte Unije, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji. V poročilu se navedejo dokazi o izvajanju v različnih državah članicah, vključi se ocena o tem, kako enotno se je uredba v zadevnem obdobju izvajala in uporabljala, in navedejo priporočila za odpravo pomanjkljivosti pri izvajanju v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Pri poročilu iz odstavka 2 se upošteva učinek te uredbe na terenu, vključno z njenim učinkom na gospodarske subjekte Unije, vključno z mikro-, malimi in srednjimi podjetji. V poročilu se navedejo dokazi o izvajanju v različnih državah članicah, vključi se ocena o tem, kako enotno se je uredba v zadevnem obdobju izvajala in uporabljala, in navedejo priporočila za odpravo pomanjkljivosti pri izvajanju v državah članicah.

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – podnaslov 3

Priloga I – podnaslov 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kulturne dobrine iz člena 2(1) | Kulturne dobrine iz
  točke a
  člena 2(1) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kulturne dobrine iz člena 2(1)

Kulturne dobrine iz
  točke a
  člena 2(1)

točke a

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I a (novo)

Priloga I a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| 1. | Arheološki predmeti, ki so starejši od 100 let in so del: | |
| --- | --- | --- |
| | — | izkopanin in najdb na kopnem ali pod vodo |

1.

1.

Arheološki predmeti, ki so starejši od 100 let in so del:

Arheološki predmeti, ki so starejši od 100 let in so del:

—

izkopanin in najdb na kopnem ali pod vodo

izkopanin in najdb na kopnem ali pod vodo

9705 00 00

9705 00 00

| — | arheoloških območij |
| --- | --- |

—

arheoloških območij

arheoloških območij

9706 00 00

9706 00 00

| — | arheoloških zbirk |
| --- | --- |

—

arheoloških zbirk

arheoloških zbirk

2.

2.

Elementi, ki predstavljajo sestavni del umetniških, zgodovinskih ali verskih spomenikov, ki so bili razstavljeni in so starejši od 100 let

Elementi, ki predstavljajo sestavni del umetniških, zgodovinskih ali verskih spomenikov, ki so bili razstavljeni in so starejši od 100 let

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

Slike, razen tistih, ki so vključene v kategoriji 4 ali 5 , ki so izključno ročne izdelave, na katerem koli nosilcu in v katerem koli materialu

   (1a)

Slike, razen tistih, ki so vključene v kategoriji 4 ali 5 , ki so izključno ročne izdelave, na katerem koli nosilcu in v katerem koli materialu

1a

9701

9701

4.

4.

Akvareli, gvaši in pasteli, izključno ročne izdelave v katerem koli materialu

   (1a)

Akvareli, gvaši in pasteli, izključno ročne izdelave v katerem koli materialu

1a

9701

9701

5.

5.

Mozaiki v katerem koli materialu, izključno ročne izdelave, razen tistih, ki spadajo v kategoriji 1 ali 2, in risbe na katerem koli nosilcu, izključno ročne izdelave in v katerem koli materialu

   (1a)

Mozaiki v katerem koli materialu, izključno ročne izdelave, razen tistih, ki spadajo v kategoriji 1 ali 2, in risbe na katerem koli nosilcu, izključno ročne izdelave in v katerem koli materialu

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Originalna grafična dela, odtisi, sitotiski in litografije s ploščami in originalnimi plakati

   (1a)

Originalna grafična dela, odtisi, sitotiski in litografije s ploščami in originalnimi plakati

1a

poglavje 49

poglavje 49

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

Originalne velike in male plastike ter kopije, ki so izdelane po istem postopku kakor originali

   (1a)

  in ne spadajo v kategorijo 1

Originalne velike in male plastike ter kopije, ki so izdelane po istem postopku kakor originali

1a

in ne spadajo v kategorijo 1

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fotografije, filmi in njihovi negativi

   (1a)

Fotografije, filmi in njihovi negativi

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Inkunabule in rokopisi, vključno z zemljevidi in glasbenimi partiturami, posamezni ali v zbirkah

   (1a)

Inkunabule in rokopisi, vključno z zemljevidi in glasbenimi partiturami, posamezni ali v zbirkah

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

Knjige, starejše od 100 let, posamezno ali v zbirkah

Knjige, starejše od 100 let, posamezno ali v zbirkah

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

Tiskani zemljevidi, starejši od 200 let.

Tiskani zemljevidi, starejši od 200 let.

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

Arhivi in vsi elementi arhivov, kakršnikoli in v kakršnem koli mediju, ki so starejši od 50 let

Arhivi in vsi elementi arhivov, kakršnikoli in v kakršnem koli mediju, ki so starejši od 50 let

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| (a) | Zbirke

   (1b)

  in primerki iz zooloških, botaničnih, mineraloških ali anatomskih zbirk |
| --- | --- |

(a)

(a)

Zbirke

   (1b)

  in primerki iz zooloških, botaničnih, mineraloških ali anatomskih zbirk

Zbirke

1b

in primerki iz zooloških, botaničnih, mineraloških ali anatomskih zbirk

9705 00 00

9705 00 00

| (b) | Zbirke

   (1b)

  zgodovinskega, paleontološkega, etnografskega ali numizmatičnega pomena |
| --- | --- |

(b)

(b)

Zbirke

   (1b)

  zgodovinskega, paleontološkega, etnografskega ali numizmatičnega pomena

Zbirke

1b

zgodovinskega, paleontološkega, etnografskega ali numizmatičnega pomena

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

Prevozna sredstva, starejša od 75 let

Prevozna sredstva, starejša od 75 let

9705 00 00

9705 00 00

poglavja 86–89

poglavja 86–89

15.

15.

Katerikoli drugi starinski predmeti, ki niso vključeni v kategorije A.1 do A.14

Katerikoli drugi starinski predmeti, ki niso vključeni v kategorije A.1 do A.14

| (a) | ki so stari od 50 do 100 let: |
| --- | --- |

(a)

(a)

ki so stari od 50 do 100 let:

ki so stari od 50 do 100 let:

igrače, igre

igrače, igre

Poglavje 95

Poglavje 95

steklena posoda

steklena posoda

7013

7013

zlatnina in srebrnina

zlatnina in srebrnina

7114

7114

pohištvo

pohištvo

Poglavje 94

Poglavje 94

optična, fotografska in kinematografska oprema

optična, fotografska in kinematografska oprema

Poglavje 90

Poglavje 90

glasbeni inštrumenti

glasbeni inštrumenti

Poglavje 92

Poglavje 92

stenske in ročne ure in njihovi deli

stenske in ročne ure in njihovi deli

Poglavje 91

Poglavje 91

leseni izdelki

leseni izdelki

Poglavje 44

Poglavje 44

keramika

keramika

Poglavje 69

Poglavje 69

tapiserije

tapiserije

5805 00 00

5805 00 00

preproge

preproge

Poglavje 57

Poglavje 57

tapete

tapete

4814

4814

orožje

orožje

Poglavje 93

Poglavje 93

| (b) | ki so starejši od 100 let |
| --- | --- |

(b)

(b)

ki so starejši od 100 let

ki so starejši od 100 let

9706 00 00

9706 00 00

Predmeti kulturne dediščine v kategorijah A.1 do A.15 so zajeti v tej uredbi samo, če je njihova vrednost enaka finančnemu pragu v B ali pa ga presega.

Predmeti kulturne dediščine v kategorijah A.1 do A.15 so zajeti v tej uredbi samo, če je njihova vrednost enaka finančnemu pragu v B ali pa ga presega.

| B. | Finančni pragovi, ki se uporabljajo za določene kategorije pod točko A (v evrih) |
| --- | --- |

B.

B.

Finančni pragovi, ki se uporabljajo za določene kategorije pod točko A (v evrih)

Vrednost:

Vrednost:

Kakršnakoli vrednost:

Kakršnakoli vrednost:

—

1 (arheološki predmeti)

1 (arheološki predmeti)

—

2 (razstavljeni spomeniki)

2 (razstavljeni spomeniki)

—

9 (inkunabule in rokopisi)

9 (inkunabule in rokopisi)

—

12 (arhivi)

12 (arhivi)

15 000

15 000

—

5 (mozaiki in risbe)

5 (mozaiki in risbe)

—

6 (grafična dela)

6 (grafična dela)

—

8 (fotografije)

8 (fotografije)

—

11 (tiskani zemljevidi)

11 (tiskani zemljevidi)

30 000

30 000

—

4 (akvareli, gvaši in pasteli)

4 (akvareli, gvaši in pasteli)

50 000

50 000

—

7 (plastike)

7 (plastike)

—

10 (knjige)

10 (knjige)

—

13 (zbirke)

13 (zbirke)

—

14 (prevozna sredstva)

14 (prevozna sredstva)

—

15 (katerikoli drug predmet)

15 (katerikoli drug predmet)

150 000

150 000

—

3 (slike)

3 (slike)

Pri predložitvi zahteve za izvozno dovoljenje je treba pripraviti oceno o tem, ali so pogoji v zvezi s finančno vrednostjo izpolnjeni ali ne. Finančna vrednost je vrednost predmetov kulturne dediščine na mednarodnem trgu.

Pri predložitvi zahteve za izvozno dovoljenje je treba pripraviti oceno o tem, ali so pogoji v zvezi s finančno vrednostjo izpolnjeni ali ne. Finančna vrednost je vrednost predmetov kulturne dediščine na mednarodnem trgu.

Vrednosti, izražene v evrih v Prilogi I, se pretvorijo in izrazijo v nacionalnih valutah po deviznem tečaju na dan 31. decembra 2001, objavljenem v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Protivrednost v nacionalnih valutah se pregleda vsaki dve leti z učinkom od 31. decembra 2001. Izračun protivrednosti temelji na povprečni dnevni vrednosti navedenih valut, izraženi v evrih, v obdobju 24 mesecev, ki se konča na zadnji dan avgusta pred pregledom, ki se opravi 31. decembra. Metodo izračuna na predlog Komisije načeloma dve leti po prvi uporabi pregleda Svetovalni odbor za kulturno dediščino. Za vsak ponovni pregled se vrednosti, izražene v eurih, in njihove protivrednosti v nacionalnih valutah v rednih časovnih presledkih objavijo v Uradnem listu Evropske unije prve dni v mesecu novembru pred datumom, ko začne ponovni pregled učinkovati.

Vrednosti, izražene v evrih v Prilogi I, se pretvorijo in izrazijo v nacionalnih valutah po deviznem tečaju na dan 31. decembra 2001, objavljenem v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Protivrednost v nacionalnih valutah se pregleda vsaki dve leti z učinkom od 31. decembra 2001. Izračun protivrednosti temelji na povprečni dnevni vrednosti navedenih valut, izraženi v evrih, v obdobju 24 mesecev, ki se konča na zadnji dan avgusta pred pregledom, ki se opravi 31. decembra. Metodo izračuna na predlog Komisije načeloma dve leti po prvi uporabi pregleda Svetovalni odbor za kulturno dediščino. Za vsak ponovni pregled se vrednosti, izražene v eurih, in njihove protivrednosti v nacionalnih valutah v rednih časovnih presledkih objavijo v Uradnem listu Evropske unije prve dni v mesecu novembru pred datumom, ko začne ponovni pregled učinkovati.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I b (novo)

Priloga I b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ. UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ. UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

25

(1a)  
  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

1a

Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(27)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

27

(27)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

27

(28)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

28

(28)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

28

(29)  COM(2014)0527: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strategiji in akcijskem načrtu EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju.

29

(29)  COM(2014)0527: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strategiji in akcijskem načrtu EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju.

29

(1a)  
  Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

1a

Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(*1)  
  UL: Prosimo, vstavite serijsko številko Uredbe iz 2017/0003(COD).

*1

UL: Prosimo, vstavite serijsko številko Uredbe iz 2017/0003(COD).

(1a)  
  Ki so starejše od 50 let in ne pripadajo prvotnemu lastniku.

1a

Ki so starejše od 50 let in ne pripadajo prvotnemu lastniku.

(1b)  
  Kot je opredelilo Sodišče Evropskih skupnosti v Sodbi v zadevi 252/84: „Zbirateljski predmeti“ v smislu tarifne številke 97.05 skupne carinske tarife predmeti, ki imajo predpisane lastnosti za vključitev v zbirko, torej predmeti, ki so sorazmerno redki in običajno ne služijo prvotnemu namenu, ki so predmet posebnih transakcij zunaj običajnega trgovanja s podobnimi uporabnimi predmeti in je njihova vrednost velika.

1b

Kot je opredelilo Sodišče Evropskih skupnosti v Sodbi v zadevi 252/84: „Zbirateljski predmeti“ v smislu tarifne številke 97.05 skupne carinske tarife predmeti, ki imajo predpisane lastnosti za vključitev v zbirko, torej predmeti, ki so sorazmerno redki in običajno ne služijo prvotnemu namenu, ki so predmet posebnih transakcij zunaj običajnega trgovanja s podobnimi uporabnimi predmeti in je njihova vrednost velika.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za uporabo v humani in veterinarski medicini ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0557),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0142/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0035/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 242, 23.7.2015, str. 39.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 10. marca 2016 (Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, Uredbe (ES) št. 1901/2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/5.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Zdravila za uporabo v veterinarski medicini ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2014)0558),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 168(4)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0164/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 168(4)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0164/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2015 o varnejšem zdravstvenem varstvu v Evropi: izboljšanje varnosti pacientov in boj proti protimikrobni odpornosti (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. junija 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0046/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0046/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 242, 23.7.2015, str. 54.

(2)  UL C 353, 27.9.2016, str. 12.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 10. marca 2016 (Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/6.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

Proizvodnja, dajanje na trg in uporaba medicirane krme ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o proizvodnji, dajanju na trg in uporabi medicirane krme ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0556),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 43 in člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0143/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 43 in člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0143/2014),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. maja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. maja 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0075/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0075/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 242, 23.7.2015, str. 54.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2019/... Evropskega parlamenta in Sveta o proizvodnji, dajanju v promet in uporabi medicirane krme, spremembi Uredbe (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/167/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2019/4.)

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

Cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0275),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0171/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja avstrijskega zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja avstrijskega zveznega sveta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. oktobra 2017 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. februarja 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. februarja 2018 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0202/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Evropskemu parlamentu, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 81, 2.3.2018, str. 188.

(2)  UL C 176, 23.5.2018, str. 66.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Napredek pri doseganju cilja, ki ga je Komisija določila v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 (4), tj. premik k polni uporabi načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“, ustvarjanje prihodka in zagotavljanje financiranja prihodnjih naložb v promet, je počasen, pri zaračunavanju cestnih pristojbin za infrastrukturo v Uniji pa so stalne nedoslednosti. |
| --- | --- |

(1)

Napredek pri doseganju cilja, ki ga je Komisija določila v svoji beli knjigi z dne 28. marca 2011 (4), tj. premik k polni uporabi načel „onesnaževalec plača“ in „uporabnik plača“, ustvarjanje prihodka in zagotavljanje financiranja prihodnjih naložb v promet, je počasen, pri zaračunavanju cestnih pristojbin za infrastrukturo v Uniji pa so stalne nedoslednosti.

| (1a) | V tej beli knjigi je Komisija določila rok do leta 2020 za „prehod na celotno in obvezno internalizacijo zunanjih stroškov (vključno s hrupom, lokalnim onesnaževanjem in zastoji poleg obveznega povračila stroškov obrabe) za cestni in železniški promet“. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1a)

V tej beli knjigi je Komisija določila rok do leta 2020 za „prehod na celotno in obvezno internalizacijo zunanjih stroškov (vključno s hrupom, lokalnim onesnaževanjem in zastoji poleg obveznega povračila stroškov obrabe) za cestni in železniški promet“. [Sprememba 1]

| (1b) | Zaradi uporabe vozil za prevoz blaga in potnikov se v ozračje sproščajo onesnaževala. Ta onesnaževala, ki znatno vplivajo na zdravje ljudi in prispevajo k poslabšanju kakovosti zraka v Evropi, vključujejo trdne delce PM2,5, dušikov dioksid (NO2) in ozon (O3). Po podatkih Evropske agencije za okolje, objavljenih leta 2017, je bilo na ozemlju Unije leta 2014 zaradi daljše izpostavljenosti omenjenim onesnaževalom zabeleženih 399 000, 75 000 oziroma 13 600 prezgodnjih smrti. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1b)

Zaradi uporabe vozil za prevoz blaga in potnikov se v ozračje sproščajo onesnaževala. Ta onesnaževala, ki znatno vplivajo na zdravje ljudi in prispevajo k poslabšanju kakovosti zraka v Evropi, vključujejo trdne delce PM2,5, dušikov dioksid (NO2) in ozon (O3). Po podatkih Evropske agencije za okolje, objavljenih leta 2017, je bilo na ozemlju Unije leta 2014 zaradi daljše izpostavljenosti omenjenim onesnaževalom zabeleženih 399 000, 75 000 oziroma 13 600 prezgodnjih smrti. [Sprememba 2]

| (1c) | Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je hrup cestnega prometa drugi najbolj škodljivi okoljski povzročitelj stresa v Evropi takoj za onesnaženjem zraka, vsaj 9 000 prezgodnjih smrti na leto pa je mogoče pripisati srčnim boleznim zaradi hrupa prometa. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1c)

Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je hrup cestnega prometa drugi najbolj škodljivi okoljski povzročitelj stresa v Evropi takoj za onesnaženjem zraka, vsaj 9 000 prezgodnjih smrti na leto pa je mogoče pripisati srčnim boleznim zaradi hrupa prometa. [Sprememba 3]

| (1d) | V skladu s poročilom Evropske agencije za okolje o kakovosti zraka v Evropi, ki je bilo objavljeno leta 2017, je bil leta 2015 cestni promet panoga z največjimi emisijami dušikovih oksidov (NOX) in druga najpomembnejša panoga z vidika onesnaževanja s črnim ogljikom. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(1d)

V skladu s poročilom Evropske agencije za okolje o kakovosti zraka v Evropi, ki je bilo objavljeno leta 2017, je bil leta 2015 cestni promet panoga z največjimi emisijami dušikovih oksidov (NOX) in druga najpomembnejša panoga z vidika onesnaževanja s črnim ogljikom. [Sprememba 4]

| (2) | Komisija je v svojem sporočilu o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (5) napovedala, da bo predlagala pregled direktive o cestnih pristojbinah za tovorna vozila, da bi omogočila zaračunavanje pristojbin tudi na podlagi razlik v emisijah ogljikovega dioksida ter razširila nekatera načela navedene direktive na avtobuse, osebne avtomobile in kombinirana vozila. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svojem sporočilu o evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (5) napovedala, da bo predlagala pregled direktive o cestnih pristojbinah za tovorna vozila, da bi omogočila zaračunavanje pristojbin tudi na podlagi razlik v emisijah ogljikovega dioksida ter razširila nekatera načela navedene direktive na avtobuse, osebne avtomobile in kombinirana vozila.

| (3) | Vsa težka vozila precej vplivajo na cestno infrastrukturo in prispevajo k onesnaženosti zraka, lahka vozila pa so vzrok večine negativnih vplivov na okolje in družbenih učinkov cestnega prometa, ki so povezani z emisijami in zastoji. Zaradi enakega obravnavanja in poštene konkurence bi bilo treba zagotoviti, da se vozila, ki do zdaj niso bila zajeta v okviru iz Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) v zvezi s cestninami in uporabninami, vključijo v ta okvir. Področje uporabe navedene direktive bi bilo zato treba razširiti na težka vozila, ki niso namenjena prevozu blaga, in na lahka vozila, vključno z osebnimi avtomobili

  ter osebne avtomobile. Cestnine za osebna vozila bi lahko prilagodili, da bi preprečili prekomerno kaznovanje pogostih uporabnikov. Zaradi enakega obravnavanja bi bilo treba pristojbine uporabljati nediskriminatorno glede na kategorijo vozila ter različno glede na vpliv vozil na infrastrukturo, njihov vpliv na okolje in družbo ter poseben socialno-ekonomski položaj nekaterih uporabnikov, ki lahko v službo pridejo le po cesti
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3)

Vsa težka vozila precej vplivajo na cestno infrastrukturo in prispevajo k onesnaženosti zraka, lahka vozila pa so vzrok večine negativnih vplivov na okolje in družbenih učinkov cestnega prometa, ki so povezani z emisijami in zastoji. Zaradi enakega obravnavanja in poštene konkurence bi bilo treba zagotoviti, da se vozila, ki do zdaj niso bila zajeta v okviru iz Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) v zvezi s cestninami in uporabninami, vključijo v ta okvir. Področje uporabe navedene direktive bi bilo zato treba razširiti na težka vozila, ki niso namenjena prevozu blaga, in na lahka vozila, vključno z osebnimi avtomobili

  ter osebne avtomobile. Cestnine za osebna vozila bi lahko prilagodili, da bi preprečili prekomerno kaznovanje pogostih uporabnikov. Zaradi enakega obravnavanja bi bilo treba pristojbine uporabljati nediskriminatorno glede na kategorijo vozila ter različno glede na vpliv vozil na infrastrukturo, njihov vpliv na okolje in družbo ter poseben socialno-ekonomski položaj nekaterih uporabnikov, ki lahko v službo pridejo le po cesti
  . [Sprememba 5]

| (3a) | Za vzpostavitev notranjega trga za cestni promet z enakimi konkurenčnimi pogoji bi bilo treba pravila uporabljati enotno. Eden glavnih ciljev te direktive je odpraviti izkrivljanja konkurence med uporabniki. Zato bi bilo treba na področje uporabe pristojbin za težka vozila vključiti kombinirana vozila, ki opravljajo cestni prevoz blaga. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3a)

Za vzpostavitev notranjega trga za cestni promet z enakimi konkurenčnimi pogoji bi bilo treba pravila uporabljati enotno. Eden glavnih ciljev te direktive je odpraviti izkrivljanja konkurence med uporabniki. Zato bi bilo treba na področje uporabe pristojbin za težka vozila vključiti kombinirana vozila, ki opravljajo cestni prevoz blaga. [Sprememba 6]

| (3b) | Da bi se zagotovila sorazmernost ukrepa, je pomembno, da je ta usmerjen le v kombinirana vozila, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu, ki jo urejata uredbi (ES) št. 1071/2009
   (7)

  in (ES) št. 1072/2009
   (8)

  Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
   (9)
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(3b)

Da bi se zagotovila sorazmernost ukrepa, je pomembno, da je ta usmerjen le v kombinirana vozila, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu, ki jo urejata uredbi (ES) št. 1071/2009
   (7)

  in (ES) št. 1072/2009
   (8)

  Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta
   (9)
  . [Sprememba 7]

| (4) | Časovno omejene uporabnine po naravi ne izražajo natančno dejansko nastalih stroškov in iz podobnih razlogov niso učinkovite pri spodbujanju čistejših in učinkovitejših prevozov ali zmanjševanju zastojev. Zato bi jih bilo treba
  pri težkih vozilih
  postopno nadomestiti s pristojbinami na podlagi prevožene razdalje, ki so pravičnejše, uspešnejše in učinkovitejše. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(4)

Časovno omejene uporabnine po naravi ne izražajo natančno dejansko nastalih stroškov in iz podobnih razlogov niso učinkovite pri spodbujanju čistejših in učinkovitejših prevozov ali zmanjševanju zastojev. Zato bi jih bilo treba
  pri težkih vozilih
  postopno nadomestiti s pristojbinami na podlagi prevožene razdalje, ki so pravičnejše, uspešnejše in učinkovitejše. [Sprememba 8]

| (4a) | Da postopno nadomeščanje časovno omejenih pristojbin s pristojbinami na podlagi razdalje ne bi dodatno oviralo dostopa prometa iz obrobnih držav in regij do glavnih evropskih trgov, bi bilo treba čim prej vzpostaviti izravnalni sistem, s katerim bi uravnotežili dodatne stroške in preprečili pretirano izgubo konkurenčnosti. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(4a)

Da postopno nadomeščanje časovno omejenih pristojbin s pristojbinami na podlagi razdalje ne bi dodatno oviralo dostopa prometa iz obrobnih držav in regij do glavnih evropskih trgov, bi bilo treba čim prej vzpostaviti izravnalni sistem, s katerim bi uravnotežili dodatne stroške in preprečili pretirano izgubo konkurenčnosti. [Sprememba 10]

| (4b) | Da se prepreči preusmerjanje prometa na ceste brez cestnin, kar bi lahko imelo resne posledice za varnost v cestnem prometu in optimalno uporabo cestnega omrežja, morajo imeti države članice možnost zaračunavati cestnino na vseh cestah, ki so neposredno konkurenčne vseevropskemu omrežju. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(4b)

Da se prepreči preusmerjanje prometa na ceste brez cestnin, kar bi lahko imelo resne posledice za varnost v cestnem prometu in optimalno uporabo cestnega omrežja, morajo imeti države članice možnost zaračunavati cestnino na vseh cestah, ki so neposredno konkurenčne vseevropskemu omrežju. [Sprememba 11]

| (4c) | Časovno omejene uporabnine spodbujajo voznike, da v času, za katerega so plačali, vozijo več, s čimer se načelo „onesnaževalec plača“ oziroma „uporabnik plača“ ne uporablja na ustrezen način. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(4c)

Časovno omejene uporabnine spodbujajo voznike, da v času, za katerega so plačali, vozijo več, s čimer se načelo „onesnaževalec plača“ oziroma „uporabnik plača“ ne uporablja na ustrezen način. [Sprememba 12]

| (4d) | Da bi se zagotovila pravilna uporaba te direktive, bi morali pogodbeni okviri, ki urejajo koncesijske pogodbe glede zaračunavanja cestnih pristojbin, olajšati prilagodljivost teh pogodb razvoju regulativnega okvira Unije ob ustreznem upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(4d)

Da bi se zagotovila pravilna uporaba te direktive, bi morali pogodbeni okviri, ki urejajo koncesijske pogodbe glede zaračunavanja cestnih pristojbin, olajšati prilagodljivost teh pogodb razvoju regulativnega okvira Unije ob ustreznem upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta. [Sprememba 13]

| (4e) | Pri tem bi bilo treba razmisliti o možnosti izravnave dodatnih stroškov zaradi oddaljenosti z dostopom do energetsko učinkovitejšega voznega parka in prednostno vzpostavitvijo ekskluzivne infrastrukture ali tehnologij, kot so e-avtoceste. Te možnosti izravnave bi lahko postale del bodočega instrumenta za povezovanje Evrope po letu 2020. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(4e)

Pri tem bi bilo treba razmisliti o možnosti izravnave dodatnih stroškov zaradi oddaljenosti z dostopom do energetsko učinkovitejšega voznega parka in prednostno vzpostavitvijo ekskluzivne infrastrukture ali tehnologij, kot so e-avtoceste. Te možnosti izravnave bi lahko postale del bodočega instrumenta za povezovanje Evrope po letu 2020. [Sprememba 14]

| (5) | Da se zagotovi sprejemljivost prihodnjih shem zaračunavanja cestnih pristojbin za uporabnike, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da ustrezne sisteme za pobiranje pristojbin uvedejo v okviru širšega svežnja storitev na področju mobilnosti. Taki

  Ti
  sistemi bi morali zagotoviti

  zagotavljati
  pravično porazdelitev infrastrukturnih stroškov in izražati

  odražati
  načelo „onesnaževalec plača“
  ter vključevati namensko uporabo prihodkov iz uporabnin. Države članice pa bi morale same odločati, ali bodo cestnine pobirale tudi na cestah, ki ne spadajo v glavno prometno omrežje
  . Vsaka država članica, ki uvede tak sistem, bi morala zagotoviti, da je ta v skladu z določbami Direktive 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi sprejemljivost prihodnjih shem zaračunavanja cestnih pristojbin za uporabnike, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da ustrezne sisteme za pobiranje pristojbin uvedejo v okviru širšega svežnja storitev na področju mobilnosti. Taki

  Ti
  sistemi bi morali zagotoviti

  zagotavljati
  pravično porazdelitev infrastrukturnih stroškov in izražati

  odražati
  načelo „onesnaževalec plača“
  ter vključevati namensko uporabo prihodkov iz uporabnin. Države članice pa bi morale same odločati, ali bodo cestnine pobirale tudi na cestah, ki ne spadajo v glavno prometno omrežje
  . Vsaka država članica, ki uvede tak sistem, bi morala zagotoviti, da je ta v skladu z določbami Direktive 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). [Sprememba 15]

| (5a) | Države članice bi bilo treba spodbujati k upoštevanju socialno-ekonomskih dejavnikov pri izvajanju zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture za osebna vozila. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(5a)

Države članice bi bilo treba spodbujati k upoštevanju socialno-ekonomskih dejavnikov pri izvajanju zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture za osebna vozila. [Sprememba 16]

| (5b) | Pri zaračunavanju cestnin vsem uporabnikom cest s pomočjo elektronskih sredstev se masovno zbirajo in shranjujejo osebni podatki, na podlagi katerih je mogoče sklepati tudi na celovite profile gibanja. Države članice in Komisija bi morale pri izvajanju te direktive dosledno upoštevati načeli omejitve namena in zmanjšanja količine podatkov. Tehnične rešitve za zbiranje podatkov v zvezi z uporabninami bi zato morale vsebovati anonimizirane, šifrirane ali predplačniške možnosti za plačilo. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(5b)

Pri zaračunavanju cestnin vsem uporabnikom cest s pomočjo elektronskih sredstev se masovno zbirajo in shranjujejo osebni podatki, na podlagi katerih je mogoče sklepati tudi na celovite profile gibanja. Države članice in Komisija bi morale pri izvajanju te direktive dosledno upoštevati načeli omejitve namena in zmanjšanja količine podatkov. Tehnične rešitve za zbiranje podatkov v zvezi z uporabninami bi zato morale vsebovati anonimizirane, šifrirane ali predplačniške možnosti za plačilo. [Sprememba 17]

| (5c) | Davki na vozila lahko ovirajo uvedbo cestnin. Da bi podprli uvedbo cestnin, bi morale imeti države članice več možnosti za hitro znižanje davkov na vozila, kar pomeni čim hitrejše znižanje najnižjih stopenj, določenih v Direktivi 1999/62/ES. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(5c)

Davki na vozila lahko ovirajo uvedbo cestnin. Da bi podprli uvedbo cestnin, bi morale imeti države članice več možnosti za hitro znižanje davkov na vozila, kar pomeni čim hitrejše znižanje najnižjih stopenj, določenih v Direktivi 1999/62/ES. [Sprememba 18]

| (5d) | Še posebej je pomembno, da države članice vzpostavijo pravični sistem pristojbin, s katerim se ne postavijo v slabši položaj uporabniki osebnih vozil, ki so zaradi kraja prebivališča na podeželju, na težko dostopnih ali na izoliranih ozemljih prisiljeni pogosteje uporabljati ceste, za katere se pobirajo pristojbine. Države članice bi morale v okviru teritorialne razvojne politike uporabljati popuste na pristojbine za uporabnike s takih ozemelj. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(5d)

Še posebej je pomembno, da države članice vzpostavijo pravični sistem pristojbin, s katerim se ne postavijo v slabši položaj uporabniki osebnih vozil, ki so zaradi kraja prebivališča na podeželju, na težko dostopnih ali na izoliranih ozemljih prisiljeni pogosteje uporabljati ceste, za katere se pobirajo pristojbine. Države članice bi morale v okviru teritorialne razvojne politike uporabljati popuste na pristojbine za uporabnike s takih ozemelj. [Sprememba 20]

| (6) | Tako kot pri težkih vozilih je treba zagotoviti, da so vse,
  če države članice uvedejo
  časovno omejene pristojbine, ki se zaračunavajo za lahka vozila,
  zagotoviti, da so te
  sorazmerne, tudi kar zadeva obdobja uporabe, ki so krajša od enega leta. V zvezi s tem je treba upoštevati, da se vzorec uporabe lahkih vozil razlikuje od vzorca uporabe težkih vozil. Izračun sorazmernih časovno omejenih pristojbin bi lahko temeljil na razpoložljivih podatkih o vzorcih potovanj
  , če zagotavlja nediskriminacijo
  . [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(6)

Tako kot pri težkih vozilih je treba zagotoviti, da so vse,
  če države članice uvedejo
  časovno omejene pristojbine, ki se zaračunavajo za lahka vozila,
  zagotoviti, da so te
  sorazmerne, tudi kar zadeva obdobja uporabe, ki so krajša od enega leta. V zvezi s tem je treba upoštevati, da se vzorec uporabe lahkih vozil razlikuje od vzorca uporabe težkih vozil. Izračun sorazmernih časovno omejenih pristojbin bi lahko temeljil na razpoložljivih podatkih o vzorcih potovanj
  , če zagotavlja nediskriminacijo
  . [Sprememba 21]

| (7) | V skladu z Direktivo 1999/62/ES se lahko pristojbina

  bi bilo treba zaračunati pristojbino
  za zunanje stroške uvede na ravni, ki
  ustreza načelu
  ,
  da plača onesnaževalec, in katere višina
  je blizu mejnemu družbenemu strošku uporabe zadevnega vozila. Ta metoda se je izkazala za najpravičnejši in najučinkovitejši način za upoštevanje negativnih vplivov onesnaženosti zraka in hrupa, ki ju povzročajo težka vozila, na okolje in zdravje, in bi zagotovila pravičen prispevek težkih vozil k doseganju standardov EU za kakovost zraka (11) ter morebitnih omejitev ali ciljnih vrednosti hrupa, ki se uporabljajo. Zato bi bilo treba spodbujati zaračunavanje takih pristojbin. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Direktivo 1999/62/ES se lahko pristojbina

  bi bilo treba zaračunati pristojbino
  za zunanje stroške uvede na ravni, ki
  ustreza načelu
  ,
  da plača onesnaževalec, in katere višina
  je blizu mejnemu družbenemu strošku uporabe zadevnega vozila. Ta metoda se je izkazala za najpravičnejši in najučinkovitejši način za upoštevanje negativnih vplivov onesnaženosti zraka in hrupa, ki ju povzročajo težka vozila, na okolje in zdravje, in bi zagotovila pravičen prispevek težkih vozil k doseganju standardov EU za kakovost zraka (11) ter morebitnih omejitev ali ciljnih vrednosti hrupa, ki se uporabljajo. Zato bi bilo treba spodbujati zaračunavanje takih pristojbin. [Sprememba 22]

| (8) | V ta namen bi bilo treba
  uvesti možnost uporabe pristojbine za zunanje stroške za omrežja, za katera se ne uporablja infrastrukturna pristojbina, ter
  najvišje ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške zamenjati z neposredno uporabnimi referenčnimi

  najnižjimi
  vrednostmi, posodobljenimi ob upoštevanju inflacije, znanstvenega napredka pri ocenjevanju zunanjih stroškov cestnega prometa in sprememb v sestavi voznega parka. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(8)

V ta namen bi bilo treba
  uvesti možnost uporabe pristojbine za zunanje stroške za omrežja, za katera se ne uporablja infrastrukturna pristojbina, ter
  najvišje ponderirane povprečne pristojbine za zunanje stroške zamenjati z neposredno uporabnimi referenčnimi

  najnižjimi
  vrednostmi, posodobljenimi ob upoštevanju inflacije, znanstvenega napredka pri ocenjevanju zunanjih stroškov cestnega prometa in sprememb v sestavi voznega parka. [Sprememba 23]

| (8a) | Da bi prispevali k cilju bele knjige o prometu, ki si prizadeva za polno uporabo načela „onesnaževalec plača“, bi bilo treba na omrežjih, na katerih se zaračunava infrastrukturna pristojbina, zagotoviti uporabo pristojbine za zunanje stroške za težka vozila in kombinirana vozila, ki opravljajo cestni prevoz blaga. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(8a)

Da bi prispevali k cilju bele knjige o prometu, ki si prizadeva za polno uporabo načela „onesnaževalec plača“, bi bilo treba na omrežjih, na katerih se zaračunava infrastrukturna pristojbina, zagotoviti uporabo pristojbine za zunanje stroške za težka vozila in kombinirana vozila, ki opravljajo cestni prevoz blaga. [Sprememba 24]

| (8b) | Prihodke od zunanjih stroškov bi bilo treba primerno ponovno uporabiti, da bi jih ponovno vložili v sektor prometne infrastrukture, s čimer bi spodbudili bolj trajnostne vrste prometa z manjšim vplivom na okolje. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(8b)

Prihodke od zunanjih stroškov bi bilo treba primerno ponovno uporabiti, da bi jih ponovno vložili v sektor prometne infrastrukture, s čimer bi spodbudili bolj trajnostne vrste prometa z manjšim vplivom na okolje. [Sprememba 25]

| (9) | Razlikovanje infrastrukturnih pristojbin glede na emisijski razred EURO prispeva k uporabi čistejših vozil. Vendar se pričakuje, da bo z obnovo voznega parka razlikovanje pristojbin na tej podlagi na medmestnem omrežju zastarelo

  manj učinkovito
  do konca leta 2020, zato bi ga bilo treba do takrat postopno odpraviti. Sočasno bi bilo treba zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške uporabljati bolj sistematično, kot usmerjeno sredstvo za povračilo zunanjih stroškov, ko je to najbolj potrebno. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(9)

Razlikovanje infrastrukturnih pristojbin glede na emisijski razred EURO prispeva k uporabi čistejših vozil. Vendar se pričakuje, da bo z obnovo voznega parka razlikovanje pristojbin na tej podlagi na medmestnem omrežju zastarelo

  manj učinkovito
  do konca leta 2020, zato bi ga bilo treba do takrat postopno odpraviti. Sočasno bi bilo treba zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške uporabljati bolj sistematično, kot usmerjeno sredstvo za povračilo zunanjih stroškov, ko je to najbolj potrebno. [Sprememba 27]

| (10) | Delež emisij CO2 iz težkih vozil se povečuje. Razlikovanje infrastrukturnih pristojbin glede na take emisije bi lahko prispevalo k izboljšavam na tem področju, zato bi ga bilo treba uvesti. |
| --- | --- |

(10)

Delež emisij CO2 iz težkih vozil se povečuje. Razlikovanje infrastrukturnih pristojbin glede na take emisije bi lahko prispevalo k izboljšavam na tem področju, zato bi ga bilo treba uvesti.

| (11) | Lahka vozila ustvarijo dve tretjini negativnih vplivov cestnega prometa na okolje in zdravje. Zato je pomembno, da se uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva spodbudi z razlikovanjem cestnih pristojbin na podlagi faktorjev skladnosti, opredeljenih v Uredbi Komisije (EU) 2016/427 (12), Uredbi Komisije (EU) 2016/646 (13) in Uredbi Komisije (EU) 2017/xxx (14). |
| --- | --- |

(11)

Lahka vozila ustvarijo dve tretjini negativnih vplivov cestnega prometa na okolje in zdravje. Zato je pomembno, da se uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva spodbudi z razlikovanjem cestnih pristojbin na podlagi faktorjev skladnosti, opredeljenih v Uredbi Komisije (EU) 2016/427 (12), Uredbi Komisije (EU) 2016/646 (13) in Uredbi Komisije (EU) 2017/xxx (14).

| (12) | Da bi se spodbujala uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva, bi morale države članice za navedena vozila uvesti precej nižje cestnine in uporabnine.
  Da bi se olajšalo in pospešilo izvajanje takšnih shem, bi se morala ta znižanja uporabljati ne glede na začetek veljavnosti Uredbe Komisije (EU) .../... o izvajanju Uredbe (ES) št. 595/2009 glede certificiranja emisij CO2 in porabe goriva težkih vozil. Za brezemisijska vozila se ne bi smele uporabljati pristojbine za zunanje stroške, povezane z onesnaževanjem zraka. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(12)

Da bi se spodbujala uporaba najčistejših vozil z najučinkovitejšo porabo goriva, bi morale države članice za navedena vozila uvesti precej nižje cestnine in uporabnine.
  Da bi se olajšalo in pospešilo izvajanje takšnih shem, bi se morala ta znižanja uporabljati ne glede na začetek veljavnosti Uredbe Komisije (EU) .../... o izvajanju Uredbe (ES) št. 595/2009 glede certificiranja emisij CO2 in porabe goriva težkih vozil. Za brezemisijska vozila se ne bi smele uporabljati pristojbine za zunanje stroške, povezane z onesnaževanjem zraka. [Sprememba 28]

| (12a) | Čezalpski tranzit pomeni za prizadete regije posebno obremenitev zaradi hrupa, onesnaževanja zraka in infrastrukturne obrabe, ki je še večja zaradi stroškovne konkurence bližnjih koridorjev. Zato je treba tem regijam in državam članicam omogočiti veliko prožnost pri zaračunavanju zunanjih stroškov in uporabi ukrepov za ureditev prometa, ne nazadnje tudi zaradi preprečevanja neželenih učinkov premeščanja in preusmerjanja prometa med koridorji. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(12a)

Čezalpski tranzit pomeni za prizadete regije posebno obremenitev zaradi hrupa, onesnaževanja zraka in infrastrukturne obrabe, ki je še večja zaradi stroškovne konkurence bližnjih koridorjev. Zato je treba tem regijam in državam članicam omogočiti veliko prožnost pri zaračunavanju zunanjih stroškov in uporabi ukrepov za ureditev prometa, ne nazadnje tudi zaradi preprečevanja neželenih učinkov premeščanja in preusmerjanja prometa med koridorji. [Sprememba 29]

| (13) | Zastoji v cestnem prometu, h katerim vsa motorna vozila prispevajo v različnih deležih, obsegajo strošek v višini približno 1 % BDP. Velik del tega stroška se lahko pripiše medmestnim zastojem. Zato bi bilo treba omogočiti posebno pristojbino za zastoje, pri čemer se mora ta uporabljati za vse kategorije vozil. Da bi bila zadevna pristojbina učinkovita in, sorazmerna
  in nediskriminatorna
  , bi jo bilo treba izračunati na podlagi mejnih stroškov, povezanih z zastoji, in razlikovati glede na lokacijo, čas in kategorijo vozila.
  Poiskati pa je treba tudi formule usklajevanja in izravnav, da ne bi diskriminirali delavcev, ki živijo na obrobju mest in že plačujejo stroške infrastrukturnih pristojbin in cestnin.
  Da bi se čim bolj povečal pozitiven učinek pristojbin za zastoje, bi bilo treba ustrezne prihodke dodeliti projektom, ki odpravljajo vire težave. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(13)

Zastoji v cestnem prometu, h katerim vsa motorna vozila prispevajo v različnih deležih, obsegajo strošek v višini približno 1 % BDP. Velik del tega stroška se lahko pripiše medmestnim zastojem. Zato bi bilo treba omogočiti posebno pristojbino za zastoje, pri čemer se mora ta uporabljati za vse kategorije vozil. Da bi bila zadevna pristojbina učinkovita in, sorazmerna
  in nediskriminatorna
  , bi jo bilo treba izračunati na podlagi mejnih stroškov, povezanih z zastoji, in razlikovati glede na lokacijo, čas in kategorijo vozila.
  Poiskati pa je treba tudi formule usklajevanja in izravnav, da ne bi diskriminirali delavcev, ki živijo na obrobju mest in že plačujejo stroške infrastrukturnih pristojbin in cestnin.
  Da bi se čim bolj povečal pozitiven učinek pristojbin za zastoje, bi bilo treba ustrezne prihodke dodeliti projektom, ki odpravljajo vire težave. [Sprememba 30]

| (13a) | Za ohranitev avtomobilske dediščine Unije bi morale države članice uvrstiti vozila zgodovinskega pomena v posebno kategorijo zaradi prilagodljivosti različnih pristojbin, ki se plačujejo v skladu s to direktivo. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(13a)

Za ohranitev avtomobilske dediščine Unije bi morale države članice uvrstiti vozila zgodovinskega pomena v posebno kategorijo zaradi prilagodljivosti različnih pristojbin, ki se plačujejo v skladu s to direktivo. [Sprememba 31]

| (14) | Pristojbine za zastoje bi morale sorazmerno izražati dejanske stroške, ki jih vsako vozilo povzroča neposredno drugim uporabnikom cest in posredno celotni družbi. Da ne bi nesorazmerno ovirale prostega pretoka ljudi in blaga, bi morale biti omejene na določene zneske, ki bi zajemali mejne stroške, povezane z zastoji, blizu polne zmogljivosti, tj. ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste. |
| --- | --- |

(14)

Pristojbine za zastoje bi morale sorazmerno izražati dejanske stroške, ki jih vsako vozilo povzroča neposredno drugim uporabnikom cest in posredno celotni družbi. Da ne bi nesorazmerno ovirale prostega pretoka ljudi in blaga, bi morale biti omejene na določene zneske, ki bi zajemali mejne stroške, povezane z zastoji, blizu polne zmogljivosti, tj. ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste.

| (15) | Dohodkovno nevtralno razlikovanje infrastrukturnih stroškov, ki se uporablja za težka tovorna vozila in ni najboljši instrument za zmanjšanje zastojev, bi bilo treba postopno odpraviti. |
| --- | --- |

(15)

Dohodkovno nevtralno razlikovanje infrastrukturnih stroškov, ki se uporablja za težka tovorna vozila in ni najboljši instrument za zmanjšanje zastojev, bi bilo treba postopno odpraviti.

| (15a) | Glede na visoke zunanje stroške za nesreče, ki znašajo več deset milijard EUR na leto, bi bilo treba v zvezi z določbami Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (15)

  o izračunu povprečnih socialnih stroškov nesreč s smrtnim izidom in nesreč s hudimi poškodbami državam članicam omogočiti boljšo internalizacijo stroškov, ki jih ne krijejo zavarovanja. Del teh stroškov bi krilo socialno varstvo ali celotna družba, na primer upravne stroške mobiliziranih javnih služb, nekatere stroške mobiliziranih zdravstvenih služb ter stroške izgube človeškega kapitala in stroške, povezane s fizičnimi in psihičnimi poškodbami. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(15a)

Glede na visoke zunanje stroške za nesreče, ki znašajo več deset milijard EUR na leto, bi bilo treba v zvezi z določbami Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (15)

  o izračunu povprečnih socialnih stroškov nesreč s smrtnim izidom in nesreč s hudimi poškodbami državam članicam omogočiti boljšo internalizacijo stroškov, ki jih ne krijejo zavarovanja. Del teh stroškov bi krilo socialno varstvo ali celotna družba, na primer upravne stroške mobiliziranih javnih služb, nekatere stroške mobiliziranih zdravstvenih služb ter stroške izgube človeškega kapitala in stroške, povezane s fizičnimi in psihičnimi poškodbami. [Sprememba 32]

| (16) | Pribitki, dodani infrastrukturni pristojbini, bi prav tako lahko koristno prispevali k reševanju težav, povezanih s precejšnjo okoljsko škodo ali zastoji, ki nastanejo zaradi uporabe nekaterih cest, ne le na gorskih območjih. Sedanjo omejitev

  Uporabo pribitkov bi bilo zato treba olajšati, tako da se odpravijo sedanje omejitve
  pribitkov na taka območja bi bilo zato treba odpraviti

  in njihove dodelitve projektom centralnega omrežja vseevropskega prometnega omrežja
  . Da bi se preprečilo dvojno zaračunavanje pristojbin uporabnikom, se pribitki ne bi smeli uporabljati

  bi bilo treba strožje omejiti pribitke, ki se uporabljajo
  na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.
  Poleg tega bi bilo treba prilagoditi najvišjo stopnjo, ki se uporablja v različnih okoliščinah. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(16)

Pribitki, dodani infrastrukturni pristojbini, bi prav tako lahko koristno prispevali k reševanju težav, povezanih s precejšnjo okoljsko škodo ali zastoji, ki nastanejo zaradi uporabe nekaterih cest, ne le na gorskih območjih. Sedanjo omejitev

  Uporabo pribitkov bi bilo zato treba olajšati, tako da se odpravijo sedanje omejitve
  pribitkov na taka območja bi bilo zato treba odpraviti

  in njihove dodelitve projektom centralnega omrežja vseevropskega prometnega omrežja
  . Da bi se preprečilo dvojno zaračunavanje pristojbin uporabnikom, se pribitki ne bi smeli uporabljati

  bi bilo treba strožje omejiti pribitke, ki se uporabljajo
  na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.
  Poleg tega bi bilo treba prilagoditi najvišjo stopnjo, ki se uporablja v različnih okoliščinah. [Sprememba 33]

| (17) | Kadar država članica uvede sistem cestninjenja, lahko dodeljena povračila glede na posamezni primer pripeljejo do diskriminacije uporabnikov cest nerezidentov. Možnost, da se v takem primeru dodeli povračilo, bi zato moralo biti omejeno na primere cestnin in ne bi smelo biti več na voljo v primeru uporabnin. |
| --- | --- |

(17)

Kadar država članica uvede sistem cestninjenja, lahko dodeljena povračila glede na posamezni primer pripeljejo do diskriminacije uporabnikov cest nerezidentov. Možnost, da se v takem primeru dodeli povračilo, bi zato moralo biti omejeno na primere cestnin in ne bi smelo biti več na voljo v primeru uporabnin.

| (17a) | V zvezi z lahkimi vozili je pomembno zagotoviti, da ta direktiva ne ovira prostega gibanja državljanov. Države članice bi morale imeti možnost, da uvedejo popuste in znižanja za uporabnike cest, ki plačujejo nesorazmerne pristojbine zaradi geografskih ali socialnih razlogov. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(17a)

V zvezi z lahkimi vozili je pomembno zagotoviti, da ta direktiva ne ovira prostega gibanja državljanov. Države članice bi morale imeti možnost, da uvedejo popuste in znižanja za uporabnike cest, ki plačujejo nesorazmerne pristojbine zaradi geografskih ali socialnih razlogov. [Sprememba 34]

| (18) | Da bi se izkoristile morebitne sinergije med uporabljenimi sistemi zaračunavanja cestnih pristojbin in s tem znižali obratovalni stroški, bi morala biti Komisija v celoti vključena v sodelovanje med državami članicami, ki nameravajo uvesti skupne
  in interoperabilne
  sheme zaračunavanja cestnih pristojbin. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(18)

Da bi se izkoristile morebitne sinergije med uporabljenimi sistemi zaračunavanja cestnih pristojbin in s tem znižali obratovalni stroški, bi morala biti Komisija v celoti vključena v sodelovanje med državami članicami, ki nameravajo uvesti skupne
  in interoperabilne
  sheme zaračunavanja cestnih pristojbin. [Sprememba 35]

| (19) | S cestnimi pristojbinami se lahko izkoristijo

  zbirajo
  sredstva, ki prispevajo k financiranju
  in navzkrižnemu financiranju alternativnih projektov prometne infrastrukture,
  vzdrževanja in razvoja visokokakovostne prometne infrastrukture
  ter storitev
  . Zato je treba

  bi morale
  države članice spodbuditi k ustrezni uporabi prihodkov

  ustrezno uporabiti prihodke
  od cestnih pristojbin in v ta namen zahtevati, da ustrezno poročajo

  poročati
  o uporabi takih

  teh
  prihodkov.
  Zato bi bilo treba prihodke iz infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za zunanje stroške ponovno vložiti v prometni sektor.
  To bi moralo zlasti pripomoči k opredelitvi morebitnih finančnih vrzeli in povečanju javne podpore zaračunavanju cestnih pristojbin. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(19)

S cestnimi pristojbinami se lahko izkoristijo

  zbirajo
  sredstva, ki prispevajo k financiranju
  in navzkrižnemu financiranju alternativnih projektov prometne infrastrukture,
  vzdrževanja in razvoja visokokakovostne prometne infrastrukture
  ter storitev
  . Zato je treba

  bi morale
  države članice spodbuditi k ustrezni uporabi prihodkov

  ustrezno uporabiti prihodke
  od cestnih pristojbin in v ta namen zahtevati, da ustrezno poročajo

  poročati
  o uporabi takih

  teh
  prihodkov.
  Zato bi bilo treba prihodke iz infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za zunanje stroške ponovno vložiti v prometni sektor.
  To bi moralo zlasti pripomoči k opredelitvi morebitnih finančnih vrzeli in povečanju javne podpore zaračunavanju cestnih pristojbin. [Sprememba 36]

| (20) | Ker cilja te direktive, namreč zagotavljanja, da se nacionalne sheme zaračunavanja pristojbin, ki se uporabljajo za vsa vozila razen za težka tovorna vozila, uporabljajo v celovitem okviru, ki zagotavlja enako obravnavanje v vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave cestnega prometa in težav, ki naj bi jih obravnavala ta direktiva, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(20)

Ker cilja te direktive, namreč zagotavljanja, da se nacionalne sheme zaračunavanja pristojbin, ki se uporabljajo za vsa vozila razen za težka tovorna vozila, uporabljajo v celovitem okviru, ki zagotavlja enako obravnavanje v vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave cestnega prometa in težav, ki naj bi jih obravnavala ta direktiva, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (21) | Zagotoviti je treba, da pristojbine za zunanje stroške še naprej čim natančneje izražajo stroške onesnaženja zraka in hrupa, ki ju povzročajo težka vozila, ne da bi pri tem shema zaračunavanja pristojbin postala pretirano zapletena, da se spodbudi uporaba vozil z najučinkovitejšo porabo goriva in da spodbude ostanejo učinkovite, razlikovanje cestnih pristojbin pa posodobljeno. Zato bi bilo treba Komisiji dodeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo referenčnih

  najnižjih
  vrednosti za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške znanstvenemu napredku, opredelitvijo načinov za dohodkovno nevtralno razlikovanje infrastrukturnih stroškov glede na emisije CO2 iz težkih vozil in prilagoditvijo načinov za razlikovanje infrastrukturnih stroškov za lahka vozila tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (16). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(21)

Zagotoviti je treba, da pristojbine za zunanje stroške še naprej čim natančneje izražajo stroške onesnaženja zraka in hrupa, ki ju povzročajo težka vozila, ne da bi pri tem shema zaračunavanja pristojbin postala pretirano zapletena, da se spodbudi uporaba vozil z najučinkovitejšo porabo goriva in da spodbude ostanejo učinkovite, razlikovanje cestnih pristojbin pa posodobljeno. Zato bi bilo treba Komisiji dodeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo referenčnih

  najnižjih
  vrednosti za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške znanstvenemu napredku, opredelitvijo načinov za dohodkovno nevtralno razlikovanje infrastrukturnih stroškov glede na emisije CO2 iz težkih vozil in prilagoditvijo načinov za razlikovanje infrastrukturnih stroškov za lahka vozila tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (16). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 37]

| (21a) | Komisija bo najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti direktive predložila splošno veljaven, pregleden in jasen okvir za internalizacijo zunanjih okoljskih in zdravstvenih stroškov ter stroškov prometnih zastojev, ki bo podlaga za bodoče izračune infrastrukturnih pristojbin. V zvezi s tem bi morala imeti Komisija možnost predlagati model, ki bi mu priložila analizo učinkov na internalizacijo zunanjih stroškov za vse vrste prometa. Zaradi sorazmernosti je treba pri zaračunavanju zunanjih stroškov upoštevati vse vrste prometa. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(21a)

Komisija bo najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti direktive predložila splošno veljaven, pregleden in jasen okvir za internalizacijo zunanjih okoljskih in zdravstvenih stroškov ter stroškov prometnih zastojev, ki bo podlaga za bodoče izračune infrastrukturnih pristojbin. V zvezi s tem bi morala imeti Komisija možnost predlagati model, ki bi mu priložila analizo učinkov na internalizacijo zunanjih stroškov za vse vrste prometa. Zaradi sorazmernosti je treba pri zaračunavanju zunanjih stroškov upoštevati vse vrste prometa. [Sprememba 38]

| (21b) | Zaradi preglednosti bi bilo primerno, da bi države članice uporabnike cest seznanjale z rezultati ponovnih naložb infrastrukturnih pristojbin ter pristojbin za zunanje stroške in zastoje. Tako bi jih morale seznanjati s prednostmi izboljšane varnosti v cestnem prometu, manjšega okoljskega vpliva in upada prometnih zastojev. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(21b)

Zaradi preglednosti bi bilo primerno, da bi države članice uporabnike cest seznanjale z rezultati ponovnih naložb infrastrukturnih pristojbin ter pristojbin za zunanje stroške in zastoje. Tako bi jih morale seznanjati s prednostmi izboljšane varnosti v cestnem prometu, manjšega okoljskega vpliva in upada prometnih zastojev. [Sprememba 39]

| (22) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje ustreznih določb te direktive bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se sprejme usklajeni sklop kazalnikov za vrednotenje kakovosti cestnih omrežij, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje ustreznih določb te direktive bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se sprejme usklajeni sklop kazalnikov za vrednotenje kakovosti cestnih omrežij, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (23) | Direktivo 1999/62/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(23)

Direktivo 1999/62/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 1999/62/ES se spremeni:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo cestne infrastrukture za vozila
  na podlagi prevožene razdalje
  “; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo cestne infrastrukture za vozila
  na podlagi prevožene razdalje
  “; [Sprememba 40]

| (2) | člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 1

  1.   Ta direktiva se uporablja za:






  (a) | davke na vozila za težka tovorna vozila, |
| --- | --- | --- |

(2)

člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 1

1.   Ta direktiva se uporablja za:

(a)

davke na vozila za težka tovorna vozila,

| (b) | cestnine in uporabnine, ki se uvedejo za vozila. |
| --- | --- |

(b)

cestnine in uporabnine, ki se uvedejo za vozila.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za vozila, ki opravljajo prevoze izključno na neevropskih ozemljih držav članic.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za vozila, ko so registrirana na Kanarskih otokih, v Ceuti in Melilli, na Azorih ali Madeiri ter opravljajo prevoze samo na teh ozemljih ali med njimi in celinskim delom Španije oziroma Portugalske.

Člen 2

V tej direktivi:

| (1) | ‚vseevropsko cestno omrežje‘ pomeni infrastrukturo za cestni promet iz oddelka 3 poglavja II Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), kakor je prikazana na zemljevidih v Prilogi I k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(1)

‚vseevropsko cestno omrežje‘ pomeni infrastrukturo za cestni promet iz oddelka 3 poglavja II Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), kakor je prikazana na zemljevidih v Prilogi I k navedeni uredbi;

| (2) | ‚stroški gradnje‘pomenijo

  pomeni
  stroške, povezane z gradnjo, in kjer je to primerno, tudi stroške financiranja enega od naslednjih:






  (a) | nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi popravili infrastrukture
  ali alternativno prometno infrastrukturo za preusmeritev prometa
  ; [Sprememba 41] |
| --- | --- | --- |

(2)

‚stroški gradnje‘pomenijo

  pomeni
  stroške, povezane z gradnjo, in kjer je to primerno, tudi stroške financiranja enega od naslednjih:

(a)

nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi popravili infrastrukture
  ali alternativno prometno infrastrukturo za preusmeritev prometa
  ; [Sprememba 41]

| (b) | infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi gradbenimi popravili, ki je bila dokončana največ 30 let pred 10. junijem 2008, če so bile ureditve cestninjenja do 10. junija 2008 že uvedene, ali pa je bila gradnja infrastrukture dokončana največ 30 let pred vzpostavitvijo novih ureditev cestninjenja, uvedenih po 10. juniju 2008; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, vključno z večjimi gradbenimi popravili, ki je bila dokončana največ 30 let pred 10. junijem 2008, če so bile ureditve cestninjenja do 10. junija 2008 že uvedene, ali pa je bila gradnja infrastrukture dokončana največ 30 let pred vzpostavitvijo novih ureditev cestninjenja, uvedenih po 10. juniju 2008;

| (c) | infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, ki je bila dokončana pred 10. junijem 2008, kadar:






  (i) | je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki so začeli veljati pred 10. junijem 2008, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

infrastrukture ali izboljšav infrastrukture, ki je bila dokončana pred 10. junijem 2008, kadar:

(i)

je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki so začeli veljati pred 10. junijem 2008, ali

| (ii) | lahko država članica izkaže, da je bil pogoj za izgradnjo določene infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let; |
| --- | --- |

(ii)

lahko država članica izkaže, da je bil pogoj za izgradnjo določene infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let;

| (3) | ‚stroški financiranja‘ pomenijo obresti na posojila in donosnost lastniškega kapitala delničarjev; |
| --- | --- |

(3)

‚stroški financiranja‘ pomenijo obresti na posojila in donosnost lastniškega kapitala delničarjev;

| (4) | ‚večja popravila infrastrukture‘ pomenijo popravila infrastrukture, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, zlasti kjer so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami ali drugimi gradbenimi deli; |
| --- | --- |

(4)

‚večja popravila infrastrukture‘ pomenijo popravila infrastrukture, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, zlasti kjer so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami ali drugimi gradbenimi deli;

| (5) | ‚avtocesta‘ pomeni cesto, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil in nima neposrednega dostopa do sosednjih zemljišč ter izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | ima, razen na posameznih odsekih ali začasno, dva vozna pasova za obe smeri prometa, ločena bodisi z vmesnim ločilnim pasom, ki ni namenjen prometu, bodisi izjemoma na drugačen način; |
| --- | --- | --- |

(5)

‚avtocesta‘ pomeni cesto, ki je posebej zasnovana in zgrajena za promet motornih vozil in nima neposrednega dostopa do sosednjih zemljišč ter izpolnjuje naslednja merila:

(a)

ima, razen na posameznih odsekih ali začasno, dva vozna pasova za obe smeri prometa, ločena bodisi z vmesnim ločilnim pasom, ki ni namenjen prometu, bodisi izjemoma na drugačen način;

| (b) | v isti višini ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti; |
| --- | --- |

(b)

v isti višini ne prečka ceste, železniške ali tramvajske proge, kolesarske steze ali pešpoti;

| (c) | je posebej označena kot avtocesta; |
| --- | --- |

(c)

je posebej označena kot avtocesta;

| (6) | ‚cestnina‘ pomeni znesek, ki se določi na podlagi razdalje, prevožene po dani infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila, s plačilom katerega vozilo pridobi pravico do uporabe infrastrukture, zajema pa
  eno ali več naslednjih pristojbin:
  infrastrukturno pristojbino oziroma pristojbino za zastoje ali pristojbino za zunanje stroške ali oboje; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(6)

‚cestnina‘ pomeni znesek, ki se določi na podlagi razdalje, prevožene po dani infrastrukturi, in na podlagi tipa vozila, s plačilom katerega vozilo pridobi pravico do uporabe infrastrukture, zajema pa
  eno ali več naslednjih pristojbin:
  infrastrukturno pristojbino oziroma pristojbino za zastoje ali pristojbino za zunanje stroške ali oboje; [Sprememba 42]

| (7) | ‚infrastrukturna pristojbina‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov gradnje, vzdrževanja, obratovanja in razvoja v zvezi z infrastrukturo, ki jih ima država članica; |
| --- | --- |

(7)

‚infrastrukturna pristojbina‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov gradnje, vzdrževanja, obratovanja in razvoja v zvezi z infrastrukturo, ki jih ima država članica;

| (8) | ‚pristojbina za zunanje stroške‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z onesnaževanjem zraka ali obremenitvami s hrupom zaradi prometa ali obojim; |
| --- | --- |

(8)

‚pristojbina za zunanje stroške‘ pomeni pristojbino, ki se zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z onesnaževanjem zraka ali obremenitvami s hrupom zaradi prometa ali obojim;

| (9) | ‚zastoj‘ pomeni stanje, ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste ali jo preseže; |
| --- | --- |

(9)

‚zastoj‘ pomeni stanje, ko se obseg prometa približa zmogljivosti ceste ali jo preseže;

| (10) | ‚pristojbina za zastoje‘ pomeni pristojbino, ki se za vozila zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z zastoji in za zmanjšanje zastojev; |
| --- | --- |

(10)

‚pristojbina za zastoje‘ pomeni pristojbino, ki se za vozila zaračuna za nadomestilo stroškov v državi članici v zvezi z zastoji in za zmanjšanje zastojev;

| (11) | ‚stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa‘pomenijo

  pomeni
  stroške škode
  za zdravje ljudi in za okolje
  , ki jo je povzročil izpust trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so dušikov oksid in hlapne organske spojine, med delovanjem vozila; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(11)

‚stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa‘pomenijo

  pomeni
  stroške škode
  za zdravje ljudi in za okolje
  , ki jo je povzročil izpust trdnih delcev in predhodnikov ozona, kot so dušikov oksid in hlapne organske spojine, med delovanjem vozila; [Sprememba 43]

| (12) | ‚stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa‘pomenijo

  pomeni
  stroške škode
  za zdravje ljudi in za okolje
  , ki jo je povzročil hrup, ki so ga oddala vozila ali ga je ustvaril njihov stik s površino vozišča; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(12)

‚stroški obremenitev s hrupom zaradi prometa‘pomenijo

  pomeni
  stroške škode
  za zdravje ljudi in za okolje
  , ki jo je povzročil hrup, ki so ga oddala vozila ali ga je ustvaril njihov stik s površino vozišča; [Sprememba 44]

| (13) | ‚ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina‘ pomeni skupne prihodke iz infrastrukturnih pristojbin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov težkih vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine; |
| --- | --- |

(13)

‚ponderirana povprečna infrastrukturna pristojbina‘ pomeni skupne prihodke iz infrastrukturnih pristojbin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov težkih vozil na cestnih odsekih, na katerih se v tem obdobju zaračunavajo pristojbine;

| (14) | ‚uporabnina‘ pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastrukture iz člena 7(1) in (2); |
| --- | --- |

(14)

‚uporabnina‘ pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastrukture iz člena 7(1) in (2);

| (15) | ‚vozilo‘ pomeni motorno vozilo s štirimi kolesi ali več ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz blaga ali potnikov po cesti; |
| --- | --- |

(15)

‚vozilo‘ pomeni motorno vozilo s štirimi kolesi ali več ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz blaga ali potnikov po cesti;

| (16) | ‚težko vozilo‘ pomeni težko tovorno vozilo ali avtobus; |
| --- | --- |

(16)

‚težko vozilo‘ pomeni težko tovorno vozilo ali avtobus;

| (17) | ‚težko tovorno vozilo‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz blaga, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(17)

‚težko tovorno vozilo‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz blaga, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone;

| (18) | ‚avtobus‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz več kot osmih potnikov, brez voznika, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(18)

‚avtobus‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz več kot osmih potnikov, brez voznika, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone;

| (18a) | ‚lahko vozilo‘ pomeni lahko gospodarsko vozilo ali osebni avtomobil; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(18a)

‚lahko vozilo‘ pomeni lahko gospodarsko vozilo ali osebni avtomobil; [Sprememba 46]

| (19) | ‚lahko vozilo‘ pomeni osebni avtomobil, minibus

  minibus, kombinirano vozilo
  ali kombinirano vozilo
  , namenjeno za prevoz blaga
  ; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(19)

‚lahko vozilo‘ pomeni osebni avtomobil, minibus

  minibus, kombinirano vozilo
  ali kombinirano vozilo
  , namenjeno za prevoz blaga
  ; [Sprememba 47]

| (20) | ‚osebni avtomobil‘ pomeni vozilo s štirimi kolesi, namenjeno prevozu največ osmih potnikov poleg voznika; |
| --- | --- |

(20)

‚osebni avtomobil‘ pomeni vozilo s štirimi kolesi, namenjeno prevozu največ osmih potnikov poleg voznika;

| (20a) | ‚vozilo zgodovinskega pomena‘ pomeni vozilo zgodovinskega pomena, kot je določeno v členu 3(7) Direktive 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*2)

  ; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(20a)

‚vozilo zgodovinskega pomena‘ pomeni vozilo zgodovinskega pomena, kot je določeno v členu 3(7) Direktive 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*2)

  ; [Sprememba 48]

| (21) | ‚minibus‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz več kot osmih potnikov poleg voznika, katerega največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(21)

‚minibus‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz več kot osmih potnikov poleg voznika, katerega največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone;

| (22) | ‚kombinirano vozilo‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz blaga,

  ki ni osebni avtomobil in
  katerega največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(22)

‚kombinirano vozilo‘ pomeni vozilo, namenjeno za prevoz blaga,

  ki ni osebni avtomobil in
  katerega največja dovoljena masa ne presega 3,5 tone; [Sprememba 49]

| (22a) | ‚kombinirano vozilo za prevoz blaga‘ pomeni vozilo, ki se uporablja za dejavnost cestnega prevoznika, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*3)

  , in katerega največja dovoljena skupna masa je med 2,4 in 3,5 tone ter katerega višina presega 2 metra; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(22a)

‚kombinirano vozilo za prevoz blaga‘ pomeni vozilo, ki se uporablja za dejavnost cestnega prevoznika, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*3)

  , in katerega največja dovoljena skupna masa je med 2,4 in 3,5 tone ter katerega višina presega 2 metra; [Sprememba 50]

| (22b) | ‚brezemisijsko obratovanje‘ pomeni, da vozilo na preverljiv način obratuje brez emisij izpušnih plinov iz izpušne cevi na celotnem pokritem cestnem omrežju; [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(22b)

‚brezemisijsko obratovanje‘ pomeni, da vozilo na preverljiv način obratuje brez emisij izpušnih plinov iz izpušne cevi na celotnem pokritem cestnem omrežju; [Sprememba 51]

| (23) | ‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni vozilo brez emisij izpušnih plinov; |
| --- | --- |

(23)

‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni vozilo brez emisij izpušnih plinov;

| (23a) | ‚motorno kolo‘ pomeni vozilo z dvema kolesoma, z bočno prikolico ali brez nje, ter vse trikolesnike in štirikolesnike kategorij L3e, L4e, L5e, L6e in L7e, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 168/2013; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(23a)

‚motorno kolo‘ pomeni vozilo z dvema kolesoma, z bočno prikolico ali brez nje, ter vse trikolesnike in štirikolesnike kategorij L3e, L4e, L5e, L6e in L7e, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 168/2013; [Sprememba 52]

| (24) | ‚prevoznik‘ pomeni vsako podjetje, ki prevaža blago ali potnike po cesti; |
| --- | --- |

(24)

‚prevoznik‘ pomeni vsako podjetje, ki prevaža blago ali potnike po cesti;

| (25) | ‚vozilo kategorije EURO 0, EURO I, EURO II, EURO III, EURO IV, EURO V in EURO VI‘ pomeni težko vozilo, ki je skladno z mejnimi emisijskimi vrednostmi iz Priloge 0; |
| --- | --- |

(25)

‚vozilo kategorije EURO 0, EURO I, EURO II, EURO III, EURO IV, EURO V in EURO VI‘ pomeni težko vozilo, ki je skladno z mejnimi emisijskimi vrednostmi iz Priloge 0;

| (26) | ‚tip vozila‘ pomeni kategorijo, v katero spada težko vozilo, glede na število osi, dimenzije ali maso vozila ali glede na druge dejavnike klasifikacije, ki odraža povzročeno škodo cestam (npr. sistem klasifikacije glede na povzročanje škode iz Priloge IV), pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, vsebovanih v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali pa so razpoznavne na pogled; |
| --- | --- |

(26)

‚tip vozila‘ pomeni kategorijo, v katero spada težko vozilo, glede na število osi, dimenzije ali maso vozila ali glede na druge dejavnike klasifikacije, ki odraža povzročeno škodo cestam (npr. sistem klasifikacije glede na povzročanje škode iz Priloge IV), pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, vsebovanih v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali pa so razpoznavne na pogled;

| (27) | ‚koncesijska pogodba‘ pomeni javno naročilo gradenj

  ‚koncesijo‘
  , kakor je opredeljeno

  opredeljena
  v členu 1 Direktive 2014/24

  23
  /EU Evropskega parlamenta in Sveta (*4); [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(27)

‚koncesijska pogodba‘ pomeni javno naročilo gradenj

  ‚koncesijo‘
  , kakor je opredeljeno

  opredeljena
  v členu 1 Direktive 2014/24

  23
  /EU Evropskega parlamenta in Sveta (*4); [Sprememba 53]

| (28) | „koncesijska cestnina“ pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo; |
| --- | --- |

(28)

„koncesijska cestnina“ pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo;

| (29) | „bistveno spremenjena ureditev cestninjenja ali zaračunavanja pristojbin“ pomeni ureditev cestninjenja ali zaračunavanja pristojbin, ki je bila spremenjena tako, da se stroški ali prihodki spremenijo za vsaj 5

  15
   % v primerjavi s preteklim letom, po popravku za stopnjo inflacije, izmerjeno s spremembami v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat).
  V koncesijskih pogodbah se spremembe, ki izpolnjujejo merila iz člena 43(1) in (2) Direktive 2014/23/EU, ne štejejo za bistvene; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(29)

„bistveno spremenjena ureditev cestninjenja ali zaračunavanja pristojbin“ pomeni ureditev cestninjenja ali zaračunavanja pristojbin, ki je bila spremenjena tako, da se stroški ali prihodki spremenijo za vsaj 5

  15
   % v primerjavi s preteklim letom, po popravku za stopnjo inflacije, izmerjeno s spremembami v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat).
  V koncesijskih pogodbah se spremembe, ki izpolnjujejo merila iz člena 43(1) in (2) Direktive 2014/23/EU, ne štejejo za bistvene; [Sprememba 54]

| (29a) | „navzkrižno financiranje“ pomeni financiranje učinkovitih alternativnih projektov prometne infrastrukture s prihodki iz cestnin in infrastrukturnih pristojbin, ki se plačujejo za obstoječo prometno infrastrukturo; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(29a)

„navzkrižno financiranje“ pomeni financiranje učinkovitih alternativnih projektov prometne infrastrukture s prihodki iz cestnin in infrastrukturnih pristojbin, ki se plačujejo za obstoječo prometno infrastrukturo; [Sprememba 55]

| (29b) | „države članice“ pomeni vse organe držav članic, bodisi organe centralne državne oblasti, organe posameznih zveznih držav ali druge teritorialne organe, ki so pristojni za zagotavljanje skladnosti s pravom Unije. [Sprememba 56]

  Za namene odstavka 2:






  (a) | v vsakem primeru delež stroškov gradnje, ki jih je treba upoštevati, na dan 10. junija 2008 oziroma na dan uvedbe nove ureditve cestninjenja, če je ta poznejši, nikakor ne sme presegati deleža preostale tedaj pričakovane življenjske dobe delov infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(29b)

„države članice“ pomeni vse organe držav članic, bodisi organe centralne državne oblasti, organe posameznih zveznih držav ali druge teritorialne organe, ki so pristojni za zagotavljanje skladnosti s pravom Unije. [Sprememba 56]

Za namene odstavka 2:

(a)

v vsakem primeru delež stroškov gradnje, ki jih je treba upoštevati, na dan 10. junija 2008 oziroma na dan uvedbe nove ureditve cestninjenja, če je ta poznejši, nikakor ne sme presegati deleža preostale tedaj pričakovane življenjske dobe delov infrastrukture;

| (b) | stroški infrastrukture ali stroški izboljšav infrastrukture lahko vključujejo kakršne koli posebne izdatke
  , nastale tudi z novimi regulativnimi zahtevami,
  za zmanjšanje hrupa
  , za uvedbo inovativnih tehnoloških rešitev
  ali
  za
  izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dejanska plačila, ki jih je izvedel upravljavec infrastrukture na podlagi objektivnih okoljskih vidikov, na primer zaradi zaščite pred onesnaževanjem tal. [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(b)

stroški infrastrukture ali stroški izboljšav infrastrukture lahko vključujejo kakršne koli posebne izdatke
  , nastale tudi z novimi regulativnimi zahtevami,
  za zmanjšanje hrupa
  , za uvedbo inovativnih tehnoloških rešitev
  ali
  za
  izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dejanska plačila, ki jih je izvedel upravljavec infrastrukture na podlagi objektivnih okoljskih vidikov, na primer zaradi zaščite pred onesnaževanjem tal. [Sprememba 57]

(*1)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 348, 20.12.2013, str. 1)."

*1

(*2)  
  Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).
  "

*2

Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).

(*3)  
  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).
  "

*3

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

(*4)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1)“;
  "

*4

Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1)“;

| (2a) | v členu 6(2) se doda naslednja točka:










  „(ba) | vozila zgodovinskega interesa;
  “; [Sprememba 58] |
| --- | --- | --- |

(2a)

(2a)

v členu 6(2) se doda naslednja točka:

v členu 6(2) se doda naslednja točka:

„(ba)

„(ba)

vozila zgodovinskega interesa;
  “; [Sprememba 58]

vozila zgodovinskega interesa;

[Sprememba 58]

| (3) | člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7

  1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k.


  2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).


  3.   Države članice ne smejo za nobeno kategorijo vozil hkrati uvesti cestnine in uporabnine za uporabo enega cestnega odseka. Vendar lahko država članica, ki na svojem omrežju uvede uporabnino, uvede tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.


  4.   Cestnine in uporabnine ne smejo posredno ali neposredno diskriminirati glede na državljanstvo uporabnika cest, državo članico ali tretjo državo sedeža prevoznika ali registracije vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.


  5.   Države članice lahko predvidijo znižane stopnje cestnin ali uporabnin ali izvzetja od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za težka vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa na podlagi Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*5) ter v primerih, ki so zajeti s pogoji iz člena 6(2)(a), (b) in (c) te direktive.


  6.   Države članice brez poseganja v odstavek 9 od 1. januarja 2018 ...
  [datum začetka veljavnosti te direktive]
  ne uvajajo uporabnin za težka vozila
  ter kombinirana vozila za prevoz blaga
  . Uporabnine, ki se uvedejo pred navedenim datumom, se lahko ohranijo do 31. decembra 2023

  2022


  , po 1. januarju 2023 pa jih nadomestijo infrastrukturne pristojbine za cestno omrežje, ki ga zajema ta direktiva
  . [Sprememba 59]



  7.   Države članice od ... [datuma začetka veljavnosti te direktive] ne uvajajo uporabnin za lahka vozila. Uporabnine, ki so bile uvedene pred navedenim datumom, se lahko odpravijo do 31. decembra 2027.


  8.   Država članica se lahko do 31. decembra 2019 odloči, da bo za težka vozila zaračunavala cestnine ali uporabnine samo za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila presega 12 ton, če meni, da bi razširitev na vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila ne presega 12 ton, povzročila:






  (a) | znatne negativne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje, zdravje ali varnost v prometu zaradi preusmeritve prometa; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k.

2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).

3.   Države članice ne smejo za nobeno kategorijo vozil hkrati uvesti cestnine in uporabnine za uporabo enega cestnega odseka. Vendar lahko država članica, ki na svojem omrežju uvede uporabnino, uvede tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.

4.   Cestnine in uporabnine ne smejo posredno ali neposredno diskriminirati glede na državljanstvo uporabnika cest, državo članico ali tretjo državo sedeža prevoznika ali registracije vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.

5.   Države članice lahko predvidijo znižane stopnje cestnin ali uporabnin ali izvzetja od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za težka vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa na podlagi Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*5) ter v primerih, ki so zajeti s pogoji iz člena 6(2)(a), (b) in (c) te direktive.

6.   Države članice brez poseganja v odstavek 9 od 1. januarja 2018 ...
  [datum začetka veljavnosti te direktive]
  ne uvajajo uporabnin za težka vozila
  ter kombinirana vozila za prevoz blaga
  . Uporabnine, ki se uvedejo pred navedenim datumom, se lahko ohranijo do 31. decembra 2023

  2022


  , po 1. januarju 2023 pa jih nadomestijo infrastrukturne pristojbine za cestno omrežje, ki ga zajema ta direktiva
  . [Sprememba 59]

7.   Države članice od ... [datuma začetka veljavnosti te direktive] ne uvajajo uporabnin za lahka vozila. Uporabnine, ki so bile uvedene pred navedenim datumom, se lahko odpravijo do 31. decembra 2027.

8.   Država članica se lahko do 31. decembra 2019 odloči, da bo za težka vozila zaračunavala cestnine ali uporabnine samo za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila presega 12 ton, če meni, da bi razširitev na vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila ne presega 12 ton, povzročila:

(a)

znatne negativne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje, zdravje ali varnost v prometu zaradi preusmeritve prometa;

| (b) | upravne stroške, ki bi bili za več kot 30 % višji od dodatnega prihodka, ki bi ga pomenila navedena razširitev. |
| --- | --- |

(b)

upravne stroške, ki bi bili za več kot 30 % višji od dodatnega prihodka, ki bi ga pomenila navedena razširitev.

Države članice, ki se odločijo za zaračunavanje cestnine ali uporabnine ali obojega samo za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa naloženega vozila znaša 12 ton ali več, obvestijo Komisijo o svoji odločitvi in razlogih zanjo.

9.   Od 1. januarja 2020 se cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo za težka vozila, zaračunavajo za vsa težka vozila
  in kombinirana vozila, namenjena za prevoz blaga
  . [Sprememba 61]

10.   Cestnine

  Do 31. decembra 2022 se lahko cestnine
  in uporabnine za težka vozila
  in kombinirana vozila, namenjena za prevoz blaga,
  ter cestnine in uporabnine za lahka vozila se lahko

  , ki niso kombinirana vozila, namenjena za prevoz blaga,
  uvedejo ali ohranijo neodvisno druga od druge. [Sprememba 62]

(*5)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).“;"

*5

| (4) | člen 7a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7a

  1.   Uporabnine so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture.


  2.   Če se uporabnine zaračunavajo za težka vozila, se uporaba infrastrukture zagotovi za vsaj naslednja obdobja: en dan, en teden, en mesec in eno leto. Mesečna stopnja ne sme biti višja od 10 % letne stopnje, tedenska stopnja ne sme biti višja od 5 % letne stopnje in dnevna stopnja ne sme biti višja od 2 % letne stopnje.
  Država članica lahko zaračunava samo letne stopnje za vozila, registrirana v tej državi članici.
  Države članice določijo uporabnine, vključno z upravnimi stroški, za vse kategorije težkih vozil, na stopnji, ki ne presega najvišjih stopenj, določenih v Prilogi II.


  3.   Če se uporabnine zaračunavajo za osebna vozila, se uporaba infrastrukture zagotovi vsaj za naslednja obdobja:
  en dan, en teden,
  10 dni, en mesec ali dva meseca ali oboje in eno leto. Dvomesečna stopnja ne sme biti višja od 30 % letne stopnje, mesečna stopnja ne sme biti višja od 18 % letne stopnje in desetdnevna
  , tedenska in dnevna
  stopnja ne sme biti višja od 8 % letne stopnje. [Sprememba 63]

  Države članice lahko uporabo infrastrukture zagotovijo tudi za druga časovna obdobja. V takih primerih uporabijo stopnje v skladu z načelom enakega obravnavanja med uporabniki, pri tem pa upoštevajo vse ustrezne dejavnike, zlasti letno stopnjo in stopnje, uporabljene za druga obdobja iz prvega pododstavka, uveljavljene vzorce uporabe in upravne stroške.
  Kar zadeva sheme uporabnin, sprejetih pred 31. majem 2017, lahko države članice v skladu z načelom enakega obravnavanja ohranijo stopnje, ki presegajo stopnje iz prvega pododstavka in so veljale pred navedenim datumom, in ustrezno višje stopnje za druga obdobja uporabe. Vendar upoštevajo omejitve iz prvega in drugega pododstavka takoj, ko začnejo veljati bistveno spremenjene ureditve cestninjenja ali zaračunavanja pristojbin in najpozneje od 1. januarja 2024.


  4.   Kar zadeva minibuse
  , kombinirana vozila
  in kombinirana vozila
  , namenjena za prevoz blaga
  , države članice upoštevajo odstavek 2 ali odstavek 3. Vendar države članice uporabnine za minibuse
  , kombinirana vozila
  in kombinirana vozila
  , namenjena za prevoz blaga
  , ki so višje kot za osebna vozila, določijo najpozneje od 1. januarja 2024. [Sprememba 64]





  4a.
     
  Pri sorazmernosti uporabnin se lahko upoštevajo posebnosti prevoznih dejavnosti, ki se začnejo v državi članici na obrobju Unije.“; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(4)

člen 7a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7a

1.   Uporabnine so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture.

2.   Če se uporabnine zaračunavajo za težka vozila, se uporaba infrastrukture zagotovi za vsaj naslednja obdobja: en dan, en teden, en mesec in eno leto. Mesečna stopnja ne sme biti višja od 10 % letne stopnje, tedenska stopnja ne sme biti višja od 5 % letne stopnje in dnevna stopnja ne sme biti višja od 2 % letne stopnje.

Država članica lahko zaračunava samo letne stopnje za vozila, registrirana v tej državi članici.

Države članice določijo uporabnine, vključno z upravnimi stroški, za vse kategorije težkih vozil, na stopnji, ki ne presega najvišjih stopenj, določenih v Prilogi II.

3.   Če se uporabnine zaračunavajo za osebna vozila, se uporaba infrastrukture zagotovi vsaj za naslednja obdobja:
  en dan, en teden,
  10 dni, en mesec ali dva meseca ali oboje in eno leto. Dvomesečna stopnja ne sme biti višja od 30 % letne stopnje, mesečna stopnja ne sme biti višja od 18 % letne stopnje in desetdnevna
  , tedenska in dnevna
  stopnja ne sme biti višja od 8 % letne stopnje. [Sprememba 63]

Države članice lahko uporabo infrastrukture zagotovijo tudi za druga časovna obdobja. V takih primerih uporabijo stopnje v skladu z načelom enakega obravnavanja med uporabniki, pri tem pa upoštevajo vse ustrezne dejavnike, zlasti letno stopnjo in stopnje, uporabljene za druga obdobja iz prvega pododstavka, uveljavljene vzorce uporabe in upravne stroške.

Kar zadeva sheme uporabnin, sprejetih pred 31. majem 2017, lahko države članice v skladu z načelom enakega obravnavanja ohranijo stopnje, ki presegajo stopnje iz prvega pododstavka in so veljale pred navedenim datumom, in ustrezno višje stopnje za druga obdobja uporabe. Vendar upoštevajo omejitve iz prvega in drugega pododstavka takoj, ko začnejo veljati bistveno spremenjene ureditve cestninjenja ali zaračunavanja pristojbin in najpozneje od 1. januarja 2024.

4.   Kar zadeva minibuse
  , kombinirana vozila
  in kombinirana vozila
  , namenjena za prevoz blaga
  , države članice upoštevajo odstavek 2 ali odstavek 3. Vendar države članice uporabnine za minibuse
  , kombinirana vozila
  in kombinirana vozila
  , namenjena za prevoz blaga
  , ki so višje kot za osebna vozila, določijo najpozneje od 1. januarja 2024. [Sprememba 64]

4a.
     
  Pri sorazmernosti uporabnin se lahko upoštevajo posebnosti prevoznih dejavnosti, ki se začnejo v državi članici na obrobju Unije.“; [Sprememba 65]

| (4a) | v členu 7b se doda naslednji odstavek:





  „2a.
     
  Avtocestni odseki, na katerih se zaračunava infrastrukturna pristojbina, imajo potrebno infrastrukturo za zagotovitev varnosti prometa za vse uporabnike ter lahko imajo parkirišča, ki so varna v vseh vremenskih razmerah, v skladu z uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (2017/0122(COD)).“; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(4a)

(4a)

v členu 7b se doda naslednji odstavek:

v členu 7b se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Avtocestni odseki, na katerih se zaračunava infrastrukturna pristojbina, imajo potrebno infrastrukturo za zagotovitev varnosti prometa za vse uporabnike ter lahko imajo parkirišča, ki so varna v vseh vremenskih razmerah, v skladu z uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (2017/0122(COD)).“; [Sprememba 66]

| (5) | člen 7c se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7c

  1.   Država članica lahko ohrani ali uvede pristojbino za zunanje stroške, ki je povezana s stroški onesnaževanja zraka ali obremenitev s hrupom zaradi prometa ali obojim.


  Pristojbine za zunanje stroške se lahko uvedejo ali ohranijo na odsekih cestnega omrežja, za katere se ne uporablja infrastrukturna pristojbina.



  Kar zadeva težka vozila, se pristojbine za zunanje stroške

  Pristojbine za zunanje stroške
  ,
  povezane z onesnaževanjem zraka ali obremenitvijo s hrupom zaradi prometa, se
  razlikujejo in določijo v skladu z najmanjšimi možnimi zahtevami in metodami iz Priloge IIIa, pri čemer se upoštevajo referenčne vrednosti

  in so skladne vsaj z najnižjimi vrednostmi
  iz Priloge IIIb. [Sprememba 67]



  2.   Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, ter na vozila, ki se jim te pristojbine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo nadomestiti samo določen odstotek teh stroškov.


  3.   Pristojbina za zunanje stroške, ki je povezana z onesnaževanjem zraka zaradi prometa, se ne zaračunava za težka vozila, ki so v skladu z najstrožjimi emisijskimi standardi EURO.
  Prvi pododstavek se preneha uporabljati štiri leta od datuma začetka veljavnosti pravil, s katerimi so začeli veljati navedeni standardi.


  4.   Znesek pristojbine za zunanje stroške določi zadevna država članica. Če država članica imenuje organ za ta namen, je ta organ pravno in finančno neodvisen od organizacije, ki upravlja ali pobira pristojbino ali njen del.


  5.   Države članice, ki pobirajo cestnine, od 1. januarja 2021zaračunavajo težkim vozilom pristojbino za zunanje stroške vsaj na tistih delih cestnega omrežja iz člena 7(1), na katerih je okoljska škoda, ki jo povzročajo težka vozila, višja od povprečne okoljske škode, ki jo težka vozila povzročajo ,
  povezane z onesnaževanjem zraka ali obremenitvijo s hrupom zaradi prometa
  ,
  težkim vozilom in kombiniranim vozilom
  ,
  namenjenim prevozu blaga,
  na drugih

  vseh
  delih omrežja, opredeljene v skladu z ustreznimi zahtevami glede poročanja iz priloge IIIa

  iz člena 7(1), za katere se zaračunavajo infrastrukturne pristojbine
  . [Sprememba 68]





  5a.
     
  Od 1. januarja 2026 se pristojbina za zunanje stroške na vseh odsekih cestnega omrežja iz člena 7(1) nediskriminatorno zaračunava vsem kategorijam vozil. [Sprememba 69]





  5b.
     
  Države članice lahko za prilagajanje pristojbin za zunanje stroške uporabljajo odstopanje za vozila z zgodovinskim pomenom.“; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(5)

člen 7c se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7c

1.   Država članica lahko ohrani ali uvede pristojbino za zunanje stroške, ki je povezana s stroški onesnaževanja zraka ali obremenitev s hrupom zaradi prometa ali obojim.

Pristojbine za zunanje stroške se lahko uvedejo ali ohranijo na odsekih cestnega omrežja, za katere se ne uporablja infrastrukturna pristojbina.

Kar zadeva težka vozila, se pristojbine za zunanje stroške

  Pristojbine za zunanje stroške
  ,
  povezane z onesnaževanjem zraka ali obremenitvijo s hrupom zaradi prometa, se
  razlikujejo in določijo v skladu z najmanjšimi možnimi zahtevami in metodami iz Priloge IIIa, pri čemer se upoštevajo referenčne vrednosti

  in so skladne vsaj z najnižjimi vrednostmi
  iz Priloge IIIb. [Sprememba 67]

2.   Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, ter na vozila, ki se jim te pristojbine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo nadomestiti samo določen odstotek teh stroškov.

3.   Pristojbina za zunanje stroške, ki je povezana z onesnaževanjem zraka zaradi prometa, se ne zaračunava za težka vozila, ki so v skladu z najstrožjimi emisijskimi standardi EURO.

Prvi pododstavek se preneha uporabljati štiri leta od datuma začetka veljavnosti pravil, s katerimi so začeli veljati navedeni standardi.

4.   Znesek pristojbine za zunanje stroške določi zadevna država članica. Če država članica imenuje organ za ta namen, je ta organ pravno in finančno neodvisen od organizacije, ki upravlja ali pobira pristojbino ali njen del.

5.   Države članice, ki pobirajo cestnine, od 1. januarja 2021zaračunavajo težkim vozilom pristojbino za zunanje stroške vsaj na tistih delih cestnega omrežja iz člena 7(1), na katerih je okoljska škoda, ki jo povzročajo težka vozila, višja od povprečne okoljske škode, ki jo težka vozila povzročajo ,
  povezane z onesnaževanjem zraka ali obremenitvijo s hrupom zaradi prometa
  ,
  težkim vozilom in kombiniranim vozilom
  ,
  namenjenim prevozu blaga,
  na drugih

  vseh
  delih omrežja, opredeljene v skladu z ustreznimi zahtevami glede poročanja iz priloge IIIa

  iz člena 7(1), za katere se zaračunavajo infrastrukturne pristojbine
  . [Sprememba 68]

5a.
     
  Od 1. januarja 2026 se pristojbina za zunanje stroške na vseh odsekih cestnega omrežja iz člena 7(1) nediskriminatorno zaračunava vsem kategorijam vozil. [Sprememba 69]

5b.
     
  Države članice lahko za prilagajanje pristojbin za zunanje stroške uporabljajo odstopanje za vozila z zgodovinskim pomenom.“; [Sprememba 70]

| (6) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 7da

  1.   Države članice lahko v skladu z zahtevami iz Priloge V uvedejo pristojbino za zastoje na katerem koli odseku svojega cestnega omrežja, na katerem nastajajo zastoji. Pristojbina za zastoje se lahko zaračunava le na tistih cestnih odsekih, na katerih so zastoji redni, in le v obdobjih, ko so zastoji običajni.


  2.   Države članice opredelijo cestne odseke in časovna obdobja iz odstavka 1 na podlagi objektivnih meril glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice zastojem, kot so povprečne zamude ali dolžina kolon.


  3.   Pristojbina za zastoje, ki se uvede na katerem koli odseku cestnega omrežja, se nediskriminatorno zaračunava vsem kategorijam vozil, v skladu s standardnimi ekvivalenčnimi faktorji iz Priloge V. 
  Vendar pa se države članice lahko odločijo izvzeti avtobuse in potovalne avtobuse za namen spodbujanja skupnega prevoza, socialno-gospodarskega razvoja in teritorialne kohezije. [Sprememba 72]



  4.   Pristojbina za zastoje izraža stroške, ki jih vozilo povzroča drugim uporabnikom cest in posredno družbi, vendar za nobeno vrsto ceste ne presegajo najvišjih ravni iz Priloge VI.


  5.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za spremljanje učinka pristojbin za zastoje in preverjanje njihove stopnje. Stopnjo pristojbin preverjajo redno, vsaj vsaka tri leta, s čimer zagotovijo, da niso višje od stroškov zastojev, ki jih ima navedena država članica in nastanejo na tistih cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.“; |
| --- | --- |

(6)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7da

1.   Države članice lahko v skladu z zahtevami iz Priloge V uvedejo pristojbino za zastoje na katerem koli odseku svojega cestnega omrežja, na katerem nastajajo zastoji. Pristojbina za zastoje se lahko zaračunava le na tistih cestnih odsekih, na katerih so zastoji redni, in le v obdobjih, ko so zastoji običajni.

2.   Države članice opredelijo cestne odseke in časovna obdobja iz odstavka 1 na podlagi objektivnih meril glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice zastojem, kot so povprečne zamude ali dolžina kolon.

3.   Pristojbina za zastoje, ki se uvede na katerem koli odseku cestnega omrežja, se nediskriminatorno zaračunava vsem kategorijam vozil, v skladu s standardnimi ekvivalenčnimi faktorji iz Priloge V. 
  Vendar pa se države članice lahko odločijo izvzeti avtobuse in potovalne avtobuse za namen spodbujanja skupnega prevoza, socialno-gospodarskega razvoja in teritorialne kohezije. [Sprememba 72]

4.   Pristojbina za zastoje izraža stroške, ki jih vozilo povzroča drugim uporabnikom cest in posredno družbi, vendar za nobeno vrsto ceste ne presegajo najvišjih ravni iz Priloge VI.

5.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za spremljanje učinka pristojbin za zastoje in preverjanje njihove stopnje. Stopnjo pristojbin preverjajo redno, vsaj vsaka tri leta, s čimer zagotovijo, da niso višje od stroškov zastojev, ki jih ima navedena država članica in nastanejo na tistih cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.“;

| (7) | člena 7f in 7 g se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 7f

  1.   Država članica lahko po predhodnem obvestilu Komisije doda pribitek k infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so redni zastoji oziroma na katerih vozila povzročajo znatno okoljsko škodo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | se prihodek, ustvarjen s pribitkom, naloži v financiranje gradnje prometne infrastrukture jedrnega omrežja, opredeljenega v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013

  ali prometnih storitev
  , ki neposredno prispeva k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in so na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se zaračunava pribitek; [Sprememba 75] |
| --- | --- | --- |

(7)

člena 7f in 7 g se nadomestita z naslednjim:

„Člen 7f

1.   Država članica lahko po predhodnem obvestilu Komisije doda pribitek k infrastrukturni pristojbini, ki se zaračunava na posebnih cestnih odsekih, na katerih so redni zastoji oziroma na katerih vozila povzročajo znatno okoljsko škodo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

se prihodek, ustvarjen s pribitkom, naloži v financiranje gradnje prometne infrastrukture jedrnega omrežja, opredeljenega v skladu s poglavjem III Uredbe (EU) št. 1315/2013

  ali prometnih storitev
  , ki neposredno prispeva k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in so na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se zaračunava pribitek; [Sprememba 75]

| (b) | pribitek ne presega 15 % ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine, izračunane v skladu s členom 7b(1) in členom 7e, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke koridorjev jedrnega omrežja

  na gorskih območjih, kjer so stroški za infrastrukturo višji, podnebna in okoljska škoda pa večja
  ; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25

  50
   %; [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(b)

pribitek ne presega 15 % ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine, izračunane v skladu s členom 7b(1) in členom 7e, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke koridorjev jedrnega omrežja

  na gorskih območjih, kjer so stroški za infrastrukturo višji, podnebna in okoljska škoda pa večja
  ; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25

  50
   %; [Sprememba 76]

| (c) | zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest; |
| --- | --- |

(c)

zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest;

| (d) | se Komisiji pred zaračunavanjem pribitka predložita natančen opis lokacije pribitka in dokazilo o odločitvi za financiranje gradnje koridorjev jedrnega omrežja

  prometne infrastrukture ali prometnih storitev
  iz točke (a); [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(d)

se Komisiji pred zaračunavanjem pribitka predložita natančen opis lokacije pribitka in dokazilo o odločitvi za financiranje gradnje koridorjev jedrnega omrežja

  prometne infrastrukture ali prometnih storitev
  iz točke (a); [Sprememba 77]

| (e) | se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer je obdobje glede pričakovanega prihodka skladno s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi za projekt, ki se sofinancira s prihodki iz pribitka. |
| --- | --- |

(e)

se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer je obdobje glede pričakovanega prihodka skladno s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi za projekt, ki se sofinancira s prihodki iz pribitka.

1a.   V primeru novih čezmejnih projektov se lahko pribitki dodajo le, če se strinjajo vse države članice, vključene v tak projekt.
  [Spremembi 78 in 164]

2.   Pribitek se lahko uporablja za infrastrukturno pristojbino, ki je razlikovana v skladu s členom 7 g ali 7 ga.

3.   Potem ko Komisija od države članice, ki namerava zaračunavati pribitek, prejme zahtevane informacije, Komisija navedene informacije predloži članom odbora iz člena 9c. Kadar Komisija meni, da načrtovani pribitek ni v skladu s pogoji iz odstavka 1 ali da bo imel načrtovani pribitek pomembne negativne učinke na gospodarski razvoj obrobnih regij, lahko z izvedbenimi akti zavrne načrte zadevne države članice za pristojbine ali zahteva njihovo spremembo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9c(2).
  Če se pribitek uporablja za cestninske sisteme iz člena 7e(3), se za namene te direktive ne šteje za bistveno spremembo. [Sprememba 79]

4.   Znesek pribitka se odšteje od zneska pristojbine za zunanje stroške, izračunanega v skladu s členom 7c, razen za vozila emisijskih razredov EURO 0, I in II od 15. oktobra 2011, III in IV od 1. januarja 2015, V od 1. januarja 2019 in VI od januarja 2023. Vsi prihodki, ustvarjeni s sočasnim zaračunavanjem pribitka in pristojbin za zunanje stroške, se vložijo v financiranje gradnje koridorjev jedrnega omrežja iz dela I Priloge I k Uredbi (EU) št. 1316/2013.
  [Sprememba 80]

5.   Pribitek se ne sme zaračunavati na cestnih odsekih, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje.

Člen 7 g

1.   Infrastrukturne pristojbine se lahko do 31. decembra 2021 razlikujejo za zmanjševanje zastojev, čim učinkovitejše omejevanje poškodb infrastrukture in čim boljšo uporabo zadevne infrastrukture ali spodbujanje varnosti v cestnem prometu, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | razlikovanje je pregledno, objavljeno in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike; |
| --- | --- |

(a)

razlikovanje je pregledno, objavljeno in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike;

| (b) | razlikovanje se uporablja glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas; |
| --- | --- |

(b)

razlikovanje se uporablja glede na obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas;

| (c) | nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 175 % ne presega najvišje ravni ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine iz člena 7b; |
| --- | --- |

(c)

nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 175 % ne presega najvišje ravni ponderirane povprečne infrastrukturne pristojbine iz člena 7b;

| (d) | obdobja prometnih konic, med katerimi se za zmanjševanje zastojev zaračunavajo višje infrastrukturne pristojbine, ne presegajo pet ur na dan
  ali števila ur, med katerimi delež zastojev presega 100 % zmogljivosti
  ; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(d)

obdobja prometnih konic, med katerimi se za zmanjševanje zastojev zaračunavajo višje infrastrukturne pristojbine, ne presegajo pet ur na dan
  ali števila ur, med katerimi delež zastojev presega 100 % zmogljivosti
  ; [Sprememba 81]

| (e) | razlikovanje za cestni odsek, kjer so zastoji, se oblikuje in uporablja pregledno in dohodkovno nevtralno, tako da se prevoznikom, ki isti cestni odsek uporabljajo zunaj prometne konice, ponudijo nižje stopnje cestnine, povišane stopnje cestnine pa se zaračunajo tistim, ki isti cestni odsek uporabljajo med prometno konico.
  Država članica, ki želi uvesti tako razlikovanje ali spremeniti obstoječega, o tem obvesti Komisijo in ji predloži podatke, ki so potrebni za presojo, ali so pogoji izpolnjeni. |
| --- | --- |

(e)

razlikovanje za cestni odsek, kjer so zastoji, se oblikuje in uporablja pregledno in dohodkovno nevtralno, tako da se prevoznikom, ki isti cestni odsek uporabljajo zunaj prometne konice, ponudijo nižje stopnje cestnine, povišane stopnje cestnine pa se zaračunajo tistim, ki isti cestni odsek uporabljajo med prometno konico.

Država članica, ki želi uvesti tako razlikovanje ali spremeniti obstoječega, o tem obvesti Komisijo in ji predloži podatke, ki so potrebni za presojo, ali so pogoji izpolnjeni.

2.   Države članice do 31. decembra 2020 razlikujejo infrastrukturne pristojbine za težka vozila glede na emisijske razrede EURO vozila tako, da nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 100 % ne presega enake pristojbine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde. Obstoječe koncesijske pogodbe so lahko iz te zahteve izvzete, dokler se pogodbe ne podaljšajo.

Vseeno je državi članici dovoljeno odstopanje od zahteve razlikovanja infrastrukturne pristojbine, če velja kar koli od naslednjega:

| (i) | to bi resno ogrozilo celovitost cestninskega sistema na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(i)

to bi resno ogrozilo celovitost cestninskega sistema na njenem ozemlju;

| (ii) | tako razlikovanje ne bi bilo tehnično izvedljivo za zadevni cestninski sistem; |
| --- | --- |

(ii)

tako razlikovanje ne bi bilo tehnično izvedljivo za zadevni cestninski sistem;

| (iii) | to bi povzročilo preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje; |
| --- | --- |

(iii)

to bi povzročilo preusmeritev vozil, ki najbolj onesnažujejo, kar bi negativno vplivalo na varnost v prometu in javno zdravje;

| (iv) | v cestnino je zajeta pristojbina za zunanje stroške. |
| --- | --- |

(iv)

v cestnino je zajeta pristojbina za zunanje stroške.

O vseh takih odstopanjih ali izvzetjih se uradno obvesti Komisijo.

3.   Kadar voznik ali prevoznik, če je to primerno, ob pregledu
  za plačilo
  ne more predložiti dokumentov vozila

  uporabi elektronskega načina cestninjenja ali nima veljavne naročnine ali njegovo vozilo nima opreme
  , ki so potrebni

  jo je odobril izvajalec cestninjenja in ki je potrebna
  za ugotovitev njegovega emisijskega razreda za namen iz odstavka 2, lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino, ki se lahko zaračuna. [Sprememba 82]

4.   Komisija v enem letu po tem, ko objavi uradne podatke o emisijah CO2 v skladu z Uredbo (EU) .../... (*6), sprejme delegirani akt v skladu s členom 9e, v katerem opredeli referenčne vrednosti emisij CO2 in ustrezno kategorizacijo zadevnih težkih vozil
  , ter upošteva tehnologije za zmanjševanje emisij
  . [Sprememba 83]

Države članice v enem letu od začetka veljavnosti delegiranega akta razlikujejo infrastrukturno pristojbino ob upoštevanju referenčnih vrednosti emisij CO2 in zadevne kategorizacije vozil. Pristojbine se razlikujejo tako, da nobena infrastrukturna pristojbina za več kot 100 % ne presega enake pristojbine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki imajo najnižje emisije CO2, vendar niso brez emisij. Infrastrukturne pristojbine za brezemisijska vozila se znižajo za 75 % v primerjavi z najvišjo stopnjo.
  [Sprememba 84]

4a.
     
  Od ... [datum začetka veljavnosti te direktive] se infrastrukturne pristojbine za brezemisijska vozila znižajo za 50 % v primerjavi z najnižjo stopnjo. Enako znižanje velja tudi za brezemisijsko obratovanje, če ga je mogoče dokazati. [Sprememba 85]

4b.
     
  Komisija do ... [pet let po datumu začetka veljavnosti te direktive] pripravi poročilo z oceno tržnega deleža brezemisijskih vozil in brezemisijskega obratovanja. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9e, če je to primerno, v zvezi s ponovnim izračunom popusta za brezemisijska vozila v primerjavi z najnižjo stopnjo infrastrukturne pristojbine. [Sprememba 86]

5.   Razlikovanja iz odstavkov 1, 2 in 4 niso namenjena ustvarjanju dodatnih prihodkov iz cestnin. Vsako nenamerno povečanje prihodka se uravnovesi s spremembami strukture razlikovanja, ki se izvede v dveh letih po koncu računovodskega leta, v katerem je bil dodatni prihodek ustvarjen.

(*6)  Uredba Komisije (EU) .../... z dne XXX o izvajanju Uredbe (ES) št. 595/2009 glede certificiranja emisij CO2 in porabe goriva težkih vozil ter spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L ..., ..., str. ...).“;"

*6

2

| (8) | vstavi se naslednji člen 7ga:

  „Člen 7ga

  1.   Kar zadeva lahka vozila, lahko države članice do 31. decembra 2021 razlikujejo cestnine in uporabnine glede na okoljsko učinkovitost vozila. [Sprememba 87]



  2.   Države članice po 1. januarju 2022 razlikujejo cestnine in v primeru uporabnin vsaj letne pristojbine glede na emisije CO2 in onesnaževal iz vozil v skladu s pravili iz Priloge VII.




  2a.
     
  Države članice lahko upoštevajo izboljšanje okoljske učinkovitosti vozila, če se vozilo preuredi za uporabo alternativnih goriv. Stalno predplačilo ali kakršna koli druga oblika plačila, ki jo je odobril upravljavec cestninskega sistema, bi morala uporabnikom omogočiti spremembo cestnine, če se je zaradi preureditve vozila izboljšala njegova okoljska učinkovitost. [Sprememba 88]



  3.   Kadar voznik ali prevoznik, če je to primerno, ob pregledu
  nima potrdila o naročnini ali kakšnem drugem mehanizmu, ki ga je odobril izvajalec cestninjenja, ali
  ne more predložiti dokumentov vozila, ki so potrebni za ugotovitev njegovih ravni emisij (izjavo o skladnosti) v skladu z Uredbo Komisije (EU) .../... (*7), lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino ali letno uporabnino, ki se lahko zaračuna.
  Z naknadno predložitvijo ustreznih dokumentov, ki dokazujejo raven emisij vozila, se povrne morebitna razlika med zaračunano cestnino ali uporabnino in ustrezno cestnino ali uporabnino za zadevno vozilo. [Sprememba 89]





  3a.
     
  Države članice lahko sprejmejo izredne ukrepe za plačilo uporabnine za vozila zgodovinskega pomena. [Sprememba 90]



  4.   Komisiji

  Na Komisijo
  se dodeli

  prenese
  pooblastilo za sprejetje

  sprejemanje
  delegiranih aktov v skladu s členom 9e o spremembi

  v zvezi s spremembo
  Priloge VII, da se načini iz zadevne priloge prilagodijo tehničnemu napredku
  in da se upošteva vloga sestavnih delov tako pri izboljšanju varnosti v cestnem prometu kot pri razogljičenju prevoza
  . [Sprememba 91]




  (*7)  Uredba Komisije (EU) 2017/xxx z dne xxx o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 692/2008 (UL L xxx) in Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen 7ga:

„Člen 7ga

1.   Kar zadeva lahka vozila, lahko države članice do 31. decembra 2021 razlikujejo cestnine in uporabnine glede na okoljsko učinkovitost vozila. [Sprememba 87]

2.   Države članice po 1. januarju 2022 razlikujejo cestnine in v primeru uporabnin vsaj letne pristojbine glede na emisije CO2 in onesnaževal iz vozil v skladu s pravili iz Priloge VII.

2a.
     
  Države članice lahko upoštevajo izboljšanje okoljske učinkovitosti vozila, če se vozilo preuredi za uporabo alternativnih goriv. Stalno predplačilo ali kakršna koli druga oblika plačila, ki jo je odobril upravljavec cestninskega sistema, bi morala uporabnikom omogočiti spremembo cestnine, če se je zaradi preureditve vozila izboljšala njegova okoljska učinkovitost. [Sprememba 88]

3.   Kadar voznik ali prevoznik, če je to primerno, ob pregledu
  nima potrdila o naročnini ali kakšnem drugem mehanizmu, ki ga je odobril izvajalec cestninjenja, ali
  ne more predložiti dokumentov vozila, ki so potrebni za ugotovitev njegovih ravni emisij (izjavo o skladnosti) v skladu z Uredbo Komisije (EU) .../... (*7), lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino ali letno uporabnino, ki se lahko zaračuna.
  Z naknadno predložitvijo ustreznih dokumentov, ki dokazujejo raven emisij vozila, se povrne morebitna razlika med zaračunano cestnino ali uporabnino in ustrezno cestnino ali uporabnino za zadevno vozilo. [Sprememba 89]

3a.
     
  Države članice lahko sprejmejo izredne ukrepe za plačilo uporabnine za vozila zgodovinskega pomena. [Sprememba 90]

4.   Komisiji

  Na Komisijo
  se dodeli

  prenese
  pooblastilo za sprejetje

  sprejemanje
  delegiranih aktov v skladu s členom 9e o spremembi

  v zvezi s spremembo
  Priloge VII, da se načini iz zadevne priloge prilagodijo tehničnemu napredku
  in da se upošteva vloga sestavnih delov tako pri izboljšanju varnosti v cestnem prometu kot pri razogljičenju prevoza
  . [Sprememba 91]

(*7)  Uredba Komisije (EU) 2017/xxx z dne xxx o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil, spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 692/2008 (UL L xxx) in Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).“;"

*7

| (9) | člen 7h se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:
  „Države članice vsaj šest mesecev pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene ureditve cestninjenja na podlagi infrastrukturnih pristojbin Komisiji pošljejo:“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 7h se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„Države članice vsaj šest mesecev pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene ureditve cestninjenja na podlagi infrastrukturnih pristojbin Komisiji pošljejo:“;

| (aa) | v členu 7h(1)(a) se doda naslednja alinea:










  „— | jasne informacije o interoperabilnosti naprav v vozilu, ki so nameščene za plačevanje uporabnin in cestnin. Navedeni so razlogi, zakaj se naprave iz vozil, ki se uporabljajo v drugih državah članicah, ne morejo uporabiti za to ureditev cestninjenja.“; [Sprememba 92] |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

v členu 7h(1)(a) se doda naslednja alinea:

v členu 7h(1)(a) se doda naslednja alinea:

„—

„—

jasne informacije o interoperabilnosti naprav v vozilu, ki so nameščene za plačevanje uporabnin in cestnin. Navedeni so razlogi, zakaj se naprave iz vozil, ki se uporabljajo v drugih državah članicah, ne morejo uporabiti za to ureditev cestninjenja.“; [Sprememba 92]

jasne informacije o interoperabilnosti naprav v vozilu, ki so nameščene za plačevanje uporabnin in cestnin. Navedeni so razlogi, zakaj se naprave iz vozil, ki se uporabljajo v drugih državah članicah, ne morejo uporabiti za to ureditev cestninjenja.“

| (ab) | vstavi se naslednji odstavek:





  „1a.
     
  Cilj pogodbenega okvira, ki ureja razmerje med dajalcem in imetnikom koncesije, je omogočiti prilagodljivost koncesijskih pogodb razvoju regulativnega okvira Unije ali nacionalnega regulativnega okvira v zvezi z obveznostmi, opredeljenimi v členih 7c, 7da, 7 g in 7ga te direktive.“; [Sprememba 93] |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.
     
  Cilj pogodbenega okvira, ki ureja razmerje med dajalcem in imetnikom koncesije, je omogočiti prilagodljivost koncesijskih pogodb razvoju regulativnega okvira Unije ali nacionalnega regulativnega okvira v zvezi z obveznostmi, opredeljenimi v členih 7c, 7da, 7 g in 7ga te direktive.“; [Sprememba 93]

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene ureditve cestninjenja na podlagi pristojbin za zunanje stroške Komisiji sporočijo zadevno omrežje, predvidene stopnje za posamezno kategorijo vozila in emisijski razred.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice pred začetkom izvajanja nove ali bistveno spremenjene ureditve cestninjenja na podlagi pristojbin za zunanje stroške Komisiji sporočijo zadevno omrežje, predvidene stopnje za posamezno kategorijo vozila in emisijski razred.“;

| (c) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se črta;

| (10) | člen 7i se spremeni:








  (-a) | v odstavku 2 se uvodni del nadomesti z naslednjim:



  „2.   Države članice

  Za težka vozila in kombinirana vozila, namenjena za prevoz blaga,
  lahko
  države članice
  omogočijo popuste ali znižanja za infrastrukturne pristojbine, pod pogojem, da:“; [Sprememba 94] |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 7i se spremeni:

(-a)

(-a)

v odstavku 2 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice

  Za težka vozila in kombinirana vozila, namenjena za prevoz blaga,
  lahko
  države članice
  omogočijo popuste ali znižanja za infrastrukturne pristojbine, pod pogojem, da:“; [Sprememba 94]

| (a) | v odstavku 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:






  „(b) | tovrstni popusti ali znižanja izražajo dejanske prihranke pri upravnih stroških obravnave pogostih uporabnikov v primerjavi z občasnimi uporabniki; |
| --- | --- | --- |

(a)

v odstavku 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

tovrstni popusti ali znižanja izražajo dejanske prihranke pri upravnih stroških obravnave pogostih uporabnikov v primerjavi z občasnimi uporabniki;

| (c) | tovrstni popusti ali znižanja ne presegajo 13

  20
   % infrastrukturnih pristojbin, ki se plačujejo za enakovredna vozila, za katera ni upravičenosti do popustov ali znižanj
  , in za tista, ki se uporabljajo za lokalni ali običajni prevoz ali za oba
  .“; [Sprememba 95] |
| --- | --- |

(c)

tovrstni popusti ali znižanja ne presegajo 13

  20
   % infrastrukturnih pristojbin, ki se plačujejo za enakovredna vozila, za katera ni upravičenosti do popustov ali znižanj
  , in za tista, ki se uporabljajo za lokalni ali običajni prevoz ali za oba
  .“; [Sprememba 95]

13

20

, in za tista, ki se uporabljajo za lokalni ali običajni prevoz ali za oba

[Sprememba 95]

| (aa) | vstavi se naslednji odstavek:





  „2a.
     
  Za lahka vozila, zlasti za pogoste uporabnike na območjih razpršene poselitve in na obrobju mest, lahko države članice omogočijo popuste ali znižanja za infrastrukturne pristojbine, če:










  (a) | je tako prilagojena tarifna struktura sorazmerna, javna in jo uporabniki uporabljajo pod enakimi pogoji ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin; |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Za lahka vozila, zlasti za pogoste uporabnike na območjih razpršene poselitve in na obrobju mest, lahko države članice omogočijo popuste ali znižanja za infrastrukturne pristojbine, če:

(a)

je tako prilagojena tarifna struktura sorazmerna, javna in jo uporabniki uporabljajo pod enakimi pogoji ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin;

| (b) | ti popusti in znižanja prispevajo:










  (i) | k socialni koheziji in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

ti popusti in znižanja prispevajo:

(i)

k socialni koheziji in/ali

| (ii) | k zagotavljanju mobilnosti na obrobnih ali oddaljenih območjih ali na obeh;“; [Sprememba 96] |
| --- | --- |

(ii)

k zagotavljanju mobilnosti na obrobnih ali oddaljenih območjih ali na obeh;“; [Sprememba 96]

| (ab) | vstavi se naslednji odstavek:





  „2b.
     
  Države članice ali pristojni organi lahko uvedejo pavšalno oprostitev na podlagi kilometrov na določenem cestnem odseku, ob upoštevanju vzorcev mobilnosti in gospodarskega pomena obrobnih regij, pod pogojem, da je tako prilagojena tarifna struktura sorazmerna, javna in jo uporabniki uporabljajo pod enakimi pogoji ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin;“; [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„2b.
     
  Države članice ali pristojni organi lahko uvedejo pavšalno oprostitev na podlagi kilometrov na določenem cestnem odseku, ob upoštevanju vzorcev mobilnosti in gospodarskega pomena obrobnih regij, pod pogojem, da je tako prilagojena tarifna struktura sorazmerna, javna in jo uporabniki uporabljajo pod enakimi pogoji ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin;“; [Sprememba 97]

| (b) | odstavek 3 se spremeni:

  „3.   Pod pogoji iz člena 7 g(1)(b) in (5) so stopnje cestnin lahko izjemoma, namreč za posebne projekte velikega evropskega pomena, opredeljene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1315/2013, predmet razlikovanja na drugačen način, da se zagotovi gospodarska izvedljivost takih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci drugih načinov prevoza. Tarifna struktura je linearna, sorazmerna, objavljena in se

  javna in jo vsi uporabniki uporabljajo
  pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin.“; [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

„3.   Pod pogoji iz člena 7 g(1)(b) in (5) so stopnje cestnin lahko izjemoma, namreč za posebne projekte velikega evropskega pomena, opredeljene v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1315/2013, predmet razlikovanja na drugačen način, da se zagotovi gospodarska izvedljivost takih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci drugih načinov prevoza. Tarifna struktura je linearna, sorazmerna, objavljena in se

  javna in jo vsi uporabniki uporabljajo
  pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike ter ne pomeni prenosa dodatnih stroškov na druge uporabnike v obliki višjih cestnin.“; [Sprememba 98]

| (ba) | vstavi se naslednji odstavek:





  „3a.
     
  Države članice ali pristojni organi lahko na gorskih območjih ali obrobnih regijah razlikujejo stopnje cestnin glede na pot, ki jo prevozijo težka vozila, za katera se zaračunava cestnina, da bi kar najbolj zmanjšale socialno-ekonomski učinek, pod pogojem, da:










  (a) | se pri razlikovanju glede na prevoženo pot upoštevajo različne značilnosti prevoza na kratke in dolge razdalje, zlasti razpoložljive možnosti za modalni prehod na druge načine prevoza; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.
     
  Države članice ali pristojni organi lahko na gorskih območjih ali obrobnih regijah razlikujejo stopnje cestnin glede na pot, ki jo prevozijo težka vozila, za katera se zaračunava cestnina, da bi kar najbolj zmanjšale socialno-ekonomski učinek, pod pogojem, da:

(a)

se pri razlikovanju glede na prevoženo pot upoštevajo različne značilnosti prevoza na kratke in dolge razdalje, zlasti razpoložljive možnosti za modalni prehod na druge načine prevoza;

| (b) | se razlikovanje izvaja na nediskriminatoren način; |
| --- | --- |

(b)

se razlikovanje izvaja na nediskriminatoren način;

| (c) | tehnična oprema omogoča zaznavanje točk za vstop in izstop vozil prek nacionalnih meja.“; [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(c)

tehnična oprema omogoča zaznavanje točk za vstop in izstop vozil prek nacionalnih meja.“; [Sprememba 99]

| (11) | člen 7j se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „V ta namen države članice sodelujejo pri uvajanju metod, s katerimi se uporabnikom cest vsaj na glavnih plačilnih mestih znotraj in zunaj držav članic, v katerih cestnine in uporabnine veljajo, omogoči njihovo plačevanje 24 ur na dan
  , na meji ali na drugih večjih plačilnih mestih,
  z običajnimi plačilnimi sredstvi
  , vključno z elektronskimi, in z možnostjo izdaje računa
  .“; [Sprememba 100] |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 7j se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„V ta namen države članice sodelujejo pri uvajanju metod, s katerimi se uporabnikom cest vsaj na glavnih plačilnih mestih znotraj in zunaj držav članic, v katerih cestnine in uporabnine veljajo, omogoči njihovo plačevanje 24 ur na dan
  , na meji ali na drugih večjih plačilnih mestih,
  z običajnimi plačilnimi sredstvi
  , vključno z elektronskimi, in z možnostjo izdaje računa
  .“; [Sprememba 100]

vsaj na glavnih plačilnih mestih

, na meji ali na drugih večjih plačilnih mestih,

, vključno z elektronskimi, in z možnostjo izdaje računa

[Sprememba 100]

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Kadar država članica vozilu zaračuna cestnino, mora biti celoten znesek cestnine, znesek infrastrukturne pristojbine, znesek pristojbine za zunanje stroške in znesek pristojbine za zastoje, kadar se uporablja, naveden na potrdilu o plačilu, ki se
  na zahtevo
  izda uporabniku ceste, po možnosti z elektronskimi sredstvi.“; [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar država članica vozilu zaračuna cestnino, mora biti celoten znesek cestnine, znesek infrastrukturne pristojbine, znesek pristojbine za zunanje stroške in znesek pristojbine za zastoje, kadar se uporablja, naveden na potrdilu o plačilu, ki se
  na zahtevo
  izda uporabniku ceste, po možnosti z elektronskimi sredstvi.“; [Sprememba 101]

| (c) | v odstavku 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Če je to ekonomsko izvedljivo, države članice pristojbine za zunanje stroške in pristojbine za zastoje zaračunavajo in pobirajo v okviru elektronskega sistema, ki izpolnjuje zahteve iz člena 2(1) Direktive 2004/52/ES.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Če je to ekonomsko izvedljivo, države članice pristojbine za zunanje stroške in pristojbine za zastoje zaračunavajo in pobirajo v okviru elektronskega sistema, ki izpolnjuje zahteve iz člena 2(1) Direktive 2004/52/ES.“;

| (12) | člen 7k se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7k
  Brez poseganja v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin, da predvidijo ustrezno povračilo
  , če to ne izkrivlja položaja lokalnih ali običajnih prevoznikov ali obojih oziroma jim ne škoduje
  .“; [Sprememba 102] |
| --- | --- |

(12)

člen 7k se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7k

Brez poseganja v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije ta direktiva ne vpliva na možnost držav članic, ki uvedejo sistem cestnin, da predvidijo ustrezno povračilo
  , če to ne izkrivlja položaja lokalnih ali običajnih prevoznikov ali obojih oziroma jim ne škoduje
  .“; [Sprememba 102]

| (13) | v členu 8 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | v točki (a) se sklicevanje „člena 7(7)“ nadomesti s sklicevanjem „člena 7a“; |
| --- | --- | --- |

(13)

v členu 8 se odstavek 2 spremeni:

(a)

v točki (a) se sklicevanje „člena 7(7)“ nadomesti s sklicevanjem „člena 7a“;

| (b) | v točki (b) se za besedilom „členom 7(1)“ vstavi besedilo „in (2)“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se za besedilom „členom 7(1)“ vstavi besedilo „in (2)“;

| (13a) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 8a




  Spremljanje in poročanje





  1.
     
  Vsaka država članica imenuje neodvisen nadzorni organ za infrastrukturne pristojbine, ki zagotavlja skladnost s to direktivo.






  2.
     
  Nadzorni organ opravlja gospodarski in finančni pregled koncesijskih pogodb, zlasti da bi zagotovil skladnost s členom 7b;






  3.
     
  Države članice Komisijo obvestijo o imenovanju nadzornega organa.“; [Sprememba 103] |
| --- | --- |

(13a)

(13a)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 8a

Spremljanje in poročanje

1.
     
  Vsaka država članica imenuje neodvisen nadzorni organ za infrastrukturne pristojbine, ki zagotavlja skladnost s to direktivo.

2.
     
  Nadzorni organ opravlja gospodarski in finančni pregled koncesijskih pogodb, zlasti da bi zagotovil skladnost s členom 7b;

3.
     
  Države članice Komisijo obvestijo o imenovanju nadzornega organa.“; [Sprememba 103]

| (14) | člen 9 se spremeni:








  (-a) | v členu 9(2) se uvodni del nadomesti z naslednjim:



  „2.   Države članice odločijo o uporabi prihodkov, pridobljenih na podlagi te direktive. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, bi bilo treba prihodke, ustvarjene

  se prihodki
  ,
  ustvarjeni
  z infrastrukturnimi pristojbinami in pristojbinami za zunanje stroške, ali enakovredne finančne vrednosti teh prihodkov porabiti tako, da bi koristili prometnemu sektorju in izboljšali celoten prometni sistem

  porabijo za vzdrževanje cestnega omrežja in za izboljšanje celotnega prometnega sistema
  . Zlasti bi bilo treba prihodke, ustvarjene

  se prihodki
  ,
  ustvarjeni
  s pristojbinami za zunanje stroške, ali finančne vrednosti, enakovredne tem prihodkom, uporabiti

  uporabijo
  tako, da bi zagotovili

  se zagotovi
  bolj trajnostni promet, vključno z eno ali več možnostmi, navedenimi v nadaljevanju:“; [Sprememba 104] |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 9 se spremeni:

(-a)

(-a)

v členu 9(2) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

v členu 9(2) se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice odločijo o uporabi prihodkov, pridobljenih na podlagi te direktive. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, bi bilo treba prihodke, ustvarjene

  se prihodki
  ,
  ustvarjeni
  z infrastrukturnimi pristojbinami in pristojbinami za zunanje stroške, ali enakovredne finančne vrednosti teh prihodkov porabiti tako, da bi koristili prometnemu sektorju in izboljšali celoten prometni sistem

  porabijo za vzdrževanje cestnega omrežja in za izboljšanje celotnega prometnega sistema
  . Zlasti bi bilo treba prihodke, ustvarjene

  se prihodki
  ,
  ustvarjeni
  s pristojbinami za zunanje stroške, ali finančne vrednosti, enakovredne tem prihodkom, uporabiti

  uporabijo
  tako, da bi zagotovili

  se zagotovi
  bolj trajnostni promet, vključno z eno ali več možnostmi, navedenimi v nadaljevanju:“; [Sprememba 104]

| (-aa) | v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:








  „(b) | zmanjševanjem onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru

  zraka in hrupa
  ;“[Sprememba 105] |
| --- | --- | --- |

(-aa)

(-aa)

v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

zmanjševanjem onesnaževanja zaradi cestnega prometa pri viru

  zraka in hrupa
  ;“[Sprememba 105]

zaradi cestnega prometa pri viru

zraka in hrupa

[Sprememba 105]

| (-ab) | v odstavku 2 se doda naslednja točka:










  „(ba) | financiranjem skupnih in trajnostnih načinov prevoza;“; [Sprememba 106] |
| --- | --- | --- |

(-ab)

(-ab)

v odstavku 2 se doda naslednja točka:

v odstavku 2 se doda naslednja točka:

„(ba)

„(ba)

financiranjem skupnih in trajnostnih načinov prevoza;“; [Sprememba 106]

financiranjem skupnih in trajnostnih načinov prevoza;“

| (-ac) | v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:








  „(e) | razvojem drugih oblik infrastrukture

  infrastrukture za alternativna goriva v skladu z Direktivo 2014/94/EU in alternativnih storitev
  za uporabnike prevoznih storitev in/ali okrepitvijo sedanjih zmogljivosti;“; [Sprememba 107] |
| --- | --- | --- |

(-ac)

(-ac)

v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

razvojem drugih oblik infrastrukture

  infrastrukture za alternativna goriva v skladu z Direktivo 2014/94/EU in alternativnih storitev
  za uporabnike prevoznih storitev in/ali okrepitvijo sedanjih zmogljivosti;“; [Sprememba 107]

drugih oblik infrastrukture

infrastrukture za alternativna goriva v skladu z Direktivo 2014/94/EU in alternativnih storitev

[Sprememba 107]

| (-ad) | v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:








  „(f) | podpiranjem vseevropskega prometnega omrežja
  in odpravo ozkih grl
  ;“; [Sprememba 108] |
| --- | --- | --- |

(-ad)

(-ad)

v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

podpiranjem vseevropskega prometnega omrežja
  in odpravo ozkih grl
  ;“; [Sprememba 108]

in odpravo ozkih grl

[Sprememba 108]

| (-ae) | v odstavku 2 se točka (h) nadomesti z naslednjim:








  „(h) | izboljšanje

  izboljšanjem
  prometne varnosti; in
  varne cestne infrastrukture ter“; [Sprememba 109] |
| --- | --- | --- |

(-ae)

(-ae)

v odstavku 2 se točka (h) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

izboljšanje

  izboljšanjem
  prometne varnosti; in
  varne cestne infrastrukture ter“; [Sprememba 109]

izboljšanje

izboljšanjem

varne cestne infrastrukture ter“;

| (-af) | v odstavku 2 se točka (i) nadomesti z naslednjim:








  „(i) | zagotavljanjem
  varnih in
  varovanih parkirnih prostorov

  parkirišč;
  “; [Sprememba 110] |
| --- | --- | --- |

(-af)

(-af)

v odstavku 2 se točka (i) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

zagotavljanjem
  varnih in
  varovanih parkirnih prostorov

  parkirišč;
  “; [Sprememba 110]

varnih in

parkirnih prostorov

parkirišč;

[Sprememba 110]

| (a) | drugi pododstavek odstavka 2 se črta; |
| --- | --- |

(a)

drugi pododstavek odstavka 2 se črta;

| (b) | doda se naslednji odstavek 3:

  „3.   Prihodek, ustvarjen s pristojbinami za zastoje ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji, zlasti

  na primer
  : [Sprememba 111]







  (a) | s podpiranjem skupne prometne infrastrukture in storitev; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.   Prihodek, ustvarjen s pristojbinami za zastoje ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji, zlasti

  na primer
  : [Sprememba 111]

(a)

s podpiranjem skupne prometne infrastrukture in storitev;

| (b) | z odpravo ozkih grl
  in manjkajočih povezav na njihovih omrežjih, kadar koli se zaračunavajo pristojbine, in
  na vseevropskem prometnem omrežju; [Sprememba 112] |
| --- | --- |

(b)

z odpravo ozkih grl
  in manjkajočih povezav na njihovih omrežjih, kadar koli se zaračunavajo pristojbine, in
  na vseevropskem prometnem omrežju; [Sprememba 112]

| (c) | z razvojem drugih oblik infrastrukture
  in multimodalnih vozlišč
  za uporabnike prevoznih storitev.“; [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(c)

z razvojem drugih oblik infrastrukture
  in multimodalnih vozlišč
  za uporabnike prevoznih storitev.“; [Sprememba 113]

| (ba) | vstavi se naslednji odstavek:





  „3a.
     
  Prihodki od zaračunavanja infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za zunanje stroške se uporabijo na območju cestnega odseka, na katerem se te pristojbine zaračunavajo.“;[Sprememba 114] |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.
     
  Prihodki od zaračunavanja infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za zunanje stroške se uporabijo na območju cestnega odseka, na katerem se te pristojbine zaračunavajo.“;[Sprememba 114]

| (15) | Člena 9d in 9e se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 9d
  Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9e za spremembo Priloge 0, zneskov v tabelah 1 in 2 v Prilogi IIIb ter formul v oddelkih 4.1 in 4.2 Priloge IIIa, da se prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku.


  Člen 9e

  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 g(4), člena 7ga(4) in člena 9d se Komisiji podeli

  prenese na Komisijo
  za nedoločen čas

  obdobje petih let
  od ... [datuma

  datum
  začetka veljavnosti te direktive].
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 115]



  3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 g(4), člena 7ga(4) in člena 9d lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.


  5.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7 g(4), členom 7ga(4) in členom 9d, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; |
| --- | --- |

(15)

Člena 9d in 9e se nadomestita z naslednjim:

„Člen 9d

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9e za spremembo Priloge 0, zneskov v tabelah 1 in 2 v Prilogi IIIb ter formul v oddelkih 4.1 in 4.2 Priloge IIIa, da se prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku.

Člen 9e

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 g(4), člena 7ga(4) in člena 9d se Komisiji podeli

  prenese na Komisijo
  za nedoločen čas

  obdobje petih let
  od ... [datuma

  datum
  začetka veljavnosti te direktive].
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 115]

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 g(4), člena 7ga(4) in člena 9d lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 7 g(4), členom 7ga(4) in členom 9d, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“;

| (16) | člena 9f in 9 g se črtata; |
| --- | --- |

(16)

člena 9f in 9 g se črtata;

| (17) | člen 10a se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Zneski v eurih iz Priloge II in zneski v centih iz tabel 1 in 2 iz Priloge IIIb se prilagodijo vsaki dve leti, da se upoštevajo spremembe v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat). Prva prilagoditev se izvede do 31. marca [leta po dveh letih od začetka veljavnosti te direktive].
  Zneski se samodejno prilagodijo z zvišanjem osnovnega zneska v eurih ali centih za odstotek spremembe iz navedenega indeksa. Dobljeni zneski se zaokrožijo navzgor na najbližji euro, če gre za Prilogo II, in na najbližjo desetino centa, če gre za Prilogo IIIb.


  2.   Komisija prilagojene zneske iz odstavka 1 v Uradnem listu Evropske unije objavi do 31. marca leta, ki sledi koncu dveh koledarskih let iz odstavka 1. Ti prilagojeni zneski začnejo veljati s prvim dnem v mesecu po objavi.“; |
| --- | --- |

(17)

člen 10a se nadomesti z naslednjim:

„1.   Zneski v eurih iz Priloge II in zneski v centih iz tabel 1 in 2 iz Priloge IIIb se prilagodijo vsaki dve leti, da se upoštevajo spremembe v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin EU, razen energije in nepredelanih živil, kot ga objavi Komisija (Eurostat). Prva prilagoditev se izvede do 31. marca [leta po dveh letih od začetka veljavnosti te direktive].

Zneski se samodejno prilagodijo z zvišanjem osnovnega zneska v eurih ali centih za odstotek spremembe iz navedenega indeksa. Dobljeni zneski se zaokrožijo navzgor na najbližji euro, če gre za Prilogo II, in na najbližjo desetino centa, če gre za Prilogo IIIb.

2.   Komisija prilagojene zneske iz odstavka 1 v Uradnem listu Evropske unije objavi do 31. marca leta, ki sledi koncu dveh koledarskih let iz odstavka 1. Ti prilagojeni zneski začnejo veljati s prvim dnem v mesecu po objavi.“;

| (18) | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11



  -1.
     
  Države članice ali pristojni organi na čim bolj pregleden in jasen način obveščajo, kako se uporabijo sredstva, zaračunana uporabnikom cest. [Sprememba 116]



  1.   Države članice letno v zbirni obliki objavijo poročilo o cestninah in uporabninah, pobranih na njihovem ozemlju, vključno s podatki o uporabi prihodkov in kakovosti cest, na katerih se zaračunavajo cestnine ali uporabnine, kot je določeno v odstavkih 2 in 3.


  2.   Poročilo, ki se objavi v skladu z odstavkom 1, vključuje informacije o:






  (a) | pristojbini za zunanje stroške, ki se zaračunavajo za vsako kombinacijo razreda vozila, vrste ceste in časovnega obdobja; |
| --- | --- | --- |

(18)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

-1.
     
  Države članice ali pristojni organi na čim bolj pregleden in jasen način obveščajo, kako se uporabijo sredstva, zaračunana uporabnikom cest. [Sprememba 116]

1.   Države članice letno v zbirni obliki objavijo poročilo o cestninah in uporabninah, pobranih na njihovem ozemlju, vključno s podatki o uporabi prihodkov in kakovosti cest, na katerih se zaračunavajo cestnine ali uporabnine, kot je določeno v odstavkih 2 in 3.

2.   Poročilo, ki se objavi v skladu z odstavkom 1, vključuje informacije o:

(a)

pristojbini za zunanje stroške, ki se zaračunavajo za vsako kombinacijo razreda vozila, vrste ceste in časovnega obdobja;

| (b) | razlikovanju infrastrukturnih pristojbin v skladu z vrsto vozila; |
| --- | --- |

(b)

razlikovanju infrastrukturnih pristojbin v skladu z vrsto vozila;

| (c) | ponderirani povprečni infrastrukturni pristojbini ter skupnih prihodkih iz infrastrukturnih pristojbin, pri čemer se navedejo morebitna odstopanja v primerjavi z dejanskimi infrastrukturnimi stroški, ki izhajajo iz razlikovanja infrastrukturnih pristojbin; |
| --- | --- |

(c)

ponderirani povprečni infrastrukturni pristojbini ter skupnih prihodkih iz infrastrukturnih pristojbin, pri čemer se navedejo morebitna odstopanja v primerjavi z dejanskimi infrastrukturnimi stroški, ki izhajajo iz razlikovanja infrastrukturnih pristojbin;

| (d) | skupnem prihodku iz pristojbin za zunanje stroške; |
| --- | --- |

(d)

skupnem prihodku iz pristojbin za zunanje stroške;

| (e) | skupnem prihodku iz pristojbin za zastoje; |
| --- | --- |

(e)

skupnem prihodku iz pristojbin za zastoje;

| (ea) | skupnih prihodkih od pribitkov in o tem, na katerih odsekih cest so se zaračunali; [Sprememba 117] |
| --- | --- |

(ea)

skupnih prihodkih od pribitkov in o tem, na katerih odsekih cest so se zaračunali; [Sprememba 117]

| (f) | skupnih prihodkih iz cestnin in/ali uporabnin; |
| --- | --- |

(f)

skupnih prihodkih iz cestnin in/ali uporabnin;

| (g) | uporabi prihodkov, ustvarjenih z uporabo te direktive, in kako je ta uporaba državi članici omogočila izpolnjevanje ciljev iz člena 9(2) in (3); |
| --- | --- |

(g)

uporabi prihodkov, ustvarjenih z uporabo te direktive, in kako je ta uporaba državi članici omogočila izpolnjevanje ciljev iz člena 9(2) in (3);

| (h) | vrednotenju stanja vzdrževanja cestne infrastrukture na ozemlju države članice na podlagi objektivnih meril in o spremembi glede na zadnje poročilo; |
| --- | --- |

(h)

vrednotenju stanja vzdrževanja cestne infrastrukture na ozemlju države članice na podlagi objektivnih meril in o spremembi glede na zadnje poročilo;

| (i) | vrednotenju stopnje zastojev na omrežju, na katerem se plačuje cestnina, med prometno konico, na podlagi dejanskega opazovanja prometa, ki se izvede na reprezentativnem številu cestnih odsekov zadevnega omrežja, na katerih so zastoji, in o spremembi glede na zadnje poročilo. |
| --- | --- |

(i)

vrednotenju stopnje zastojev na omrežju, na katerem se plačuje cestnina, med prometno konico, na podlagi dejanskega opazovanja prometa, ki se izvede na reprezentativnem številu cestnih odsekov zadevnega omrežja, na katerih so zastoji, in o spremembi glede na zadnje poročilo.

3.   Države članice za vrednotenje kakovosti delov cestnega omrežja, na katerih se zaračunavajo cestnine ali uporabnine, uporabijo ključne kazalnike uspešnosti. Kazalniki se nanašajo vsaj na:

| (a) | kakovost površine vozišča; |
| --- | --- |

(a)

kakovost površine vozišča;

| (b) | cestnoprometno varnost; |
| --- | --- |

(b)

cestnoprometno varnost;

| (c) | stopnjo zastojev. |
| --- | --- |

(c)

stopnjo zastojev.

3a.
     
  Države članice javno objavijo rezultate ponovnega vlaganja infrastrukturnih pristojbin in pristojbin za zunanje stroške ter koristi v smislu večje varnosti v cestnem prometu, manjšega vpliva na okolje in zmanjšanja prometnih zastojev. [Sprememba 118]

4.   Komisija v treh letih po [začetku veljavnosti spremenjene direktive] sprejme izvedbeni akt v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9c(2), v katerem opredeli usklajeni sklop kazalnikov.

5.   Komisija v šestih letih po [začetku veljavnosti spremenjene direktive] objavi poročilo o uporabi kazalnikov iz odstavka 4 v državah članicah.

5a.
     
  Komisija v petih letih po začetku veljavnosti te direktive pripravi poročilo o razvoju trga z brezemisijskimi vozili in po potrebi spremeni stopnjo zmanjšanja, ki se uporablja za brezemisijska vozila.
  “; [Sprememba 119]

| (19) | priloge se spremenijo:






  (a) | priloge 0, IIIa, IIIb in IV se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi. |
| --- | --- | --- |

(19)

priloge se spremenijo:

(a)

priloge 0, IIIa, IIIb in IV se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

| (b) | priloge V, VI in VII se dodajo, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

priloge V, VI in VII se dodajo, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do . Besedila navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob svoji uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 81, 2.3.2018, str. 188.

1

(2)  UL C 176, 23.5.2018, str. 66.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018.

3

(4)  Bela knjiga z dne 28. marca 2011 z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu, COM(2011)0144.

4

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).

6

(7)  
  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

7

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

(8)  
  Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).

8

Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).

(9)  
  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

9

Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

(10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 124).

10

(11)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) 2016/427 z dne 10. marca 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6) (UL L 82, 31.3.2016, str. 1).

12

(13)  Uredba Komisije (EU) 2016/646 z dne 20. aprila 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 692/2008 glede emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 6) (UL L 109, 26.4.2016, str. 1).

13

(14)  ...

14

(15)  
  Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).

15

Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).

(16)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

16

(17)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

17

---

PRILOGA

| (1) | Priloge 0, III, IIIa, IIIb in IV se spremenijo:






  (a) | v Prilogi 0 se oddelek 3 spremeni:






  (i) | naslov se nadomesti z naslednjim:






  „3. | ‚Vozila EURO III, EURO IV, EURO V‘“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloge 0, III, IIIa, IIIb in IV se spremenijo:

(a)

v Prilogi 0 se oddelek 3 spremeni:

(i)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„3.

| (ii) | v tabeli se črta vrstica, ki se nanaša na „vozilo EEV“; |
| --- | --- |

(ii)

v tabeli se črta vrstica, ki se nanaša na „vozilo EEV“;

| (iii) | doda se naslednje:
  „Mejne emisijske vrednosti EURO VI | Mejne vrednosti |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | Skupni ogljikovodiki (THC)
  (mg/kWh) | Nemetanski ogljikovodiki
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | Masa trdnih delcev
  (mg/kWh) | Število trdnih delcev
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Opomba:
  PI: prisilni vžig.
  CI: kompresijski vžig. |

(iii)

doda se naslednje:

„Mejne emisijske vrednosti EURO VI

Mejne vrednosti

CO

(mg/kWh)

Skupni ogljikovodiki (THC)

(mg/kWh)

Nemetanski ogljikovodiki

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
   (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

Masa trdnih delcev

(mg/kWh)

Število trdnih delcev

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Opomba:

PI: prisilni vžig.

CI: kompresijski vžig.

| (b) | Priloga III se spremeni:






  (i) | oddelek 2 se spremeni:






  — | v točki 2.1 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | Porazdelitev stroškov na težka vozila

  vsako vrsto vozil
  se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih

  različnih vrst
  vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka vozila, se lahko v ta namen prilagodijo z uporabo objektivno utemeljenih ‚ekvivalenčnih faktorjev‘, kot so tisti iz točke 4 (*1). [Sprememba 120] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Priloga III se spremeni:

(i)

oddelek 2 se spremeni:

—

v točki 2.1 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:

„—

Porazdelitev stroškov na težka vozila

  vsako vrsto vozil
  se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih

  različnih vrst
  vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka vozila, se lahko v ta namen prilagodijo z uporabo objektivno utemeljenih ‚ekvivalenčnih faktorjev‘, kot so tisti iz točke 4 (*1). [Sprememba 120]

| — | v točki 2.2 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | Takšni stroški se porazdelijo med težka vozila in preostali promet

  lahka vozila
  na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti iz točke 4.“; [Sprememba 121] |
| --- | --- | --- |

—

v točki 2.2 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:

„—

Takšni stroški se porazdelijo med težka vozila in preostali promet

  lahka vozila
  na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti iz točke 4.“; [Sprememba 121]

| (ii) | v oddelku 4 se naslov in prva alinea nadomestita z naslednjim:






  „4. | DELEŽ PROMETA TEŽKIH VOZIL, EKVIVALENČNI FAKTORJI IN MEHANIZEM POPRAVKOV






  — | Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo uporabljajo težka vozila.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

v oddelku 4 se naslov in prva alinea nadomestita z naslednjim:

„4.

—

Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo uporabljajo težka vozila.“;

| (c) | Priloga IIIa se nadomesti z naslednjim:
  „PRILOGA IIIa
  NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE
  V tej prilogi so določene najmanjše zahteve za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške in, kjer je primerno, za izračun najvišje pristojbine za zunanje stroške.
  1.   Deli zadevnega cestnega omrežja
  Država članica natančno določi del ali dele svojega cestnega omrežja, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške.

  Če država članica namerava zaračunavati pristojbine za zunanje stroške samo na delu ali delih omrežja, ki ga sestavljajo njen delež vseevropskega omrežja in njene avtoceste, se del ali deli izberejo potem, ko je bila opravljena ocena, v kateri je bilo ugotovljeno, da:







  — | vozila z uporabo cest, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, povzročajo škodo okolju, ki je večja od povprečne ocenjene škode v skladu s poročanjem o kakovosti zraka, nacionalnimi katastri emisij, obsegom prometa in, v primeru hrupa, v skladu z Direktivo 2002/49/ES, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Priloga IIIa se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIIa

NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

V tej prilogi so določene najmanjše zahteve za zaračunavanje pristojbin za zunanje stroške in, kjer je primerno, za izračun najvišje pristojbine za zunanje stroške.

1.   Deli zadevnega cestnega omrežja

Država članica natančno določi del ali dele svojega cestnega omrežja, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške.

Če država članica namerava zaračunavati pristojbine za zunanje stroške samo na delu ali delih omrežja, ki ga sestavljajo njen delež vseevropskega omrežja in njene avtoceste, se del ali deli izberejo potem, ko je bila opravljena ocena, v kateri je bilo ugotovljeno, da:

—

vozila z uporabo cest, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zunanje stroške, povzročajo škodo okolju, ki je večja od povprečne ocenjene škode v skladu s poročanjem o kakovosti zraka, nacionalnimi katastri emisij, obsegom prometa in, v primeru hrupa, v skladu z Direktivo 2002/49/ES, ali

| — | bi lahko imela uvedba pristojbin za zunanje stroške na drugih delih tako sestavljenega cestnega omrežja negativen vpliv na okolje ali varnost v prometu ali bi zaračunavanje in pobiranje pristojbin za zunanje stroške na njih povzročilo nesorazmerne stroške.
  [Sprememba 122] |
| --- | --- |

—

bi lahko imela uvedba pristojbin za zunanje stroške na drugih delih tako sestavljenega cestnega omrežja negativen vpliv na okolje ali varnost v prometu ali bi zaračunavanje in pobiranje pristojbin za zunanje stroške na njih povzročilo nesorazmerne stroške.
  [Sprememba 122]

2.   Zajeta vozila, ceste in časovna obdobja

Če država članica namerava zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb, Komisijo obvesti o klasifikaciji vozil, na podlagi katere se bo določilo razlikovanje cestnin. Komisijo obvesti tudi o lokaciji cest, na katerih se zaračunavajo višje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: primestne ceste (vključno z avtocestami)), in cest, na katerih se zaračunavajo nižje pristojbine za zunanje stroške (v nadaljnjem besedilu: medmestne ceste (vključno z avtocestami)).

Če je ustrezno, država članica Komisijo uradno obvesti tudi o natančnih časovnih obdobjih, ki ustrezajo nočnemu času, ko se lahko uvedejo višje pristojbine za zunanje stroške hrupa, da se upošteva večje motenje zaradi hrupa.

Klasifikacija cest kot primestnih cest (vključno z avtocestami) in medmestnih cest (vključno z avtocestami) ter opredelitev časovnih obdobij temeljita na objektivnih merilih glede na raven izpostavljenosti cest ter njihove okolice onesnaževanju, kot so gostota prebivalstva, letna povprečna onesnaženost zraka (zlasti s PM10 in NO2) ter število dni (za PM10) in ur (za NO2), ko so presežene mejne vrednosti, določene na podlagi Direktive 2008/50/ES. Uporabljena merila se vključijo v uradno obvestilo. [Sprememba 123]

3.   Znesek pristojbine

Ta oddelek se uporablja, kadar namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ za vsak razred vozila, vrsto ceste in časovno obdobje določi posamezen poseben znesek. Tarifna struktura je pregledna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike. Tarifno strukturo je treba objaviti dovolj zgodaj pred začetkom izvajanja. Vsi parametri, podatki in druge informacije, brez katerih razumevanje izračuna raznovrstnih elementov zunanjih stroškov ni mogoče, se objavijo.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ pri določanju pristojbin upošteva načelo učinkovitega oblikovanja cen, to je cen, ki so blizu mejnih družbenih stroškov uporabe vozila, ki se mu zaračuna pristojbina.

Pristojbine se določijo po tem, ko je bilo upoštevano tveganje preusmeritve prometa skupaj z morebitnimi negativnimi učinki na varnost v cestnem prometu, okolje in zastoje ter morebitne rešitve za ublažitev teh tveganj.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ spremlja učinkovitost tarifne sheme pri zmanjševanju okoljske škode zaradi cestnega prometa. Tarifno strukturo in posebni znesek pristojbine, določene za dani razred vozila, vrsto ceste in časovno obdobje po potrebi vsaki dve leti prilagaja spremembam povpraševanja po prevoznih storitvah in njihove ponudbe.

4.   Elementi zunanjih stroškov

4.1   Stroški onesnaževanja zraka zaradi prometa

Če namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb, navedena država članica ali po potrebi neodvisni organ izračuna stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, tako da uporabi naslednjo formulo:

Image 1

pri čemer:

| — | PCVij | = | stroški onesnaževanja zraka vozila razreda i na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila), |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | faktor emisije onesnaževala k in razred vozila i (gram/prevoženi kilometer vozila), |
| — | PCjk | = | denarna vrednost stroškov onesnaževala k za vrsto ceste j (euro/gram). |

—

PCVij

=

stroški onesnaževanja zraka vozila razreda i na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila),

—

EFik

=

faktor emisije onesnaževala k in razred vozila i (gram/prevoženi kilometer vozila),

—

PCjk

=

denarna vrednost stroškov onesnaževala k za vrsto ceste j (euro/gram).

Faktorji emisije so isti, kot jih uporabljajo države članice pri določanju nacionalnih katastrov emisij, opredeljenih v Direktivi (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka (*2) (to zahteva uporabo priročnika EMEP/EEA o evidencah emisij onesnaževal zraka) (*3). Denarno vrednost stroškov onesnaževal oceni država članica ali po potrebi neodvisni organ iz člena 7c(4), pri čemer uporabi znanstveno dokazane metode.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ lahko za izračun vrednosti stroškov onesnaževanja zraka uporabi znanstveno dokazane metode, pri čemer uporabi podatke meritev onesnaževal zraka in lokalno vrednost denarne vrednosti stroškov onesnaževal.

4.2   Stroški obremenitve s hrupom zaradi prometa

Če namerava država članica zaračunavati pristojbine za zunanje stroške, ki so višje od referenčnih vrednosti, navedenih v Prilogi IIIb, zadevna država članica ali po potrebi neodvisni organ izračuna stroške obremenitve s hrupom zaradi prometa, ki se lahko zaračunajo, tako da uporabi naslednjo formulo:

Image 2

pri čemer:

| — | NCVj | pomeni stroške obremenitve s hrupom težkega tovornega vozila na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila), |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk | pomeni stroške obremenitve s hrupom na osebo, izpostavljeno na vrsti ceste j ravni hrupa k (euro/osebo), |
| — | POPk | pomeni prebivalstvo, izpostavljeno dnevni ravni hrupa k na kilometer (oseba/kilometer), |
| — | WADT | pomeni ponderirani povprečni dnevni promet (ekvivalent osebnih vozil), |
| — | a in b | pomenita utežna faktorja, ki ju država članica določi tako, da ponderirana povprečna pristojbina za hrup na število prevoženih kilometrov ustreza NCVj (dnevno). |

—

NCVj

pomeni stroške obremenitve s hrupom težkega tovornega vozila na cesti vrste j (euro/prevoženi kilometer vozila),

—

NCjk

pomeni stroške obremenitve s hrupom na osebo, izpostavljeno na vrsti ceste j ravni hrupa k (euro/osebo),

—

POPk

pomeni prebivalstvo, izpostavljeno dnevni ravni hrupa k na kilometer (oseba/kilometer),

—

WADT

pomeni ponderirani povprečni dnevni promet (ekvivalent osebnih vozil),

—

a in b

pomenita utežna faktorja, ki ju država članica določi tako, da ponderirana povprečna pristojbina za hrup na število prevoženih kilometrov ustreza NCVj (dnevno).

Obremenitev s hrupom zaradi prometa se nanaša na vpliv hrupa na zdravje državljanov ob cesti.

Prebivalstvo, izpostavljeno ravni hrupa k, se upošteva skladno s strateškimi kartami hrupa, oblikovanimi v skladu s členom 7 Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

Stroške obremenitve s hrupom na osebo, izpostavljeno ravni hrupa k, oceni država članica ali po potrebi neodvisni organ, pri čemer uporabi znanstveno dokazane metode.

Za ponderirani povprečni dnevni promet se med težkimi tovornimi vozili in osebnimi avtomobili uporabi ekvivalenčni faktor „e“, ki se izračuna na podlagi ravni emisij hrupa povprečnega avtomobila in povprečnega težkega tovornega vozila ter ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 540/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ravni hrupa motornih vozil in nadomestnih sistemih za dušenje zvoka ter o spremembi Direktive 2007/46/ES ter razveljavitvi Direktive 70/157/EGS.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ lahko določi različne pristojbine za obremenitev s hrupom, da nagradi uporabnike tišjih vozil, če to ne pomeni diskriminacije tujih vozil.

(*2)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1)."

(*3)  Metodologija Evropske agencije za okolje: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016."

(*4)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).“;"

| (d) | Priloga IIIb se nadomesti z naslednjim:
  „PRILOGA IIIb



  REFERENČNE



  NAJNIŽJE


  VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

  V tej prilogi so določene referenčne

  najnižje
  vrednosti pristojbine za zunanje stroške, vključno s stroški onesnaženosti zraka in hrupa. [Sprememba 126]

  Tabela 1: Referenčne

  Najnižje
  vrednosti pristojbine za zunanje stroške za težka tovorna vozila [Sprememba 127]









  Razred vozila | Cent/prevoženi kilometer vozila | Primestne ceste (2) | Medmestne ceste (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila
  ne presega 14 ton
  ali ima dve osi. | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Onesnažuje manj kot EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila
  znaša med 14 in 28 tonami
  ali ima tri osi. | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Onesnažuje manj kot EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila
  znaša med 28 in 40 tonami
  ali ima štiri osi. | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Onesnažuje manj kot EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila
  presega 40 ton
  ali ima pet ali več osi. | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Onesnažuje manj kot EURO VI | 2,5 | 0,3 |

(d)

Priloga IIIb se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIIb

REFERENČNE



  NAJNIŽJE


  VREDNOSTI PRISTOJBINE ZA ZUNANJE STROŠKE

V tej prilogi so določene referenčne

  najnižje
  vrednosti pristojbine za zunanje stroške, vključno s stroški onesnaženosti zraka in hrupa. [Sprememba 126]

Tabela 1: Referenčne

  Najnižje
  vrednosti pristojbine za zunanje stroške za težka tovorna vozila [Sprememba 127]

Razred vozila

Cent/prevoženi kilometer vozila

Primestne ceste (2)

Medmestne ceste (3)

Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila

ne presega 14 ton

ali ima dve osi.

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Onesnažuje manj kot EURO VI

2,5

0,3

Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila

znaša med 14 in 28 tonami

ali ima tri osi.

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Onesnažuje manj kot EURO VI

2,5

0,3

Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila

znaša med 28 in 40 tonami

ali ima štiri osi.

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Onesnažuje manj kot EURO VI

2,5

0,3

Težko tovorno vozilo, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila

presega 40 ton

ali ima pet ali več osi.

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Onesnažuje manj kot EURO VI

2,5

0,3

Tabela 2: Referenčne

  Najnižje
  vrednosti pristojbine za zunanje stroške za avtobuse [Sprememba 128]

| Razred vozila | Cent/prevoženi kilometer vozila | Primestne ceste (4) | Medmestne ceste (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Avtobus, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila je 18 ton
  ali ima dve osi. | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Onesnažuje manj kot EURO VI | 1,4 | 0,2 |
| Avtobus, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila presega 18 ton
  ali ima tri osi ali več | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Onesnažuje manj kot EURO VI | 1,4 | 0,2 |

Razred vozila

Cent/prevoženi kilometer vozila

Primestne ceste (4)

Medmestne ceste (5)

Avtobus, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila je 18 ton

ali ima dve osi.

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Onesnažuje manj kot EURO VI

1,4

0,2

Avtobus, katerega največja dovoljena skupna masa naloženega vozila presega 18 ton

ali ima tri osi ali več

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Onesnažuje manj kot EURO VI

1,4

0,2

Vrednosti iz tabel 1 in 2 je mogoče na gorskih območjih in ob aglomeracijah pomnožiti s

  z referenčnim
  faktorjem do 2

  4
  , če je to upravičeno z manjšo razpršenostjo, nakloni cest, višino ali temperaturnimi inverzijami.
  Če obstajajo znanstveni dokazi o višjem gorskem ali aglomeracijskem faktorju, se lahko ta referenčna vrednost na podlagi podrobne utemeljitve poveča.
  “; [Sprememba 129]

Tabela 3: Najnižje vrednosti pristojbin za zunanje stroške za osebna vozila (cent/prevoženi kilometer vozila)

| Vozilo | Motor | Razred EURO | Primestno | Medmestno |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avtomobilski dizel | <1,4 l | Euro 2 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,6 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,3 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | 1,4 –2,0 l | Euro 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,8 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | >2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| Avtomobilski bencin | <1,4 l | Euro 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,5 | 0,2 |
| | 1,4 –2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,1 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |
| | >2,0 l | Euro 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,5 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |

Vozilo

Motor

Razred EURO

Primestno

Medmestno

Avtomobilski dizel

<1,4 l

Euro 2

1,9

0,9

Euro 3

1,6

0,9

Euro 4

1,3

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

1,4 –2,0 l

Euro 0

3,6

1,0

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,8

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

>2,0 l

Euro 0

3,9

1,3

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,9

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

Avtomobilski bencin

<1,4 l

Euro 0

3,7

2,4

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,5

0,2

Euro 6

0,5

0,2

1,4 –2,0 l

Euro 0

3,9

3,0

Euro 1

1,1

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

>2,0 l

Euro 0

4,0

3,0

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,5

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

[Sprememba 124]

Tabela 4: Najnižje vrednosti pristojbin za zunanje stroške za lahka vozila (cent/prevoženi kilometer vozila)

| Vozilo | Razred EURO | Primestno | Medmestno |
| --- | --- | --- | --- |
| Bencinsko lahko vozilo | Euro 1 | 2,4 | 0,7 |
| | Euro 2 | 1,9 | 0,4 |
| | Euro 3 | 1,8 | 0,4 |
| | Euro 4 | 1,7 | 0,3 |
| | Euro 5 | 1,6 | 0,3 |
| | Euro 6 | 1,6 | 0,3 |
| Dizelsko lahko vozilo | Euro 1 | 4,0 | 1,7 |
| | Euro 2 | 4,1 | 1,7 |
| | Euro 3 | 3,5 | 1,3 |
| | Euro 4 | 3,0 | 1,1 |
| | Euro 5 | 2,2 | 0,8 |
| | Euro 6 | 1,9 | 0,5 |

Vozilo

Razred EURO

Primestno

Medmestno

Bencinsko lahko vozilo

Euro 1

2,4

0,7

Euro 2

1,9

0,4

Euro 3

1,8

0,4

Euro 4

1,7

0,3

Euro 5

1,6

0,3

Euro 6

1,6

0,3

Dizelsko lahko vozilo

Euro 1

4,0

1,7

Euro 2

4,1

1,7

Euro 3

3,5

1,3

Euro 4

3,0

1,1

Euro 5

2,2

0,8

Euro 6

1,9

0,5

[Sprememba 125]

| (e) | v Prilogi IV se tabela „Kombinacije vozil (spojena vozila in cestni vlaki)“ nadomesti z naslednjim:
  „KOMBINACIJE VOZIL (SPOJENA VOZILA IN CESTNI VLAKI)









  Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem | Drugi sistemi vzmetenja vozne osi | Škodni razred |
| --- | --- | --- | --- |
| Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila (v tonah) | Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila (v tonah) | |
| Ne manj kot | Manj kot | Ne manj kot | Manj kot | |
| 2 + 1 osi | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 osi | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 osi | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 osi | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 osi |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 ali 9 osi |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III“; |

(e)

v Prilogi IV se tabela „Kombinacije vozil (spojena vozila in cestni vlaki)“ nadomesti z naslednjim:

„KOMBINACIJE VOZIL (SPOJENA VOZILA IN CESTNI VLAKI)

Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem

Drugi sistemi vzmetenja vozne osi

Škodni razred

Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila (v tonah)

Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila (v tonah)

Ne manj kot

Manj kot

Ne manj kot

Manj kot

2 + 1 osi

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 osi

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 osi

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 osi

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 osi

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 ali 9 osi

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III“;

| (ea) | v Prilogi IV se doda naslednji odstavek:


  „
  Za vsa motorna vozila na alternativna goriva se največja dovoljena teža poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv. Povečanje ne sme presegati 1 tone.“; [Sprememba 130] |
| --- | --- |

(ea)

v Prilogi IV se doda naslednji odstavek:

„
  Za vsa motorna vozila na alternativna goriva se največja dovoljena teža poveča za dodatno težo, potrebno za tehnologijo alternativnih goriv. Povečanje ne sme presegati 1 tone.“; [Sprememba 130]

| (2) | dodajo se priloge V, VI in VII:
  „PRILOGA V
  NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZASTOJE
  V tej prilogi so določene najmanjše zahteve za zaračunavanje pristojbine za zastoje.








  1. | Zajeti deli omrežja, na katerih se zaračunavajo pristojbine za zastoje, vozila in časovna obdobja
  Države članice natančno določijo:






  (a) | del ali dele svojega omrežja, ki ga sestavljajo njihovi deleži vseevropskega cestnega omrežja in njihove avtoceste iz člena 7(1), na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, v skladu s členom 7da(1) in (3); |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

dodajo se priloge V, VI in VII:

„PRILOGA V

NAJMANJŠE ZAHTEVE ZA ZARAČUNAVANJE PRISTOJBINE ZA ZASTOJE

V tej prilogi so določene najmanjše zahteve za zaračunavanje pristojbine za zastoje.

1.

Države članice natančno določijo:

(a)

del ali dele svojega omrežja, ki ga sestavljajo njihovi deleži vseevropskega cestnega omrežja in njihove avtoceste iz člena 7(1), na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, v skladu s členom 7da(1) in (3);

| (b) | klasifikacijo odsekov omrežja, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, kot ‚velemestni‘ in ‚nevelemestni‘. Države članice za določitev klasifikacije vsakega posameznega cestnega odseka uporabijo merila iz tabele 1.
  Tabela 1: Merila za klasifikacijo cest na omrežju iz točke (a) kot ‚velemestne‘ in ‚nevelemestne‘






  Kategorija ceste | Merilo za klasifikacijo |
| --- | --- | --- |
| ‚Velemestna‘ | Odseki omrežja, ki potekajo v okviru aglomeracij z 250 000  prebivalci ali več. |
| ‚Nevelemestna‘ | Odseki omrežja, ki ne štejejo za ‚velemestne‘. |

(b)

klasifikacijo odsekov omrežja, na katerih se zaračunava pristojbina za zastoje, kot ‚velemestni‘ in ‚nevelemestni‘. Države članice za določitev klasifikacije vsakega posameznega cestnega odseka uporabijo merila iz tabele 1.

Tabela 1: Merila za klasifikacijo cest na omrežju iz točke (a) kot ‚velemestne‘ in ‚nevelemestne‘

Kategorija ceste

Merilo za klasifikacijo

‚Velemestna‘

Odseki omrežja, ki potekajo v okviru aglomeracij z 250 000  prebivalci ali več.

‚Nevelemestna‘

Odseki omrežja, ki ne štejejo za ‚velemestne‘.

| (c) | obdobja, ko se zaračunava pristojbina, za vsak posamezni odsek. Kadar se v obdobju zaračunavanja pristojbin zaračunavajo različne ravni pristojbine, države članice natančno določijo začetek in konec vsakega posameznega obdobja, ko se zaračunava posebna pristojbina. |
| --- | --- |

(c)

obdobja, ko se zaračunava pristojbina, za vsak posamezni odsek. Kadar se v obdobju zaračunavanja pristojbin zaračunavajo različne ravni pristojbine, države članice natančno določijo začetek in konec vsakega posameznega obdobja, ko se zaračunava posebna pristojbina.

Države članice za določitev razmerja med ravnmi pristojbine za različne kategorije vozil uporabijo ekvivalenčne faktorje iz tabele 2.

Tabela 2: Ekvivalenčni faktorji za določitev razmerja med ravnmi pristojbine za zastoje za različne kategorije vozil

| Kategorija vozila | Ekvivalenčni faktor |
| --- | --- |
| Lahka vozila | 1 |
| Toga težka tovorna vozila | 1,9 |
| Avtobusi | 2,5

  1,5 |
| Spojena težka tovorna vozila | 2,9 |

Kategorija vozila

Ekvivalenčni faktor

Lahka vozila

1

Toga težka tovorna vozila

1,9

Avtobusi

2,5

  1,5

Spojena težka tovorna vozila

2,9

[Sprememba 131]

| 2. | Znesek pristojbine
  Država članica ali po potrebi neodvisni organ za vsak razred vozila, cestni odsek in časovno obdobje določi posamezen poseben znesek, določen v skladu z določbami iz oddelka 1 te priloge, ob upoštevanju ustrezne najvišje vrednosti iz tabele iz Priloge VI. Tarifna struktura je pregledna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike.
  Država članica dovolj zgodaj pred začetkom izvajanja pristojbine za zastoje objavi:






  (a) | vse parametre, podatke in druge informacije, brez katerih razumevanje določitve klasifikacije cest in vozil ter obdobij zaračunavanja pristojbine ni mogoče; |
| --- | --- | --- |

2.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ za vsak razred vozila, cestni odsek in časovno obdobje določi posamezen poseben znesek, določen v skladu z določbami iz oddelka 1 te priloge, ob upoštevanju ustrezne najvišje vrednosti iz tabele iz Priloge VI. Tarifna struktura je pregledna, objavljena in se pod enakimi pogoji uporablja za vse uporabnike.

Država članica dovolj zgodaj pred začetkom izvajanja pristojbine za zastoje objavi:

(a)

vse parametre, podatke in druge informacije, brez katerih razumevanje določitve klasifikacije cest in vozil ter obdobij zaračunavanja pristojbine ni mogoče;

| (b) | popoln opis pristojbin za zastoje, ki se zaračunavajo za vsako posamezno kategorijo vozila na vsakem posameznem cestnem odseku in za vsako posamezno časovno obdobje. |
| --- | --- |

(b)

popoln opis pristojbin za zastoje, ki se zaračunavajo za vsako posamezno kategorijo vozila na vsakem posameznem cestnem odseku in za vsako posamezno časovno obdobje.

Države članice dajo Komisiji na voljo vse informacije, ki se objavijo v skladu s točkama (a) in (b).

Pristojbine se določijo šele po tem, ko je bilo upoštevano tveganje preusmeritve prometa skupaj z morebitnimi negativnimi učinki na varnost v cestnem prometu, okolje in zastoje ter morebitne rešitve za ublažitev teh tveganj.

Država članica ali po potrebi neodvisni organ spremlja uspešnost tarifne sheme pri razbremenjevanju zastojev. Tarifno strukturo, obdobja zaračunavanja in posebni znesek pristojbine, določene za dani razred vozila, vrsto ceste in časovno obdobje po potrebi vsako leto prilagaja spremembam povpraševanja po prevoznih storitvah in njihove ponudbe.

PRILOGA VI

NAJVIŠJA RAVEN PRISTOJBINE ZA ZASTOJE

V tej prilogi so določene najvišje ravni pristojbine za zastoje.

Najvišje ravni iz naslednje tabele se uporabljajo za lahka vozila. Pristojbine za druge kategorije vozil se določijo tako, da se pristojbina, ki se zaračunava lahkim vozilom, pomnoži z ekvivalenčnimi faktorji iz tabele v Prilogi V.

Tabela: Najvišja raven pristojbine za zastoje za lahka vozila

| Cent/prevoženi kilometer vozila | Velemestne | Nevelemestne |
| --- | --- | --- |
| Avtoceste | 67 | 34 |
| Magistralne ceste | 198 | 66 |

Cent/prevoženi kilometer vozila

Velemestne

Nevelemestne

Avtoceste

67

34

Magistralne ceste

198

66

PRILOGA VII

RAZLIKOVANJE CESTNIN IN UPORABNIN ZA LAHKA VOZILA

V tej prilogi so določene kategorije emisij, v skladu s katerimi se razlikujejo cestnine in uporabnine.

Emisije onesnaževal se merijo v skladu z Uredbo Komisije (EU) .../... (*5).

Nižje stopnje se zaračunajo vsem osebnim vozilom in lahkim vozilom s specifičnimi emisijami CO2, kakor so izmerjene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (*6), nižjimi od ravni, ki ustrezajo veljavnim ciljem za celotni vozni park EU, določenim v Uredbi (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*7) in Uredbi (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*8).

Tabela: Kategorije emisij lahkih vozil

| Faktor skladnosti | 1,5 –2,1 | 1–1,5 | Nižji od 1 | Brezemisijska vozila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pristojbina na kilometer | 10 % pod najvišjo stopnjo | 20 % pod najvišjo stopnjo | 30 % pod najvišjo stopnjo | 75 % pod najvišjo stopnjo |

Faktor skladnosti

1,5 –2,1

1–1,5

Nižji od 1

Brezemisijska vozila

Pristojbina na kilometer

10 % pod najvišjo stopnjo

20 % pod najvišjo stopnjo

30 % pod najvišjo stopnjo

75 % pod najvišjo stopnjo

(*5)  Uredba Komisije (EU) .../... z dne XXX o spremembi Uredbe Komisije (EU) 2017/xxx in Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dejanskih emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil, ki nastajajo med vožnjo (Euro 6) [RDE 3] (UL L ..., ... 2017, str. ...)."

(*6)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1)."

(*7)  Uredba (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (UL L 140, 5.6.2009, str. 1)."

(*8)  Uredba (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (UL L 145, 31.5.2011, str. 1).“."

---

(*1)  Države članice lahko pri uporabi ekvivalenčnih faktorjev upoštevajo gradnjo cest, ki poteka v več fazah ali temelji na usmeritvi k dolgemu življenjskemu ciklu.“;

(*2)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

(*3)  Metodologija Evropske agencije za okolje: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016.

(*4)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).“;

(*5)  Uredba Komisije (EU) .../... z dne XXX o spremembi Uredbe Komisije (EU) 2017/xxx in Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dejanskih emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil, ki nastajajo med vožnjo (Euro 6) [RDE 3] (UL L ..., ... 2017, str. ...).

(*6)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

(*7)  Uredba (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (UL L 140, 5.6.2009, str. 1).

(*8)  Uredba (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (UL L 145, 31.5.2011, str. 1).“.‘

---

(1)  Dopustna raven sestavine NO2 v mejni vrednosti NOx se lahko določi pozneje.“;

(2)  ‚Primestna‘ so območja z gostoto prebivalstva med 150 in 900 prebivalci/km2 (povprečna gostota prebivalstva je 300 prebivalcev/km2).

(3)  ‚Medmestna‘ so območja z gostoto prebivalstva, nižjo od 150 prebivalcev/km2.

(4)  ‚Primestna‘ so območja z gostoto prebivalstva med 150 in 900 prebivalci/km2 (povprečna gostota prebivalstva je 300 prebivalcev/km2).

(5)  ‚Medmestna‘ so območja z gostoto prebivalstva, nižjo od 150 prebivalcev/km2.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

Spodbujanje čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/33/ES o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/50)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (5) je Komisija napovedala, da je treba za izpolnitev zavez Unije, sprejetih na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo leta 2015 v Parizu, pospešiti razogljičenje v prometnem sektorju, emisije toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz prometa pa bi se zato morale vztrajno zmanjševati v smeri ničelnih emisij do sredine stoletja. Poleg tega je treba emisije onesnaževal zraka iz prometa, ki škodijo našemu zdravju, nemudoma izrazito zmanjšati. To se lahko doseže z nizom spodbud politike, vključno z javnim naročanjem čistih vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (5) je Komisija napovedala, da je treba za izpolnitev zavez Unije, sprejetih na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo leta 2015 v Parizu, pospešiti razogljičenje v prometnem sektorju, emisije toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz prometa pa bi se zato morale vztrajno zmanjševati v smeri ničelnih emisij do sredine stoletja. Poleg tega je treba emisije onesnaževal zraka iz prometa, ki škodijo našemu zdravju, nemudoma izrazito zmanjšati. To se lahko doseže z nizom spodbud politike, vključno z javnim naročanjem čistih vozil.

| (2) | V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (5) je Komisija napovedala, da je treba za izpolnitev zavez Unije, sprejetih na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo leta 2015 v Parizu, pospešiti razogljičenje v prometnem sektorju, emisije toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz prometa pa bi se zato morale vztrajno zmanjševati v smeri ničelnih emisij do sredine stoletja. Poleg tega je treba emisije onesnaževal zraka iz prometa, ki škodijo našemu zdravju
  in okolju
  , nemudoma izrazito zmanjšati. To se lahko doseže z nizom spodbud politike, vključno z 
  ukrepi, ki podpirajo prehod na javni prevoz, in
  javnim naročanjem čistih vozil. |
| --- | --- |

(2)

V Evropski strategiji za mobilnost z nizkimi emisijami (5) je Komisija napovedala, da je treba za izpolnitev zavez Unije, sprejetih na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo leta 2015 v Parizu, pospešiti razogljičenje v prometnem sektorju, emisije toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz prometa pa bi se zato morale vztrajno zmanjševati v smeri ničelnih emisij do sredine stoletja. Poleg tega je treba emisije onesnaževal zraka iz prometa, ki škodijo našemu zdravju
  in okolju
  , nemudoma izrazito zmanjšati. To se lahko doseže z nizom spodbud politike, vključno z 
  ukrepi, ki podpirajo prehod na javni prevoz, in
  javnim naročanjem čistih vozil.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije „Evropa v gibanju – agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“ (7), je ta predlog del drugega svežnja predlogov, ki bodo prispevali k prehodu Unije na nizkoemisijsko mobilnost. Ta sveženj, ki je predstavljen v sporočilu Komisije „Uresničevanje nizkoemisijske mobilnosti – Evropska unija, ki varuje planet, opolnomoča svoje potrošnike ter ščiti svojo industrijo in delavce“, vsebuje kombinacijo ukrepov, usmerjenih v ponudbo in povpraševanje, za usmeritev EU na pot k nizkoemisijski mobilnosti in za sočasno krepitev konkurenčnosti ekosistema mobilnosti EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije „Evropa v gibanju – agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“ (7), je ta predlog del drugega svežnja predlogov, ki bodo prispevali k prehodu Unije na nizkoemisijsko mobilnost. Ta sveženj, ki je predstavljen v sporočilu Komisije „Uresničevanje nizkoemisijske mobilnosti – Evropska unija, ki varuje planet, opolnomoča svoje potrošnike ter ščiti svojo industrijo in delavce“, vsebuje kombinacijo ukrepov, usmerjenih v ponudbo in povpraševanje, za usmeritev EU na pot k nizkoemisijski mobilnosti in za sočasno krepitev konkurenčnosti ekosistema mobilnosti EU.

| (4) | Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije „Evropa v gibanju – agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“ (7), je ta predlog del drugega svežnja predlogov, ki bodo prispevali k prehodu Unije na nizkoemisijsko mobilnost. Ta sveženj, ki je predstavljen v sporočilu Komisije „Uresničevanje nizkoemisijske mobilnosti – Evropska unija, ki varuje planet, opolnomoča svoje potrošnike ter ščiti svojo industrijo in delavce“, vsebuje kombinacijo ukrepov, usmerjenih v ponudbo in povpraševanje, za usmeritev EU na pot k nizkoemisijski mobilnosti in za sočasno krepitev konkurenčnosti ekosistema mobilnosti EU.
  Spodbujanje trajnostnih vozil bi moralo potekati skupaj z nadaljnjim razvojem javnega prevoza kot najhitrejšega in najbolj stroškovno učinkovitega načina za zmanjšanje števila vozil na cestah in posledično izboljšanje kakovosti zraka ter zmanjšanje emisij. |
| --- | --- |

(4)

Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije „Evropa v gibanju – agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“ (7), je ta predlog del drugega svežnja predlogov, ki bodo prispevali k prehodu Unije na nizkoemisijsko mobilnost. Ta sveženj, ki je predstavljen v sporočilu Komisije „Uresničevanje nizkoemisijske mobilnosti – Evropska unija, ki varuje planet, opolnomoča svoje potrošnike ter ščiti svojo industrijo in delavce“, vsebuje kombinacijo ukrepov, usmerjenih v ponudbo in povpraševanje, za usmeritev EU na pot k nizkoemisijski mobilnosti in za sočasno krepitev konkurenčnosti ekosistema mobilnosti EU.
  Spodbujanje trajnostnih vozil bi moralo potekati skupaj z nadaljnjim razvojem javnega prevoza kot najhitrejšega in najbolj stroškovno učinkovitega načina za zmanjšanje števila vozil na cestah in posledično izboljšanje kakovosti zraka ter zmanjšanje emisij.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Nove inovativne tehnologije pomagajo zniževati emisije iz vozil, s čimer podpirajo razogljičenje prometnega sektorja. Povečana uvedba nizkoemisijskih in brezemisijskih cestnih vozil bo
  zelo verjetno
  zmanjšala emisije CO2 in določene emisije onesnaževal (trdni delci, dušikovi oksidi in nemetanski ogljikovodiki) ter spodbujala konkurenčnost in rast evropske industrije na rastočih svetovnih trgih nizkoemisijskih in brezemisijskih vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Nove inovativne tehnologije pomagajo zniževati emisije iz vozil, s čimer podpirajo razogljičenje prometnega sektorja. Povečana uvedba nizkoemisijskih in brezemisijskih cestnih vozil bo
  zelo verjetno
  zmanjšala emisije CO2 in določene emisije onesnaževal (trdni delci, dušikovi oksidi in nemetanski ogljikovodiki) ter spodbujala konkurenčnost in rast evropske industrije na rastočih svetovnih trgih nizkoemisijskih in brezemisijskih vozil.

| (5) | Nove inovativne tehnologije pomagajo zniževati emisije iz vozil
  in zmanjšati obremenitev s hrupom
  , s čimer podpirajo razogljičenje prometnega sektorja. Povečana uvedba nizkoemisijskih in brezemisijskih cestnih vozil bo zmanjšala emisije CO2 in določene emisije onesnaževal (trdni delci, dušikovi oksidi in nemetanski ogljikovodiki) ter
  s tem izboljšala kakovost zraka v mestih in na drugih onesnaženih območjih, obenem pa bo
  spodbujala konkurenčnost in rast evropske industrije na rastočih svetovnih trgih nizkoemisijskih in brezemisijskih
  vozil in zagotavljala razvoj infrastrukture za alternativna goriva. Poleg tega mora biti načelo tehnološke nevtralnosti najbolj osnovno načelo vsakega prizadevanja za zagotavljanje in spodbujanje konkurenčnega okolja ter pospeševanje nadaljnjih raziskav in inovacij na tem področju. Da bi zmanjšali onesnaženost zraka in obremenitev s hrupom ter izpolnjevali standarde EU za kakovost zraka v mestih in na podeželju, so potrebne konkretne in ambiciozne politike in ukrepi, vključno z javnim naročanjem čistih vozil. |
| --- | --- |

(5)

Nove inovativne tehnologije pomagajo zniževati emisije iz vozil
  in zmanjšati obremenitev s hrupom
  , s čimer podpirajo razogljičenje prometnega sektorja. Povečana uvedba nizkoemisijskih in brezemisijskih cestnih vozil bo zmanjšala emisije CO2 in določene emisije onesnaževal (trdni delci, dušikovi oksidi in nemetanski ogljikovodiki) ter
  s tem izboljšala kakovost zraka v mestih in na drugih onesnaženih območjih, obenem pa bo
  spodbujala konkurenčnost in rast evropske industrije na rastočih svetovnih trgih nizkoemisijskih in brezemisijskih
  vozil in zagotavljala razvoj infrastrukture za alternativna goriva. Poleg tega mora biti načelo tehnološke nevtralnosti najbolj osnovno načelo vsakega prizadevanja za zagotavljanje in spodbujanje konkurenčnega okolja ter pospeševanje nadaljnjih raziskav in inovacij na tem področju. Da bi zmanjšali onesnaženost zraka in obremenitev s hrupom ter izpolnjevali standarde EU za kakovost zraka v mestih in na podeželju, so potrebne konkretne in ambiciozne politike in ukrepi, vključno z javnim naročanjem čistih vozil.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Ocene, kdaj bo dosežena pariteta cen med vozili z motorji z notranjim izgorevanjem in električnimi vozili z baterijo, se gibljejo med leti 2020 in 2028. Poleg tega so nekateri proizvajalci originalne opreme navedli primere, ko bo pariteta cen za nekatere nove modele dosežena leta 2020. Zaradi nižjih operativnih stroškov električnih vozil z baterijo bo pariteta celotnih stroškov lastništva dosežena pred pariteto nakupne cene, in sicer praviloma 2 do 6 let prej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Ocene, kdaj bo dosežena pariteta cen med vozili z motorji z notranjim izgorevanjem in električnimi vozili z baterijo, se gibljejo med leti 2020 in 2028. Poleg tega so nekateri proizvajalci originalne opreme navedli primere, ko bo pariteta cen za nekatere nove modele dosežena leta 2020. Zaradi nižjih operativnih stroškov električnih vozil z baterijo bo pariteta celotnih stroškov lastništva dosežena pred pariteto nakupne cene, in sicer praviloma 2 do 6 let prej.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Tržne napovedi kažejo, da naj bi se cena čistih vozil, na primer popolnoma električnih vozil, znatno znižala, tako da bodo po letu 2020 ti avtomobili zelo konkurenčni in celo cenejši od običajnih vozil, zlasti ob upoštevanju celotnih stroškov lastništva, saj se bo znižala cena baterij, zaradi nižjih stroškov goriva in nižjih stroškov vzdrževanja, povezanih z električnim vozilom, pa se bodo znižali tudi ostali stroški. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Tržne napovedi kažejo, da naj bi se cena čistih vozil, na primer popolnoma električnih vozil, znatno znižala, tako da bodo po letu 2020 ti avtomobili zelo konkurenčni in celo cenejši od običajnih vozil, zlasti ob upoštevanju celotnih stroškov lastništva, saj se bo znižala cena baterij, zaradi nižjih stroškov goriva in nižjih stroškov vzdrževanja, povezanih z električnim vozilom, pa se bodo znižali tudi ostali stroški.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Unija je ena izmed vodilnih regij za raziskave in ekološke inovacije visoke vrednosti, azijsko-pacifiška regija pa ima največje proizvajalce avtobusov in baterij. Na podoben način dogajanje na globalnem trgu električnih vozil z baterijo spodbujajo trgi na Kitajskem in v Združenih državah, ki skupaj predstavljajo približno 60 % svetovnega trga, delež Unije pa znaša 28 %. Zato je potreben ambiciozen okvir politike Unije, s katerim bi pospeševali inovacije in še naprej spodbujali konkurenčnost in rast evropske industrije na rastočem svetovnem trgu čistih vozil in povezane tehnološke infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Unija je ena izmed vodilnih regij za raziskave in ekološke inovacije visoke vrednosti, azijsko-pacifiška regija pa ima največje proizvajalce avtobusov in baterij. Na podoben način dogajanje na globalnem trgu električnih vozil z baterijo spodbujajo trgi na Kitajskem in v Združenih državah, ki skupaj predstavljajo približno 60 % svetovnega trga, delež Unije pa znaša 28 %. Zato je potreben ambiciozen okvir politike Unije, s katerim bi pospeševali inovacije in še naprej spodbujali konkurenčnost in rast evropske industrije na rastočem svetovnem trgu čistih vozil in povezane tehnološke infrastrukture.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | Unija mora povečati spodbude za tehnološki razvoj trajnostnih baterij, ki jih je mogoče reciklirati, pri njihovi proizvodnji pa bi bilo treba čim bolj zmanjšati vpliv na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5d)

Unija mora povečati spodbude za tehnološki razvoj trajnostnih baterij, ki jih je mogoče reciklirati, pri njihovi proizvodnji pa bi bilo treba čim bolj zmanjšati vpliv na okolje.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5e) | Da bi bile skladne s cilji trajnosti, bi morale biti baterije proizvedene s kar najmanj okoljskimi vplivi v Uniji in zunaj nje, zlasti kar zadeva postopke pridobivanja surovin, uporabljenih za izdelavo baterij. Upoštevati bi bilo treba emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo v celotnem proizvodnem postopku. Komisija bi morala v skladu z revizijo Direktive 2006/66/ES predlagati ambiciozne cilje v zvezi z možnostjo recikliranja baterij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5e)

Da bi bile skladne s cilji trajnosti, bi morale biti baterije proizvedene s kar najmanj okoljskimi vplivi v Uniji in zunaj nje, zlasti kar zadeva postopke pridobivanja surovin, uporabljenih za izdelavo baterij. Upoštevati bi bilo treba emisije toplogrednih plinov, ki nastanejo v celotnem proizvodnem postopku. Komisija bi morala v skladu z revizijo Direktive 2006/66/ES predlagati ambiciozne cilje v zvezi z možnostjo recikliranja baterij.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Javni organi
  lahko s svojo politiko javnega naročanja vzpostavijo in podpirajo trge inovativnih izdelkov in storitev. Direktivi 2014/24/EU (8) in 2014/25/EU (9) določata minimalna harmonizirana pravila javnega naročanja, s čimer harmonizirata načine, kako javni organi in nekateri subjekti javnih služb naročajo blago, delo in storitve. Zlasti postavljata splošne mejne vrednosti za obseg pogodb, za katere velja zakonodaja Unije, ki se uporabljajo tudi za direktivo o čistih vozilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Javni organi
  lahko s svojo politiko javnega naročanja vzpostavijo in podpirajo trge inovativnih izdelkov in storitev. Direktivi 2014/24/EU (8) in 2014/25/EU (9) določata minimalna harmonizirana pravila javnega naročanja, s čimer harmonizirata načine, kako javni organi in nekateri subjekti javnih služb naročajo blago, delo in storitve. Zlasti postavljata splošne mejne vrednosti za obseg pogodb, za katere velja zakonodaja Unije, ki se uporabljajo tudi za direktivo o čistih vozilih.

| (6) | Glede na to, da vladni izdatki za blago, delo in storitve predstavljajo približno 14 % BDP, kar je okrog 1,8 bilijona EUR letno,
  lahko
  javni organi
  s svojo politiko javnega naročanja vzpostavijo in podpirajo trge inovativnih izdelkov in storitev. Direktivi 2014/24/EU (8) in 2014/25/EU (9) določata minimalna harmonizirana pravila javnega naročanja, s čimer harmonizirata načine, kako javni organi in nekateri subjekti javnih služb naročajo blago, delo in storitve
  , skladno z okoljskimi zahtevami za kupljeno blago (vključno z vozili)
  . Zlasti postavljata splošne mejne vrednosti za obseg pogodb, za katere velja zakonodaja Unije, ki se uporabljajo tudi za direktivo o čistih vozilih.
  Da bi dosegli ta cilj, morajo biti določbe v direktivi jasne in pregledne, direktiva pa mora vsebovati tudi preprosto metodologijo za izračun ciljev v zvezi z javnimi naročili. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da vladni izdatki za blago, delo in storitve predstavljajo približno 14 % BDP, kar je okrog 1,8 bilijona EUR letno,
  lahko
  javni organi
  s svojo politiko javnega naročanja vzpostavijo in podpirajo trge inovativnih izdelkov in storitev. Direktivi 2014/24/EU (8) in 2014/25/EU (9) določata minimalna harmonizirana pravila javnega naročanja, s čimer harmonizirata načine, kako javni organi in nekateri subjekti javnih služb naročajo blago, delo in storitve
  , skladno z okoljskimi zahtevami za kupljeno blago (vključno z vozili)
  . Zlasti postavljata splošne mejne vrednosti za obseg pogodb, za katere velja zakonodaja Unije, ki se uporabljajo tudi za direktivo o čistih vozilih.
  Da bi dosegli ta cilj, morajo biti določbe v direktivi jasne in pregledne, direktiva pa mora vsebovati tudi preprosto metodologijo za izračun ciljev v zvezi z javnimi naročili.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Razpoložljivost infrastrukture za polnjenje in oskrbo je predpogoj za vsakršen prevoz z vozili na alternativna goriva, vključno z javnim prevozom. Zato bi bilo treba v Direktivi 2014/94/EU okrepiti vidike spodbujanja infrastrukture za alternativna goriva za javni prevoz. Če ne bo izvedena revizija, bo Komisija določila akcijski načrt za infrastrukturo javnega prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Razpoložljivost infrastrukture za polnjenje in oskrbo je predpogoj za vsakršen prevoz z vozili na alternativna goriva, vključno z javnim prevozom. Zato bi bilo treba v Direktivi 2014/94/EU okrepiti vidike spodbujanja infrastrukture za alternativna goriva za javni prevoz. Če ne bo izvedena revizija, bo Komisija določila akcijski načrt za infrastrukturo javnega prevoza.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Države članice bi morale imeti možnost, da operaterjem distribucijskih sistemov predpišejo, da morajo imeti v lasti, razvijati, voditi ali upravljati minimalno kritično število javnih polnilnih postaj za električna vozila, do katerih bi imeli prost dostop vsi dobavitelji električne energije, da se zagotovi zadostna razpoložljivost polnilnih mest. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Države članice bi morale imeti možnost, da operaterjem distribucijskih sistemov predpišejo, da morajo imeti v lasti, razvijati, voditi ali upravljati minimalno kritično število javnih polnilnih postaj za električna vozila, do katerih bi imeli prost dostop vsi dobavitelji električne energije, da se zagotovi zadostna razpoložljivost polnilnih mest.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6c) | Države članice bi bilo treba spodbujati, naj raziščejo možnosti, kako podpreti uporabo in zmanjšati stroške uporabe vozil z izjemno nizkimi emisijami v javnih službah, na primer z odobritvijo izjem ali olajšav pri obdavčitvi energije za vozila z izjemno nizkimi emisijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6c)

Države članice bi bilo treba spodbujati, naj raziščejo možnosti, kako podpreti uporabo in zmanjšati stroške uporabe vozil z izjemno nizkimi emisijami v javnih službah, na primer z odobritvijo izjem ali olajšav pri obdavčitvi energije za vozila z izjemno nizkimi emisijami.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Opravljena ocena učinka poudarja koristi spremembe splošnega pristopa k upravljanju javnega naročanja čistih vozil na ravni Unije. V primerjavi z internalizacijo zunanjih stroškov v splošnih odločitvah v zvezi z javnim naročanjem lahko določitev minimalnih ciljev za javno naročanje uspešno vodi k cilju spodbuditve tržne uvedbe čistih vozil, pri čemer se v vseh odločitvah glede javnega naročanja upošteva pomen okoljskih vidikov. Koristi na srednji in dolgi rok za evropske državljane in podjetja ta pristop v celoti upravičujejo, dokler se z njim za javne naročnike, naročnike in operaterje ne predpisuje določena tehnologija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Opravljena ocena učinka poudarja koristi spremembe splošnega pristopa k upravljanju javnega naročanja čistih vozil na ravni Unije. V primerjavi z internalizacijo zunanjih stroškov v splošnih odločitvah v zvezi z javnim naročanjem lahko določitev minimalnih ciljev za javno naročanje uspešno vodi k cilju spodbuditve tržne uvedbe čistih vozil, pri čemer se v vseh odločitvah glede javnega naročanja upošteva pomen okoljskih vidikov. Koristi na srednji in dolgi rok za evropske državljane in podjetja ta pristop v celoti upravičujejo, dokler se z njim za javne naročnike, naročnike in operaterje ne predpisuje določena tehnologija.

| (8) | Opravljena ocena učinka poudarja koristi spremembe splošnega pristopa k upravljanju javnega naročanja čistih
  in energijsko učinkovitih
  vozil na ravni Unije. V primerjavi z internalizacijo zunanjih stroškov v splošnih odločitvah v zvezi z javnim naročanjem lahko določitev minimalnih ciljev za javno naročanje uspešno vodi k cilju spodbuditve tržne uvedbe čistih vozil, pri čemer se v vseh odločitvah glede javnega naročanja upošteva pomen okoljskih vidikov. Koristi na srednji in dolgi rok za evropske državljane in podjetja ta pristop v celoti upravičujejo, dokler se z njim za javne naročnike, naročnike in operaterje ne predpisuje določena tehnologija. |
| --- | --- |

(8)

Opravljena ocena učinka poudarja koristi spremembe splošnega pristopa k upravljanju javnega naročanja čistih
  in energijsko učinkovitih
  vozil na ravni Unije. V primerjavi z internalizacijo zunanjih stroškov v splošnih odločitvah v zvezi z javnim naročanjem lahko določitev minimalnih ciljev za javno naročanje uspešno vodi k cilju spodbuditve tržne uvedbe čistih vozil, pri čemer se v vseh odločitvah glede javnega naročanja upošteva pomen okoljskih vidikov. Koristi na srednji in dolgi rok za evropske državljane in podjetja ta pristop v celoti upravičujejo, dokler se z njim za javne naročnike, naročnike in operaterje ne predpisuje določena tehnologija.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Razširitev področja uporabe Direktive z vključitvijo praks, kot so zakup, najem ali najemni nakup vozil ter pogodbe o izvajanju storitev javnega cestnega prevoza, cestnega prevoza potnikov za posebne namene, izrednega potniškega prevoza in najema avtobusov z voznikom kot tudi posebne poštarske in kurirske storitve ter storitve odvoza smeti, zagotavlja zajetje vseh relevantnih praks javnega naročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Razširitev področja uporabe Direktive z vključitvijo praks, kot so zakup, najem ali najemni nakup vozil ter pogodbe o izvajanju storitev javnega cestnega prevoza, cestnega prevoza potnikov za posebne namene, izrednega potniškega prevoza in najema avtobusov z voznikom kot tudi posebne poštarske in kurirske storitve ter storitve odvoza smeti, zagotavlja zajetje vseh relevantnih praks javnega naročanja.

| (9) | Razširitev področja uporabe Direktive z vključitvijo praks, kot so zakup, najem ali najemni nakup
  ter naknadno opremljanje
  vozil ter pogodbe o izvajanju storitev javnega cestnega prevoza, cestnega prevoza potnikov za posebne namene, izrednega potniškega prevoza in najema avtobusov z voznikom kot tudi posebne poštarske in kurirske storitve ter storitve odvoza smeti, zagotavlja zajetje vseh relevantnih praks javnega naročanja
  , ta direktiva pa ne bi smela z učinkom za nazaj vplivati na obstoječe pogodbe. Poleg tega bi morala Komisija preučiti izvedljivost čistega javnega naročanja pri drugih načinih prevoza. |
| --- | --- |

(9)

Razširitev področja uporabe Direktive z vključitvijo praks, kot so zakup, najem ali najemni nakup
  ter naknadno opremljanje
  vozil ter pogodbe o izvajanju storitev javnega cestnega prevoza, cestnega prevoza potnikov za posebne namene, izrednega potniškega prevoza in najema avtobusov z voznikom kot tudi posebne poštarske in kurirske storitve ter storitve odvoza smeti, zagotavlja zajetje vseh relevantnih praks javnega naročanja
  , ta direktiva pa ne bi smela z učinkom za nazaj vplivati na obstoječe pogodbe. Poleg tega bi morala Komisija preučiti izvedljivost čistega javnega naročanja pri drugih načinih prevoza.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Ključne zainteresirane strani na splošno podpirajo opredelitev čistih vozil, ki upošteva zahteve za zmanjšanje
  emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz lahkih in težkih vozil. Da se zagotovijo primerne spodbude za tržno uvedbo
  nizkoemisijskih
  in
  brezemisijskih
  vozil v Uniji, bi bilo treba določbe za njihovo javno naročanje iz te spremembe uskladiti z določbami zakonodaje Unije o vrednostih emisij CO2 za avtomobile in kombinirana vozila za obdobje po letu 2020 (10). Ukrepi, izvedeni v 
  okviru spremenjene Direktive
  , bodo prispevali k skladnosti z zahtevami iz teh standardov. Bolj ambiciozen pristop k javnemu naročanju
  lahko ustvari
  pomembno dodatno stimulacijo trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Ključne zainteresirane strani na splošno podpirajo opredelitev čistih vozil, ki upošteva zahteve za zmanjšanje
  emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz lahkih in težkih vozil. Da se zagotovijo primerne spodbude za tržno uvedbo
  nizkoemisijskih
  in
  brezemisijskih
  vozil v Uniji, bi bilo treba določbe za njihovo javno naročanje iz te spremembe uskladiti z določbami zakonodaje Unije o vrednostih emisij CO2 za avtomobile in kombinirana vozila za obdobje po letu 2020 (10). Ukrepi, izvedeni v 
  okviru spremenjene Direktive
  , bodo prispevali k skladnosti z zahtevami iz teh standardov. Bolj ambiciozen pristop k javnemu naročanju
  lahko ustvari
  pomembno dodatno stimulacijo trga.

| (10) | Spremenjena direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju
  emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz lahkih in težkih vozil. Da se zagotovijo primerne spodbude za tržno uvedbo
  brezemisijskih
  in
  nizkoemisijskih
  vozil v Uniji, bi bilo treba določbe za njihovo javno naročanje iz te spremembe uskladiti z določbami zakonodaje Unije o vrednostih emisij CO2 za avtomobile in kombinirana vozila za obdobje po letu 2020 (10). Ukrepi, izvedeni v 
  skladu s to direktivo
  , bodo prispevali
  tudi
  k skladnosti z zahtevami iz teh standardov
  ter olajšali razvoj polnilne infrastrukture
  . Bolj ambiciozen pristop k javnemu naročanju
  bo ustvaril
  pomembno dodatno stimulacijo trga. |
| --- | --- |

(10)

Spremenjena direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju
  emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka iz lahkih in težkih vozil. Da se zagotovijo primerne spodbude za tržno uvedbo
  brezemisijskih
  in
  nizkoemisijskih
  vozil v Uniji, bi bilo treba določbe za njihovo javno naročanje iz te spremembe uskladiti z določbami zakonodaje Unije o vrednostih emisij CO2 za avtomobile in kombinirana vozila za obdobje po letu 2020 (10). Ukrepi, izvedeni v 
  skladu s to direktivo
  , bodo prispevali
  tudi
  k skladnosti z zahtevami iz teh standardov
  ter olajšali razvoj polnilne infrastrukture
  . Bolj ambiciozen pristop k javnemu naročanju
  bo ustvaril
  pomembno dodatno stimulacijo trga.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Da bi dosegli izboljšanje kakovosti zraka v občinah, je ključnega pomena prenovitev voznega parka, da bo v skladu s standardi za čista vozila. Poleg tega načela krožnega gospodarstva zahtevajo podaljšanje življenjske dobe proizvodov. Zato se lahko tudi vozila, ki so bila naknadno opremljena, da bi izpolnjevala standarde za čista vozila, vštejejo v doseganje minimalnih ciljev javnega naročanja, določenih v tabelah 4 in 5 Priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Da bi dosegli izboljšanje kakovosti zraka v občinah, je ključnega pomena prenovitev voznega parka, da bo v skladu s standardi za čista vozila. Poleg tega načela krožnega gospodarstva zahtevajo podaljšanje življenjske dobe proizvodov. Zato se lahko tudi vozila, ki so bila naknadno opremljena, da bi izpolnjevala standarde za čista vozila, vštejejo v doseganje minimalnih ciljev javnega naročanja, določenih v tabelah 4 in 5 Priloge.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Tudi vozila z ničelnimi izpušnimi emisijami lahko pustijo velik okoljski odtis, in sicer zaradi proizvodnje sestavnih delov in možnosti recikliranja ali učinkovitosti proizvodnje goriva. Zato bi morale tehnologije, ki rešujejo ta izziv, na primer trajnostne baterije in baterije, primerne za recikliranje, imeti več podpore v smislu doseganja minimalnih ciljev javnega naročanja, navedenih v tabelah 4 in 5 Priloge. Raziskave in razvoj teh tehnologij bi bilo treba spodbujati tudi v drugih politikah Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Tudi vozila z ničelnimi izpušnimi emisijami lahko pustijo velik okoljski odtis, in sicer zaradi proizvodnje sestavnih delov in možnosti recikliranja ali učinkovitosti proizvodnje goriva. Zato bi morale tehnologije, ki rešujejo ta izziv, na primer trajnostne baterije in baterije, primerne za recikliranje, imeti več podpore v smislu doseganja minimalnih ciljev javnega naročanja, navedenih v tabelah 4 in 5 Priloge. Raziskave in razvoj teh tehnologij bi bilo treba spodbujati tudi v drugih politikah Unije.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10c) | Obračun emisij CO2 bi moral temeljiti na pristopu „od izvora do vozila“, da bi se pravično upoštevala celotna veriga oskrbe z gorivom od faze črpanja do izpušne cevi. Tako se bo zagotovilo natančnejše obračunavanje skupnih emisij določenega vozila. Zato bi morala Komisija najpozneje do 31. decembra 2022 določiti metodologijo za beleženje emisij „od izvora do vozila“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10c)

Obračun emisij CO2 bi moral temeljiti na pristopu „od izvora do vozila“, da bi se pravično upoštevala celotna veriga oskrbe z gorivom od faze črpanja do izpušne cevi. Tako se bo zagotovilo natančnejše obračunavanje skupnih emisij določenega vozila. Zato bi morala Komisija najpozneje do 31. decembra 2022 določiti metodologijo za beleženje emisij „od izvora do vozila“.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Lahka
  in težka vozila se uporabljajo za različne namene in dosegajo različne ravni tržne zrelosti, zato bi bilo koristno, da določbe o javnem naročanju te razlike upoštevajo.
  Ocena učinka izpostavlja dodano vrednost pristopa na osnovi alternativnih goriv, dokler se na ravni Unije ne določijo tehnološko nevtralne zahteve za emisije CO2 iz težkih vozil, ki jih Komisija namerava predlagati v prihodnje. Ocena učinka nadalje ugotavlja
  , da je za trge nizkoemisijskih in brezemisijskih mestnih avtobusov
  značilna večja zrelost
  , trgi nizkoemisijskih in brezemisijskih tovornih vozil pa so na
  zgodnji
  stopnji razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Lahka
  in težka vozila se uporabljajo za različne namene in dosegajo različne ravni tržne zrelosti, zato bi bilo koristno, da določbe o javnem naročanju te razlike upoštevajo.
  Ocena učinka izpostavlja dodano vrednost pristopa na osnovi alternativnih goriv, dokler se na ravni Unije ne določijo tehnološko nevtralne zahteve za emisije CO2 iz težkih vozil, ki jih Komisija namerava predlagati v prihodnje. Ocena učinka nadalje ugotavlja
  , da je za trge nizkoemisijskih in brezemisijskih mestnih avtobusov
  značilna večja zrelost
  , trgi nizkoemisijskih in brezemisijskih tovornih vozil pa so na
  zgodnji
  stopnji razvoja.

| (11) | Dvo- in trikolesna motorna vozila ter lahka
  in težka vozila se uporabljajo za različne namene in dosegajo različne ravni tržne zrelosti, zato bi bilo koristno, da določbe o javnem naročanju te razlike upoštevajo.
  Nadalje bi bilo treba ugotoviti
  , da je za trge nizkoemisijskih in brezemisijskih mestnih avtobusov
  značilen nedaven napredek
  , trgi nizkoemisijskih in brezemisijskih tovornih vozil pa so na
  začetni
  stopnji razvoja. |
| --- | --- |

(11)

Dvo- in trikolesna motorna vozila ter lahka
  in težka vozila se uporabljajo za različne namene in dosegajo različne ravni tržne zrelosti, zato bi bilo koristno, da določbe o javnem naročanju te razlike upoštevajo.
  Nadalje bi bilo treba ugotoviti
  , da je za trge nizkoemisijskih in brezemisijskih mestnih avtobusov
  značilen nedaven napredek
  , trgi nizkoemisijskih in brezemisijskih tovornih vozil pa so na
  začetni
  stopnji razvoja.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Potencial zmanjšanja emisij zgolj prek javnega naročanja je omejen, saj javni prevoz prispeva le majhen delež k emisijam iz prometnega sektorja. Zato bi bilo treba države članice spodbujati, da predpišejo nakup čistih vozil za lastnike drugih voznih parkov, kot so taksi službe, izposojevalnice avtomobilov in podjetja za skupinski prevoz. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Potencial zmanjšanja emisij zgolj prek javnega naročanja je omejen, saj javni prevoz prispeva le majhen delež k emisijam iz prometnega sektorja. Zato bi bilo treba države članice spodbujati, da predpišejo nakup čistih vozil za lastnike drugih voznih parkov, kot so taksi službe, izposojevalnice avtomobilov in podjetja za skupinski prevoz.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Določitev minimalnih zahtev za javno naročanje čistih vozil do leta 2025 in 2030 na ravni držav članic bi morala prispevati h gotovosti politike za trge, kjer so naložbe v nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost utemeljene. Minimalni cilji podpirajo oblikovanje trga v celotni Uniji. Zagotavljajo čas za prilagoditev postopkov javnega naročanja in jasne tržne signale. Ocena učinka ugotavlja, da države članice vse bolj določajo cilje, ki so odvisni od njihove gospodarske zmogljivosti in resnosti težave. Za različne države članice bi bilo treba oblikovati različne cilje v skladu z njihovo gospodarsko zmogljivostjo (bruto družbeni proizvod na prebivalca) in izpostavljenostjo onesnaževanju (gostota prebivalstva v mestih). Minimalne cilje javnega naročanja bi bilo treba dopolniti z obveznostjo za javne naročnike, naročnike in operaterje, da v svojih postopkih javnega naročanja upoštevajo zadevne energetske in okoljske vidike. Ozemeljska ocena učinka te spremenjene Direktive je pokazala, da bo učinek enakomerno porazdeljen med regijami v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Določitev minimalnih zahtev za javno naročanje čistih vozil do leta 2025 in 2030 na ravni držav članic bi morala prispevati h gotovosti politike za trge, kjer so naložbe v nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost utemeljene. Minimalni cilji podpirajo oblikovanje trga v celotni Uniji. Zagotavljajo čas za prilagoditev postopkov javnega naročanja in jasne tržne signale. Ocena učinka ugotavlja, da države članice vse bolj določajo cilje, ki so odvisni od njihove gospodarske zmogljivosti in resnosti težave. Za različne države članice bi bilo treba oblikovati različne cilje v skladu z njihovo gospodarsko zmogljivostjo (bruto družbeni proizvod na prebivalca) in izpostavljenostjo onesnaževanju (gostota prebivalstva v mestih). Minimalne cilje javnega naročanja bi bilo treba dopolniti z obveznostjo za javne naročnike, naročnike in operaterje, da v svojih postopkih javnega naročanja upoštevajo zadevne energetske in okoljske vidike. Ozemeljska ocena učinka te spremenjene Direktive je pokazala, da bo učinek enakomerno porazdeljen med regijami v Uniji.

| (12) | Določitev minimalnih zahtev za javno naročanje čistih vozil
  , ki jih je treba izpolniti
  do leta 2025 in 2030 na ravni držav članic, bi morala prispevati h gotovosti politike za trge, kjer so naložbe v nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost utemeljene. Minimalni cilji podpirajo oblikovanje trga v celotni Uniji. Zagotavljajo čas za prilagoditev postopkov javnega naročanja in jasne tržne signale. Ocena učinka ugotavlja, da države članice vse bolj določajo cilje, ki so odvisni od njihove gospodarske zmogljivosti in resnosti težave. Za različne države članice bi bilo treba oblikovati različne cilje v skladu z njihovo gospodarsko zmogljivostjo (bruto družbeni proizvod na prebivalca) in izpostavljenostjo onesnaževanju (gostota prebivalstva v mestih). Minimalne cilje javnega naročanja bi bilo treba dopolniti z obveznostjo za javne naročnike, naročnike in operaterje, da v svojih postopkih javnega naročanja upoštevajo zadevne energetske in okoljske vidike. Ozemeljska ocena učinka te spremenjene Direktive je pokazala, da bo učinek enakomerno porazdeljen med regijami v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Določitev minimalnih zahtev za javno naročanje čistih vozil
  , ki jih je treba izpolniti
  do leta 2025 in 2030 na ravni držav članic, bi morala prispevati h gotovosti politike za trge, kjer so naložbe v nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost utemeljene. Minimalni cilji podpirajo oblikovanje trga v celotni Uniji. Zagotavljajo čas za prilagoditev postopkov javnega naročanja in jasne tržne signale. Ocena učinka ugotavlja, da države članice vse bolj določajo cilje, ki so odvisni od njihove gospodarske zmogljivosti in resnosti težave. Za različne države članice bi bilo treba oblikovati različne cilje v skladu z njihovo gospodarsko zmogljivostjo (bruto družbeni proizvod na prebivalca) in izpostavljenostjo onesnaževanju (gostota prebivalstva v mestih). Minimalne cilje javnega naročanja bi bilo treba dopolniti z obveznostjo za javne naročnike, naročnike in operaterje, da v svojih postopkih javnega naročanja upoštevajo zadevne energetske in okoljske vidike. Ozemeljska ocena učinka te spremenjene Direktive je pokazala, da bo učinek enakomerno porazdeljen med regijami v Uniji.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Evropski parlament je v priporočilu z dne 4. aprila 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o meritvah emisij v avtomobilskem sektorju

   (10a)

  države članice pozval, naj spodbujajo politiko zelenih javnih naročil, tako da javni organi kupujejo vozila brez emisij in vozila z izjemno nizkimi emisijami za svoj vozni park ali za (delno) javne programe souporabe avtomobilov, da bi do leta 2035 postopno odpravili nove avtomobile z emisijami CO2; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Evropski parlament je v priporočilu z dne 4. aprila 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o meritvah emisij v avtomobilskem sektorju

   (10a)

  države članice pozval, naj spodbujajo politiko zelenih javnih naročil, tako da javni organi kupujejo vozila brez emisij in vozila z izjemno nizkimi emisijami za svoj vozni park ali za (delno) javne programe souporabe avtomobilov, da bi do leta 2035 postopno odpravili nove avtomobile z emisijami CO2;

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Največji učinek se lahko doseže, če je javno naročanje čistih vozil usmerjeno v območja z relativno visoko stopnjo onesnaženosti zraka. Javne organe v državah članicah se spodbuja, da se pri odločanju o doseganju svojih domačih minimalnih ciljev osredotočijo zlasti na takšna območja in da pri poročanju v okviru te spremenjene Direktive prikažejo povezane ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Največji učinek se lahko doseže, če je javno naročanje čistih vozil usmerjeno v območja z relativno visoko stopnjo onesnaženosti zraka. Javne organe v državah članicah se spodbuja, da se pri odločanju o doseganju svojih domačih minimalnih ciljev osredotočijo zlasti na takšna območja in da pri poročanju v okviru te spremenjene Direktive prikažejo povezane ukrepe.

| (13) | Največji učinek se lahko doseže, če je javno naročanje čistih vozil usmerjeno v območja z relativno visoko stopnjo onesnaženosti zraka
  in obremenitve s hrupom
  . Javne organe v državah članicah se spodbuja, da se pri odločanju o doseganju svojih domačih minimalnih ciljev osredotočijo zlasti na takšna območja in da pri poročanju v okviru te spremenjene Direktive prikažejo povezane ukrepe.
  Da bi preprečili nesorazmerno breme in izboljšali možne rezultate te direktive, bi bilo treba javnim organom zagotoviti ustrezno tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(13)

Največji učinek se lahko doseže, če je javno naročanje čistih vozil usmerjeno v območja z relativno visoko stopnjo onesnaženosti zraka
  in obremenitve s hrupom
  . Javne organe v državah članicah se spodbuja, da se pri odločanju o doseganju svojih domačih minimalnih ciljev osredotočijo zlasti na takšna območja in da pri poročanju v okviru te spremenjene Direktive prikažejo povezane ukrepe.
  Da bi preprečili nesorazmerno breme in izboljšali možne rezultate te direktive, bi bilo treba javnim organom zagotoviti ustrezno tehnično pomoč.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Spremenjena direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka ter k spodbujanju čistega javnega cestnega prevoza ter ne bi smela odvračati od razvoja čistega necestnega prevoza, kot so tramvaji in vozila za podzemno železnico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Spremenjena direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in onesnaževal zraka ter k spodbujanju čistega javnega cestnega prevoza ter ne bi smela odvračati od razvoja čistega necestnega prevoza, kot so tramvaji in vozila za podzemno železnico.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Doseganje mejnih vrednosti iz te direktive je težko dosegljivo brez razvoja proizvodov, ki jih je mogoče tržiti in so tehnično dovršeni. Komisija bi morala zaradi rednega ocenjevanja razvoja vsaki dve leti predložiti poročilo, v katerem preuči, ali so na voljo tržne rešitve za čista vozila. Nadalje bi morale Komisija in države članice uvesti večje finančne in nefinančne spodbude, da se ta čista vozila hitreje dajo na trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Doseganje mejnih vrednosti iz te direktive je težko dosegljivo brez razvoja proizvodov, ki jih je mogoče tržiti in so tehnično dovršeni. Komisija bi morala zaradi rednega ocenjevanja razvoja vsaki dve leti predložiti poročilo, v katerem preuči, ali so na voljo tržne rešitve za čista vozila. Nadalje bi morale Komisija in države članice uvesti večje finančne in nefinančne spodbude, da se ta čista vozila hitreje dajo na trg.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13c) | Ob upoštevanju pomembne razlike v finančnem manevrskem prostoru upravljavcev zasebnih prevoznih storitev za prevzem potencialno dražjih vozil na alternativna goriva bi bilo treba vzpostaviti mehanizme za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za javne in zasebne prevoznike v razpisnih postopkih ter da se stroški izpolnjevanja minimalnih ciljev javnih naročil, določenih v tej direktivi, ne bi prenesli na lokalne organe, zlasti za manjše občine, ali vodili k eksternalizaciji večjih stroškov z višjimi cenami vozovnic, višjimi lokalnimi davki ali zmanjšanjem storitev javnega prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13c)

Ob upoštevanju pomembne razlike v finančnem manevrskem prostoru upravljavcev zasebnih prevoznih storitev za prevzem potencialno dražjih vozil na alternativna goriva bi bilo treba vzpostaviti mehanizme za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za javne in zasebne prevoznike v razpisnih postopkih ter da se stroški izpolnjevanja minimalnih ciljev javnih naročil, določenih v tej direktivi, ne bi prenesli na lokalne organe, zlasti za manjše občine, ali vodili k eksternalizaciji večjih stroškov z višjimi cenami vozovnic, višjimi lokalnimi davki ali zmanjšanjem storitev javnega prevoza.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Poročanje o javnih naročilih v okviru te spremenjene Direktive bi moralo zagotoviti jasen pregled nad trgom, da se omogoči uspešno spremljanje izvajanja. Začeti bi se moralo
  z vmesnim
  poročilom leta 2023 in nadaljevati leta 2026 s prvim celovitim poročilom o doseganju minimalnih ciljev, potem pa vsaka tri leta. Za čim večje zmanjšanje upravnega bremena za posamezne javne organe in vzpostavitev uspešnega pregleda nad trgom bi bilo treba olajšati enostavno poročanje.
  Komisija bo v okviru enotnega besednjaka javnih naročil Unije zagotovila celovito poročanje o nizkoemisijskih in brezemisijskih vozilih ter drugih vozilih na alternativna goriva. Posebne kode v enotnem besednjaku javnih naročil bodo pomagale pri evidentiranju in spremljanju v okviru podatkovne baze portala dnevnih elektronskih javnih naročil (Tender Electronic Daily). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Poročanje o javnih naročilih v okviru te spremenjene Direktive bi moralo zagotoviti jasen pregled nad trgom, da se omogoči uspešno spremljanje izvajanja. Začeti bi se moralo
  z vmesnim
  poročilom leta 2023 in nadaljevati leta 2026 s prvim celovitim poročilom o doseganju minimalnih ciljev, potem pa vsaka tri leta. Za čim večje zmanjšanje upravnega bremena za posamezne javne organe in vzpostavitev uspešnega pregleda nad trgom bi bilo treba olajšati enostavno poročanje.
  Komisija bo v okviru enotnega besednjaka javnih naročil Unije zagotovila celovito poročanje o nizkoemisijskih in brezemisijskih vozilih ter drugih vozilih na alternativna goriva. Posebne kode v enotnem besednjaku javnih naročil bodo pomagale pri evidentiranju in spremljanju v okviru podatkovne baze portala dnevnih elektronskih javnih naročil (Tender Electronic Daily).

| (15) | Poročanje o javnih naročilih v okviru te spremenjene Direktive bi moralo zagotoviti jasen pregled nad trgom, da se omogoči uspešno spremljanje izvajanja. Začeti bi se moralo
  s predhodnim
  poročilom
  , ki bi ga države članice Komisiji predložile
  leta 2023
  v okviru poročil iz zakonodajnih aktov Unije o javnem naročanju in javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev,
  in nadaljevati leta 2026 s prvim celovitim poročilom o doseganju minimalnih ciljev, potem pa vsaka tri leta. Za čim večje zmanjšanje upravnega bremena za posamezne javne organe in vzpostavitev uspešnega pregleda nad trgom bi bilo treba olajšati enostavno poročanje.
  Ta poročila bi morala vsebovati informacije o ukrepih, sprejetih za izvajanje Direktive 2009/33/ES, in upoštevati kategorije iz enotnega besednjaka javnih naročil Unije. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predlagati redna poročila o izvajanju Direktive 2009/33/ES. Prav tako bi morala oceniti, ali bi bilo mogoče gradbene stroje vključiti v področje uporabe Direktive 2009/33/ES, in če da, oblikovati metodologijo za opredelitev „čistih gradbenih strojev“. |
| --- | --- |

(15)

Poročanje o javnih naročilih v okviru te spremenjene Direktive bi moralo zagotoviti jasen pregled nad trgom, da se omogoči uspešno spremljanje izvajanja. Začeti bi se moralo
  s predhodnim
  poročilom
  , ki bi ga države članice Komisiji predložile
  leta 2023
  v okviru poročil iz zakonodajnih aktov Unije o javnem naročanju in javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev,
  in nadaljevati leta 2026 s prvim celovitim poročilom o doseganju minimalnih ciljev, potem pa vsaka tri leta. Za čim večje zmanjšanje upravnega bremena za posamezne javne organe in vzpostavitev uspešnega pregleda nad trgom bi bilo treba olajšati enostavno poročanje.
  Ta poročila bi morala vsebovati informacije o ukrepih, sprejetih za izvajanje Direktive 2009/33/ES, in upoštevati kategorije iz enotnega besednjaka javnih naročil Unije. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predlagati redna poročila o izvajanju Direktive 2009/33/ES. Prav tako bi morala oceniti, ali bi bilo mogoče gradbene stroje vključiti v področje uporabe Direktive 2009/33/ES, in če da, oblikovati metodologijo za opredelitev „čistih gradbenih strojev“.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Komisija bi morala predlagati metodologijo za štetje emisij CO2 v življenjskem ciklu vozila in emisij CO2„od izvora do vozila“, da bi s točnim štetjem skupnih emisij določenega vozila, ki bi zajemalo celotno vrednostno verigo, zagotovila več informacij za prihodnje sprejemanje politike v sektorju. Komisija bi te emisije morala upoštevati pri reviziji Direktive 2009/33/ES in druge ustrezne zakonodaje, povezane z alternativnimi gorivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Komisija bi morala predlagati metodologijo za štetje emisij CO2 v življenjskem ciklu vozila in emisij CO2„od izvora do vozila“, da bi s točnim štetjem skupnih emisij določenega vozila, ki bi zajemalo celotno vrednostno verigo, zagotovila več informacij za prihodnje sprejemanje politike v sektorju. Komisija bi te emisije morala upoštevati pri reviziji Direktive 2009/33/ES in druge ustrezne zakonodaje, povezane z alternativnimi gorivi.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Dodatna podpora uvajanju čistih vozil na trg se lahko zagotovi s ciljnimi javnimi podpornimi ukrepi na nacionalni ravni in ravni Unije. To vključuje boljšo izmenjavo znanja in uskladitev javnega naročanja, da se zagotovijo aktivnosti v obsegu, ki je dovolj velik za znižanje stroškov in vplivanje na trg. Možnost javne podpore za spodbujanje razvoja infrastrukture, potrebne za distribucijo alternativnih goriv, je priznana v smernicah o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje od 2014 do 2020 (11). Vendar pa se bodo določbe Pogodbe, zlasti člena 107 in 108 Pogodbe, za tako javno podporo še naprej uporabljale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Dodatna podpora uvajanju čistih vozil na trg se lahko zagotovi s ciljnimi javnimi podpornimi ukrepi na nacionalni ravni in ravni Unije. To vključuje boljšo izmenjavo znanja in uskladitev javnega naročanja, da se zagotovijo aktivnosti v obsegu, ki je dovolj velik za znižanje stroškov in vplivanje na trg. Možnost javne podpore za spodbujanje razvoja infrastrukture, potrebne za distribucijo alternativnih goriv, je priznana v smernicah o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje od 2014 do 2020 (11). Vendar pa se bodo določbe Pogodbe, zlasti člena 107 in 108 Pogodbe, za tako javno podporo še naprej uporabljale.

| (16) | Dodatna podpora uvajanju čistih vozil na trg se lahko zagotovi s ciljnimi javnimi podpornimi ukrepi na nacionalni ravni in ravni Unije. To vključuje boljšo izmenjavo znanja in uskladitev javnega naročanja, da se zagotovijo aktivnosti v obsegu, ki je dovolj velik za znižanje stroškov in vplivanje na trg.
  Podobno bi bilo treba spodbujati regionalne poskusne projekte, zlasti če gre za povezavo podeželja in mestnih površin.
  Možnost javne podpore za spodbujanje razvoja infrastrukture, potrebne za distribucijo alternativnih goriv, je priznana v smernicah o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje od 2014 do 2020 (11). Vendar pa se bodo določbe Pogodbe, zlasti člena 107 in 108 Pogodbe, za tako javno podporo še naprej uporabljale. |
| --- | --- |

(16)

Dodatna podpora uvajanju čistih vozil na trg se lahko zagotovi s ciljnimi javnimi podpornimi ukrepi na nacionalni ravni in ravni Unije. To vključuje boljšo izmenjavo znanja in uskladitev javnega naročanja, da se zagotovijo aktivnosti v obsegu, ki je dovolj velik za znižanje stroškov in vplivanje na trg.
  Podobno bi bilo treba spodbujati regionalne poskusne projekte, zlasti če gre za povezavo podeželja in mestnih površin.
  Možnost javne podpore za spodbujanje razvoja infrastrukture, potrebne za distribucijo alternativnih goriv, je priznana v smernicah o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje od 2014 do 2020 (11). Vendar pa se bodo določbe Pogodbe, zlasti člena 107 in 108 Pogodbe, za tako javno podporo še naprej uporabljale.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Da bi dosegli nadaljnje zmanjšanje emisij in onesnaževal zraka, bi bilo treba države članice spodbujati, da po potrebi uporabljajo različne spodbude in mehanizme za razvoj voznega parka v drugih sektorjih, ki jih spremenjena direktiva ne ureja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Da bi dosegli nadaljnje zmanjšanje emisij in onesnaževal zraka, bi bilo treba države članice spodbujati, da po potrebi uporabljajo različne spodbude in mehanizme za razvoj voznega parka v drugih sektorjih, ki jih spremenjena direktiva ne ureja.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Države članice bi morale zagotoviti, da se stroški za izpolnjevanje minimalnih ciljev javnega naročanja, določenih v tej direktivi, ne prenašajo na lokalne organe in da imajo javni naročniki in naročniki na voljo dovolj finančnih sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Države članice bi morale zagotoviti, da se stroški za izpolnjevanje minimalnih ciljev javnega naročanja, določenih v tej direktivi, ne prenašajo na lokalne organe in da imajo javni naročniki in naročniki na voljo dovolj finančnih sredstev.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16c) | Ciljni podporni ukrepi za javno naročanje čistih vozil so nujno potrebni. Države članice morajo razširiti svoje finančne in nefinančne spodbude za hitrejše uvajanje čistih vozil na trg, da bodo pomagale doseči cilje te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16c)

Ciljni podporni ukrepi za javno naročanje čistih vozil so nujno potrebni. Države članice morajo razširiti svoje finančne in nefinančne spodbude za hitrejše uvajanje čistih vozil na trg, da bodo pomagale doseči cilje te direktive.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16d) | Uresničevanje minimalnih ciljev javnega naročanja za lahka in težka vozila, ki se uvajajo s to direktivo, bo zahtevalo dodatna finančna sredstva za javne naročnike in naročnike. V proračunski in finančni politiki Unije po letu 2020 bi bilo zato treba predvideti zadostno finančno podporo za javne naročnike in naročnike. To bi se moralo odražati v prihodnjem večletnem finančnem okviru in v pravilih o vzdržnih financah in finančnih institucijah Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16d)

Uresničevanje minimalnih ciljev javnega naročanja za lahka in težka vozila, ki se uvajajo s to direktivo, bo zahtevalo dodatna finančna sredstva za javne naročnike in naročnike. V proračunski in finančni politiki Unije po letu 2020 bi bilo zato treba predvideti zadostno finančno podporo za javne naročnike in naročnike. To bi se moralo odražati v prihodnjem večletnem finančnem okviru in v pravilih o vzdržnih financah in finančnih institucijah Unije.

Sprememba 34

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16e) | Da bi zagotovili spodbude za javne organe, da kupijo čista vozila, in za države članice, da vlagajo v uvedbo infrastrukture za alternativna goriva, in da bi se preprečilo tveganje, da bi se zaradi takšnih nakupov zvišale cene za potnike, bi morala proračunska in finančna politika Unije po letu 2020 zagotoviti podporo za naročnike. To bi se moralo odražati v prihodnjem večletnem finančnem okviru in pravilih o vzdržnih financah in finančnih institucijah Unije. Poleg tega bi morale države članice razširiti finančne in nefinančne spodbude ter načrtovati okoljske revizije, da bi pospešile tržno uvedbo čistih vozil. Ta prizadevanja bodo zmanjšala velike začetne naložbe v infrastrukturne spremembe in podprla razogljičenje prometa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16e)

Da bi zagotovili spodbude za javne organe, da kupijo čista vozila, in za države članice, da vlagajo v uvedbo infrastrukture za alternativna goriva, in da bi se preprečilo tveganje, da bi se zaradi takšnih nakupov zvišale cene za potnike, bi morala proračunska in finančna politika Unije po letu 2020 zagotoviti podporo za naročnike. To bi se moralo odražati v prihodnjem večletnem finančnem okviru in pravilih o vzdržnih financah in finančnih institucijah Unije. Poleg tega bi morale države članice razširiti finančne in nefinančne spodbude ter načrtovati okoljske revizije, da bi pospešile tržno uvedbo čistih vozil. Ta prizadevanja bodo zmanjšala velike začetne naložbe v infrastrukturne spremembe in podprla razogljičenje prometa.

Sprememba 35

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16f) | V skladu z veljavnim večletnim finančnem okvirom ima Unija na voljo celo vrsto različnih skladov za zagotavljanje podpore državam članicam, lokalnim organom in zadevnim operaterjem pri prehodu na trajnostno mobilnost. V obdobju 2014–2020 je Unija namenila 13,7  milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje mobilnosti v mestih. V okviru programa Unije za raziskave Obzorje 2020 bo zagotovljenih približno 200 milijonov EUR za mobilnost v mestih in 650 milijonov EUR za pametna mesta, v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope pa približno 200 milijonov EUR za razpise za zbiranje predlogov za urbana vozlišča. Med naslednjim večletnim finančnim okvirom bi morale Komisija in države članice še naprej podpirati projekte trajnostne mobilnosti v mestih ter krepiti potrebne sinergije med različnimi viri in programi financiranja. Zlasti je treba okrepiti povezave med mobilnostjo v mestih, novo digitalno agendo in energetsko unijo, na primer možnost, da se v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope financirajo sinergijski projekti s posebno stopnjo sofinanciranja za prometne projekte z elementi, povezanimi z energijo in telekomunikacijami, ki imajo velik potencial za mestne projekte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16f)

V skladu z veljavnim večletnim finančnem okvirom ima Unija na voljo celo vrsto različnih skladov za zagotavljanje podpore državam članicam, lokalnim organom in zadevnim operaterjem pri prehodu na trajnostno mobilnost. V obdobju 2014–2020 je Unija namenila 13,7  milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za financiranje mobilnosti v mestih. V okviru programa Unije za raziskave Obzorje 2020 bo zagotovljenih približno 200 milijonov EUR za mobilnost v mestih in 650 milijonov EUR za pametna mesta, v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope pa približno 200 milijonov EUR za razpise za zbiranje predlogov za urbana vozlišča. Med naslednjim večletnim finančnim okvirom bi morale Komisija in države članice še naprej podpirati projekte trajnostne mobilnosti v mestih ter krepiti potrebne sinergije med različnimi viri in programi financiranja. Zlasti je treba okrepiti povezave med mobilnostjo v mestih, novo digitalno agendo in energetsko unijo, na primer možnost, da se v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope financirajo sinergijski projekti s posebno stopnjo sofinanciranja za prometne projekte z elementi, povezanimi z energijo in telekomunikacijami, ki imajo velik potencial za mestne projekte.

Sprememba 36

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16 g) | Spodbujati bi bilo treba bolj ciljno usmerjeno uporabo finančnih instrumentov Unije, kot je Evropski sklad za strateške naložbe ali program Evropske investicijske banke za čistejši promet, kar lahko omogoči financiranje voznih parkov in opreme. V ta namen bi bilo treba povečati razpoložljivost tehničnih in finančnih svetovalnih služb za lokalne organe in operaterje, na primer prek Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe, JASPERS, JESSICA, ali finančnega instrumenta – Compass, da bi ti okrepili svojo institucionalno zmogljivost, izboljšali pripravo in izvajanje projektov ter dosegli optimalno rabo sredstev Unije in finančnih instrumentov, vključno z instrumenti za zmanjšanje tveganja pri inovativnih javnih razpisih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16 g)

Spodbujati bi bilo treba bolj ciljno usmerjeno uporabo finančnih instrumentov Unije, kot je Evropski sklad za strateške naložbe ali program Evropske investicijske banke za čistejši promet, kar lahko omogoči financiranje voznih parkov in opreme. V ta namen bi bilo treba povečati razpoložljivost tehničnih in finančnih svetovalnih služb za lokalne organe in operaterje, na primer prek Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe, JASPERS, JESSICA, ali finančnega instrumenta – Compass, da bi ti okrepili svojo institucionalno zmogljivost, izboljšali pripravo in izvajanje projektov ter dosegli optimalno rabo sredstev Unije in finančnih instrumentov, vključno z instrumenti za zmanjšanje tveganja pri inovativnih javnih razpisih.

Sprememba 37

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16h) | Javne organe bi bilo treba tudi spodbujati, naj pri nabavi vozil sledijo merilu ekonomsko najugodnejše ponudbe, kot je opisano v členu 82 Direktive 2014/25/EU, pri čemer naj upoštevajo stroškovno učinkovitost v celotni življenjski dobi vozila, pa tudi okoljske in socialne vidike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16h)

Javne organe bi bilo treba tudi spodbujati, naj pri nabavi vozil sledijo merilu ekonomsko najugodnejše ponudbe, kot je opisano v členu 82 Direktive 2014/25/EU, pri čemer naj upoštevajo stroškovno učinkovitost v celotni življenjski dobi vozila, pa tudi okoljske in socialne vidike.

Sprememba 38

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16i) | Da bi čim bolj povečali učinek naložb, je treba bolje uskladiti mobilnost in urbanistično načrtovanje, na primer prek uporabe načrtov za trajnostno mobilnost v mestih. Načrti za trajnostno mobilnost v mestih se oblikujejo po posameznih področjih politik in v sodelovanju z različnimi ravnmi upravljanja ter združujejo različne načine prevoza, varnost v cestnem prometu, dostavo tovora, upravljanje mobilnosti in pametne prevozne sisteme. Ti načrti lahko imajo pomembno vlogo pri doseganju ciljev Unije glede emisij CO2 ter zmanjševanju hrupa in onesnaženja. Zato bi bilo treba njihovo uporabo upoštevati kot pomemben element pri financiranju projektov Unije na področju mestnega prometa, vključno z izvajanjem te spremenjene direktive. Komisija bi morala glede tega pristojnim organom zagotoviti potrebno svetovanje in tehnično podporo pri oblikovanju načrtov, in sicer ob polnem upoštevanju načela subsidiarnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16i)

Da bi čim bolj povečali učinek naložb, je treba bolje uskladiti mobilnost in urbanistično načrtovanje, na primer prek uporabe načrtov za trajnostno mobilnost v mestih. Načrti za trajnostno mobilnost v mestih se oblikujejo po posameznih področjih politik in v sodelovanju z različnimi ravnmi upravljanja ter združujejo različne načine prevoza, varnost v cestnem prometu, dostavo tovora, upravljanje mobilnosti in pametne prevozne sisteme. Ti načrti lahko imajo pomembno vlogo pri doseganju ciljev Unije glede emisij CO2 ter zmanjševanju hrupa in onesnaženja. Zato bi bilo treba njihovo uporabo upoštevati kot pomemben element pri financiranju projektov Unije na področju mestnega prometa, vključno z izvajanjem te spremenjene direktive. Komisija bi morala glede tega pristojnim organom zagotoviti potrebno svetovanje in tehnično podporo pri oblikovanju načrtov, in sicer ob polnem upoštevanju načela subsidiarnosti.

Sprememba 39

Predlog direktive

Uvodna izjava 16 j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16j) | Javna naročila podpirajo uvajanje čistih vozil in spodbujajo nove oblike mobilnosti. Medtem ko se bodo zagotavljale spodbude za čista vozila in pospeševal razvoj infrastrukture na mestnih območjih, bo digitalizacija izboljšala učinkovitost potniškega in tovornega prometa. Multimodalna in skupna mobilnost ter integrirane rešitve za nakup vozovnic so ključne pri prehodu na mobilnost kot storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16j)

Javna naročila podpirajo uvajanje čistih vozil in spodbujajo nove oblike mobilnosti. Medtem ko se bodo zagotavljale spodbude za čista vozila in pospeševal razvoj infrastrukture na mestnih območjih, bo digitalizacija izboljšala učinkovitost potniškega in tovornega prometa. Multimodalna in skupna mobilnost ter integrirane rešitve za nakup vozovnic so ključne pri prehodu na mobilnost kot storitev.

Sprememba 40

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Da se dosežejo cilji te Direktive, bi se v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije moralo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov, da se posodobijo določbe v zvezi s standardi za emisije CO2 za težka vozila, in sicer za obdobje petih let, ki se začne [prosimo, vstavite začetek veljavnosti]. To obdobje bi se moralo samodejno podaljševati za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotuje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Da se dosežejo cilji te Direktive, bi se v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije moralo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov, da se posodobijo določbe v zvezi s standardi za emisije CO2 za težka vozila, in sicer za obdobje petih let, ki se začne [prosimo, vstavite začetek veljavnosti]. To obdobje bi se moralo samodejno podaljševati za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotuje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

črtano

Sprememba 41

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (1a)

  bi bilo treba dati poseben poudarek spremljanju učinkov zakonodaje Unije. Osnova za oceno učinka morebitnih nadaljnjih ukrepov bi morala biti ocena Direktive 2009/33/ES. Komisija bi zato morala na podlagi najboljših in najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov oceniti, ali je treba navedeno direktivo pregledati ob upoštevanju emisij CO2 iz življenjskega cikla vozila in emisij CO2„od izvora do vozila“, s čimer bi zagotovili preglednost in odgovornost glede izpolnjevanja ciljev politike, po potrebi pa bi morala predlagati spremembe. Komisija bi morala v zvezi s tem po potrebi pregledati tudi drugo zakonodajo, povezano z alternativnimi gorivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (1a)

  bi bilo treba dati poseben poudarek spremljanju učinkov zakonodaje Unije. Osnova za oceno učinka morebitnih nadaljnjih ukrepov bi morala biti ocena Direktive 2009/33/ES. Komisija bi zato morala na podlagi najboljših in najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov oceniti, ali je treba navedeno direktivo pregledati ob upoštevanju emisij CO2 iz življenjskega cikla vozila in emisij CO2„od izvora do vozila“, s čimer bi zagotovili preglednost in odgovornost glede izpolnjevanja ciljev politike, po potrebi pa bi morala predlagati spremembe. Komisija bi morala v zvezi s tem po potrebi pregledati tudi drugo zakonodajo, povezano z alternativnimi gorivi.

Sprememba 42

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Velik delež javnih naročil za prevoz je povezan z organi lokalnega javnega prevoza, ki so večinoma v rokah lokalnih organov z omejenimi finančnimi sredstvi. Pravila o javnem naročanju čistih vozil zato ne bi smela povzročati večjega dodatnega finančnega bremena in eksternaliziranja nastalih višjih stroškov zaradi višjih cen vozovnic, višjih lokalnih davkov ali zmanjšanja javnega prevoza. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Velik delež javnih naročil za prevoz je povezan z organi lokalnega javnega prevoza, ki so večinoma v rokah lokalnih organov z omejenimi finančnimi sredstvi. Pravila o javnem naročanju čistih vozil zato ne bi smela povzročati večjega dodatnega finančnega bremena in eksternaliziranja nastalih višjih stroškov zaradi višjih cen vozovnic, višjih lokalnih davkov ali zmanjšanja javnega prevoza.

Sprememba 43

Predlog direktive

Uvodna izjava 18 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18c) | Unija mora zaščititi proizvajalce EU pred nepošteno konkurenco v tretjih državah, kjer proizvajalci EU nimajo dostopa do razpisov o oddaji javnih naročil za nakup, zakup, najem ali najemni nakup vozil za cestni prevoz. Zato bi morala Komisija preučiti prakse nepoštene konkurence v tretjih državah in uvesti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zaščitila evropsko industrijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18c)

Unija mora zaščititi proizvajalce EU pred nepošteno konkurenco v tretjih državah, kjer proizvajalci EU nimajo dostopa do razpisov o oddaji javnih naročil za nakup, zakup, najem ali najemni nakup vozil za cestni prevoz. Zato bi morala Komisija preučiti prakse nepoštene konkurence v tretjih državah in uvesti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zaščitila evropsko industrijo.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Direktiva 2009/33/ES

Title

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Direktiva 2009/33/
  EU
  o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti | Direktiva 2009/33/
  ES
  o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz
  pri javnem naročanju
  v podporo nizkoemisijski mobilnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Direktiva 2009/33/
  EU
  o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti

Direktiva 2009/33/
  ES
  o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz
  pri javnem naročanju
  v podporo nizkoemisijski mobilnosti

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 1 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | člen 1(1) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(1a)

Ta direktiva zahteva, da pogodbeni organi, naročniki in nekateri operaterji pri nakupu vozil za cestni prevoz upoštevajo energetske in okoljske vplive med življenjsko dobo vozil, vključno s porabo energije ter emisijami CO2 in nekaterih onesnaževal, da bi spodbudili trg čistih in energetsko učinkovitih vozil in izboljšali prispevek prevoznega sektorja k okoljski, podnebni in energetski politiki
  Skupnosti
  .

„Ta direktiva zahteva, da pogodbeni organi, naročniki in nekateri operaterji pri nakupu
  , zakupu, najemu ali najemnem nakupu
  vozil za cestni prevoz upoštevajo energetske in okoljske vplive med življenjsko dobo vozil, vključno s porabo energije ter emisijami CO2 in nekaterih onesnaževal, da bi spodbudili trg čistih in energetsko učinkovitih vozil in izboljšali prispevek prevoznega sektorja k okoljski, podnebni in energetski politiki
  Unije
  .“.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 b (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 2 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | V členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1b)

(1b)

V členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

Države članice lahko določijo, da zahteve iz te direktive ne veljajo samo za pogodbe za nakup vozil iz člena 2(3) Direktive 2007/46/ES, ki niso predmet homologacije ali posamične odobritve na njihovem ozemlju.

„Države članice lahko določijo, da zahteve iz te direktive ne veljajo samo za pogodbe za nakup
  , zakup, najem ali najemni nakup
  vozil iz člena 2(3) Direktive 2007/46/ES, ki niso predmet homologacije ali posamične odobritve na njihovem ozemlju.“.

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/33/ES

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta direktiva se uporablja za pogodbe o nakupu, zakupu, najemu ali najemnem nakupu vozil za cestni prevoz s strani: | Ta direktiva se uporablja za pogodbe o nakupu, zakupu, najemu, najemnem nakupu
  ali naknadnem opremljanju
  vozil za cestni prevoz s strani: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta direktiva se uporablja za pogodbe o nakupu, zakupu, najemu ali najemnem nakupu vozil za cestni prevoz s strani:

Ta direktiva se uporablja za pogodbe o nakupu, zakupu, najemu, najemnem nakupu
  ali naknadnem opremljanju
  vozil za cestni prevoz s strani:

ali naknadnem opremljanju

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2009/33/ES

Člen 3 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | institucij, agencij in organov Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

institucij, agencij in organov Evropske unije.

institucij, agencij in organov Evropske unije.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2009/33/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | „čisto vozilo“ pomeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.

„čisto vozilo“ pomeni:

| 4. | „čisto vozilo“ pomeni
  vozilo katere koli kategorije, ki ga poganjajo alternativna goriva, opredeljena v točki (1) prvega odstavka člena 2 Direktive 2014/94/EU, razen biogoriv, ki niso proizvedena iz krme, navedene v delu A Priloge IX Direktive 2018/... (druga direktiva o energiji iz obnovljivih virov), ali so proizvedena iz palmovega olja

   (*)

  , ter vključno s hibridnimi vozili, pri katerih se elektrika uporablja samo za del operativne uporabe vozila, z nizkoemisijskimi in brezemisijskimi vozili. Pri vozilih z motorjem z notranjim zgorevanjem dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE)

   (**)

  , kot odstotni delež mejnih vrednosti emisij

   (***)

  ne smejo preseči 80 %. |
| --- | --- |

4.

„čisto vozilo“ pomeni
  vozilo katere koli kategorije, ki ga poganjajo alternativna goriva, opredeljena v točki (1) prvega odstavka člena 2 Direktive 2014/94/EU, razen biogoriv, ki niso proizvedena iz krme, navedene v delu A Priloge IX Direktive 2018/... (druga direktiva o energiji iz obnovljivih virov), ali so proizvedena iz palmovega olja

   (*)

  , ter vključno s hibridnimi vozili, pri katerih se elektrika uporablja samo za del operativne uporabe vozila, z nizkoemisijskimi in brezemisijskimi vozili. Pri vozilih z motorjem z notranjim zgorevanjem dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE)

   (**)

  , kot odstotni delež mejnih vrednosti emisij

   (***)

  ne smejo preseči 80 %.

vozilo katere koli kategorije, ki ga poganjajo alternativna goriva, opredeljena v točki (1) prvega odstavka člena 2 Direktive 2014/94/EU, razen biogoriv, ki niso proizvedena iz krme, navedene v delu A Priloge IX Direktive 2018/... (druga direktiva o energiji iz obnovljivih virov), ali so proizvedena iz palmovega olja

*

, ter vključno s hibridnimi vozili, pri katerih se elektrika uporablja samo za del operativne uporabe vozila, z nizkoemisijskimi in brezemisijskimi vozili. Pri vozilih z motorjem z notranjim zgorevanjem dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo (RDE)

**

, kot odstotni delež mejnih vrednosti emisij

***

ne smejo preseči 80 %.

| (a) | vozilo kategorije M1 ali M2 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2g/km, in emisijami onesnaževal pri dejanski vožnji pod odstotkom veljavnih mejnih emisij iz tabele 2 v Prilogi, ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

vozilo kategorije M1 ali M2 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2g/km, in emisijami onesnaževal pri dejanski vožnji pod odstotkom veljavnih mejnih emisij iz tabele 2 v Prilogi, ali

vozilo kategorije M1 ali M2 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2

| (b) | vozilo kategorije N1 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2g/km, in emisijami onesnaževal pri dejanski vožnji pod odstotkom veljavnih mejnih emisij iz tabele 2 v Prilogi, ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

vozilo kategorije N1 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2g/km, in emisijami onesnaževal pri dejanski vožnji pod odstotkom veljavnih mejnih emisij iz tabele 2 v Prilogi, ali

vozilo kategorije N1 z največjimi izpušnimi emisijami, izraženimi v CO2

| (c) | vozilo kategorije M3, N2 ali N3, kot je opredeljeno v tabeli 3 v Prilogi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vozilo kategorije M3, N2 ali N3, kot je opredeljeno v tabeli 3 v Prilogi.

vozilo kategorije M3, N2 ali N3, kot je opredeljeno v tabeli 3 v Prilogi.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2009/33/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a. | „brezemisijsko vozilo“ pomeni vozilo z ničelnimi izpušnimi emisijami CO2, NOx in drobnih delcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.

4a.

„brezemisijsko vozilo“ pomeni vozilo z ničelnimi izpušnimi emisijami CO2

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2009/33/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b. | „nizkoemisijsko vozilo“ pomeni vozilo, katerega najvišja raven emisij ustreza vrednostim v tabeli 2 v Prilogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4b.

4b.

„nizkoemisijsko vozilo“ pomeni vozilo, katerega najvišja raven emisij ustreza vrednostim v tabeli 2 v Prilogi.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2009/33/ES

Člen 4 – odstavek 1 – točka 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4c. | „vozilo, ki je bilo naknadno opremljeno, da izpolnjuje standarde za čista vozila“ pomeni vozilo z naknadno opremljenim motorjem, ki izpolnjuje standard za čista vozila, kot je opredeljeno v prvem odstavku tega člena. Če naknadno opremljeni motor uporablja biogoriva, kot so opredeljena v členu 2(2)(i) Direktive 2009/28/ES, sintetična ali parafinska goriva, mora vozilo izpolnjevati najnovejše standarde Euro ali standarde, s katerimi bodo nadomeščeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4c.

4c.

„vozilo, ki je bilo naknadno opremljeno, da izpolnjuje standarde za čista vozila“ pomeni vozilo z naknadno opremljenim motorjem, ki izpolnjuje standard za čista vozila, kot je opredeljeno v prvem odstavku tega člena. Če naknadno opremljeni motor uporablja biogoriva, kot so opredeljena v členu 2(2)(i) Direktive 2009/28/ES, sintetična ali parafinska goriva, mora vozilo izpolnjevati najnovejše standarde Euro ali standarde, s katerimi bodo nadomeščeni.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2009/33/ES

Člen 4a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Vstavi se naslednji člen 4a: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

(4)

Vstavi se naslednji člen 4a:

črtano

črtano

„Člen 4a

Prenos pooblastil

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8a, da posodobi tabelo 3 v Prilogi z izpušnimi emisijami CO2 in mejnimi vrednostmi za onesnaževala zraka za težka vozila, ko se na ravni Unije sprejmejo ustrezni standardi za emisije CO2 za težka vozila.“

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 2009/33/ES

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zagotovijo, da so nakup, zakup, najem ali
  najemni zakup
  vozil za cestni prevoz in pogodbe o izvajanju javne službe za javni prevoz potnikov po cesti in železnici ter pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 3 te direktive skladni z minimalnimi cilji javnega naročanja za lahka vozila iz tabele 4 Priloge in težka vozila iz tabele 5 Priloge. | 1.   Države članice zagotovijo, da so nakup, zakup, najem
  , najemni nakup
  ali
  naknadno opremljanje
  vozil za cestni prevoz
  , tako da izpolnjujejo standard za čista vozila,
  in pogodbe o izvajanju javne službe za javni prevoz potnikov po cesti in železnici ter pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 3 te direktive skladni z minimalnimi cilji javnega naročanja za
  čista
  lahka vozila iz tabele 4 Priloge in težka vozila iz tabele 5 Priloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice zagotovijo, da so nakup, zakup, najem ali
  najemni zakup
  vozil za cestni prevoz in pogodbe o izvajanju javne službe za javni prevoz potnikov po cesti in železnici ter pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 3 te direktive skladni z minimalnimi cilji javnega naročanja za lahka vozila iz tabele 4 Priloge in težka vozila iz tabele 5 Priloge.

1.   Države članice zagotovijo, da so nakup, zakup, najem
  , najemni nakup
  ali
  naknadno opremljanje
  vozil za cestni prevoz
  , tako da izpolnjujejo standard za čista vozila,
  in pogodbe o izvajanju javne službe za javni prevoz potnikov po cesti in železnici ter pogodbe o izvajanju javne službe iz člena 3 te direktive skladni z minimalnimi cilji javnega naročanja za
  čista
  lahka vozila iz tabele 4 Priloge in težka vozila iz tabele 5 Priloge.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 2009/33/ES

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za izračun minimalnih ciljev javnega naročanja se upošteva datum javnega naročila, torej datum, ko se sklene pogodba in tako zaključi postopek za oddajo javnega naročila. |
| | Minimalni cilji javnega naročanja se izračunajo kot povprečje vseh pogodb, sklenjenih od datuma prenosa te direktive do 31. decembra 2024 za prvo referenčno obdobje ter od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2029 za drugo referenčno obdobje. |
| | Če za referenčno obdobje po 1. januarju 2030 niso pravočasno sprejeti novi cilji, se še naprej uporabljajo cilji za leto 2030. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za izračun minimalnih ciljev javnega naročanja se upošteva datum javnega naročila, torej datum, ko se sklene pogodba in tako zaključi postopek za oddajo javnega naročila.

Minimalni cilji javnega naročanja se izračunajo kot povprečje vseh pogodb, sklenjenih od datuma prenosa te direktive do 31. decembra 2024 za prvo referenčno obdobje ter od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2029 za drugo referenčno obdobje.

Minimalni cilji javnega naročanja se izračunajo kot povprečje vseh pogodb, sklenjenih od datuma prenosa te direktive do 31. decembra 2024 za prvo referenčno obdobje ter od 1. januarja 2025 do 31. decembra 2029 za drugo referenčno obdobje.

Če za referenčno obdobje po 1. januarju 2030 niso pravočasno sprejeti novi cilji, se še naprej uporabljajo cilji za leto 2030.

Če za referenčno obdobje po 1. januarju 2030 niso pravočasno sprejeti novi cilji, se še naprej uporabljajo cilji za leto 2030.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Direktiva 2009/33/ES

Člen 5 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Za izpolnitev ciljev javnega naročanja naročniki oddajo naročilo na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe, kot je opisano v členu 82 Direktive 2014/25/EU. Razpisni pogoji niso opredeljeni zgolj z vidika skupnih stroškov lastništva, ampak tudi drugih značilnosti vozil, kot so dostopnost, vključitev v urbano okolje, ravni hrupa, energetska učinkovitost ter možnost recikliranja baterij in sestavnih delov vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Za izpolnitev ciljev javnega naročanja naročniki oddajo naročilo na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe, kot je opisano v členu 82 Direktive 2014/25/EU. Razpisni pogoji niso opredeljeni zgolj z vidika skupnih stroškov lastništva, ampak tudi drugih značilnosti vozil, kot so dostopnost, vključitev v urbano okolje, ravni hrupa, energetska učinkovitost ter možnost recikliranja baterij in sestavnih delov vozila.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 5a




  Finančni viri





  1.
     
  Države članice poskrbijo, da je na razpolago dovolj finančnih instrumentov za naročila čistih vozil in namestitev potrebne infrastrukture na njihovem ozemlju. Določitev višine sredstev temelji na podrobni oceni finančnih potreb javnih organov in naročnikov, povezanih s cilji javnega naročanja, določenimi na nacionalni ravni.






  2.
     
  Unija da na voljo dodatne instrumente financiranja, da se lahko v državah članicah podpre uvedba čistih vozil in namestitev s tem povezane infrastrukture.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Finančni viri

1.
     
  Države članice poskrbijo, da je na razpolago dovolj finančnih instrumentov za naročila čistih vozil in namestitev potrebne infrastrukture na njihovem ozemlju. Določitev višine sredstev temelji na podrobni oceni finančnih potreb javnih organov in naročnikov, povezanih s cilji javnega naročanja, določenimi na nacionalni ravni.

2.
     
  Unija da na voljo dodatne instrumente financiranja, da se lahko v državah članicah podpre uvedba čistih vozil in namestitev s tem povezane infrastrukture.“

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 5b




  Akcijski načrt za alternativna goriva za javni prevoz





  1.
     
  Evropska komisija do 31. decembra 2020 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu akcijski načrt za pospešitev vzpostavitve infrastrukture za polnjenje in oskrbo težkih vozil, ki so v lasti prevoznih podjetij, v njihovih remizah in na vzdrževalnih območjih ter na javnih mestih.






  2.
     
  Akcijski načrt vsebuje informacije o razpoložljivih instrumentih Unije za financiranje in jasno določa postopke za zagotovitev podpore, vključno z njihovo povezavo z obstoječimi evropskimi pravili o državni pomoči.






  3.
     
  Poročilo zajema tudi oceno možne revizije evropskih instrumentov za financiranje, da bi dali prednost financiranju javnih prevoznih podjetij vseh velikosti, zato da bi nadomestila svoja vozila.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 5b

Akcijski načrt za alternativna goriva za javni prevoz

1.
     
  Evropska komisija do 31. decembra 2020 predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu akcijski načrt za pospešitev vzpostavitve infrastrukture za polnjenje in oskrbo težkih vozil, ki so v lasti prevoznih podjetij, v njihovih remizah in na vzdrževalnih območjih ter na javnih mestih.

2.
     
  Akcijski načrt vsebuje informacije o razpoložljivih instrumentih Unije za financiranje in jasno določa postopke za zagotovitev podpore, vključno z njihovo povezavo z obstoječimi evropskimi pravili o državni pomoči.

3.
     
  Poročilo zajema tudi oceno možne revizije evropskih instrumentov za financiranje, da bi dali prednost financiranju javnih prevoznih podjetij vseh velikosti, zato da bi nadomestila svoja vozila.“

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 5c




  Platforma Unije za čezmejna in skupna javna naročila nizkoemisijskih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz




  Da bi omogočili doseganje ciljev iz Priloge te direktive in zagotovili ekonomijo obsega, Komisija vzpostavi platformo Unije za čezmejno in skupno javno naročanje nizkoemisijskih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz. V platformi sodelujejo javni naročniki, naročniki in operaterji iz člena 3 z namenom skupnega naročila vozil. Komisija zagotovi, da je platforma dostopna javnosti in da lahko učinkovito poveže vse zainteresirane strani pri združevanju sredstev. Da bi olajšali pripravo in izvedbo tovrstnih skupnih naročil, Komisija zagotovi tehnično pomoč in oblikuje predloge sporazumov o sodelovanju. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 8a za vzpostavitev platforme Unije za skupno javno naročanje nizkoemisijskih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5c)

(5c)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 5c

Platforma Unije za čezmejna in skupna javna naročila nizkoemisijskih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz

Da bi omogočili doseganje ciljev iz Priloge te direktive in zagotovili ekonomijo obsega, Komisija vzpostavi platformo Unije za čezmejno in skupno javno naročanje nizkoemisijskih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz. V platformi sodelujejo javni naročniki, naročniki in operaterji iz člena 3 z namenom skupnega naročila vozil. Komisija zagotovi, da je platforma dostopna javnosti in da lahko učinkovito poveže vse zainteresirane strani pri združevanju sredstev. Da bi olajšali pripravo in izvedbo tovrstnih skupnih naročil, Komisija zagotovi tehnično pomoč in oblikuje predloge sporazumov o sodelovanju. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 8a za vzpostavitev platforme Unije za skupno javno naročanje nizkoemisijskih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz.“

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2009/33/ES

Člen 8a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Vstavi se nov člen 8a: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7)

(7)

Vstavi se nov člen 8a:

črtano

črtano

„Člen 8a

„Člen 8a

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4a se na Komisijo prenese za obdobje petih let od [prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.
     
  Prenos pooblastila iz člena 4a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2009/33/ES

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Člen 9 se nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(8)

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

| (8) | Člen 9
  se črta
  . |
| --- | --- |

(8)

Člen 9
  se črta
  .

se črta

„1.
     
  Komisiji pomaga odbor.

Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne da mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, ko v roku za izdajo mnenja tako odloči predsednik odbora ali to zahteva navadna večina članov odbora.“

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka a

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po poročanju držav članic od 1. januarja 2027
  vsaka tri leta
  predloži
  poročilo o 
  uporabi
  te direktive
  in ukrepih, ki so jih za učinkovito izvajanje te
  direktive
  sprejele posamezne
  države članice. | 1.   
  Države članice Komisiji do 18. aprila 2026 in nato
  vsaka tri leta
  predložijo
  poročilo o 
  izvajanju
  te direktive
  v okviru poročila iz drugega pododstavka člena 83(3)
  Direktive
  2014/24/EU in drugega pododstavka člena 99(3) Direktive 2014/25/EU.
  Države članice
  Komisiji do


  18
  .
  aprila 2023


  predložijo predhodno poročilo. |
| | Poročila zajemajo informacije o korakih, sprejetih za izvajanje te direktive, vključno s številom in kategorijami vozil, ki so jih naročili organi in naročniki, komuniciranjem med različnimi ravnmi upravljanja, informacijami o namerah držav članic glede zgoraj navedenih dejavnosti poročanja in vsemi drugimi koristnimi informacijami. |
| | Informacije bi morale slediti kategorijam iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 o enotnem besednjaku javnih naročil, navedenem v tabeli 1 v Prilogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po poročanju držav članic od 1. januarja 2027
  vsaka tri leta
  predloži
  poročilo o 
  uporabi
  te direktive
  in ukrepih, ki so jih za učinkovito izvajanje te
  direktive
  sprejele posamezne
  države članice.

1.   
  Države članice Komisiji do 18. aprila 2026 in nato
  vsaka tri leta
  predložijo
  poročilo o 
  izvajanju
  te direktive
  v okviru poročila iz drugega pododstavka člena 83(3)
  Direktive
  2014/24/EU in drugega pododstavka člena 99(3) Direktive 2014/25/EU.
  Države članice
  Komisiji do


  18
  .
  aprila 2023


  predložijo predhodno poročilo.

Poročila zajemajo informacije o korakih, sprejetih za izvajanje te direktive, vključno s številom in kategorijami vozil, ki so jih naročili organi in naročniki, komuniciranjem med različnimi ravnmi upravljanja, informacijami o namerah držav članic glede zgoraj navedenih dejavnosti poročanja in vsemi drugimi koristnimi informacijami.

Poročila zajemajo informacije o korakih, sprejetih za izvajanje te direktive, vključno s številom in kategorijami vozil, ki so jih naročili organi in naročniki, komuniciranjem med različnimi ravnmi upravljanja, informacijami o namerah držav članic glede zgoraj navedenih dejavnosti poročanja in vsemi drugimi koristnimi informacijami.

Informacije bi morale slediti kategorijam iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 o enotnem besednjaku javnih naročil, navedenem v tabeli 1 v Prilogi.

Informacije bi morale slediti kategorijam iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 o enotnem besednjaku javnih naročil, navedenem v tabeli 1 v Prilogi.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a a (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

2.   
  Ta poročila ocenijo učinek te direktive, zlasti možnosti iz člena 5(3), in potrebo po nadaljnjem ukrepanju ter po potrebi vključijo predloge
  .

„2.
     
  Komisija najpozneje do 31. decembra 2022 predlaga metodologijo za izračun emisij CO2 v življenjskem ciklu vozil in emisij CO2„od izvora do vozila“
  .

Komisija
  v teh poročilih za vsako od kategorij vozil, navedenih v tabeli 3 v Prilogi
  ,
  primerja nominalno in relativno število vozil
  ,
  kupljenih glede na najboljšo tržno alternativo v smislu energetskih
  in
  okoljskih vplivov med življenjsko dobo
  vozila
  , glede na skupni trg za ta vozila ter oceni, kako so možnosti iz člena 5(3) vplivale na trg
  .
  Komisija oceni potrebo po nadaljnjih ukrepih in po potrebi vključi predloge.

v teh poročilih za vsako od kategorij vozil, navedenih v tabeli 3 v Prilogi

primerja nominalno in relativno število vozil

kupljenih glede na najboljšo tržno alternativo v smislu energetskih

okoljskih vplivov med življenjsko dobo

, glede na skupni trg za ta vozila ter oceni, kako so možnosti iz člena 5(3) vplivale na trg

Komisija oceni potrebo po nadaljnjih ukrepih in po potrebi vključi predloge.

Komisija
  najpozneje do 18. aprila 2027 pregleda Direktivo 2009/33/ES in vse druge ustrezne predpise
  ,
  povezane z alternativnimi gorivi
  ,
  pri čemer upošteva emisije CO2 v življenjskem ciklu vozil
  in
  emisije CO2„od izvora do
  vozila.“

najpozneje do 18. aprila 2027 pregleda Direktivo 2009/33/ES in vse druge ustrezne predpise

povezane z alternativnimi gorivi

pri čemer upošteva emisije CO2

emisije CO2

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – a b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – a b (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

3.   Komisija
  najpozneje
  do
  datuma prvega poročila preuči možnosti iz člena 5(3)
  ,
  predstavi oceno metodologije iz člena 6
  in po potrebi
  predlaga ustrezne prilagoditve
  .

„3.
     Komisija
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  do
  18. aprila 2024 in nato vsaka tri leta predloži poročilo o izvajanju te direktive in ukrepih
  ,
  ki so jih za to sprejele posamezne države članice, oceni pa tudi, ali je potrebno nadaljnje ukrepanje
  in po potrebi
  priloži predlog za spremembo te direktive
  .“

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Države članice Komisiji do 1. januarja 2026 predložijo poročilo o izvajanju te direktive, nato pa vsaka tri leta. Države članice Komisiji do 1. januarja 2023 predložijo vmesno poročilo. Poročilo vsebuje informacije o korakih, sprejetih za izvajanje te direktive, vključno s številom in kategorijami vozil, ki so jih naročili organi in naročniki, komuniciranjem med različnimi ravnmi upravljanja, informacijami o namerah držav članic glede zgoraj navedenih dejavnosti poročanja in vsemi drugimi koristnimi informacijami. Informacije bi morale slediti kategorijam iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV)31, kot je navedeno v Prilogi. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Države članice Komisiji do 1. januarja 2026 predložijo poročilo o izvajanju te direktive, nato pa vsaka tri leta. Države članice Komisiji do 1. januarja 2023 predložijo vmesno poročilo. Poročilo vsebuje informacije o korakih, sprejetih za izvajanje te direktive, vključno s številom in kategorijami vozil, ki so jih naročili organi in naročniki, komuniciranjem med različnimi ravnmi upravljanja, informacijami o namerah držav članic glede zgoraj navedenih dejavnosti poročanja in vsemi drugimi koristnimi informacijami. Informacije bi morale slediti kategorijam iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV)31, kot je navedeno v Prilogi.

črtano

črtano

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija je pooblaščena, da z izvedbenimi akti sprejme smernice o vsebini poročil držav članic iz
  odstavka 4
  . | 5.   Komisija je pooblaščena, da z izvedbenimi akti sprejme smernice o vsebini poročil držav članic iz
  odstavka 1
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija je pooblaščena, da z izvedbenimi akti sprejme smernice o vsebini poročil držav članic iz
  odstavka 4
  .

5.   Komisija je pooblaščena, da z izvedbenimi akti sprejme smernice o vsebini poročil držav članic iz
  odstavka 1
  .

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b – očka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b – očka b a (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | doda se naslednji odstavek:





  „5a.
     
  Države članice se lahko odločijo za uvedbo mehanizmov, s katerimi urejajo nakup čistih vozil za lastnike drugih voznih parkov, kot so taksislužbe ter podjetja za souporabo avtomobilov in skupinski prevoz.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5a.
     
  Države članice se lahko odločijo za uvedbo mehanizmov, s katerimi urejajo nakup čistih vozil za lastnike drugih voznih parkov, kot so taksislužbe ter podjetja za souporabo avtomobilov in skupinski prevoz.“

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b b (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | doda se naslednji odstavek:





  „5b.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2021 predloži akcijski načrt za pospešitev vzpostavitve polnilne in oskrbovalne infrastrukture za težka vozila, ki so v lasti prevoznih podjetij, v njihovih remizah in vzdrževalnih območjih ter na javnih prostorih. Akcijski načrt zajema informacije o razpoložljivih instrumentih za financiranje Unije in določa, kako je mogoče podporo nuditi ne glede na evropska pravila o državni pomoči.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5b.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2021 predloži akcijski načrt za pospešitev vzpostavitve polnilne in oskrbovalne infrastrukture za težka vozila, ki so v lasti prevoznih podjetij, v njihovih remizah in vzdrževalnih območjih ter na javnih prostorih. Akcijski načrt zajema informacije o razpoložljivih instrumentih za financiranje Unije in določa, kako je mogoče podporo nuditi ne glede na evropska pravila o državni pomoči.“

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b c (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | doda se naslednji odstavek:





  „5c.
     
  Komisija oceni, ali je treba pregledati zakonodajo, povezano s spodbujanjem čistega in energetsko učinkovitega cestnega prometa glede uporabe najvišje razvrščenih in protektiranih pnevmatik in po potrebi vloži zakonodajni predlog.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5c.
     
  Komisija oceni, ali je treba pregledati zakonodajo, povezano s spodbujanjem čistega in energetsko učinkovitega cestnega prometa glede uporabe najvišje razvrščenih in protektiranih pnevmatik in po potrebi vloži zakonodajni predlog.“

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b d (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bd) | doda se naslednji odstavek:





  „5d.
     
  Komisija državam članicam zagotovi smernice v zvezi z različnimi skladi Unije, ki bi se lahko uporabili za namene te direktive, kot so instrument za povezovanje Evrope, ki podpira razvoj zelo zmogljivih, trajnostnih in učinkovito povezanih vseevropskih omrežij na področju prometa, Evropski sklad za strateške naložbe ali program za čistejši promet, ki podpira uporabo čistejših vozil in vzpostavljanje potrebne infrastrukture.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bd)

(bd)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5d.
     
  Komisija državam članicam zagotovi smernice v zvezi z različnimi skladi Unije, ki bi se lahko uporabili za namene te direktive, kot so instrument za povezovanje Evrope, ki podpira razvoj zelo zmogljivih, trajnostnih in učinkovito povezanih vseevropskih omrežij na področju prometa, Evropski sklad za strateške naložbe ali program za čistejši promet, ki podpira uporabo čistejših vozil in vzpostavljanje potrebne infrastrukture.“

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka b e (novo)

Direktiva 2009/33/ES

Člen 10 – odstavek 5 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (be) | doda se naslednji odstavek:





  „5e.
     
  Pri tem prehodu imajo ključno vlogo svetovalna vozlišča, saj omogočajo in spodbujajo naložbe ter podpirajo institucionalne zmogljivosti. Komisija bi zato morala občutno povečati vlogo in zmogljivosti Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe, predvsem z lokalnim zastopstvom in proaktivno udeležbo pri pripravi projektov.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(be)

(be)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5e.
     
  Pri tem prehodu imajo ključno vlogo svetovalna vozlišča, saj omogočajo in spodbujajo naložbe ter podpirajo institucionalne zmogljivosti. Komisija bi zato morala občutno povečati vlogo in zmogljivosti Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe, predvsem z lokalnim zastopstvom in proaktivno udeležbo pri pripravi projektov.“

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do XXXX [prosimo, vstavite datum
  24
  mesecev po datumu začetka veljavnosti].
  Besedila navedenih
  predpisov takoj sporočijo Komisiji. | Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do XXXX [prosimo, vstavite datum
  18
  mesecev po datumu začetka veljavnosti]. Besedilo
  teh predpisov
  takoj sporočijo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do XXXX [prosimo, vstavite datum
  24
  mesecev po datumu začetka veljavnosti].
  Besedila navedenih
  predpisov takoj sporočijo Komisiji.

24

Besedila navedenih

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do XXXX [prosimo, vstavite datum
  18
  mesecev po datumu začetka veljavnosti]. Besedilo
  teh predpisov
  takoj sporočijo Komisiji.

18

teh predpisov

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog direktive

Predlog direktive

PRILOGA I

PRILOGA I

Direktiva 2009/33/ES

Priloga – tabela 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Tabela 1: kode enotnega besednjaka javnih naročil (CPV) iz člena 3

| Koda CPV | Opis |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Storitve javnega cestnega prevoza |
| 60130000-8 | Storitve cestnega potniškega prevoza za posebne namene |
| 60140000-1 | Izredni potniški prevoz |
| 60172000-3 | Dajanje avtobusov in potovalnih avtobusov z voznikom v najem |
| 90511000-2 | Storitve zbiranja odpadkov |
| 60160000-7 | Prevoz pošte po cesti |
| 60161000-4 | Storitve prevoza paketov |

Koda CPV

Opis

60112000-6

Storitve javnega cestnega prevoza

60130000-8

Storitve cestnega potniškega prevoza za posebne namene

60140000-1

Izredni potniški prevoz

60172000-3

Dajanje avtobusov in potovalnih avtobusov z voznikom v najem

90511000-2

Storitve zbiranja odpadkov

60160000-7

Prevoz pošte po cesti

60161000-4

Storitve prevoza paketov

Sprememba

Sprememba

Tabela 1: kode enotnega besednjaka javnih naročil (CPV) iz člena 3

| Koda CPV | Opis |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Storitve javnega cestnega prevoza |
| 60130000-8 | Storitve cestnega potniškega prevoza za posebne namene |
| 60140000-1 | Izredni potniški prevoz |
| 60172000-3 | Dajanje avtobusov in potovalnih avtobusov z voznikom v najem |
| 90511000-2 | Storitve zbiranja odpadkov |
| 60160000-7 | Prevoz pošte po cesti |
| 60161000-4 | Storitve prevoza paketov |
| 64121100-1 | Storitve poštne dostave |
| 64121200-2 | Storitve dostave paketov |
| 60170000-0 | Dajanje vozil za prevoz potnikov v najem, skupaj z voznikom |
| 60171000-7 | Dajanje osebnih avtomobilov z voznikom v najem |
| 60181000-0 | Dajanje tovornjakov z voznikom v najem |
| 60180000-3 | Dajanje vozil za prevoz blaga v najem, skupaj z voznikom |
| 90511100-3 | Storitve zbiranja trdnih komunalnih odpadkov |
| 90511200-4 | Storitve zbiranja gospodinjskih odpadkov |
| 90511300-5 | Storitve zbiranja smeti |
| 90511400-6 | Storitve zbiranja starega papirja |

Koda CPV

Opis

60112000-6

Storitve javnega cestnega prevoza

60130000-8

Storitve cestnega potniškega prevoza za posebne namene

60140000-1

Izredni potniški prevoz

60172000-3

Dajanje avtobusov in potovalnih avtobusov z voznikom v najem

90511000-2

Storitve zbiranja odpadkov

60160000-7

Prevoz pošte po cesti

60161000-4

Storitve prevoza paketov

64121100-1

64121100-1

Storitve poštne dostave

Storitve poštne dostave

64121200-2

64121200-2

Storitve dostave paketov

Storitve dostave paketov

60170000-0

60170000-0

Dajanje vozil za prevoz potnikov v najem, skupaj z voznikom

Dajanje vozil za prevoz potnikov v najem, skupaj z voznikom

60171000-7

60171000-7

Dajanje osebnih avtomobilov z voznikom v najem

Dajanje osebnih avtomobilov z voznikom v najem

60181000-0

60181000-0

Dajanje tovornjakov z voznikom v najem

Dajanje tovornjakov z voznikom v najem

60180000-3

60180000-3

Dajanje vozil za prevoz blaga v najem, skupaj z voznikom

Dajanje vozil za prevoz blaga v najem, skupaj z voznikom

90511100-3

90511100-3

Storitve zbiranja trdnih komunalnih odpadkov

Storitve zbiranja trdnih komunalnih odpadkov

90511200-4

90511200-4

Storitve zbiranja gospodinjskih odpadkov

Storitve zbiranja gospodinjskih odpadkov

90511300-5

90511300-5

Storitve zbiranja smeti

Storitve zbiranja smeti

90511400-6

90511400-6

Storitve zbiranja starega papirja

Storitve zbiranja starega papirja

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog direktive

Predlog direktive

PRILOGA I

PRILOGA I

Direktiva 2009/33/ES

Priloga – tabela 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Tabela 2: mejne vrednosti emisij za lahka vozila

| Kategorije vozil | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*1) kot odstotek mejnih emisij (*2) | CO2 g/km | Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*1) kot odstotek mejnih emisij |
| Vozila kategorije M1 | 25 | 80 % | 0 | ni relevantno |
| Vozila kategorije M2 | 25 | 80 % | 0 | ni relevantno |
| Vozila kategorije N1 | 40 | 80 % | 0 | ni relevantno |

Kategorije vozil

2025

2030

CO2 g/km

2

Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*1) kot odstotek mejnih emisij (*2)

*1

*2

CO2 g/km

2

Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*1) kot odstotek mejnih emisij

*1

Vozila kategorije M1

25

25

80 %

0

ni relevantno

Vozila kategorije M2

25

25

80 %

0

ni relevantno

Vozila kategorije N1

40

40

80 %

0

ni relevantno

Sprememba

Sprememba

Tabela 2: mejne vrednosti emisij za lahka vozila

| Kategorije vozil | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*3) kot odstotek mejnih emisij (*4) | CO2 g/km | Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*3) kot odstotek mejnih emisij |
| Vozila kategorije L | 25 | | | |
| Vozila kategorije M1 | 50 | 80 % | 0 | ni relevantno |
| Vozila kategorije M2 | 50 | 80 % | 0 | ni relevantno |
| Vozila kategorije N1 | 50 | 80 % | 0 | ni relevantno |
| Vozila kategorije M3 | n.a | | | |
| Vozila kategorije N2 | n.a | | | |
| Vozila kategorije N3 | n.a | | | |

Kategorije vozil

2025

2030

CO2 g/km

2

Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*3) kot odstotek mejnih emisij (*4)

*3

*4

CO2 g/km

2

Emisije onesnaževal zraka pri dejanski vožnji (*3) kot odstotek mejnih emisij

*3

Vozila kategorije L

Vozila kategorije L

25

25

Vozila kategorije M1

50

50

80 %

0

ni relevantno

Vozila kategorije M2

50

50

80 %

0

ni relevantno

Vozila kategorije N1

50

50

80 %

0

ni relevantno

Vozila kategorije M3

Vozila kategorije M3

n.a

n.a

Vozila kategorije N2

Vozila kategorije N2

n.a

n.a

Vozila kategorije N3

Vozila kategorije N3

n.a

n.a

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog direktive

Predlog direktive

PRILOGA I

PRILOGA I

Direktiva 2009/33/ES

Priloga – tabela 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Spremembi 75 in 85

Spremembi 75 in 85

Predlog direktive

Predlog direktive

PRILOGA I

PRILOGA I

Direktiva 2009/33/ES

Priloga – tabela 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Tabela 4: minimalni cilj za delež lahkih vozil
  v skladu s tabelo 2
  v celotnih javnih naročilih lahkih vozil na ravni držav članic (*5)

v skladu s tabelo 2

*5

| Država članica | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| Luksemburg | 35 % | 35 % |
| Švedska | 35 % | 35 % |
| Danska | 34 % | 34 % |
| Finska | 35 % | 35 % |
| Nemčija | 35 % | 35 % |
| Francija | 34 % | 34 % |
| Združeno kraljestvo | 35 % | 35 % |
| Nizozemska | 35 % | 35 % |
| Avstrija | 35 % | 35 % |
| Belgija | 35 % | 35 % |
| Italija | 35 % | 35 % |
| Irska | 35 % | 35 % |
| Španija | 33 % | 33 % |
| Ciper | 29 % | 29 % |
| Malta | 35 % | 35 % |
| Portugalska | 27 % | 27 % |
| Grčija | 23 % | 23 % |
| Slovenija | 20 % | 20 % |
| Češka | 27 % | 27 % |
| Estonija | 21 % | 21 % |
| Slovaška | 20 % | 20 % |
| Litva | 19 % | 19 % |
| Poljska | 20 % | 20 % |
| Hrvaška | 17 % | 17 % |
| Madžarska | 21 % | 21 % |
| Latvija | 20 % | 20 % |
| Romunija | 17 % | 17 % |
| Bolgarija | 16 % | 16 % |

Država članica

2025

2030

Luksemburg

35 %

35 %

35 %

35 %

Švedska

35 %

35 %

35 %

35 %

Danska

34 %

34 %

34 %

34 %

Finska

35 %

35 %

35 %

35 %

Nemčija

35 %

35 %

35 %

35 %

Francija

34 %

34 %

34 %

34 %

Združeno kraljestvo

35 %

35 %

35 %

35 %

Nizozemska

35 %

35 %

35 %

35 %

Avstrija

35 %

35 %

35 %

35 %

Belgija

35 %

35 %

35 %

35 %

Italija

35 %

35 %

35 %

35 %

Irska

35 %

35 %

35 %

35 %

Španija

33 %

33 %

33 %

33 %

Ciper

29 %

29 %

29 %

29 %

Malta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugalska

27 %

27 %

27 %

27 %

Grčija

23 %

23 %

23 %

23 %

Slovenija

20 %

20 %

20 %

20 %

Češka

27 %

27 %

27 %

27 %

Estonija

21 %

21 %

21 %

21 %

Slovaška

20 %

20 %

20 %

20 %

Litva

19 %

19 %

19 %

19 %

Poljska

20 %

20 %

20 %

20 %

Hrvaška

17 %

17 %

17 %

17 %

Madžarska

21 %

21 %

21 %

21 %

Latvija

20 %

20 %

20 %

20 %

Romunija

17 %

17 %

17 %

17 %

Bolgarija

16 %

16 %

16 %

16 %

Sprememba

Sprememba

Tabela 4: minimalni cilj za delež lahkih vozil v celotnih javnih naročilih lahkih vozil na ravni držav članic (1), (2)

1

2

| | Kategorija vozila M1, M2, N1 | Kategorija vozila L |
| --- | --- | --- |
| Država članica | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Institucije, agencije in organi Evropske unije | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Luksemburg | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Švedska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Danska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Finska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Nemčija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Francija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Združeno kraljestvo | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Nizozemska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Avstrija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Belgija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Italija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Irska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Španija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Ciper | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Malta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugalska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Grčija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovenija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Češka | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Estonija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovaška | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Litva | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Poljska | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Hrvaška | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Madžarska | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Latvija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Romunija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bolgarija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

Kategorija vozila M1, M2, N1

Kategorija vozila M1, M2, N1

Kategorija vozila L

Kategorija vozila L

Država članica

2025

2030

2025

2030

Institucije, agencije in organi Evropske unije

Institucije, agencije in organi Evropske unije

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Luksemburg

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Švedska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Danska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Finska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Nemčija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Francija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Združeno kraljestvo

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Nizozemska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Avstrija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Belgija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Italija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Irska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Španija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Ciper

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Malta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugalska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Grčija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovenija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Češka

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Estonija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovaška

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Litva

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Poljska

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Hrvaška

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Madžarska

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Latvija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Romunija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bolgarija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog direktive

Predlog direktive

PRILOGA I

PRILOGA I

Direktiva 2009/33/ES

Priloga – tabela 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Tabela 5: minimalni cilj za delež težkih vozil v skladu s 
  tabelo 3
  v celotnih javnih naročilih težkih vozil na ravni držav članic (*6)

tabelo 3

*6

| Država članica | Tovornjaki | Avtobusi |
| --- | --- | --- |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Luksemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Švedska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finska | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Nemčija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Francija | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Združeno kraljestvo | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nizozemska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Avstrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Irska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Španija | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Ciper | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugalska | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grčija | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovenija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Češka | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estonija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovaška | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Poljska | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Hrvaška | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Madžarska | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Romunija | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bolgarija | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Država članica

Tovornjaki

Avtobusi

2025

2030

2025

2030

Luksemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Švedska

10 %

15 %

50 %

75 %

Danska

10 %

15 %

50 %

75 %

Finska

9 %

15 %

46 %

69 %

Nemčija

10 %

15 %

50 %

75 %

Francija

10 %

15 %

48 %

71 %

Združeno kraljestvo

10 %

15 %

50 %

75 %

Nizozemska

10 %

15 %

50 %

75 %

Avstrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgija

10 %

15 %

50 %

75 %

Italija

10 %

15 %

50 %

75 %

Irska

10 %

15 %

50 %

75 %

Španija

10 %

14 %

50 %

75 %

Ciper

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugalska

8 %

12 %

40 %

61 %

Grčija

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovenija

7 %

9 %

33 %

50 %

Češka

9 %

11 %

46 %

70 %

Estonija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovaška

8 %

9 %

39 %

58 %

Litva

9 %

8 %

47 %

70 %

Poljska

7 %

9 %

37 %

56 %

Hrvaška

6 %

7 %

32 %

48 %

Madžarska

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Romunija

6 %

7 %

29 %

43 %

Bolgarija

8 %

7 %

39 %

58 %

Sprememba

Sprememba

Tabela 5: minimalni cilj za delež težkih vozil v skladu s 
  členom 4(4)
  v celotnih javnih naročilih težkih vozil na ravni držav članic

členom 4(4)

| Država članica | Tovornjaki | Avtobusi |
| --- | --- | --- |
| | 2025 (3) | 2030 (4) | 2025 (3) | 2030 (4) |
| Institucije, agencije in organi Evropske unije | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Luxemburg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Švedska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finska | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Nemčija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Francija | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Združeno kraljestvo | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nizozemska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Avstrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Irska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Španija | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Ciper | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugalska | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grčija | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovenija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Češka | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estonija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovaška | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Poljska | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Hrvaška | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Madžarska | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Romunija | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bolgarija | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Država članica

Tovornjaki

Avtobusi

2025 (3)

3

2030 (4)

4

2025 (3)

3

2030 (4)

4

Institucije, agencije in organi Evropske unije

Institucije, agencije in organi Evropske unije

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Luxemburg

10 %

15 %

50 %

75 %

Švedska

10 %

15 %

50 %

75 %

Danska

10 %

15 %

50 %

75 %

Finska

9 %

15 %

46 %

69 %

Nemčija

10 %

15 %

50 %

75 %

Francija

10 %

15 %

48 %

71 %

Združeno kraljestvo

10 %

15 %

50 %

75 %

Nizozemska

10 %

15 %

50 %

75 %

Avstrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgija

10 %

15 %

50 %

75 %

Italija

10 %

15 %

50 %

75 %

Irska

10 %

15 %

50 %

75 %

Španija

10 %

14 %

50 %

75 %

Ciper

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugalska

8 %

12 %

40 %

61 %

Grčija

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovenija

7 %

9 %

33 %

50 %

Češka

9 %

11 %

46 %

70 %

Estonija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovaška

8 %

9 %

39 %

58 %

Litva

9 %

8 %

47 %

70 %

Poljska

7 %

9 %

37 %

56 %

Hrvaška

6 %

7 %

32 %

48 %

Madžarska

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Romunija

6 %

7 %

29 %

43 %

Bolgarija

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0321/2018).

1

(5)  COM(2016) 501 final.

5

501 final

(5)  COM(2016)0501.

5

0501

(7)  COM(2017) 283 final.

7

283 final

(7)  COM(2017)0283.

7

0283

(8)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65–242.

8

(9)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243–374.

9

(8)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

8

(9)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

9

(10)  COM(2017) 676 final

10

676 final

(10)  COM(2017)0676.

10

0676.

(10a)  

  UL C 298, 23.8.2018, str. 140.

10a

UL C 298, 23.8.2018, str. 140.

(11)  UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

11

(11)  UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

11

(1a)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1

  .

1a

UL L 123, 12.5.2016, str. 1

(*)  
  To se izkaže s pogodbo o nakupu biogoriva ali drugimi načini za dostop do biogoriva.

*

To se izkaže s pogodbo o nakupu biogoriva ali drugimi načini za dostop do biogoriva.

(**)  
  Emisije ultrafinih delcev pri dejanski vožnji v #/km (PN), dušikovih oksidov v mg/km (NOx), izmerjene v skladu z veljavno različico Priloge IIIA k Uredbi (EU) 2017/1151.

**

Emisije ultrafinih delcev pri dejanski vožnji v #/km (PN), dušikovih oksidov v mg/km (NOx), izmerjene v skladu z veljavno različico Priloge IIIA k Uredbi (EU) 2017/1151.

(***)  
  Veljavne mejne emisije iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007.

***

Veljavne mejne emisije iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007.

(*1)  Emisije ultrafinih delcev pri dejanski vožnji v #/km (PN), dušikovih oksidov v mg/km (NOx), izmerjene v skladu z veljavno različico Priloge IIIA k Uredbi 2017/1151.

*1

(*2)  Veljavne mejne emisije v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali njenih nadomestnih aktih.

*2

(*3)  Emisije ultrafinih delcev pri dejanski vožnji v #/km (PN), dušikovih oksidov v mg/km (NOx), izmerjene v skladu z veljavno različico Priloge IIIA k Uredbi 2017/1151.

*3

(*4)  Veljavne mejne emisije v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali njenih nadomestnih aktih.

*4

(*5)  Vozila brez izpušnih emisij se štejejo kot eno vozilo, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti.
  Preostala
  vozila, ki
  izpolnjujejo zahteve iz tabele 2 v tej prilogi
  , se štejejo kot 0,5 vozila, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti.

*5

Preostala

izpolnjujejo zahteve iz tabele 2 v tej prilogi

(1)  
  V prvem referenčnem obdobju (do leta 2025) vsaj 70 % minimalnih ciljev javnega naročanja izpolnijo brezemisijska in nizkoemisijska vozila, v drugem (2025–2030) in v naslednjih referenčnih obdobjih pa samo brezemisijska vozila.

1

V prvem referenčnem obdobju (do leta 2025) vsaj 70 % minimalnih ciljev javnega naročanja izpolnijo brezemisijska in nizkoemisijska vozila, v drugem (2025–2030) in v naslednjih referenčnih obdobjih pa samo brezemisijska vozila.

(2)  Vozila brez izpušnih emisij se štejejo kot eno vozilo, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti.
  Nizkoemisijska vozila in vozila na zemeljski plin se štejejo kot 0,66
  vozila, ki
  prispeva k izpolnjevanju obveznosti, pod pogojem, da
  v 
  celoti delujejo na biometan
  ,
  kar se izkaže s pogodbo o nakupu biometana ali drugimi načini za dostop do biometana.
  Vsa
  preostala čista vozila
  se štejejo kot 0,5 vozila, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti.

2

Nizkoemisijska vozila in vozila na zemeljski plin se štejejo kot 0,66

prispeva k izpolnjevanju obveznosti, pod pogojem, da

celoti delujejo na biometan

kar se izkaže s pogodbo o nakupu biometana ali drugimi načini za dostop do biometana.

preostala čista vozila

(*6)  
  Vozila
  brez
  izpušnih
  emisij ali vozila na zemeljski plin,
  se štejejo kot eno vozilo, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti,
  pod pogojem, da v celoti delujejo na biometan, kar se izkaže s pogodbo o nakupu biometana ali drugimi načini za dostop do biometana.
  To štetje se opusti za države članice, za katere minimalna obveznost javnega naročanja presega 50 % celotnega obsega javnih naročil, pri čemer je meja 50 %. Preostala vozila, ki izpolnjujejo zahteve iz tabele 2 v tej prilogi, se štejejo kot 0,5 vozila, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti.

*6

Vozila

izpušnih

se štejejo kot eno vozilo, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti,

To štetje se opusti za države članice, za katere minimalna obveznost javnega naročanja presega 50 % celotnega obsega javnih naročil, pri čemer je meja 50 %. Preostala vozila, ki izpolnjujejo zahteve iz tabele 2 v tej prilogi, se štejejo kot 0,5 vozila, ki prispeva k izpolnjevanju obveznosti.

(3)  
  Najmanj 66 % minimalnih ciljev javnih naročil za čista težka vozila izpolnijo vozila
  brez emisij ali vozila na zemeljski plin, pod pogojem, da v celoti delujejo na biometan, kar se izkaže s pogodbo o nakupu biometana ali drugimi načini za dostop do biometana.
  Štetje deleža vozil na biometan za namene podcilja se preneha pri doseženih 30 % podcilja.

3

Najmanj 66 % minimalnih ciljev javnih naročil za čista težka vozila izpolnijo vozila

Štetje deleža vozil na biometan za namene podcilja se preneha pri doseženih 30 % podcilja.

(4)  
  Najmanj 75 % minimalnih ciljev javnih naročil za čista težka vozila izpolnijo brezemisijska vozila ali vozila na zemeljski plin, pod pogojem, da v celoti delujejo na biometan, kar se izkaže s pogodbo o nakupu biometana ali drugimi načini za dostop do biometana. Štetje deleža vozil na biometan za namene podcilja se preneha pri doseženih 30 % podcilja.

4

Najmanj 75 % minimalnih ciljev javnih naročil za čista težka vozila izpolnijo brezemisijska vozila ali vozila na zemeljski plin, pod pogojem, da v celoti delujejo na biometan, kar se izkaže s pogodbo o nakupu biometana ali drugimi načini za dostop do biometana. Štetje deleža vozil na biometan za namene podcilja se preneha pri doseženih 30 % podcilja.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

Večletni načrt za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 25. oktobra 2018, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže rib v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/51)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Predlog | Predlog |
| UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA | UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA |
| o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže
  rib
  v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 | o vzpostavitvi večletnega načrta za
  pridnene
  staleže v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Predlog

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže
  rib
  v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

o vzpostavitvi večletnega načrta za
  pridnene
  staleže v zahodnih vodah in sosednjih vodah ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, spremembi Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje ter razveljavitvi uredb (ES) št. 811/2004, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007 in (ES) št. 1300/2008

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna, da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna, da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

| (4) | Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna
  in se upravljata v skladu s cilji ustvarjanja gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih koristi, zmanjšati odvisnost trga Unije od uvoza hrane, spodbuditi neposredno in posredno ustvarjanje delovnih mest ter gospodarskega razvoja obalnih območij ter zagotoviti
  , da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. |
| --- | --- |

(4)

Cilji SRP so med drugim zagotoviti, da sta ribištvo in akvakultura okoljsko dolgoročno trajnostna
  in se upravljata v skladu s cilji ustvarjanja gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih koristi, zmanjšati odvisnost trga Unije od uvoza hrane, spodbuditi neposredno in posredno ustvarjanje delovnih mest ter gospodarskega razvoja obalnih območij ter zagotoviti
  , da se uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva in da se izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | V skladu z načeli skupne ribiške politike in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in pošteno konkurenco med morskimi bazeni bi morali vsi večletni načrti vsebovati enoten okvir in ne bi smelo biti odstopanj za posamezne bazene, kar zadeva načela za določanje kvot. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

V skladu z načeli skupne ribiške politike in za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in pošteno konkurenco med morskimi bazeni bi morali vsi večletni načrti vsebovati enoten okvir in ne bi smelo biti odstopanj za posamezne bazene, kar zadeva načela za določanje kvot.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Za doseganje ciljev SRP je treba sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Za doseganje ciljev SRP je treba sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti.

| (5) | Za doseganje ciljev SRP je treba
  v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem
  sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za doseganje ciljev SRP je treba
  v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem
  sprejeti več ohranitvenih ukrepov v kateri koli potrebni kombinaciji, na primer večletne načrte, tehnične ukrepe, določitev in dodelitev ribolovnih možnosti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | V Uredbi (EU) št. 1380/2013 so izrecno določeni cilji za obnovitev in ohranitev populacije lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Za dosego tega cilja je v Uredbi (EU) št. 1380/2013 predpisano, da se stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa doseže do leta 2015, če je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

V Uredbi (EU) št. 1380/2013 so izrecno določeni cilji za obnovitev in ohranitev populacije lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Za dosego tega cilja je v Uredbi (EU) št. 1380/2013 predpisano, da se stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa doseže do leta 2015, če je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Ta načrt bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Ta načrt bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova.

| (6) | V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Ta načrt bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova
  , čim večje zmanjšanje vpliva na morsko okolje, zlasti motnje habitata in morskega dna, pa tudi za doseganje socialnih in gospodarskih ciljev
  . |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013 morajo večletni načrti temeljiti na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih. Ta načrt bi moral v skladu z navedenima določbama vsebovati cilje, merljive cilje z jasno določenimi roki, referenčne točke ohranjanja, zaščitne ukrepe in tehnične ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje nenamernega ulova
  , čim večje zmanjšanje vpliva na morsko okolje, zlasti motnje habitata in morskega dna, pa tudi za doseganje socialnih in gospodarskih ciljev
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe večletnega načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda ICES, bi moralo temeljiti na tem večletnem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu, ki ga izda ICES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe večletnega načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda ICES, bi moralo temeljiti na tem večletnem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu, ki ga izda ICES.

| (8) | Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe večletnega načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda ICES, bi moralo temeljiti na tem večletnem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu
  in/ali ribolovu več vrst
  , ki ga izda ICES. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi morala pridobiti najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje za staleže, ki spadajo na področje uporabe večletnega načrta. Zato z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) sklepa memorandume o soglasju. Znanstveno mnenje, ki ga izda ICES, bi moralo temeljiti na tem večletnem načrtu, v njem pa bi morali biti zlasti navedeni razponi FMSY in referenčne točke za biomaso, tj. MSY Btrigger in Blim. Te vrednosti bi morale biti navedene v ustreznem mnenju o staležih in po potrebi v vseh drugih javno razpoložljivih znanstvenih mnenjih, med drugim na primer tudi v mnenju o mešanem ribolovu
  in/ali ribolovu več vrst
  , ki ga izda ICES.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (18), (ES) št. 2166/2005 (19), (ES) št. 388/2006 (20), (ES) št. 509/2007 (21), (ES) št. 1300/2008 (22) in (ES) št. 1342/2008 (23) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu. Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (18), (ES) št. 2166/2005 (19), (ES) št. 388/2006 (20), (ES) št. 509/2007 (21), (ES) št. 1300/2008 (22) in (ES) št. 1342/2008 (23) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu. Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje.

| (9) | Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (18), (ES) št. 2166/2005 (19), (ES) št. 388/2006 (20), (ES) št. 509/2007 (21), (ES) št. 1300/2008 (22) in (ES) št. 1342/2008 (23) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu
  in/ali ribolovu več vrst
  . Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje. |
| --- | --- |

(9)

Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 (18), (ES) št. 2166/2005 (19), (ES) št. 388/2006 (20), (ES) št. 509/2007 (21), (ES) št. 1300/2008 (22) in (ES) št. 1342/2008 (23) določajo pravila za lovljenje severnih staležev osliča, osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka, morskega lista v Biskajskem zalivu, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, sleda zahodno od Škotske ter trske v Kattegatu, Severnem morju zahodno od Škotske in v Irskem morju. Ti in drugi pridneni staleži se ujamejo v mešanem ribolovu
  in/ali ribolovu več vrst
  . Zato je primerno vzpostaviti enotni večletni načrt, v katerem se upošteva to tehnično vzajemno vplivanje.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi s cilji in zaščitnimi ukrepi za staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja zunaj zahodnih voda. Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih opredeliti cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se
  zadevni
  staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi s cilji in zaščitnimi ukrepi za staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja zunaj zahodnih voda. Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih opredeliti cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se
  zadevni
  staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode.

| (11) | Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi s cilji in zaščitnimi ukrepi za
  pridnene
  staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja
  teh staležev
  zunaj zahodnih voda
  , pod pogojem, da so zunaj suverenosti ali jurisdikcije tretjih držav
  . Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih opredeliti cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se
  ti pridneni
  staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode. |
| --- | --- |

(11)

Nekateri pridneni staleži se izkoriščajo v zahodnih vodah in sosednjih vodah. Zato bi bilo treba področje uporabe določb načrta v zvezi s cilji in zaščitnimi ukrepi za
  pridnene
  staleže, ki se izkoriščajo zlasti v zahodnih vodah, razširiti na območja
  teh staležev
  zunaj zahodnih voda
  , pod pogojem, da so zunaj suverenosti ali jurisdikcije tretjih držav
  . Poleg tega je treba v zvezi s staleži, prisotnimi tudi v zahodnih vodah, ki se izkoriščajo zlasti zunaj teh voda, v večletnih načrtih opredeliti cilje in zaščitne ukrepe za območja zunaj zahodnih voda, na katerih se
  ti pridneni
  staleži zlasti izkoriščajo, ter pri tem razširiti področje uporabe teh večletnih načrtov tudi na zahodne vode.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Načrt upravljanja se ne bi smel omejiti na preučevanje mehanizmov za določitev ribolovnih možnosti na kratki rok, saj bi to ustvarilo negotovost in nepreglednost za sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Načrt upravljanja se ne bi smel omejiti na preučevanje mehanizmov za določitev ribolovnih možnosti na kratki rok, saj bi to ustvarilo negotovost in nepreglednost za sektor.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Geografsko področje uporabe večletnega načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve staležev, določene v večletnem načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v večletnem načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi ICES, navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Geografsko področje uporabe večletnega načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve staležev, določene v večletnem načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v večletnem načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi ICES, navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila.

| (12) | Geografsko področje uporabe večletnega načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi
  pridnenih
  staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve
  pridnenih
  staležev, določene v večletnem načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v večletnem načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi ICES
  ali podoben znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni
  , navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila. |
| --- | --- |

(12)

Geografsko področje uporabe večletnega načrta bi moralo temeljiti na geografski porazdelitvi
  pridnenih
  staležev, navedeni v najnovejšem znanstvenem mnenju o staležih, ki ga zagotovi ICES. Zaradi izboljšanih znanstvenih informacij ali migracije staležev bodo morda potrebne prihodnje spremembe geografske porazdelitve
  pridnenih
  staležev, določene v večletnem načrtu. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o prilagoditvi geografske porazdelitve staležev, določene v večletnem načrtu, če je v znanstvenem mnenju, ki ga zagotovi ICES
  ali podoben znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni
  , navedeno, da se je geografska porazdelitev zadevnih staležev spremenila.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Cilj tega načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju
  največjih trajnostnih donosov za ciljne staleže
  , izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES in Direktive Sveta 92/43/EGS. Ta načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse
  staleže vrst,
  za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Cilj tega načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju
  največjih trajnostnih donosov za ciljne staleže
  , izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES in Direktive Sveta 92/43/EGS. Ta načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse
  staleže vrst,
  za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (14) | Cilj tega načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju
  staležev, ki sodijo v področje uporabe te uredbe, nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos
  , izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES in Direktive Sveta 92/43/EGS. Ta načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse
  vrste, ulovljene pri pridnenem ribolovu,
  za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Cilj tega načrta bi moral biti prispevati k doseganju ciljev SRP, zlasti k doseganju in ohranjanju
  staležev, ki sodijo v področje uporabe te uredbe, nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos
  , izvajanju obveznosti iztovarjanja za pridnene staleže, za katere veljajo omejitve ulova, in k spodbujanju primernega življenjskega standarda za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo priobalni ribolov in socialno-ekonomski vidiki. Z načrtom bi se moral izvajati tudi ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Biti bi moral skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje (v skladu z Direktivo 2008/56/ES), ter s cilji Direktive 2009/147/ES in Direktive Sveta 92/43/EGS. Ta načrt bi moral vsebovati tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse
  vrste, ulovljene pri pridnenem ribolovu,
  za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Določiti je treba ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral izračunati Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova. Na podlagi tega načrta so izračunani tako, da omogočajo dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom (24). Določena je zgornja meja razpona, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja je tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Določiti je treba ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral izračunati Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova. Na podlagi tega načrta so izračunani tako, da omogočajo dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom (24). Določena je zgornja meja razpona, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja je tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova.

| (16) | Določiti je treba ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral
  med drugim
  izračunati Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova. Na podlagi tega načrta so izračunani tako, da omogočajo dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom (24). Določena je zgornja meja razpona, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja je tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova. |
| --- | --- |

(16)

Določiti je treba ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ustreza cilju doseganja in ohranjanja največjega trajnostnega donosa, kot razpone vrednosti, ki so skladni z doseganjem največjega trajnostnega donosa (FMSY). Ti razponi, ki temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, so potrebni, da se zagotovi prožnost pri upoštevanju sprememb znanstvenega mnenja, spodbudi izvajanje obveznosti iztovarjanja ter upoštevajo značilnosti mešanega ribolova. Razpone FMSY bi moral
  med drugim
  izračunati Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), zlasti v svojem rednem mnenju glede ulova. Na podlagi tega načrta so izračunani tako, da omogočajo dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom (24). Določena je zgornja meja razpona, tako da možnost zmanjšanja staleža pod Blim ni večja od 5 %. Zadevna zgornja meja je tudi v skladu s tako imenovanim svetovalnim pravilom ICES, ki določa, da je treba, kadar je drstitvena biomasa ali številčnost v slabem stanju, F zmanjšati na vrednost, ki ne presega zgornje meje, ki je enaka vrednosti FMSY, pomnoženi z drstitveno biomaso ali številčnostjo v letu, na katero se nanaša celotni dovoljeni ulov, deljeno z MSY Btrigger. ICES te predpostavke in svetovalna pravila uporablja pri pripravi znanstvenega mnenja o ribolovni umrljivosti in možnostih ulova.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Za dosego ciljev iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je primerno določiti ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ne presega stopnje izkoriščanja največjega trajnostnega donosa. To stopnjo je treba doseči čim prej, postopoma in z rastočim tempom, najpozneje pa do leta 2020 za vse staleže, za katere se uporablja ta uredba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Za dosego ciljev iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je primerno določiti ciljno stopnjo ribolovne umrljivosti (F), ki ne presega stopnje izkoriščanja največjega trajnostnega donosa. To stopnjo je treba doseči čim prej, postopoma in z rastočim tempom, najpozneje pa do leta 2020 za vse staleže, za katere se uporablja ta uredba.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za škampa v zahodnih vodah kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na
  zadevnem območju celotnega dovoljenega ulova
  . Vendar to ne izključuje sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za škampa v zahodnih vodah kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na
  zadevnem območju celotnega dovoljenega ulova
  . Vendar to ne izključuje sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot.

| (20) | Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za
  stalež
  škampa v zahodnih vodah kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na
  območju, ki je bilo določeno za ta stalež
  . Vendar to ne izključuje sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot. |
| --- | --- |

(20)

Omogočiti bi bilo treba določitev celotnega dovoljenega ulova za
  stalež
  škampa v zahodnih vodah kot vsoto omejitev ulova, določenih za vsako funkcionalno enoto, in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot na
  območju, ki je bilo določeno za ta stalež
  . Vendar to ne izključuje sprejetja ukrepov za zaščito posebnih funkcionalnih enot.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Uvesti bi bilo treba prepoved ribolova brancina in polaka, da bi zaščitili plemenske ribe v času drstenja. Države članice bi morale za zaščito staležev brancina in polaka, ki jih je vse manj, uvesti ustrezne ukrepe za njihovo obnovitev na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, ki se bodo uporabljali za komercialni in rekreacijski ribolov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Uvesti bi bilo treba prepoved ribolova brancina in polaka, da bi zaščitili plemenske ribe v času drstenja. Države članice bi morale za zaščito staležev brancina in polaka, ki jih je vse manj, uvesti ustrezne ukrepe za njihovo obnovitev na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, ki se bodo uporabljali za komercialni in rekreacijski ribolov.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Kadar Svet upošteva pomemben učinek rekreacijskega ribolova v okviru ribolovnih možnosti za določen stalež, bi moral imeti možnost, da določi celotni dovoljeni ulov za gospodarski ulov, pri katerem se upošteva obseg rekreacijskega ulova, in/ali sprejme druge ukrepe, ki omejujejo rekreacijski ribolov, kot so omejitve ulova in nelovne dobe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Kadar Svet upošteva pomemben učinek rekreacijskega ribolova v okviru ribolovnih možnosti za določen stalež, bi moral imeti možnost, da določi celotni dovoljeni ulov za gospodarski ulov, pri katerem se upošteva obseg rekreacijskega ulova, in/ali sprejme druge ukrepe, ki omejujejo rekreacijski ribolov, kot so omejitve ulova in nelovne dobe.

| (22) | Kadar umrljivost zaradi rekreacijskega ribolova precej vpliva na stalež, ki se upravlja na osnovi največjega trajnostnega donosa, bi moral imeti Svet možnost določiti posamezne in nediskriminacijske ribolovne možnosti za rekreacijske ribiče. Te posamezne možnosti za rekreacijski ribolov bi morale veljati najmanj en mesec v skladu z dejansko prakso in ulovom pri rekreacijskem ribolovu. Prav tako bi bilo treba rekreacijski ulov nekaterih vrst visoke tržne vrednosti označiti s kirurško odstranitvijo dela repne plavuti, da tega ulova ne bi bilo mogoče enostavno nezakonito uporabiti v distribucijskih kanalih trgovine z ribami. |
| --- | --- |

(22)

Kadar umrljivost zaradi rekreacijskega ribolova precej vpliva na stalež, ki se upravlja na osnovi največjega trajnostnega donosa, bi moral imeti Svet možnost določiti posamezne in nediskriminacijske ribolovne možnosti za rekreacijske ribiče. Te posamezne možnosti za rekreacijski ribolov bi morale veljati najmanj en mesec v skladu z dejansko prakso in ulovom pri rekreacijskem ribolovu. Prav tako bi bilo treba rekreacijski ulov nekaterih vrst visoke tržne vrednosti označiti s kirurško odstranitvijo dela repne plavuti, da tega ulova ne bi bilo mogoče enostavno nezakonito uporabiti v distribucijskih kanalih trgovine z ribami.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi moral načrt zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja, ki se dodatno opredelijo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi moral načrt zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja, ki se dodatno opredelijo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

| (23) | Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  in čim večje zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem
  bi moral načrt
  ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja
  zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja,
  zlasti ukrepe za postopno preprečevanje in odpravo zavržkov ter čim večje zmanjšanje negativnega vpliva ribolova na ekosistem,
  ki se
  po potrebi
  dodatno opredelijo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.
  Prav tako bi bilo treba določiti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov. V primeru, da ni skupnega priporočila, lahko Komisija sprejme delegirane akte. |
| --- | --- |

(23)

Za izpolnjevanje obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  in čim večje zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem
  bi moral načrt
  ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja
  zagotoviti dodatne ukrepe upravljanja,
  zlasti ukrepe za postopno preprečevanje in odpravo zavržkov ter čim večje zmanjšanje negativnega vpliva ribolova na ekosistem,
  ki se
  po potrebi
  dodatno opredelijo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.
  Prav tako bi bilo treba določiti, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za rekreacijski ribolov. V primeru, da ni skupnega priporočila, lahko Komisija sprejme delegirane akte.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Za zaščito občutljivih vrst in habitatov, zlasti kritično ogroženih in prizadetih zaradi pritiska ribolova, bi bilo treba v načrtu določiti ukrepe upravljanja za zadevno ribištvo, vključno s spremembami ribolovnega orodja, dejavnosti polovil in samih plovil. Načrt bi moral omogočati dodatne ukrepe upravljanja, ki se podrobneje opredelijo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Komisija bi morala imeti možnost, da sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo analize morskih bazenov ter oblike in časovnega razporeda za predložitev in odobritev ukrepov upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Za zaščito občutljivih vrst in habitatov, zlasti kritično ogroženih in prizadetih zaradi pritiska ribolova, bi bilo treba v načrtu določiti ukrepe upravljanja za zadevno ribištvo, vključno s spremembami ribolovnega orodja, dejavnosti polovil in samih plovil. Načrt bi moral omogočati dodatne ukrepe upravljanja, ki se podrobneje opredelijo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Komisija bi morala imeti možnost, da sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo analize morskih bazenov ter oblike in časovnega razporeda za predložitev in odobritev ukrepov upravljanja.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (24a) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu vsako leto poročati o najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, ki jih Svet uporablja za določanje ribolovnih možnosti ali uporabo zaščitnih ukrepov, in ga vnaprej obvestiti o primerih, v katerih bi lahko na podlagi znanstvenega mnenja prišlo do bistvenih sprememb pri določitvi ribolovnih možnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24a)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu vsako leto poročati o najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, ki jih Svet uporablja za določanje ribolovnih možnosti ali uporabo zaščitnih ukrepov, in ga vnaprej obvestiti o primerih, v katerih bi lahko na podlagi znanstvenega mnenja prišlo do bistvenih sprememb pri določitvi ribolovnih možnosti.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva popravne ukrepe in izvajanje obveznosti iztovarjanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva popravne ukrepe in izvajanje obveznosti iztovarjanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (26) | Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva popravne ukrepe in izvajanje obveznosti iztovarjanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  z ustreznimi svetovalnimi sveti
  , tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(26)

Da se zagotovita pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku in prožnost ter omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo te uredbe, kar zadeva popravne ukrepe in izvajanje obveznosti iztovarjanja. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  z ustreznimi svetovalnimi sveti
  , tudi na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne zastarajo in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba navedeni pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje,
  uporabiti
  pri upravljanju staležev v Baltskem morju. V tem okviru se „najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje,
  podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki
  in
  metodami, ki ga je izdal
  ali
  pregledal neodvisen
  znanstveni
  organ
  ,
  priznan na ravni Evropske unije ali mednarodni ravni
  .
  Uredbo (EU) 2016/1139

   (27)

  bi bilo zato treba spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne zastarajo in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba navedeni pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje,
  uporabiti
  pri upravljanju staležev v Baltskem morju. V tem okviru se „najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje,
  podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki
  in
  metodami, ki ga je izdal
  ali
  pregledal neodvisen
  znanstveni
  organ
  ,
  priznan na ravni Evropske unije ali mednarodni ravni
  .
  Uredbo (EU) 2016/1139

   (27)

  bi bilo zato treba spremeniti.

| (28) | Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne zastarajo in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba navedeni pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje,
  uporabljati
  pri upravljanju staležev v Baltskem morju.
  Komisija bi morala Evropskemu parlamentu vsako leto poročati tudi o najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, ki so bila uporabljena, in Parlament vnaprej obvestiti o primerih, v katerih bi lahko prišlo do bistvenih sprememb pri določitvi ribolovnih možnosti.
   V tem okviru se „najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje,
  ki so ga pregledali Znanstveni, tehnični
  in
  gospodarski odbor za ribištvo (STECF)
  ali
  ustrezni drugi
  znanstveni
  organi
  ,
  kot je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES)
  .
  Podprto je z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodami, ki so na voljo, in izpolnjuje zahteve iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(28)

Uporaba dinamičnega sklicevanja na razpone FMSY in referenčne točke ohranjanja zagotavlja, da ti parametri, ki so bistveni za določanje ribolovnih možnosti, ne zastarajo in da lahko Svet vedno uporabi najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje. Poleg tega bi bilo treba navedeni pristop, ki zagotavlja dinamično sklicevanje na najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje,
  uporabljati
  pri upravljanju staležev v Baltskem morju.
  Komisija bi morala Evropskemu parlamentu vsako leto poročati tudi o najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih, ki so bila uporabljena, in Parlament vnaprej obvestiti o primerih, v katerih bi lahko prišlo do bistvenih sprememb pri določitvi ribolovnih možnosti.
   V tem okviru se „najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje,
  ki so ga pregledali Znanstveni, tehnični
  in
  gospodarski odbor za ribištvo (STECF)
  ali
  ustrezni drugi
  znanstveni
  organi
  ,
  kot je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES)
  .
  Podprto je z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodami, ki so na voljo, in izpolnjuje zahteve iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba vzpostavlja večletni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt) za
  naslednje
  pridnene staleže, vključno z globokomorskimi staleži
  , in ribištvo, ki izkorišča te staleže,
  v zahodnih vodah in v sosednjih vodah, kjer ti staleži segajo prek zahodnih voda: | 1.   Ta uredba vzpostavlja večletni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt) za
  spodaj naštete
  pridnene staleže, vključno z globokomorskimi staleži v zahodnih vodah in v sosednjih vodah, kjer ti staleži segajo prek zahodnih voda
  , kolikor so te zunaj suverenosti ali jurisdikcije tretjih držav, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba vzpostavlja večletni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt) za
  naslednje
  pridnene staleže, vključno z globokomorskimi staleži
  , in ribištvo, ki izkorišča te staleže,
  v zahodnih vodah in v sosednjih vodah, kjer ti staleži segajo prek zahodnih voda:

1.   Ta uredba vzpostavlja večletni načrt (v nadaljnjem besedilu: načrt) za
  spodaj naštete
  pridnene staleže, vključno z globokomorskimi staleži v zahodnih vodah in v sosednjih vodah, kjer ti staleži segajo prek zahodnih voda
  , kolikor so te zunaj suverenosti ali jurisdikcije tretjih držav, ter ribištvo, ki izkorišča te staleže
  :

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih 4b, 4c, 7
  a
  in 7
  d–h
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih 4b, 4c, 7
  a
  in 7
  d–h
  ;

a

d–h

| (4) | brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih 4b, 4c, 7
  a, b, 7d–h
  in 7
  j, podobmočju 8 in razdelku 9a
  ; |
| --- | --- |

(4)

brancin (Dicentrarchus labrax) v razdelkih 4b, 4c, 7
  a, b, 7d–h
  in 7
  j, podobmočju 8 in razdelku 9a
  ;

a, b, 7d–h

j, podobmočju 8 in razdelku 9a

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 23 – alinea 1

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 23 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | v 
  južnem
  Biskajskem zalivu (
  funkcionalna enota 25
  ); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

v 
  južnem
  Biskajskem zalivu (
  funkcionalna enota 25
  );

južnem

funkcionalna enota 25

| — | v Biskajskem zalivu (
  funkcionalni enoti 23 in 24
  ); |
| --- | --- |

—

v Biskajskem zalivu (
  funkcionalni enoti 23 in 24
  );

funkcionalni enoti 23 in 24

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 1

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | v zahodni Galiciji (
  funkcionalni enoti
   26
  in 27
  ); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

v zahodni Galiciji (
  funkcionalni enoti
   26
  in 27
  );

funkcionalni enoti

in 27

| — | v zahodni Galiciji (
  funkcionalna enota
   26); |
| --- | --- |

—

v zahodni Galiciji (
  funkcionalna enota
   26);

funkcionalna enota

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 2

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | v Iberskih vodah (funkcionalni enoti 28 in 29); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

v Iberskih vodah (funkcionalni enoti 28 in 29);

v Iberskih vodah (funkcionalni enoti 28 in 29);

črtano

črtano

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 2 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | na severu Portugalske (funkcionalna enota 27); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

na severu Portugalske (funkcionalna enota 27);

na severu Portugalske (funkcionalna enota 27);

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 2 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka 24 – alinea 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | v portugalskih vodah (južna Portugalska in Algarve) (funkcionalni enoti 28 in 29); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

v portugalskih vodah (južna Portugalska in Algarve) (funkcionalni enoti 28 in 29);

v portugalskih vodah (južna Portugalska in Algarve) (funkcionalni enoti 28 in 29);

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar je v znanstvenem mnenju navedeno, da se je spremenila geografska porazdelitev staležev iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko Komisija v skladu s členom 15 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe s prilagoditvijo zgoraj navedenih območij, da se upošteva ta sprememba. Takšne prilagoditve ne razširijo področja staležev preko voda Unije v podobmočjih 4 do 10 in območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0. | Kadar je v 
  najboljšem razpoložljivem
  znanstvenem mnenju
  , zlasti v mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES),
  navedeno, da se je spremenila geografska porazdelitev staležev iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko Komisija v skladu s členom 15 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe s prilagoditvijo zgoraj navedenih območij, da se upošteva ta sprememba. Takšne prilagoditve ne razširijo področja staležev preko voda Unije v podobmočjih 4 do 10 in območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar je v znanstvenem mnenju navedeno, da se je spremenila geografska porazdelitev staležev iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko Komisija v skladu s členom 15 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe s prilagoditvijo zgoraj navedenih območij, da se upošteva ta sprememba. Takšne prilagoditve ne razširijo področja staležev preko voda Unije v podobmočjih 4 do 10 in območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0.

Kadar je v 
  najboljšem razpoložljivem
  znanstvenem mnenju
  , zlasti v mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES),
  navedeno, da se je spremenila geografska porazdelitev staležev iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko Komisija v skladu s členom 15 sprejme delegirane akte o spremembi te uredbe s prilagoditvijo zgoraj navedenih območij, da se upošteva ta sprememba. Takšne prilagoditve ne razširijo področja staležev preko voda Unije v podobmočjih 4 do 10 in območjih CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0.

najboljšem razpoložljivem

, zlasti v mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES),

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar Komisija na podlagi znanstvenega mnenja meni, da je treba spremeniti seznam staležev iz prvega pododstavka odstavka 1, lahko
  predloži
  predlog za spremembo tega seznama. | 2.   Kadar Komisija na podlagi
  najboljšega razpoložljivega
  znanstvenega mnenja meni, da je treba spremeniti seznam staležev iz prvega pododstavka odstavka 1, lahko
  poda
  predlog za spremembo tega seznama. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar Komisija na podlagi znanstvenega mnenja meni, da je treba spremeniti seznam staležev iz prvega pododstavka odstavka 1, lahko
  predloži
  predlog za spremembo tega seznama.

2.   Kadar Komisija na podlagi
  najboljšega razpoložljivega
  znanstvenega mnenja meni, da je treba spremeniti seznam staležev iz prvega pododstavka odstavka 1, lahko
  poda
  predlog za spremembo tega seznama.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V zvezi s sosednjimi vodami iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo le člena 4 in 6
  ter
  ukrepi v zvezi z ribolovnimi možnostmi iz člena 7 te uredbe. | 3.   V zvezi s sosednjimi vodami iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo le člena 4 in 6, ukrepi v zvezi z ribolovnimi možnostmi iz člena 7
  ter člena 9(3a) in 9a
  te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V zvezi s sosednjimi vodami iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo le člena 4 in 6
  ter
  ukrepi v zvezi z ribolovnimi možnostmi iz člena 7 te uredbe.

3.   V zvezi s sosednjimi vodami iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo le člena 4 in 6, ukrepi v zvezi z ribolovnimi možnostmi iz člena 7
  ter člena 9(3a) in 9a
  te uredbe.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4

Člen 1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Ta uredba se uporablja tudi za prilov, ulovljen v zahodnih vodah pri ribolovu staležev iz odstavka 1
  . Kadar pa
  se
  razponi FMSY in zaščitni ukrepi v zvezi z biomaso za navedene staleže določijo na podlagi drugih pravnih aktov Unije, ki vzpostavljajo večletne načrte, se uporabljajo navedeni razponi in zaščitni ukrepi
  . | 4.   Ta uredba se uporablja tudi za prilov, ulovljen v zahodnih vodah pri ribolovu
  pridnenih
  staležev iz odstavka 1
  , in zagotavlja, da
  se
  pri izkoriščanju vseh živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Ta uredba se uporablja tudi za prilov, ulovljen v zahodnih vodah pri ribolovu staležev iz odstavka 1
  . Kadar pa
  se
  razponi FMSY in zaščitni ukrepi v zvezi z biomaso za navedene staleže določijo na podlagi drugih pravnih aktov Unije, ki vzpostavljajo večletne načrte, se uporabljajo navedeni razponi in zaščitni ukrepi
  .

4.   Ta uredba se uporablja tudi za prilov, ulovljen v zahodnih vodah pri ribolovu
  pridnenih
  staležev iz odstavka 1
  , in zagotavlja, da
  se
  pri izkoriščanju vseh živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos
  .

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4 a (novo)

Člen 1 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ta uredba določa tudi podrobnosti za izvajanje ukrepov za čim večje zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, zlasti naključnega ulova zaščitenih vrst, v vodah Unije zahodnega Sredozemskega morja za ves ribolov v teh vodah. Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo analize morskih bazenov ter obliko in časovnim razporedom za predložitev in odobritev ukrepov upravljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Ta uredba določa tudi podrobnosti za izvajanje ukrepov za čim večje zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, zlasti naključnega ulova zaščitenih vrst, v vodah Unije zahodnega Sredozemskega morja za ves ribolov v teh vodah. Komisija lahko sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo analize morskih bazenov ter obliko in časovnim razporedom za predložitev in odobritev ukrepov upravljanja.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 5

Člen 1 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Ta uredba vsebuje tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 5.   Ta uredba vsebuje tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže
  pridnenih
  vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  in ki so bile ulovljene pri pridnenem ribolovu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Ta uredba vsebuje tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

5.   Ta uredba vsebuje tudi podrobnosti o izvajanju obveznosti iztovarjanja v vodah Unije v zahodnih vodah za vse staleže
  pridnenih
  vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013
  in ki so bile ulovljene pri pridnenem ribolovu
  .

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 6

Člen 1 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Ta uredba določa tehnične ukrepe v skladu s členom 8, ki se uporabljajo v zahodnih vodah za kateri koli stalež. | 6.   Ta uredba določa tehnične ukrepe
  za komercialni in rekreacijski ribolov
  v skladu s členom 8, ki se uporabljajo v zahodnih vodah za kateri koli
  pridneni
  stalež. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Ta uredba določa tehnične ukrepe v skladu s členom 8, ki se uporabljajo v zahodnih vodah za kateri koli stalež.

6.   Ta uredba določa tehnične ukrepe
  za komercialni in rekreacijski ribolov
  v skladu s členom 8, ki se uporabljajo v zahodnih vodah za kateri koli
  pridneni
  stalež.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

„razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %;

MSY

lim

| (2) | „razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES)
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega v Uniji ali na mednarodni ravni
  , pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; |
| --- | --- |

(2)

„razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES)
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega v Uniji ali na mednarodni ravni
  , pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %;

MSY

ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega v Uniji ali na mednarodni ravni

lim

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „vrednost
  FMSY point“
  pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih pogojih daje dolgoročno največji donos; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)

„vrednost
  FMSY point“
  pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih pogojih daje dolgoročno največji donos;

FMSY point

| (5) | „vrednost
  FMSY“
  pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih pogojih daje dolgoročno največji donos; |
| --- | --- |

(5)

„vrednost
  FMSY“
  pomeni vrednost ocenjene ribolovne umrljivosti, ki z določenim ribolovnim vzorcem in v trenutnih okoljskih pogojih daje dolgoročno največji donos;

FMSY

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | „Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(8)

„Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja;

lim

| (8) | „Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni
  , pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; |
| --- | --- |

(8)

„Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni
  , pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja;

lim

ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9)

„MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos.

trigger

| (9) | „MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni
  , pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos. |
| --- | --- |

(9)

„MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, ali v primeru škampa za številčnost, na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni
  , pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos.

trigger

ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali mednarodni ravni

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | „najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ se nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje, podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodami, ki ga je izdal ali pregledal neodvisen mednarodni znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, kot sta Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) ali Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), in izpolnjuje zahteve iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

„najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje“ se nanaša na javno razpoložljivo znanstveno mnenje, podprto z najnovejšimi znanstvenimi podatki in metodami, ki ga je izdal ali pregledal neodvisen mednarodni znanstveni organ, priznan na ravni Unije ali mednarodni ravni, kot sta Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) ali Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), in izpolnjuje zahteve iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Načrt prispeva k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, navedenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti z uporabo previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva, pri čemer je njegov namen zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. | 1.   Načrt prispeva k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, navedenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti z uporabo previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva, pri čemer je njegov namen zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  Načrt se poleg prizadevanja za okoljsko trajnost upravlja na način, ki je v skladu s cilji ustvarjanja gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih koristi, obenem pa prispeva k razpoložljivosti živilskih proizvodov. |
| | Stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa se postopoma za vse staleže doseže najpozneje do leta 2020 in se po tem ohrani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Načrt prispeva k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, navedenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti z uporabo previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva, pri čemer je njegov namen zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

1.   Načrt prispeva k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike, navedenih v členu 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013, zlasti z uporabo previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva, pri čemer je njegov namen zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.
  Načrt se poleg prizadevanja za okoljsko trajnost upravlja na način, ki je v skladu s cilji ustvarjanja gospodarskih, socialnih in zaposlitvenih koristi, obenem pa prispeva k razpoložljivosti živilskih proizvodov.

Stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa se postopoma za vse staleže doseže najpozneje do leta 2020 in se po tem ohrani.

Stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa se postopoma za vse staleže doseže najpozneje do leta 2020 in se po tem ohrani.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Načrt s kar največjim preprečevanjem in zmanjševanjem nenamernega ulova prispeva k odpravi zavržkov in izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere veljajo omejitve ulova in za katere se uporablja ta uredba. | 2.   Načrt s kar največjim preprečevanjem in zmanjševanjem nenamernega ulova
  , tudi z uporabo inovativnega selektivnega ribolovnega orodja in tehnike,
  prispeva k odpravi zavržkov in izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere veljajo omejitve ulova in za katere se uporablja ta uredba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Načrt s kar največjim preprečevanjem in zmanjševanjem nenamernega ulova prispeva k odpravi zavržkov in izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere veljajo omejitve ulova in za katere se uporablja ta uredba.

2.   Načrt s kar največjim preprečevanjem in zmanjševanjem nenamernega ulova
  , tudi z uporabo inovativnega selektivnega ribolovnega orodja in tehnike,
  prispeva k odpravi zavržkov in izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vrste, za katere veljajo omejitve ulova in za katere se uporablja ta uredba.

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Načrt uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Načrt je skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, ter s cilji iz
  členov 4 in 5
  Direktive 2009/147/ES
  ter iz členov 6
  in
  12
  Direktive Sveta 92/43/EGS. | 3.   Načrt uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo
  in po možnosti odpravijo
  negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem
  in zlasti na ranljive habitate in zaščitene vrste, vključno z morskimi sesalci, morskimi plazilci, morskimi pticami, podvodnimi gorami, globokomorskimi grebeni in koralnimi vrtovi ali agregacijami spužev, da se zagotovi, da bodo ribiči še naprej trajnostno in selektivno lovili
  . Načrt je skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, ter s cilji iz Direktive 2009/147/ES in Direktive Sveta 92/43/EGS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Načrt uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Načrt je skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, ter s cilji iz
  členov 4 in 5
  Direktive 2009/147/ES
  ter iz členov 6
  in
  12
  Direktive Sveta 92/43/EGS.

3.   Načrt uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva za zagotovitev, da se čim bolj zmanjšajo
  in po možnosti odpravijo
  negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem
  in zlasti na ranljive habitate in zaščitene vrste, vključno z morskimi sesalci, morskimi plazilci, morskimi pticami, podvodnimi gorami, globokomorskimi grebeni in koralnimi vrtovi ali agregacijami spužev, da se zagotovi, da bodo ribiči še naprej trajnostno in selektivno lovili
  . Načrt je skladen z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem, da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, ter s cilji iz Direktive 2009/147/ES in Direktive Sveta 92/43/EGS.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4 – točka b

Člen 3 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | prispevati k izpolnjevanju drugih ustreznih deskriptorjev iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES sorazmerno z vlogo
  ,
  ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

prispevati k izpolnjevanju drugih ustreznih deskriptorjev iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES sorazmerno z vlogo
  ,
  ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju
  .

prispevati k izpolnjevanju drugih ustreznih deskriptorjev iz Priloge I k Direktivi 2008/56/ES sorazmerno z vlogo

ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju

| (b) | zagotoviti, da je negativni vpliv ribolova na morsko okolje čim manjši, zlasti kar zadeva ranljive habitate in zaščitene vrste
  ,
  vključno z morskimi sesalci in morskimi pticami
  . |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da je negativni vpliv ribolova na morsko okolje čim manjši, zlasti kar zadeva ranljive habitate in zaščitene vrste
  ,
  vključno z morskimi sesalci in morskimi pticami
  .

zagotoviti, da je negativni vpliv ribolova na morsko okolje čim manjši, zlasti kar zadeva ranljive habitate in zaščitene vrste

vključno z morskimi sesalci in morskimi pticami

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 5

Člen 3 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Ukrepi v okviru načrta se sprejmejo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem. Kadar ni dovolj podatkov, je treba doseči primerljivo stopnjo ohranjanja ustreznih staležev. | 5.   Ukrepi v okviru načrta se sprejmejo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem.
  Najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje strokovno pregledajo zanesljivi in ustrezni znanstveni organi, kot so Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ali Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Javnosti se omogoči dostop do mnenja, najpozneje ko Komisija predlaga te ukrepe.
  Kadar ni dovolj podatkov, je treba doseči primerljivo stopnjo ohranjanja ustreznih staležev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Ukrepi v okviru načrta se sprejmejo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem. Kadar ni dovolj podatkov, je treba doseči primerljivo stopnjo ohranjanja ustreznih staležev.

5.   Ukrepi v okviru načrta se sprejmejo v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem.
  Najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje strokovno pregledajo zanesljivi in ustrezni znanstveni organi, kot so Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ali Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Javnosti se omogoči dostop do mnenja, najpozneje ko Komisija predlaga te ukrepe.
  Kadar ni dovolj podatkov, je treba doseči primerljivo stopnjo ohranjanja ustreznih staležev.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES. | 2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES.

2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  .

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 – točka a

Člen 4 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje namena iz člena 3 v primeru mešanega ribolova; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje namena iz člena 3 v primeru mešanega ribolova;

| (a) | če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje namena iz člena 3 v primeru mešanega
  in/ali večvrstnega
  ribolova
  , zlasti da se omejijo zunanje družbeno-ekonomske ribolovne ovire
  ; |
| --- | --- |

(a)

če je na podlagi znanstvenega mnenja ali dokazov to potrebno za uresničevanje namena iz člena 3 v primeru mešanega
  in/ali večvrstnega
  ribolova
  , zlasti da se omejijo zunanje družbeno-ekonomske ribolovne ovire
  ;

in/ali večvrstnega

, zlasti da se omejijo zunanje družbeno-ekonomske ribolovne ovire

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 – točka c

Člen 4 – odstavek 5 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %.

| (c) | da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %
  , razen v primerih, ko se omilijo zaviralne ali druge okoliščine, ki preprečujejo ali pomembno vplivajo na dejavnost nekaterih flot
  . |
| --- | --- |

(c)

da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %
  , razen v primerih, ko se omilijo zaviralne ali druge okoliščine, ki preprečujejo ali pomembno vplivajo na dejavnost nekaterih flot
  .

, razen v primerih, ko se omilijo zaviralne ali druge okoliščine, ki preprečujejo ali pomembno vplivajo na dejavnost nekaterih flot

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 6 a (novo)

Člen 4 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Da bi se izognili stanju, ko kratkoročno upravljanje ovira izvajanje večletnega upravljanja, in da bi spodbudili udeležbo deležnikov v postopku odločanja, se v okviru te uredbe omogoči odobritev pravil za izkoriščanje na regionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Da bi se izognili stanju, ko kratkoročno upravljanje ovira izvajanje večletnega upravljanja, in da bi spodbudili udeležbo deležnikov v postopku odločanja, se v okviru te uredbe omogoči odobritev pravil za izkoriščanje na regionalni ravni.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Navedeni staleži se upravljajo v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar ni na voljo ustreznih znanstvenih podatkov. | 2.   Kadar ni na voljo ustreznih znanstvenih podatkov, se navedeni staleži upravljajo v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , ki zagotavlja vsaj stopnjo ohranjenosti, ki je primerljiva z največjim trajnostnim donosom, kot je določeno v členu 9(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Navedeni staleži se upravljajo v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar ni na voljo ustreznih znanstvenih podatkov.

2.   Kadar ni na voljo ustreznih znanstvenih podatkov, se navedeni staleži upravljajo v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki 8 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , ki zagotavlja vsaj stopnjo ohranjenosti, ki je primerljiva z največjim trajnostnim donosom, kot je določeno v členu 9(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  .

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se pri upravljanju mešanega ribolova v zvezi s staleži iz člena 1(4) te uredbe upoštevajo težave pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom, zlasti v primerih, ko to vodi k prezgodnjemu zaprtju ribolova. | 3.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se pri upravljanju mešanega
  in/ali večvrstnega
  ribolova v zvezi s staleži iz člena 1(4) te uredbe upoštevajo težave pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom, zlasti v primerih, ko to vodi k prezgodnjemu zaprtju ribolova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se pri upravljanju mešanega ribolova v zvezi s staleži iz člena 1(4) te uredbe upoštevajo težave pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom, zlasti v primerih, ko to vodi k prezgodnjemu zaprtju ribolova.

3.   V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se pri upravljanju mešanega
  in/ali večvrstnega
  ribolova v zvezi s staleži iz člena 1(4) te uredbe upoštevajo težave pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom, zlasti v primerih, ko to vodi k prezgodnjemu zaprtju ribolova.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 6 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Od ICES se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1): | Od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni, ter v skladu z opredelitvijo najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja
  se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1): |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Od ICES se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):

Od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni, ter v skladu z opredelitvijo najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja
  se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):

ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni, ter v skladu z opredelitvijo najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Z odstopanjem od člena 4(3) in (5) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase. | 1.   Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli
  pridnenega
  staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Z odstopanjem od člena 4(3) in (5) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Z odstopanjem od člena 4(3) in (5) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase.

1.   Če znanstveno mnenje kaže, da je v določenem letu drstitvena biomasa katerega koli
  pridnenega
  staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od MSY Btrigger, se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Z odstopanjem od člena 4(3) in (5) se ribolovne možnosti zlasti določijo na ravneh, skladnih z ribolovno umrljivostjo, zmanjšano na raven, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, ob upoštevanju zmanjšanja biomase.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Navedeni popravni ukrepi lahko z odstopanjem od člena 4(3) in (5) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža ali funkcionalne enote in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti. | 2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli
  pridnenega
  staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Navedeni popravni ukrepi lahko z odstopanjem od člena 4(3) in (5) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža ali funkcionalne enote in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Navedeni popravni ukrepi lahko z odstopanjem od člena 4(3) in (5) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža ali funkcionalne enote in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti.

2.   Če znanstveno mnenje kaže, da je biomasa drstitvenega staleža katerega koli
  pridnenega
  staleža iz člena 1(1) ali v primeru staležev škampa številčnost nižja od Blim, se sprejmejo dodatni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža ali funkcionalne enote na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Navedeni popravni ukrepi lahko z odstopanjem od člena 4(3) in (5) vključujejo zlasti prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža ali funkcionalne enote in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na Komisijo se v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvijo te uredbe glede naslednjih tehničnih ukrepov: | 1.   Na Komisijo se v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvijo te uredbe glede naslednjih tehničnih ukrepov
  za ribištvo, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnih vodah
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Na Komisijo se v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvijo te uredbe glede naslednjih tehničnih ukrepov:

1.   Na Komisijo se v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z dopolnitvijo te uredbe glede naslednjih tehničnih ukrepov
  za ribištvo, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnih vodah
  :

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

Člen 8 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem;

| (a) | specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova
  , zlasti mladic,
  ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; |
| --- | --- |

(a)

specifikacije v zvezi z lastnostmi ribolovnega orodja in predpisi o njegovi uporabi za zagotovitev ali izboljšanje selektivnosti, zmanjšanje nenamernega ulova
  , zlasti mladic,
  ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem;

, zlasti mladic,

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi iz odstavka 1 tega člena prispevajo k uresničevanju ciljev iz člena 3. | 2.   Ukrepi iz odstavka 1 tega člena prispevajo k uresničevanju ciljev iz člena 3
  in veljajo za komercialni in rekreacijski ribolov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ukrepi iz odstavka 1 tega člena prispevajo k uresničevanju ciljev iz člena 3.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 tega člena prispevajo k uresničevanju ciljev iz člena 3
  in veljajo za komercialni in rekreacijski ribolov
  .

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8a




  Zaprta območja / sezonska prepoved ribolova brancina





  1.
     
  Komercialni in rekreacijski ribolov brancina sta prepovedana v zahodnih vodah in v razdelkih ICES 4b in 4c v času od 1. februarja do 30. aprila. Prepovedano je obdržati na krovu, pretovarjati, premeščati, iztovarjati ali konzervirati brancina, ulovljenega na teh območjih, tudi če je bil ulovljen z obale.






  2.
     
  Ribiškim plovilom Unije je tudi prepovedano loviti brancina v razdelkih ICES 7b, 7c, 7j in 7k ter v vodah razdelkov ICES 7a in 7 g, ki so več kot 12 morskih milj od osnovne črte pod suverenostjo Združenega kraljestva. Ribiškim plovilom Unije je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati, premeščati ali iztovarjati brancina, ulovljenega na teh območjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8a

Zaprta območja / sezonska prepoved ribolova brancina

1.
     
  Komercialni in rekreacijski ribolov brancina sta prepovedana v zahodnih vodah in v razdelkih ICES 4b in 4c v času od 1. februarja do 30. aprila. Prepovedano je obdržati na krovu, pretovarjati, premeščati, iztovarjati ali konzervirati brancina, ulovljenega na teh območjih, tudi če je bil ulovljen z obale.

2.
     
  Ribiškim plovilom Unije je tudi prepovedano loviti brancina v razdelkih ICES 7b, 7c, 7j in 7k ter v vodah razdelkov ICES 7a in 7 g, ki so več kot 12 morskih milj od osnovne črte pod suverenostjo Združenega kraljestva. Ribiškim plovilom Unije je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati, premeščati ali iztovarjati brancina, ulovljenega na teh območjih.

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Brez poseganja v člen 7 je lahko celotni dovoljeni ulov za stalež škampa
  v zahodnih vodah
  vsota omejitev ulova funkcionalnih enot in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot. | 3.   Brez poseganja v člen 7 je lahko celotni dovoljeni ulov za
  določeni
  stalež škampa vsota omejitev ulova funkcionalnih enot in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot
  območja, določenega za ta stalež
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Brez poseganja v člen 7 je lahko celotni dovoljeni ulov za stalež škampa
  v zahodnih vodah
  vsota omejitev ulova funkcionalnih enot in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot.

3.   Brez poseganja v člen 7 je lahko celotni dovoljeni ulov za
  določeni
  stalež škampa vsota omejitev ulova funkcionalnih enot in statističnih območij zunaj funkcionalnih enot
  območja, določenega za ta stalež
  .

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov znaten vpliv na ribolovno umrljivost določenega staleža, ga Svet upošteva in lahko pri določanju ribolovnih možnosti omeji rekreacijski ribolov, da se prepreči prekoračitev skupnega cilja ribolovne umrljivosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov znaten vpliv na ribolovno umrljivost določenega staleža, ga Svet upošteva in lahko pri določanju ribolovnih možnosti omeji rekreacijski ribolov, da se prepreči prekoračitev skupnega cilja ribolovne umrljivosti.

črtano

črtano

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a |
| | Rekreacijski ribolov |
| | 1.
     
  Države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti iz člena 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013 upoštevajo umrljivost rib pri rekreacijskem ribolovu, da se prepreči prekoračitev skupnega cilja ribolovne umrljivosti. |
| | Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov znaten vpliv na ribolovno umrljivost staleža iz člena 1(1) te uredbe, lahko Svet določi posamezne ribolovne možnosti tako, da ne diskriminira rekreacijskih ribičev. |
| | 2.
     
  Svet pri določanju ribolovnih možnosti za rekreacijski ribolov upošteva pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska. Merila, ki se uporabijo, lahko vključujejo predvsem vpliv tega ribolova na okolje, socialni pomen te dejavnosti in njen prispevek h gospodarstvu obalnih območij. |
| | 3.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Člen 9a

Rekreacijski ribolov

Rekreacijski ribolov

1.
     
  Države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti iz člena 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013 upoštevajo umrljivost rib pri rekreacijskem ribolovu, da se prepreči prekoračitev skupnega cilja ribolovne umrljivosti.

Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov znaten vpliv na ribolovno umrljivost staleža iz člena 1(1) te uredbe, lahko Svet določi posamezne ribolovne možnosti tako, da ne diskriminira rekreacijskih ribičev.

Če znanstveno mnenje kaže, da ima rekreacijski ribolov znaten vpliv na ribolovno umrljivost staleža iz člena 1(1) te uredbe, lahko Svet določi posamezne ribolovne možnosti tako, da ne diskriminira rekreacijskih ribičev.

2.
     
  Svet pri določanju ribolovnih možnosti za rekreacijski ribolov upošteva pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska. Merila, ki se uporabijo, lahko vključujejo predvsem vpliv tega ribolova na okolje, socialni pomen te dejavnosti in njen prispevek h gospodarstvu obalnih območij.

3.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni za nadzor in zbiranje podatkov za zanesljivo oceno dejanskih ravni ulova iz odstavka 1.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 b (novo)

Člen 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9b |
| | Označevanje ulova pri rekreacijskem ribolovu |
| | 1.
     
  Primerki brancina, trske, poloka in lista, ki se ulovijo na območjih staležev iz člena 1(1), se označijo, če jih rekreacijski ribič obdrži. |
| | 2.
     
  Označevanje se sestoji iz odstranitve spodnjega ali zgornjega dela repne plavuti, vendar tako, da ne onemogoči izmere velikosti ribe. |
| | 3.
     
  Označevanje se izvede takoj po ulovu in usmrtitvi, na obali ali po iztovoru ribe na krovu v primeru rekreacijskega ribolova s plovila. Vendar se ne označujejo primerki, ki se iztovorijo na krov plovila za rekreacijski ribolov in ki se ohranijo živi in v dobrem stanju v posodi za ribe, preden se jih izpusti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9b

Člen 9b

Označevanje ulova pri rekreacijskem ribolovu

Označevanje ulova pri rekreacijskem ribolovu

1.
     
  Primerki brancina, trske, poloka in lista, ki se ulovijo na območjih staležev iz člena 1(1), se označijo, če jih rekreacijski ribič obdrži.

2.
     
  Označevanje se sestoji iz odstranitve spodnjega ali zgornjega dela repne plavuti, vendar tako, da ne onemogoči izmere velikosti ribe.

3.
     
  Označevanje se izvede takoj po ulovu in usmrtitvi, na obali ali po iztovoru ribe na krovu v primeru rekreacijskega ribolova s plovila. Vendar se ne označujejo primerki, ki se iztovorijo na krov plovila za rekreacijski ribolov in ki se ohranijo živi in v dobrem stanju v posodi za ribe, preden se jih izpusti.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se za vse staleže vrst v zahodnih vodah, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 v zvezi z dopolnitvijo te uredbe z navedbo podrobnosti navedene obveznosti, kot je določeno v točkah od (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013. | Na Komisijo se za vse staleže
  pridnenih
  vrst v zahodnih vodah, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , in za naključni ulov pelagičnih vrst v okviru ribolova, ki izkorišča staleže iz člena 1(1), za katere velja obveznost iztovarjanja
  , prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 v zvezi z dopolnitvijo te uredbe z navedbo podrobnosti navedene obveznosti, kot je določeno v točkah od (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se za vse staleže vrst v zahodnih vodah, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 v zvezi z dopolnitvijo te uredbe z navedbo podrobnosti navedene obveznosti, kot je določeno v točkah od (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Na Komisijo se za vse staleže
  pridnenih
  vrst v zahodnih vodah, za katere velja obveznost iztovarjanja na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  , in za naključni ulov pelagičnih vrst v okviru ribolova, ki izkorišča staleže iz člena 1(1), za katere velja obveznost iztovarjanja
  , prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 15 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 v zvezi z dopolnitvijo te uredbe z navedbo podrobnosti navedene obveznosti, kot je določeno v točkah od (a) do (e) člena 15(5) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

pridnenih

, in za naključni ulov pelagičnih vrst v okviru ribolova, ki izkorišča staleže iz člena 1(1), za katere velja obveznost iztovarjanja

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, ko Svet določi posamezne ribolovne možnosti v skladu s členom 9a te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, ko Svet določi posamezne ribolovne možnosti v skladu s členom 9a te uredbe.

Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 ne velja za rekreacijski ribolov, tudi v primerih, ko Svet določi posamezne ribolovne možnosti v skladu s členom 9a te uredbe.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a




  Obrtniški in obalni ribolov v najbolj oddaljenih regijah




  Ta uredba upošteva omejitve v zvezi z velikostjo plovil za obrtniški in obalni ribolov, ki se uporabljajo v najbolj oddaljenih regijah. Zato se dovoli iztovarjanje prilova, če ta ne zelo poslabša biomase drstitvenega staleža. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Obrtniški in obalni ribolov v najbolj oddaljenih regijah

Ta uredba upošteva omejitve v zvezi z velikostjo plovil za obrtniški in obalni ribolov, ki se uporabljajo v najbolj oddaljenih regijah. Zato se dovoli iztovarjanje prilova, če ta ne zelo poslabša biomase drstitvenega staleža.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za vsako območje ICES iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica izda dovoljenja za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju.
  V takih dovoljenjih za ribolov lahko države članice omejijo tudi skupno zmogljivost, izraženo v kilovatih takih plovil, ki uporabljajo posebno orodje. | 1.   Za vsako območje ICES iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica izda dovoljenja za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za vsako območje ICES iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica izda dovoljenja za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju.
  V takih dovoljenjih za ribolov lahko države članice omejijo tudi skupno zmogljivost, izraženo v kilovatih takih plovil, ki uporabljajo posebno orodje.

1.   Za vsako območje ICES iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica izda dovoljenja za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti na tem območju.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V dovoljenjih za ribolov iz odstavka 1 lahko države članice tudi omejijo skupno zmogljivost plovil, ki uporabljajo posebno orodje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  V dovoljenjih za ribolov iz odstavka 1 lahko države članice tudi omejijo skupno zmogljivost plovil, ki uporabljajo posebno orodje.

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 b (novo)

Člen 11 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 v zvezi z določitvijo omejitev celotne zmogljivosti ladjevja zadevnih držav članic, da se omogoči doseganje ciljev iz člena 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013 v zvezi z določitvijo omejitev celotne zmogljivosti ladjevja zadevnih držav članic, da se omogoči doseganje ciljev iz člena 3.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe, navedene v členih 8
  in
   10 te uredbe. | 1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe, navedene v členih 8, 10
  in 11b
  te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe, navedene v členih 8
  in
   10 te uredbe.

1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe, navedene v členih 8, 10
  in 11b
  te uredbe.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za namen odstavka 1 tega člena lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah in države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah skupna priporočila v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 prvič predložijo najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato dvanajst mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 14. Ravno tako lahko
  taka priporočila
  predložijo
  po potrebi
  , zlasti če se stanje katerega od staležev, za katere se uporablja ta uredba,
  nenadoma spremeni
  . Skupna priporočila za ukrepe v zvezi z določenim koledarskim letom se predložijo najpozneje do 1. julija prejšnjega leta. | 2.   Za namen odstavka 1 tega člena lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah in države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah skupna priporočila v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 prvič predložijo najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato dvanajst mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 14. Ravno tako lahko
  po potrebi
  predložijo
  nadaljnja priporočila
  , zlasti če se stanje katerega od staležev, za katere se uporablja ta uredba,
  spremeni, ter za določitev načrta, ki vsebuje ukrepe za izvajanje ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva v zahodnih vodah
  . Skupna priporočila za ukrepe v zvezi z določenim koledarskim letom se predložijo najpozneje do 1. julija prejšnjega leta
  ali čim prej, če se s skupnimi priporočili želijo obravnavati izredne razmere, ugotovljene z najnovejšim znanstvenim mnenjem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za namen odstavka 1 tega člena lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah in države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah skupna priporočila v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 prvič predložijo najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato dvanajst mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 14. Ravno tako lahko
  taka priporočila
  predložijo
  po potrebi
  , zlasti če se stanje katerega od staležev, za katere se uporablja ta uredba,
  nenadoma spremeni
  . Skupna priporočila za ukrepe v zvezi z določenim koledarskim letom se predložijo najpozneje do 1. julija prejšnjega leta.

2.   Za namen odstavka 1 tega člena lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom v severozahodnih vodah in države članice z neposrednim upravljalnim interesom v jugozahodnih vodah skupna priporočila v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 prvič predložijo najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato dvanajst mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 14. Ravno tako lahko
  po potrebi
  predložijo
  nadaljnja priporočila
  , zlasti če se stanje katerega od staležev, za katere se uporablja ta uredba,
  spremeni, ter za določitev načrta, ki vsebuje ukrepe za izvajanje ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva v zahodnih vodah
  . Skupna priporočila za ukrepe v zvezi z določenim koledarskim letom se predložijo najpozneje do 1. julija prejšnjega leta
  ali čim prej, če se s skupnimi priporočili želijo obravnavati izredne razmere, ugotovljene z najnovejšim znanstvenim mnenjem
  .

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

Člen 13 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ne glede na določbe člena 18(1) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko Komisija delegirane akte sprejme tudi, če ni skupnega priporočila iz navedenih odstavkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Ne glede na določbe člena 18(1) in (3) Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko Komisija delegirane akte sprejme tudi, če ni skupnega priporočila iz navedenih odstavkov.

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 a (novo)

Člen 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 13a |
| | Spremljanje in predhodno obveščanje o spremembah znanstvenega mnenja |
| | 1.
     
  Komisija vsako leto do 1. aprila Evropski parlament obvesti o najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, ki je služil kot podlaga za odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti v skladu s to uredbo med 1. februarjem predhodnega leta in 31. januarjem tekočega leta. |
| | Za vse zadevne staleže in vrste rib poročilo odraža zlasti ribolovne možnosti, ki jih je določil Svet v skladu s členoma 4 in 5 in po potrebi členom 7 te uredbe, ter navaja tudi ustrezne vrednosti, izražene kot ribolovna umrljivost. Ti podatki se primerjajo z znanstvenim mnenjem, uporabljenim za določitev razponov ribolovne umrljivosti (MSY Flower, FMSY in MSY Fupper in njihove ustrezne ribolovne možnosti), ocene biomase drstitvenega staleža in referenčnih pragov za biomaso (MSY Btrigger in Blim). |
| | 2.
     
  Komisija čim prej obvesti Evropski parlament, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti, o najnovejših vrednostih FMSY, ki odražajo spremembe ribolovnih možnosti, ki odstopajo za več kot 20 % od ribolovnih možnosti, ki ustrezajo vrednosti FMSY znanstvenega mnenja, uporabljenega za določitev ribolovnih možnosti za tekoče obdobje. Komisija prav tako čim prej, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta, obvesti Evropski parlament o primerih, ko znanstveno mnenje v zvezi z različnimi referenčnimi ravnmi biomase drstitvenih staležev upravičujejo zaščitne ukrepe v skladu s členom 7. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13a

Člen 13a

Spremljanje in predhodno obveščanje o spremembah znanstvenega mnenja

Spremljanje in predhodno obveščanje o spremembah znanstvenega mnenja

1.
     
  Komisija vsako leto do 1. aprila Evropski parlament obvesti o najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, ki je služil kot podlaga za odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti v skladu s to uredbo med 1. februarjem predhodnega leta in 31. januarjem tekočega leta.

Za vse zadevne staleže in vrste rib poročilo odraža zlasti ribolovne možnosti, ki jih je določil Svet v skladu s členoma 4 in 5 in po potrebi členom 7 te uredbe, ter navaja tudi ustrezne vrednosti, izražene kot ribolovna umrljivost. Ti podatki se primerjajo z znanstvenim mnenjem, uporabljenim za določitev razponov ribolovne umrljivosti (MSY Flower, FMSY in MSY Fupper in njihove ustrezne ribolovne možnosti), ocene biomase drstitvenega staleža in referenčnih pragov za biomaso (MSY Btrigger in Blim).

Za vse zadevne staleže in vrste rib poročilo odraža zlasti ribolovne možnosti, ki jih je določil Svet v skladu s členoma 4 in 5 in po potrebi členom 7 te uredbe, ter navaja tudi ustrezne vrednosti, izražene kot ribolovna umrljivost. Ti podatki se primerjajo z znanstvenim mnenjem, uporabljenim za določitev razponov ribolovne umrljivosti (MSY Flower,

upper

trigger

lim

2.
     
  Komisija čim prej obvesti Evropski parlament, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti, o najnovejših vrednostih FMSY, ki odražajo spremembe ribolovnih možnosti, ki odstopajo za več kot 20 % od ribolovnih možnosti, ki ustrezajo vrednosti FMSY znanstvenega mnenja, uporabljenega za določitev ribolovnih možnosti za tekoče obdobje. Komisija prav tako čim prej, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta, obvesti Evropski parlament o primerih, ko znanstveno mnenje v zvezi z različnimi referenčnimi ravnmi biomase drstitvenih staležev upravičujejo zaščitne ukrepe v skladu s členom 7.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – naslov

Člen 14 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocena načrta | Ocena
  in izvajanje
  načrta |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocena načrta

Ocena
  in izvajanje
  načrta

in izvajanje

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz člena 1(1) ter členov 8 in
  10
  se prenese na Komisijo za obdobje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Pooblastilo iz člena 1(1) ter členov 8
  , 10
  in
  11(1b)
  se prenese na Komisijo za obdobje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo iz člena 1(1) ter členov 8 in
  10
  se prenese na Komisijo za obdobje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Pooblastilo iz člena 1(1) ter členov 8
  , 10
  in
  11(1b)
  se prenese na Komisijo za obdobje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pooblastilo iz členov 1(1), 8 in
  10
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Pooblastilo iz členov 1(1), 8
  , 10
  in
  11(1b)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Pooblastilo iz členov 1(1), 8 in
  10
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Pooblastilo iz členov 1(1), 8
  , 10
  in
  11(1b)
  lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 6

Člen 15 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(1) ter členov 8 in 
  10
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(1) ter členov 8
  , 10
  in
  11(1b)
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(1) ter členov 8 in 
  10
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 1(1) ter členov 8
  , 10
  in
  11(1b)
  , začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 1

Člen 17 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2016/1139

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | „razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)

„razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %;

MSY

lim

| (2) | „razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES)
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega v Uniji ali na mednarodni ravni
  , pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %; |
| --- | --- |

(2)

„razpon FMSY“ pomeni razpon vrednosti na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES)
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega v Uniji ali na mednarodni ravni
  , pri katerih vse ravni ribolovne umrljivosti znotraj navedenega razpona dolgoročno ustrezajo največjemu trajnostnemu donosu glede na ribolovni vzorec in v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, brez pomembnega vpliva na razmnoževanje zadevnega staleža. Izračunan je tako, da omogoča dolgoročno zmanjšanje donosa za največ 5 % v primerjavi z največjim trajnostnim donosom. Je omejen, tako da možnost, da stalež pade pod mejno referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža (Blim), ni višja od 5 %;

MSY

ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega v Uniji ali na mednarodni ravni

lim

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 1

Člen 17 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2016/1139

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | „Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(8)

„Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja;

lim

| (8) | „Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  , pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja; |
| --- | --- |

(8)

(8)

„Blim“ pomeni referenčno točko za velikost staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  , pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja;

lim

ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali na mednarodni ravni

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 1

Člen 17 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2016/1139

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9)

„MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos;

trigger

| (9) | „MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  , pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos. |
| --- | --- |

(9)

„MSY Btrigger“ pomeni referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, zlasti mnenja ICES
  ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  , pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja za zagotovitev, da stopnje izkoriščanja, skupaj z naravnim nihanjem omogočijo obnovitev staležev nad ravnmi, ki dolgoročno omogočajo največji trajnostni donos.

trigger

ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa, priznanega na ravni Unije ali na mednarodni ravni

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 2

Člen 17 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (EU) 2016/1139

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES. | 2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES.

2.   Navedeni razponi FMSY na podlagi tega načrta se zahtevajo od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni
  .

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 2

Člen 17 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (EU) 2016/1139

Člen 4 – odstavek 5 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %.

| (c) | da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %
  , razen v primerih, ko se omilijo zaviralne ali druge okoliščine, ki preprečujejo ali pomembno vplivajo na dejavnost nekaterih flot
  . |
| --- | --- |

(c)

da se spremembe ribolovnih možnosti med zaporednimi leti omejijo na največ 20 %
  , razen v primerih, ko se omilijo zaviralne ali druge okoliščine, ki preprečujejo ali pomembno vplivajo na dejavnost nekaterih flot
  .

, razen v primerih, ko se omilijo zaviralne ali druge okoliščine, ki preprečujejo ali pomembno vplivajo na dejavnost nekaterih flot

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 3

Člen 17 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2016/1139

Člen 4a – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Od ICES se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1): | Od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni,
  se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1): |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Od ICES se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):

Od ICES
  ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni,
  se na podlagi tega načrta zahtevajo naslednje referenčne točke ohranjanja za zaščito popolne sposobnosti razmnoževanja staležev iz člena 1(1):

ali od podobnega neodvisnega znanstvenega organa, ki je priznan na ravni Unije ali na mednarodni ravni,

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 17 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (EU) 2016/1139

Člen - 15 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a. | V poglavju III se doda naslednji člen:




  „Člen - 15




  Spremljanje in predhodno obveščanje o spremembah znanstvenega mnenja





  1.
     
  Komisija vsako leto do 1. aprila Evropski parlament obvesti o najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, ki je bil podlaga za odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti v skladu s to uredbo med 1. februarjem predhodnega leta in 31. januarjem tekočega leta.




  Za vse zadevne staleže in vrste rib poročilo odraža zlasti ribolovne možnosti, ki jih je določil Svet v skladu s členoma 4 in 5 in po potrebi členom 7 te uredbe, ter navaja tudi ustrezne vrednosti, izražene kot ribolovna umrljivost. Ti podatki se primerjajo z znanstvenim mnenjem, uporabljenim za določitev razponov ribolovne umrljivosti (MSY Flower, FMSY in MSY Fupper in njihove ustrezne ribolovne možnosti), ocene biomase drstitvenega staleža in referenčnih pragov za biomaso (MSY Btrigger in Blim).






  2.
     
  Komisija čim prej obvesti Evropski parlament, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti, o najnovejših znanstvenih vrednostih FMSY, ki odražajo spremembe ribolovnih možnosti, ki odstopajo za več kot 20 % od ribolovnih možnosti, ki ustrezajo vrednosti FMSY znanstvenega mnenja, uporabljenega za določitev ribolovnih možnosti za tekoče obdobje. Prav tako Komisija takoj, ko je mogoče, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta, obvesti Evropski parlament o primerih, ko znanstvena mnenja v zvezi z različnimi referenčnimi ravnmi biomase drstitvenih staležev utemeljujejo zaščitne ukrepe v skladu s členom 7.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.

4a.

V poglavju III se doda naslednji člen:

„Člen - 15

Spremljanje in predhodno obveščanje o spremembah znanstvenega mnenja

1.
     
  Komisija vsako leto do 1. aprila Evropski parlament obvesti o najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, ki je bil podlaga za odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti v skladu s to uredbo med 1. februarjem predhodnega leta in 31. januarjem tekočega leta.

Za vse zadevne staleže in vrste rib poročilo odraža zlasti ribolovne možnosti, ki jih je določil Svet v skladu s členoma 4 in 5 in po potrebi členom 7 te uredbe, ter navaja tudi ustrezne vrednosti, izražene kot ribolovna umrljivost. Ti podatki se primerjajo z znanstvenim mnenjem, uporabljenim za določitev razponov ribolovne umrljivosti (MSY Flower, FMSY in MSY Fupper in njihove ustrezne ribolovne možnosti), ocene biomase drstitvenega staleža in referenčnih pragov za biomaso (MSY Btrigger in Blim).

2.
     
  Komisija čim prej obvesti Evropski parlament, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta v zvezi z določitvijo ribolovnih možnosti, o najnovejših znanstvenih vrednostih FMSY, ki odražajo spremembe ribolovnih možnosti, ki odstopajo za več kot 20 % od ribolovnih možnosti, ki ustrezajo vrednosti FMSY znanstvenega mnenja, uporabljenega za določitev ribolovnih možnosti za tekoče obdobje. Prav tako Komisija takoj, ko je mogoče, v vsakem primeru pa pred sprejetjem nove odločitve Sveta, obvesti Evropski parlament o primerih, ko znanstvena mnenja v zvezi z različnimi referenčnimi ravnmi biomase drstitvenih staležev utemeljujejo zaščitne ukrepe v skladu s členom 7.“;

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0310/2018).

1

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (UL L 150, 30.4.2004, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 345, 28.12.2005, str. 5).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7).

21

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (UL L 344, 20.12.2008, str. 6).

22

(23)  Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (UL L 348, 24.12.2008, str. 20).

23

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (UL L 150, 30.4.2004, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 345, 28.12.2005, str. 5).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7).

21

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (UL L 344, 20.12.2008, str. 6).

22

(23)  Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (UL L 348, 24.12.2008, str. 20).

23

(24)  Zahteva EU za ICES, naj za izbrane staleže na podobmočjih ICES od 5 do 10 predloži razpone FMSY.

24

(24)  Zahteva EU za ICES, naj za izbrane staleže na podobmočjih ICES od 5 do 10 predloži razpone FMSY.

24

(25)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

25

(25)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

25

(27)  
  Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

27

Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 (UL L 191, 15.7.2016, str. 1).

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Lokacija sedeža Evropskega bančnega organa ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010, kar zadeva lokacijo sedeža Evropskega bančnega organa (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0734),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0420/2017),

| — | ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ki so zavezani k iskrenemu in preglednemu sodelovanju v celotnem zakonodajnem ciklu in enakosti med sozakonodajalcema, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ki so zavezani k iskrenemu in preglednemu sodelovanju v celotnem zakonodajnem ciklu in enakosti med sozakonodajalcema,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012,

| — | ob upoštevanju postopka za sprejetje odločitve o preselitvi Evropske agencije za zdravila in Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ – EBA) v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Unije, kot je bil potrjen ob robu zasedanja Evropskega sveta (člen 50 PEU) 22. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka za sprejetje odločitve o preselitvi Evropske agencije za zdravila in Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ – EBA) v okviru izstopa Združenega kraljestva iz Unije, kot je bil potrjen ob robu zasedanja Evropskega sveta (člen 50 PEU) 22. junija 2017,

| — | po posvetovanju z Evropsko centralno banko, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropsko centralno banko,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. januarja 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. januarja 2018 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. oktobra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. oktobra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za ustavne zadeve (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za ustavne zadeve (A8-0153/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva k takojšnjemu pregledu skupnega pristopa, priloženega k skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012, da bi se ustrezno upoštevala vloga Parlamenta v postopku odločanja o lokaciji agencij glede na pristojnosti, ki jih ima kot sozakonodajalec v rednem zakonodajnem postopku, in zato poziva k tesnemu sodelovanju Parlamenta v postopku odločanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na merila o selitvi agencij EU ob izstopu Združenega kraljestva iz Unije, ki jih je določila Komisija in so jih na Evropskem svetu 22. junija 2017 podprli voditelji držav ali vlad EU27 (člen 50 PEU), in sicer: i. zagotovilo, da se agencija lahko preseli na določeno lokacijo in začne delovati z dnem, ko bo Združeno kraljestvo zapustilo Unijo; ii. dostopnost lokacije; iii. obstoj ustreznih šol za otroke uslužbencev agencij; iv. ustrezen dostop do trga dela, socialne varnosti in zdravstvene oskrbe za otroke in zakonske partnerje; v. neprekinjeno poslovanje in vi. zemljepisna porazdelitev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da Parlament ni bil vključen v oblikovanje in opredelitev meril za izbiro lokacije sedeža EBA, čeprav sta Parlament in Svet enakopravna sozakonodajalca v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010 (2), s katero je bil ustanovljen EBA in v kateri je bil določen njegov sedež; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da je bila odločitev o lokaciji sedeža EBA, ki je bila sprejeta skupaj z odločitvijo o sedežih organov EIOPA in ESMA, sprejeta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom po polnopravnih tristranskih pogovorih; ugotavlja, da je bil sedež agencije, ki se bo morala preseliti iz Londona, določen s skupnim sporazumom med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali na ravni voditeljev držav in vlad; poudarja, da je Svet (člen 50 PEU) izbral nov sedež organa EBA na podlagi skupne izjave o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012, ki je po pravnem redu hierarhično nižje od Uredbe (EU) št. 1093/2010; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje pomanjkanje preglednosti in odgovornosti pri glasovanju v Svetu, ki je potekalo 20. novembra 2017, zaradi česar je bila končna odločitev dosežena z žrebanjem; izpostavlja dejstvo, da se agencije trenutno delno financirajo iz proračuna Unije in da ga bodo lahko stroški premestitve, o katerih trenutno potekajo pogajanja z Združenim kraljestvom, delno bremenili; zato poudarja, da je treba v interesu evropske javnosti ohranjati demokratično odgovornost in preglednost ter razumljiv način odločanja; zahteva tudi predstavitev podrobnosti v zvezi z merili, ki jih je uporabil Svet pri izbiri lokacije sedeža EBA; |
| --- | --- |

7.

| 8. | verjame, da bi moral Parlament sistematično in enakopravno s Komisijo in Svetom sodelovati pri opredelitvi in določanju meril za izbiro lokacije sedežev vseh organov in agencij Unije; od Komisije in Sveta zahteva, naj opravita revizijo skupne izjave z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah, da bi zagotovili pravo vključenost Parlamenta, pri čemer je treba zlasti upoštevati njegove pristojnosti soodločanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da imajo Evropski nadzorni organi EBA, EIOPA in ESMA različne naloge in področja pristojnosti: opozarja na namerni sklep sozakonodajalcev, da oblikujeta tri organe z ločenimi nalogami in področji pristojnosti, in sicer enega za bančništvo, enega za vrednostne papirje in enega za zavarovanja in poklicne pokojnine; zahteva, naj se ločitev ohrani in odraža na regulatornih in nadzornih pristojnostih ter na vodenju, naj bodo glavna organizacija in financiranje njihovih dejavnosti neodvisni od njihove lokacije, pri tem pa po možnosti omogočiti izmenjavo informacij, storitve upravne podpore in upravljanja objektov, ki niso v zvezi z osnovnimi dejavnostmi, ter od Komisije in Sveta zahteva, naj ohranita trenutno ureditev treh organov v času selitve EBA in po njej; v zvezi s tem zahteva redno poročanje Komisije, zlasti med tekočim zakonodajnim postopkom o reviziji Evropskih nadzornih organov (COM(2017)0536); opozarja, da je člen 7 Uredbe (EU) št. 1093/2010 del zakonodajnega postopka, ki ga pregledujejo Evropski nadzorni organi (COM(2017)0536); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo biti selitev in novi prostori pripravljeni, ko bo Združeno kraljestvo izstopilo iz Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL C 197, 8.6.2018, str. 72.

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010, kar zadeva lokacijo sedeža Evropskega bančnega organa

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1717.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Sveta o EBA/EMA

Svet opozarja na zavezo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da bodo lojalno in pregledno sodelovali, ter na postopek, ki se je uporabil za preselitev EMA in EBA in je bil specifičen za ta primera in ne predstavlja precedensa za določanje lokacije agencij v prihodnosti, ter ob sklicevanju na Pogodbi priznava vrednost večje izmenjave informacij že v začetnih fazah prihodnjih postopkov določanja lokacij agencij.

Ob takšnem zgodnjem začetku izmenjave informacij bi tri institucije lažje uveljavljale svoje pravice v skladu s Pogodbama v okviru povezanih postopkov.

Svet je seznanjen z zahtevo Evropskega parlamenta po čimprejšnji reviziji skupne izjave in enotnega pristopa glede decentraliziranih agencij iz leta 2012. Kot prvi korak poziva Komisijo, naj do aprila 2019 pripravi temeljito analizo izvajanja skupne izjave in enotnega pristopa glede lokacije decentraliziranih agencij. Ta analiza bi bila podlaga za oceno prihodnjih dejavnosti v postopku takšne revizije.

---

| 16.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Lokacija sedeža Evropske agencije za zdravila ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 345/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0735),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 114 in člena 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 114 in člena 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0421/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. oktobra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. oktobra 2018, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0063/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0063/2018),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 in njeno prilogo o skupnem pristopu ter poziva k tesnemu sodelovanju Evropskega parlamenta v postopku odločanja o lokacijah in selitvah agencij in organov v skladu s pristojnostmi, ki jih ima kot sozakonodajalec v rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se seznanja z izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da Evropski parlament (in s tem predstavniki državljanov Unije) ni polno sodeloval pri postopku izbire novega sedeža Evropske agencije za zdravila, ki je bil nazadnje določen z žrebom, čeprav gre za zelo pomembno odločitev; odločitve v zvezi z lokacijo organov in agencij je treba sprejeti – in s pravnega vidika morajo biti sprejete – po rednem zakonodajnem postopku, pri tem pa v celoti upoštevati pristojnosti Evropskega parlamenta, pri čemer sta Evropski parlament in Svet enakopravna sozakonodajalca; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje odločitev Sveta, zaradi katere se poglablja geografska nesorazmernost, saj je samo 9 od 37 decentraliziranih agencij EU v novih državah članicah, kar je v nasprotju s sklepoma Evropskega sveta 5381/04 in 11018/1/08, ki dajeta prednost novim državam članicam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva proračunske organe in Komisijo, naj zagotovijo, da bo stroške, povezane s spremembo sedeža Evropske agencije za zdravila v celoti krila sedanja država gostiteljica; poudarja, da bo nekatere stroške preselitve s sedanje lokacije pred finančno poravnavo s sedanjo državo gostiteljico treba vnaprej financirati iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva proračunske organe in Komisijo, naj zagotovijo, da bo dodatne stroške, povezane z dvojno selitvijo sedeža Evropske agencije za zdravila, najprej na začasno lokacijo, nato pa v stavbo Vivaldi, v celoti krila nizozemska vlada in torej selitev ne bo negativno vplivala na splošni proračun Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva proračunske organe in Komisijo, naj zagotovijo, da dvojna selitev ne bo ogrozila običajnih operativnih potreb Evropske agencije za zdravila in da bo po marcu 2019 zagotovljeno njeno neprekinjeno in nemoteno delovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 15. marca 2018 (Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. oktobra 2018 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2018/1718.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJII

Izjava Evropskega parlamenta

Evropski parlament obžaluje, da njegova vloga sozakonodajalca ni bila ustrezno upoštevana, saj ni bil vključen v postopek izbire novega sedeža Evropske agencije za zdravila.

Opozoriti želi na pristojnosti, ki jih ima kot sozakonodajalec, in vztraja, da se mora pri lokaciji organov in agencij v celoti spoštovati redni zakonodajni postopek.

Kot edina neposredno izvoljena institucija Unije in predstavnik državljanov Unije je prvi porok za spoštovanje demokratičnega načela v Uniji.

Evropski parlament obsoja postopek, ki je bil uporabljen za izbor nove lokacije sedeža, v katerem so mu bile de facto odvzete pristojnosti, saj dejansko vanj ni bil vključen, zdaj pa se od njega pričakuje, da bo v rednem zakonodajnem postopku preprosto potrdil izbiro nove lokacije sedeža.

Opozarja, da skupni pristop, priložen skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah, podpisani leta 2012, ni pravno zavezujoč, kot je zapisano v sami izjavi, in da je bil sprejet brez poseganja v zakonodajne pristojnosti institucij.

Zato vztraja, da je treba postopek za izbor nove lokacije agencij spremeniti in da se ga v prihodnje ne sme več uporabljati v tej obliki.

Nazadnje želi Evropski parlament opozoriti, da so se v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (1) vse tri institucije zavezale k lojalnemu in preglednemu sodelovanju, opozarja pa tudi na enakost obeh sozakonodajalcev, kot je zapisano v Pogodbah.

Izjava Sveta o EBA/EMA

Svet opozarja na zavezo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da bodo lojalno in pregledno sodelovali, ter na postopek, ki se je uporabil za preselitev EMA in EBA in je bil specifičen za ta primera in ne predstavlja precedensa za določanje lokacije agencij v prihodnosti, ter ob sklicevanju na Pogodbi priznava vrednost večje izmenjave informacij že v začetnih fazah prihodnjih postopkov določanja lokacij agencij.

Ob takšnem zgodnjem začetku izmenjave informacij bi tri institucije lažje uveljavljale svoje pravice v skladu s Pogodbama v okviru povezanih postopkov.

Svet je seznanjen z zahtevo Evropskega parlamenta po čimprejšnji reviziji skupne izjave in enotnega pristopa glede decentraliziranih agencij iz leta 2012. Kot prvi korak poziva Komisijo, naj do aprila 2019 pripravi temeljito analizo izvajanja skupne izjave in enotnega pristopa glede lokacije decentraliziranih agencij. Ta analiza bi bila podlaga za oceno prihodnjih dejavnosti v postopku takšne revizije.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

---