# Euroopan unionin C 384/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 384 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta13. marraskuuta 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 384

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta13. marraskuuta 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 384/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2019 | 1 |
| 2020/C 384/02 | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | 180 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 384/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2019

1

2020/C 384/02

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

180

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 384/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – varainhoitovuosi 2019

(2020/C 384/01)

SISÄLLYSLUETTELO

| JOHDANTO | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS | 10 |
| --- | --- |

| VARAINHOITOVUODEN 2019 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA | 11 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT | 13 |
| --- | --- |

| TASE | 14 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 15 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 16 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 17 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 18 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI | 100 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT | 114 |
| --- | --- |

| SANASTO | 173 |
| --- | --- |

| LYHENTEET | 177 |
| --- | --- |

JOHDANTO

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2019. Tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n rahoituksesta ja EU:n talousarvion toteutuksesta viime vuonna ja sisältää tiedot ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja muista velvoitteista. Tilinpäätöksessä selitetään keskeisiä numerotietoja ja niiden kehitystä ottaen huomioon, että unionin toimet toteutetaan usein monen vuoden aikana. Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointia ja olennainen osa hyvin kehittynyttä taloudellisen vastuun järjestelmäämme.

EU:n talousarvio osoitti jälleen kerran, että se tuottaa lisäarvoa kansalaisille, yrityksille ja alueille. Sen loppusumma on noin kaksi prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kaikista julkisista menoista. Vaikka EU:n talousarvio ei näin ole kovin suuri, se täydentää kansallisia talousarvioita ja sillä tuetaan yhteisiä poliittisia painopisteitä.

Vuoden 2019 talousarvio oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toiseksi viimeinen talousarvio. Lähes kaikkien ohjelmien täytäntöönpano oli täydessä vauhdissa, lukuun ottamatta uusia ohjelmia, kuten Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelmaa (EDIDP), tai toimia, joiden lainsäädäntöprosessi oli päättynyt hiljattain. EU:n talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 178,8 miljardia euroa ja maksumäärärahat 159,1 miljardia euroa.

Euroopan komission toukokuussa 2018 tekemän talousarvioesityksen mukaisesti suurin osa vuoden 2019 budjettivaroista käytettiin työpaikkojen luomiseen varsinkin nuorille sekä kasvun, strategisten investointien ja taloudellisen lähentymisen tukemiseen. EU on myös tukenut toimia, joilla ratkotaan tehokkaasti muuttoliikkeestä johtuvia haasteita sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

Talouskasvun tukemiseen ja alueiden välisten taloudellisten erojen kaventamiseen tähtäävien toimenpiteiden osuus oli lähes puolet talousarvion sidotuista varoista. Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvaan tutkimukseen ja innovointiin, myös suurteholaskennan alalle, kohdistettiin 12,4 miljardia euroa EU:n rahoitusta. Myös muilla aloilla talousarvio osoittautui investoinniksi tulevaisuuteen: siinä lisättiin koulutusmenoja vuoteen 2018 verrattuna 20 prosentilla Erasmus+-ohjelman osalta ja 37 prosentilla liikennettä ja digitaalista infrastruktuuria edistävän Verkkojen Eurooppa -välineen osalta. Maatalouden ja maaseudun tuki pysyi entisellään eli 57,9 miljardissa eurossa. Sillä edistetään osaltaan ilmastonmuutoksen torjuntaa ja kestävää kasvua.

Vuoden 2019 talousarviossa otettiin joustavasti huomioon muuttoliikkeeseen liittyvien kysymysten sisäinen näkökulma: turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta varattiin yhteensä 1,2 miljardin euron tuet ja sisäisen turvallisuuden rahastosta osoitettiin 533 miljoonaa euroa rajavalvonnan ja turvallisuuden parantamiseen. Uuden Euroopan syyttäjänviraston perustamiseen osoitettiin myös yhteensä 5 miljoonaa euroa. Viraston tehtävänä on nostaa syytteitä EU:n talousarvioon kohdistuvista rikoksista, kuten petoksista, rahanpesusta ja korruptiosta.

EU:n vuoden 2019 talousarvio osoitti jo ennen koronaviruskriisiä, miten tärkeä on monivuotinen rahoituskehys, joka tarjoaa tarvittavat keinot ja joustavuuden toiminnalle ja reagoinnille tuleviin haasteisiin. Tällä joustavuudella on oma roolinsa myös seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, joka on Euroopan elvytyssuunnitelman keskiössä.

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös laaditaan julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaisesti. Näiden standardien noudattamiseksi komissio kehittää jatkuvasti sääntöjään ja menettelyjään, organisaatiorakennettaan ja reagointikykyään. Johdonmukainen ja tehokas raportointi varmistaa lainsäädännön noudattamisen ja lisää EU:n menoihin liittyvää vastuuvelvollisuutta. Raportointi auttaa välittämään tietoa kansalaisille ja muille sidosryhmille ja ylläpitää heidän luottamustaan Euroopan unioniin.

Johannes HAHN

Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jossa vallitsevat moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

1.   POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS

EU:n perussopimukset

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa kyseisissä sopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita (1). Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on edistää unionin yleistä etua, mihin kuuluu talousarvion toteuttaminen ja ohjelmien hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

1

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita tehtäviä ovat esimerkiksi yhteinen lainsäädäntökehys ja yhteiset poliittiset strategiat.

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa. Toimintansa 1. joulukuuta 2019 aloittaneella puheenjohtaja von der Leyenin johtamalla komissiolla on seuraavat kuusi päätavoitetta:

6 PÄÄTAVOITETTA

6 PÄÄTAVOITETTA

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| — | Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa. |
| --- | --- |

—

Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa.

Ihmisten hyväksi toimiva talous

Ihmisten hyväksi toimiva talous

| — | Tavoitteena sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja vauraus. |
| --- | --- |

—

Tavoitteena sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja vauraus.

Euroopan digitaalinen valmius

Euroopan digitaalinen valmius

| — | Uuden sukupolven teknologioiden valjastaminen ihmisten hyväksi. |
| --- | --- |

—

Uuden sukupolven teknologioiden valjastaminen ihmisten hyväksi.

Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

| — | Yhdenvertainen unioni, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

—

Yhdenvertainen unioni, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet.

Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

| — | Unionin toimiminen kunnianhimoisemmin vahvistamalla ainutlaatuista tavaramerkkiään, joka perustuu vastuulliseen maailmanlaajuiseen johtoasemaan. |
| --- | --- |

—

Unionin toimiminen kunnianhimoisemmin vahvistamalla ainutlaatuista tavaramerkkiään, joka perustuu vastuulliseen maailmanlaajuiseen johtoasemaan.

Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

| — | Eurooppalaisen demokratian tukeminen, suojaaminen ja vahvistaminen. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen demokratian tukeminen, suojaaminen ja vahvistaminen.

Edellinen komissio keskittyi puheenjohtajansa Jean-Claude Junckerin asettamaan kymmeneen painopisteeseen ja Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti EU:n tuolloin laatimaan pitkän aikavälin kasvustrategiaan:

| — | Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin |
| --- | --- |

—

Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin

| — | Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat |
| --- | --- |

—

Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat

| — | Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka |
| --- | --- |

—

Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

| — | Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja |
| --- | --- |

—

Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja

| — | Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto |
| --- | --- |

—

Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto

| — | Globalisaation hallinta tasapainoisen ja edistyksellisen kauppapolitiikan avulla |
| --- | --- |

—

Globalisaation hallinta tasapainoisen ja edistyksellisen kauppapolitiikan avulla

| — | Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue |
| --- | --- |

—

Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue

| — | Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa |
| --- | --- |

—

Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa

| — | EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija |
| --- | --- |

—

EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija

| — | Demokraattisen muutoksen unioni |
| --- | --- |

—

Demokraattisen muutoksen unioni

Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030

Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030

Yhdistyneiden kansakuntien syyskuussa 2015 hyväksymä kestävän kehityksen toimintaohjelma (Agenda 2030) ja siihen sisältyvät 17 kestävän kehityksen tavoitetta ovat antaneet uuden sysäyksen maailmanlaajuisille toimille, joilla pyritään kestävän kehityksen saavuttamiseen. EU oli tärkeässä asemassa Agenda 2030:n laatimisessa, mikä kuvastaa sitä, että kestävä kehitys on jo pitkään ollut Eurooppa-hankkeen ytimessä. Kestävän kehityksen tavoitteet ovat kiinteästi sidoksissa EU:n perussopimuksiin, ja ne on sisällytetty kaikkiin EU:n politiikkoihin ja aloitteisiin. EU:n talousarvio on keskeisessä asemassa, kun pyritään vastaamaan moniin kestävyyteen liittyviin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi köyhyys, nuorisotyöttömyys, terveys ja hyvinvointi, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen, kestävä energia ja muuttoliike.

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen sekä alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jossa määritellään meno-ohjelmat. Monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetään, miten taloudelliset resurssit jaetaan unionin poliittisille painopisteille aikavälillä, joka on riittävän pitkä tuottaakseen tuloksia. Monivuotinen rahoituskehys tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän EU-varojen saajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Rahoituskehyksessä on vahvistettu vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. Monivuotisesta rahoituskehyksestä on sovittu yksimielisesti. Tämä tarkoittaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tavoitteet ja varojen käytön (talousarviositoumusten ja maksujen enimmäismäärät) Euroopan parlamentin suostumuksella. Nykyinen monivuotinen rahoituskehys kattaa ajanjakson 2014–2020.

Toimielinten välinen sopimus

Toimielinten välinen sopimus

Monivuotista rahoituskehystä täydentää toimielinten välinen sopimus (2), joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen poliittinen sopimus. Vuonna 2013 SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, parantaa vuosittaista talousarviomenettelyä ja toimielinten välistä talousarviota koskevaa yhteistyötä sekä varmistaa moitteeton varainhoito.

2

Vuotuinen talousarvio

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puoliväliin mennessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa tiettynä varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on kolmenlaisia: perinteiset omat varat (esimerkiksi tulli- ja sokerimaksut), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. EU:n toiminnasta kertyvien muiden tulojen (esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot) osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL).

Hallinnointitavat

Hallinnointitavat

EU:n talousarvion toteuttamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa, jotka määrittelevät, miten varoja maksetaan ja hallinnoidaan:

| — | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: Komissio hallinnoi suurta osaa talousarviosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla. |
| --- | --- |

—

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: Komissio hallinnoi suurta osaa talousarviosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla.

| — | Suora hallinnointi: Komissio myös hallinnoi ohjelmia itse ja voi myös siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille. |
| --- | --- |

—

Suora hallinnointi: Komissio myös hallinnoi ohjelmia itse ja voi myös siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille.

| — | Välillinen hallinnointi: Menoja koskevia päätöksiä voidaan hallinnoida välillisesti myös muiden EU:n sisä- tai ulkopuolisten elinten välityksellä. Varainhoitoasetuksessa ja/tai valtuutussopimuksissa määritellään näiden yhteisöjen tarvittavat valvonta- ja raportointimekanismit sekä komission suorittama valvonta silloin, kun talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirretään kansallisille virastoille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille (esimerkiksi Maailmanpankille tai Yhdistyneille kansakunnille) tai muille yhteisöille (esimerkiksi EU:n hajautetuille virastoille tai yhteisyrityksille). |
| --- | --- |

—

Välillinen hallinnointi: Menoja koskevia päätöksiä voidaan hallinnoida välillisesti myös muiden EU:n sisä- tai ulkopuolisten elinten välityksellä. Varainhoitoasetuksessa ja/tai valtuutussopimuksissa määritellään näiden yhteisöjen tarvittavat valvonta- ja raportointimekanismit sekä komission suorittama valvonta silloin, kun talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirretään kansallisille virastoille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille (esimerkiksi Maailmanpankille tai Yhdistyneille kansakunnille) tai muille yhteisöille (esimerkiksi EU:n hajautetuille virastoille tai yhteisyrityksille).

Varainhoitoasetus

Varainhoitoasetus

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus (3) on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös. Siinä määritellään yksityiskohtaisesti EU:n talousarvion toteuttamiseen sovellettavat varainhoitosäännöt ja eri toimijoiden tehtävät sen varmistamiseksi, että rahat käytetään järkevästi ja asetetut tavoitteet saavutetaan.

3

2.   HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

2.1   INSTITUTIONAALINEN RAKENNE

INSTITUTIONAALINEN RAKENNE

EU:lla on toimielinjärjestelmä, jolla pyritään edistämään unionin arvoja, ajamaan unionin tavoitteita, palvelemaan unionin, sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden etuja sekä varmistamaan unionin politiikkojen ja toimien johdonmukaisuus, tehokkuus ja jatkuvuus. Organisaatiorakenne koostuu toimielimistä, virastoista ja muista EU:n elimistä, jotka sisältyvät EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen, siltä osin kuin varainhoitoasetuksessa vahvistetut konsolidointikriteerit täyttyvät ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan (konsolidoinnin piiriin kuuluvat yhteisöt on lueteltu liitetiedossa 9).

9

Euroopan parlamentti toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä. Komissio on poliittisesti vastuussa Euroopan parlamentille. Neuvosto myös hoitaa politiikkaan ja yhteensovittamiseen liittyviä tehtäviä Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten poliittisten suuntaviivojen ja painopisteiden mukaisesti.

Komissio on vastuussa lainsäädännön suunnittelusta, valmistelusta ja ehdottamisesta, EU-politiikkojen hallinnoinnista, myös EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon seurannasta ja valvonnasta sekä EU:n rahoituksen kohdentamisesta, ja EU:n edustamisesta kansainvälisesti.

Komissio toteuttaa talousarviota suurelta osin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. (4) Yhdessä ne varmistavat, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Asetuksissa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Niissä vahvistetaan myös EU:n kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, jotka koskevat niiden omia menoja.

4

2.2   KOMISSION HALLINTORAKENNE

KOMISSION HALLINTORAKENNE

Euroopan komissiolla on ainutlaatuinen hallintojärjestelmä, jossa erotetaan selkeästi poliittisen ja hallinnollisen valvonnan rakenteet ja jossa taloudellinen vastuu ja muut vastuualueet on määritelty selkeästi (5).

5

Komission sisäinen toiminta perustuu hyvän hallintotavan keskeisiin periaatteisiin, joihin kuuluvat selkeät tehtävät ja vastuut, vahva sitoutuminen tulosjohtamiseen ja oikeudellisen kehyksen noudattamiseen, selkeät vastuumekanismit, laadukas ja osallistava sääntelykehys, avoimuus ja läpinäkyvyys sekä tiukat eettiset toimintaperiaatteet.

Komissio hoitaa tehtävänsä komission kollegion johdolla. Kollegio vahvistaa painopisteet ja kantaa poliittisen kokonaisvastuun komission työstä. Puheenjohtaja päättää komission sisäisestä organisaatiosta varmistaakseen, että komissio toimii johdonmukaisesti ja tehokkaasti kollegiaalisena elimenä. Sisäiset järjestelyt luovat vahvojen valvonta- ja hallintavälineiden rakenteen, jonka avulla komission kollegio voi kantaa poliittisen vastuun komission työstä, erityisesti sen tekemistä päätöksistä sekä perussopimusten mukaisista yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtävistä.

Kollegio antaa talousarvion operatiivisen toteutuksen ja varainhoidon komission hallintoa johtavien pääjohtajien ja toimialajohtajien tehtäväksi (6). Tällä hajautetulla lähestymistavalla luodaan hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuuta niistä toimista, joihin he voivat vaikuttaa. Heitä myös vaaditaan kantamaan vastuu oman vastuualueensa toimista.

6

Keskusyksiköt tukevat pääjohtajia ja toimialajohtajia heidän tehtäviensä suorittamisessa. Hallintoneuvosto tarjoaa erityisesti koordinointia, seurantaa, neuvoja ja strategisia suuntaviivoja organisaatiohallintoa koskevissa kysymyksissä, jotka liittyvät muun muassa rahoitus- ja henkilöstöresurssien hallintaan, riskienhallintaan, tulosjohtamiseen, tietohallintatapaan, kyberturvallisuuteen ja fyysiseen turvallisuuteen, toiminnan jatkuvuuteen, viestintään ja tiedonhallintaan (7).

7

Hallintojärjestelmä perustuu perussopimuksiin, ja se on kehittynyt ajan mittaan mukautumaan muuttuvaan ympäristöön. Hallintojärjestelmässä noudatetaan parhaita käytänteitä, jotka on vahvistettu asiaa koskevissa kansainvälisissä standardeissa (8). Vuonna 2018 toteutetussa järjestelyjen yhdenmukaistamisessa ja vahvistamisessa (9) otettiin huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (10) ja komission sisäisen tarkastuksen yksikön tarkastustyö. Varainhoitoasetuksen (247 artikla) mukaisesti EU:n talousarvion vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus sisältää tietoja komission keskeisistä hallinnointijärjestelyistä.

8

9

10

2.3   EU:N TALOUSARVION TULOSKEHYS

EU:N TALOUSARVION TULOSKEHYS

Vankkojen tuloskehysten täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta varmistetaan tiukka keskittyminen tuloksiin, EU:n tasolla tuotettavaan lisäarvoon ja EU:n ohjelmien moitteettomaan hallinnointiin. EU:n talousarvion tuloskehys on hyvin kehittynyt ja indeksitasoltaan tehokkain Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) arvioimien yksittäisten valtioiden joukossa tulosbudjetointikehysten standardissa.

EU:n talousarvion tuloskehyksessä raportoidaan monentyyppisistä ja -tasoisista strategisista tavoitteista, muista tavoitteista ja indikaattoreista. Siinä otetaan myös huomioon toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täydentävyys ja valtavirtaistaminen (kuten ilmastonmuutoksen torjuminen tai sukupuolten tasa-arvon edistäminen) sekä jäsenvaltioiden keskeinen rooli EU:n talousarvion toteuttamisessa.

| — | Ohjelmien oikeusperustoissa esitetään niiden tavoitteet ja indikaattorit, ja komissio raportoi niistä vuosittain talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Niissä annetaan tarvittavat ohjelmien toteuttamisen ymmärtämiseen ja niiden tuloksellisuuden mittaamiseen tiedot. Niihin kuuluvat kaikki huolellisen ohjelmien valvonnan ja tulosmittauksen kannalta keskeiset tiedot, joita ovat monivuotisen rahoituskehyksen pitkän aikavälin rahoitussitoumukset, ohjelmien suorituskyvyn perustaso (politiikkatoimien lähtökohdat), tavoitteet (jotka on määrä saavuttaa monivuotisen ohjelmakauden loppuun mennessä) sekä välitavoitteet. |
| --- | --- |

—

Ohjelmien oikeusperustoissa esitetään niiden tavoitteet ja indikaattorit, ja komissio raportoi niistä vuosittain talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Niissä annetaan tarvittavat ohjelmien toteuttamisen ymmärtämiseen ja niiden tuloksellisuuden mittaamiseen tiedot. Niihin kuuluvat kaikki huolellisen ohjelmien valvonnan ja tulosmittauksen kannalta keskeiset tiedot, joita ovat monivuotisen rahoituskehyksen pitkän aikavälin rahoitussitoumukset, ohjelmien suorituskyvyn perustaso (politiikkatoimien lähtökohdat), tavoitteet (jotka on määrä saavuttaa monivuotisen ohjelmakauden loppuun mennessä) sekä välitavoitteet.

ohjelmaselvityksissä

| — | Sen varmistamiseksi, että resurssit kohdennetaan painopisteisiin ja että jokainen toimi tuottaa paljon hyviä tuloksia ja runsaasti lisäarvoa, edistetään tuloksellisuuskulttuuria. Lisäksi komissio on viime vuosina kehittänyt toimintatapaa, jolla edistetään entistä parempaa tasapainoa sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä. |
| --- | --- |

—

Sen varmistamiseksi, että resurssit kohdennetaan painopisteisiin ja että jokainen toimi tuottaa paljon hyviä tuloksia ja runsaasti lisäarvoa, edistetään tuloksellisuuskulttuuria. Lisäksi komissio on viime vuosina kehittänyt toimintatapaa, jolla edistetään entistä parempaa tasapainoa sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä.

| — | EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä.

EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa

Näiden tekijöiden vuoksi budjettivallan käyttäjällä on vankka asema tulostietojen huomioon ottamisessa vuotuisen talousarviomenettelyn aikana.

2.4   KOMISSION VARAINHOITO

KOMISSION VARAINHOITO

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on määritelty selkeästi (esim. varainhoitoasetuksessa ja sisäisissä säännöissä (11)), ja niitä sovelletaan sen mukaisesti. Valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä komission pääjohtajat ja toimialajohtajat ovat vastuussa siitä, että EU:n resurssit käytetään moitteettoman varainhoidon mukaisesti, varainhoitoasetuksen säännösten noudattamisesta, riskienhallinnasta ja asianmukaisen sisäisen valvonnan kehyksen luomisesta.

11

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien hallinnoinnista että moitteettomasta varainhoidosta. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Kukin valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää sisäisen valvontajärjestelmän toteuttamisen valvonnassa ja seurannassa apuna yhtä tai kahta riskienhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta vastaavaa johtajaa.

Komission keskusyksiköt antavat ohjeita ja neuvoja ja edistävät parhaita käytäntöjä muun muassa hallintoneuvoston työn kautta.

Varainhoitoasetuksessa edellytetään, että kukin tulojen ja menojen hyväksyjä laatii vuotuisen toimintakertomuksen saavutetuista tuloksista sekä sisäisestä valvonnasta ja varainhoidosta vuoden aikana. Vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyy ilmoitus siitä, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että on otettu käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Komission tasolla EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus on tärkein väline, jolla komission kollegio kantaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion varainhoidosta.

komission kollegio kantaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion varainhoidosta

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien tilinpäätössääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Komission kollegio hyväksyy tilinpäätöksen. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista.

Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto. Sisäinen tarkastaja tarjoaa riippumatonta neuvontaa sekä antaa lausuntoja ja suosituksia komission, EU:n virastojen ja muiden riippumattomien elinten sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja toiminnasta.

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea varmistaa sisäisen tarkastajan riippumattomuuden ja seuraa sisäisen tarkastustyön laatua ja komission sisäisten ja ulkoisten tarkastussuositusten jatkotoimia sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä havaintoja ja suosituksia EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuudesta. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea edistää osaltaan komission toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden yleistä paranemista sen pyrkiessä saavuttamaan tavoitteensa ja helpottaa kollegion harjoittamaa komission hallinnon, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan käytäntöjen valvontaa.

2.5   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

EU:n talousarviota koskeva raportointi toteutetaan integroidun talous- ja vastuuvelvollisuusraportoinnin paketin avulla. Siihen kootaan yhteen kattavat tiedot EU:n talousarvion toteuttamisesta, tuloksellisuudesta, tuloksista, varainhoidosta ja suojaamisesta. Se käsittää EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen, EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen (johon kuuluu unionin rahoituksen arviointi saavutettujen tulosten perusteella), sisäisen tarkastuksen vuosikertomuksen, pitkän aikavälin ennusteen tulevista sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden ajalta ja kertomuksen vastuuvapauspäätösten seurannasta. Integroidun talous- ja vastuuvelvollisuusraportoinnin paketti tarjoaa suurelle yleisölle vuosittain kattavan kuvan EU:n talousarvion taloudellisesta tilanteesta ja toiminnasta.

integroidun talous- ja vastuuvelvollisuusraportoinnin paketin

EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan taloudelliset tiedot toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta sekä suoriteperusteisen kirjanpidon että talousarvion näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen.

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa:

| — | konsolidoitu tilinpäätös; ja |
| --- | --- |

—

konsolidoitu tilinpäätös; ja

| — | talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta.

Lisäksi EU:n konsolidoidun tilipäätöksen rinnalla julkaistaan ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” (Financial Statement Discussion and Analysis, FSDA), jossa esitetään yhteenveto tilinpäätökseen tehdyistä merkittävistä muutoksista ja tärkeimmistä suuntauksista ja selitetään keskeiset riskit ja epävarmuustekijät, jotka EU on kohdannut ja joihin sen on puututtava tulevaisuudessa.

Raportointi ja vastuuvelvollisuus komissiossa:

| Integroitu talous- ja vastuuvelvollisuusraportointi Varainhoitoasetuksen 247 artikla | — | EU:n konsolidoitu tilinpäätös |
| --- | --- | --- |

Integroitu talous- ja vastuuvelvollisuusraportointi Varainhoitoasetuksen 247 artikla

—

EU:n konsolidoitu tilinpäätös

| — | EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus (ml. raportointi EU:n varoja koskevasta arvioinnista) |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus (ml. raportointi EU:n varoja koskevasta arvioinnista)

| — | Vuotuinen sisäinen tarkastuskertomus |
| --- | --- |

—

Vuotuinen sisäinen tarkastuskertomus

| — | Pitkän aikavälin ennuste tulevista sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden ajalta |
| --- | --- |

—

Pitkän aikavälin ennuste tulevista sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden ajalta

| — | Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta |
| --- | --- |

—

Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta

Muut kertomukset

| — | Viestintäpaketti unionin tilaa koskevan keskustelun yhteydessä |
| --- | --- |

—

Viestintäpaketti unionin tilaa koskevan keskustelun yhteydessä

| — | Yleiskertomus EU:n toiminnasta |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus EU:n toiminnasta

| — | Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset |
| --- | --- |

—

Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset

| — | Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta |
| --- | --- |

—

Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta

2.6   ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISMENETTELY

ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISMENETTELY

EU:n varoja on hallinnoitava moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti tehokkaasti, tuloksellisesti ja taloudellisesti. Vastuuvelvollisuuskehys perustuu kattavaan raportointiin, ja ulkoisen ja poliittisen valvonnan tarkoituksena on saada kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n varoja käytetään hyvin ja asianmukaisesti.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutkii vuosittain järjestelmällistä ja perusteellista lähestymistapaa soveltaen, ovatko tilit luotettavia, onko kaikki tulot saatu, ovatko kaikki menot syntyneet laillisesti ja asianmukaisesti ja ovatko varainhoito ja budjetoinnin laatunäkökohdat, myös tuloksellisuusulottuvuus, olleet moitteettomia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus on vastuuvapausmenettelyn lähtökohta. Tilintarkastajat laativat myös erityiskertomuksia varainkäytön tietyistä osa-alueista tai politiikanaloista taikka talousarvioon tai hallintoon liittyvistä kysymyksistä.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan parlamentti päättää neuvoston suosituksen perusteella, antaako se lopullisen hyväksyntänsä, josta käytetään myös ilmausta ”vastuuvapauden myöntäminen”, sille, miten komissio on pannut EU:n talousarvion täytäntöön tiettynä vuonna. Vuotuinen vastuuvapausmenettely varmistaa sen, että komissiolla on poliittinen vastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta.

Euroopan parlamentti

neuvoston

Päätös vastuuvapauden myöntämisestä perustuu myös komission integroituun talous- ja tilinpäätösraportointiin, komission jäsenten kuulemisiin sekä komissiolle osoitettuihin kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2019 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 246 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen XIII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Euroopan komission tilinpitäjä

18. kesäkuuta 2020

VARAINHOITOVUODEN 2019 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA

Unionin vuoden 2019 talousarvion toteuttaminen

Unionin vuoden 2019 talousarvion toteuttaminen

EU:n talousarviolla on tärkeä merkitys EU:n toiminnalle, koska sillä tuetaan unionin toimintapolitiikkojen toteuttamista ja unionin ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. EU:n talousarvion loppusumma on noin kaksi prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kaikista julkisista menoista. Vaikka EU:n talousarvio ei näin ole kovin suuri, se tarjoaa kansallisia talousarvioita täydentävän rahoituslähteen, jonka painopiste on selkeästi investoinneissa ja täydentävyydessä. EU:n talousarvio on yksi monista Euroopan tason politiikka- ja sääntelyvälineistä, ja sillä on keskeinen merkitys EU:n jäsenvaltioiden sopimien ensisijaisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta on sovittu monivuotisessa rahoituskehyksessä, joka sisältää eri alojen EU-ohjelmat ja menojen enimmäismäärät.

EU:n vuoden 2019 talousarvio, joka hyväksyttiin 12. joulukuuta 2018, vahvistaa, että EU ohjaa varoja sinne, missä niitä tarvitaan. Euroopan komission toukokuussa 2018 tekemän talousarvioesityksen mukaisesti suurin osa vuoden 2019 budjettivaroista käytettiin työpaikkojen luomiseen varsinkin nuorille sekä kasvun, strategisten investointien ja taloudellisen lähentymisen tukemiseen. EU on myös tukenut toimia, joilla ratkotaan tehokkaasti muuttoliikkeestä johtuvia haasteita sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

Vuodelle 2019 hyväksytyllä talousarviolla pyrittiin vahvistamaan Euroopan taloutta ja parantamaan sen häiriönsietokykyä sekä edistämään solidaarisuutta ja turvallisuutta sekä EU:n rajojen sisällä että niiden ulkopuolella. Vuoden 2019 talousarvio oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toiseksi viimeinen talousarvio. Lähes kaikkien ohjelmien täytäntöönpano oli täydessä vauhdissa, lukuun ottamatta uusia ohjelmia, kuten Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelmaa (EDIDP), tai toimia, joiden lainsäädäntöprosessi oli päättynyt hiljattain.

EU:n vuoden 2019 talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 178,8 miljardia euroa ja maksumäärärahat 159,1 miljardia euroa. Tätä täytäntöönpanoa voidaan pitää tyydyttävänä, ja siihen on tehty vain pieniä muutoksia vuoden mittaan. Sen jälkeen kun määrät oli siirretty vuodelle 2020, täytäntöönpanon osuus maksusitoumusmäärärahoista oli 99,4 prosenttia ja maksumäärärahoista 99,5 prosenttia.

Talouskasvun tukemiseen ja alueiden välisten taloudellisten erojen kaventamiseen tähtäävien toimenpiteiden osuus oli lähes puolet talousarvion sidotuista varoista. Horisontti 2020 -puiteohjelman tutkimukseen ja innovointiin, myös suurteholaskennan alalle, kohdistettiin 12,4 miljardia euroa EU:n rahoitusta. Määrärahoja kohdistettiin lisää koulutukseen (Erasmus+-ohjelmalle 20 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018) sekä liikenteeseen ja digitaaliseen infrastruktuuriin (Verkkojen Eurooppa -välineelle 37 prosenttia enemmän). Maatalouden ja maaseudun tuki pysyi entisellään eli 57,9 miljardissa eurossa. Sillä edistetään osaltaan ilmastonmuutoksen torjuntaa ja kestävää kasvua.

Vuoden 2019 talousarviossa otettiin joustavasti huomioon muuttoliikkeeseen liittyvien kysymysten sisäinen näkökulma: turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta varattiin yhteensä 1,2 miljardin euron tuet ja sisäisen turvallisuuden rahastosta osoitettiin 533 miljoonaa euroa rajavalvonnan ja turvallisuuden parantamiseen. Uuden Euroopan syyttäjänviraston perustamiseen osoitettiin yhteensä 5 miljoonaa euroa. Viraston tehtävänä on nostaa syytteitä EU:n talousarvioon kohdistuvista rikoksista, kuten petoksista, rahanpesusta ja korruptiosta.

Tilinpäätös – tärkeimpiä tapahtumia

Tilinpäätös – tärkeimpiä tapahtumia

Tase

Tase

| — | Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyen neljä vuonna 2018 avaruuteen lähetettyä satelliittia läpäisi kiertoradalla tehdyn testauksen vuonna 2019. Ne lisättiin Galileo-järjestelmään vuonna 2019, joten siihen kuuluu nyt 26 satelliittia – ks. liitetieto 2.2. |
| --- | --- |

—

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyen neljä vuonna 2018 avaruuteen lähetettyä satelliittia läpäisi kiertoradalla tehdyn testauksen vuonna 2019. Ne lisättiin Galileo-järjestelmään vuonna 2019, joten siihen kuuluu nyt 26 satelliittia – ks. liitetieto 2.2.

2.2

| — | Käytettävissä olevat rahoitusvarat kasvoivat 3,0 miljardilla eurolla ESIR- ja EKKR-takuurahastojen jatkuvan rahoituksen sekä Horisontti 2020 -rahoitusvälineiden vuoksi. Lainat vähenivät 1,3 miljardilla eurolla Romanian ja Latvian maksettua takaisin maksutaselainat, mitä vähennystä uudet makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat tasoittivat hieman – ks. liitetieto 2.4. |
| --- | --- |

—

Käytettävissä olevat rahoitusvarat kasvoivat 3,0 miljardilla eurolla ESIR- ja EKKR-takuurahastojen jatkuvan rahoituksen sekä Horisontti 2020 -rahoitusvälineiden vuoksi. Lainat vähenivät 1,3 miljardilla eurolla Romanian ja Latvian maksettua takaisin maksutaselainat, mitä vähennystä uudet makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat tasoittivat hieman – ks. liitetieto 2.4.

2.4

| — | Ennakkomaksut (eli EU:n varojen edunsaajille maksetut ennakkomaksut) kasvoivat hieman 1,5 miljardilla eurolla 51,4 miljardiin euroon – ks. liitetieto 2.5. |
| --- | --- |

—

Ennakkomaksut (eli EU:n varojen edunsaajille maksetut ennakkomaksut) kasvoivat hieman 1,5 miljardilla eurolla 51,4 miljardiin euroon – ks. liitetieto 2.5.

2.5

| — | Saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien kokonaismäärät pysyivät samalla tasolla kuin viime vuonna ja olivat 24,0 miljardia euroa – ks. liitetieto 2.6. |
| --- | --- |

—

Saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien kokonaismäärät pysyivät samalla tasolla kuin viime vuonna ja olivat 24,0 miljardia euroa – ks. liitetieto 2.6.

2.6

| — | Työsuhde-etuusvelvoitteiden arvostamiseen käytetyn pitkän aikavälin koron lasku (ns. diskonttokorko) niin, että se oli ensimmäistä kertaa negatiivinen, kasvatti vuoden lopun velkaa merkittävästi eli 17,2 miljardia euroa – ks. liitetieto 2.9. |
| --- | --- |

—

Työsuhde-etuusvelvoitteiden arvostamiseen käytetyn pitkän aikavälin koron lasku (ns. diskonttokorko) niin, että se oli ensimmäistä kertaa negatiivinen, kasvatti vuoden lopun velkaa merkittävästi eli 17,2 miljardia euroa – ks. liitetieto 2.9.

2.9

| — | Maksutaselainojen takaisinmaksu 1,5 miljardilla eurolla johti rahoitusvelkojen laskuun, jota tasoittivat osittain makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt uudet lainat – ks. liitetieto 2.11. |
| --- | --- |

—

Maksutaselainojen takaisinmaksu 1,5 miljardilla eurolla johti rahoitusvelkojen laskuun, jota tasoittivat osittain makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt uudet lainat – ks. liitetieto 2.11.

2.11

| — | Muut lyhytaikaiset velat ja menojäämät pysyivät samalla tasolla kuin vuonna 2018 ja olivat yhteensä 94,1 miljardia euroa – ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13. |
| --- | --- |

—

Muut lyhytaikaiset velat ja menojäämät pysyivät samalla tasolla kuin vuonna 2018 ja olivat yhteensä 94,1 miljardia euroa – ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13.

2.12

2.13

Tuotto- ja kululaskelma

Tuotto- ja kululaskelma

| — | Tuotoissa BKTL-tuotot olivat 3,0 miljardia euroa suuremmat aiempiin määriin (pääasiassa vuosien 2012–2017) tehtyjen oikaisujen jälkeen, kun BKTL-määräytymisperusteet päivitettiin toteutuneilla tiedoilla. Sakoista saadut tuotot olivat 4,3 miljardia euroa vuonna 2019 – ks. liitetieto 3.1/3.4. |
| --- | --- |

—

Tuotoissa BKTL-tuotot olivat 3,0 miljardia euroa suuremmat aiempiin määriin (pääasiassa vuosien 2012–2017) tehtyjen oikaisujen jälkeen, kun BKTL-määräytymisperusteet päivitettiin toteutuneilla tiedoilla. Sakoista saadut tuotot olivat 4,3 miljardia euroa vuonna 2019 – ks. liitetieto 3.1/3.4.

3.1/3.4

| — | Yhteistyöhön perustuvasta hallinnoinnista aiheutuneet menot kasvoivat 4,8 miljardia euroa, mikä johtui EAKR:sta ja koheesiorahastosta rahoitettujen ohjelmien paremmasta täytäntöönpanosta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ennakkomaksuina – ks. liitetieto 3.9. |
| --- | --- |

—

Yhteistyöhön perustuvasta hallinnoinnista aiheutuneet menot kasvoivat 4,8 miljardia euroa, mikä johtui EAKR:sta ja koheesiorahastosta rahoitettujen ohjelmien paremmasta täytäntöönpanosta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ennakkomaksuina – ks. liitetieto 3.9.

3.9

Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

| — | Talousarviotakaukset kasvoivat 2,7 miljardia euroa, koska vuonna 2019 hyväksyttiin uusia ESIR-rahaston ja ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvia toimia, joille myönnettiin takaus EU:n talousarviosta – ks. liitetieto 4.1.1. |
| --- | --- |

—

Talousarviotakaukset kasvoivat 2,7 miljardia euroa, koska vuonna 2019 hyväksyttiin uusia ESIR-rahaston ja ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvia toimia, joille myönnettiin takaus EU:n talousarviosta – ks. liitetieto 4.1.1.

4.1.1

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (1)

1

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| TASE | 14 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 15 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 16 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 17 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 18 |
| --- | --- |

| 1. | TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TASEEN LIITETIEDOT | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EHDOLLISET VELAT JA VARAT | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHOITUSRISKIN HALLINTA | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDOINNIN LAAJUUS | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

TASE

TASE

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | | | |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 515 | 446 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 591 | 591 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | | | |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 68 | 73 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 178 947 | 174 444 |
| PITKÄAIKAISET VELAT | | | |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Varaukset | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| LYHYTAIKAISET VELAT | | | |
| Varaukset | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| NETTOVARAT | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Rahastot | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| NETTOVARAT | | (72 523 ) | (61 463 ) |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

515

515

446

446

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

591

591

591

591

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

68

68

73

73

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

VASTAAVAA YHTEENSÄ

VASTAAVAA YHTEENSÄ

178 947

178 947

174 444

174 444

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Menojäämät ja tuloennakot

Menojäämät ja tuloennakot

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Rahastot

Rahastot

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2019 | 2018 |
| TULOT | | | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| BKTL-varat | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Perinteiset omat varat | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| Alv-varat | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Sakot | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Varojen takaisinperintä | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Muut | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| Rahoitustuotot | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Muut | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Tuotot yhteensä | | 160 289 | 162 932 |
| KULUT | | | |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 3.9 | | |
| Maataloustukirahasto | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Euroopan sosiaalirahasto | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Muut | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Rahoituskulut | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Muut kulut | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Kulut yhteensä | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 4 796 | 13 918 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

2019

2018

TULOT

TULOT

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

BKTL-varat

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

Alv-varat

Alv-varat

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Sakot

Sakot

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Muut

Muut

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Muut

Muut

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

160 289

160 289

162 932

162 932

KULUT

KULUT

Jäsenvaltioiden toteuttamat

Jäsenvaltioiden toteuttamat

3.9

3.9

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Muut

Muut

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Rahoituskulut

Rahoituskulut

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Muut kulut

Muut kulut

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

4 796

4 796

13 918

13 918

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 4 796 | 13 918 |
| Toiminnan rahavirta | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | 107 | 104 |
| Poistot | 1 022 | 998 |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | 1 255 | 1 041 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | (1 472 ) | (947) |
| Vaihtoon perustuvien saamisten ja muiden kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen | 691 | (12 299 ) |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | 5 | 222 |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | 17 203 | 7 334 |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | 693 | 594 |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) | 4 041 | (716) |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | (1 803 ) | (556) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa) | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | 111 | (71) |
| Investointien rahavirta | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | (1 392 ) | (1 583 ) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | (1) | (9) |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (2 964 ) | (1 811 ) |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (121) | 7 |
| NETTORAHAVIRTA | 1 633 | (5 998 ) |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | 1 633 | (5 998 ) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 18 113 | 24 111 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 19 745 | 18 113 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

4 796

4 796

13 918

13 918

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

Hankintamenon jaksottaminen

Hankintamenon jaksottaminen

107

107

104

104

Poistot

Poistot

1 022

1 022

998

998

Lainojen (lisäys)/väheneminen

Lainojen (lisäys)/väheneminen

1 255

1 255

1 041

1 041

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muiden kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muiden kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

691

691

(12 299 )

(12 299 )

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

5

5

222

222

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

17 203

17 203

7 334

7 334

Varausten lisäys/(väheneminen)

Varausten lisäys/(väheneminen)

693

693

594

594

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

4 041

4 041

(716)

(716)

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa)

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

111

111

(71)

(71)

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(1)

(1)

(9)

(9)

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(121)

(121)

7

7

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

18 113

18 113

24 111

24 111

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

19 745

19 745

18 113

18 113

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) | Muut rahastot | Käyvän arvon rahasto | Nettovarat |
| SALDO 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (186) | 186 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | (47) | (47) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Muut | 30 | (54) | — | (24) |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2017 tuloksesta | (556) | — | — | (556) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 13 918 | — | — | 13 918 |
| SALDO 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (21) | 21 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | 160 | 160 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Muut | 56 | (105) | — | (49) |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 4 796 | — | — | 4 796 |
| SALDO 31.12.2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

miljoonaa euroa

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä)

Muut rahastot

Käyvän arvon rahasto

Nettovarat

SALDO 31.12.2017

SALDO 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(186)

(186)

186

186

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Muut

Muut

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2017 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2017 tuloksesta

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

SALDO 31.12.2018

SALDO 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(21)

(21)

21

21

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

160

160

160

160

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Muut

Muut

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

SALDO 31.12.2019

SALDO 31.12.2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (3), jäljempänä ”varainhoitoasetus”.

3

Varainhoitoasetuksen 80 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä konsolidoidun tilinpäätöksen sisäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Uudet Euroopan unionin tilinpäätössäännöt, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2019 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Uudet Euroopan unionin tilinpäätössäännöt, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2019 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Seuraavien komission tilinpitäjän vahvistamien uusien tilinpäätössääntöjen soveltamisesta tuli pakollista 1. päivästä tammikuuta 2019 alkaen:

| — | Tilinpäätössäännössä 20 ”Julkisen sektorin yhdistelyt”, joka perustuu IPSAS-standardiin 40 ”Julkisen sektorin yhdistelyt”, määritetään julkisen sektorin yhdistelyn eli erillisten toimien yhdeksi julkisen sektorin kokonaisuudeksi kokoamisen luokittelua, tunnustamista ja mittaamista koskevat vaatimukset.
  Standardissa erotetaan toisistaan kaksi julkisen sektorin yhdistelyjen tyyppiä: sulautumiset ja hankinnat. Sulautuminen on julkisen sektorin yhdistely, jossa joko yksikään yhdistelyn osapuoli ei saa määräysvaltaa yhdessä tai useammassa toiminnossa, tai jos jokin yhdistelyn osapuoli saa määräysvallan, on näyttöä siitä, että yhdistelyllä on sulautumisen taloudellinen sisältö (standardi sisältää useita indikaattoreita, jotka liittyvät tarkasteluun ja päätöksentekoprosessiin kyseisen arvioinnin mahdollistamiseksi). Hankinta on julkisen sektorin yhdistely, jossa yhdistelyn yksi osapuoli saa määräysvallan yhdessä tai useammassa toiminnossa ja on näyttöä siitä, että yhdistely ei ole sulautuminen.
  Julkisen sektorin yhdistelyt, jotka on luokiteltu sulautumisiksi, arvostetaan soveltamalla mukautettua etujen yhdistämisen menetelmää. Siinä edellytetään, että tuloksena oleva yhteisö kirjaa yhdistelyn yksilöitävissä olevat varat, velat ja mahdolliset määräysvallattomat omistajien osuudet niiden kirjanpitoarvoon ja nettovarat kasvavat tai vähenevät vastaavasti (eli ei synny liikearvoa).
  Julkisen sektorin yhdistelyt, jotka on luokiteltu hankinnaksi, kirjataan soveltamalla hankintamenetelmää. Siinä edellytetään, että yksilöitävissä olevat hankitut varat ja vastattavaksi otetut velat kirjataan käypiin arvoihin hankintapäivänä ja kaikki määräysvallattomat omistusosuudet hankitussa toiminnossa kirjataan hankitun toiminnon yksilöitävissä olevien nettovarojen suhteellisena osuutena. Toisin kuin sulautuminen, hankinta synnyttää liikearvoa (mitattuna siirretyn vastikkeen ja mahdollisten määräysvallattomien omistusosuuksien määränä, joka ylittää yksilöitävissä olevien hankittujen varojen hankintapäivän määrän ja vastattavaksi otettujen velkojen määrän neton).
  Standardissa asetetaan erillisiä tiedonantovaatimuksia, jotta EU:n tilinpäätöksen käyttäjät voivat arvioida sulautumisen tai hankinnan luonnetta ja taloudellisia vaikutuksia sekä nykyisellä raportointikaudella kirjattujen oikaisujen taloudellisia vaikutuksia, jotka liittyvät kyseisiin mainitun kauden tai aiempien raportointikausien tapahtumiin.
  Koska raportointikaudella ei ollut julkisen sektorin yhdistelyjä, uusi standardi ei vaikuta vuoden 2019 tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

—

Tilinpäätössäännössä 20 ”Julkisen sektorin yhdistelyt”, joka perustuu IPSAS-standardiin 40 ”Julkisen sektorin yhdistelyt”, määritetään julkisen sektorin yhdistelyn eli erillisten toimien yhdeksi julkisen sektorin kokonaisuudeksi kokoamisen luokittelua, tunnustamista ja mittaamista koskevat vaatimukset.

Standardissa erotetaan toisistaan kaksi julkisen sektorin yhdistelyjen tyyppiä: sulautumiset ja hankinnat. Sulautuminen on julkisen sektorin yhdistely, jossa joko yksikään yhdistelyn osapuoli ei saa määräysvaltaa yhdessä tai useammassa toiminnossa, tai jos jokin yhdistelyn osapuoli saa määräysvallan, on näyttöä siitä, että yhdistelyllä on sulautumisen taloudellinen sisältö (standardi sisältää useita indikaattoreita, jotka liittyvät tarkasteluun ja päätöksentekoprosessiin kyseisen arvioinnin mahdollistamiseksi). Hankinta on julkisen sektorin yhdistely, jossa yhdistelyn yksi osapuoli saa määräysvallan yhdessä tai useammassa toiminnossa ja on näyttöä siitä, että yhdistely ei ole sulautuminen.

Julkisen sektorin yhdistelyt, jotka on luokiteltu sulautumisiksi, arvostetaan soveltamalla mukautettua etujen yhdistämisen menetelmää. Siinä edellytetään, että tuloksena oleva yhteisö kirjaa yhdistelyn yksilöitävissä olevat varat, velat ja mahdolliset määräysvallattomat omistajien osuudet niiden kirjanpitoarvoon ja nettovarat kasvavat tai vähenevät vastaavasti (eli ei synny liikearvoa).

Julkisen sektorin yhdistelyt, jotka on luokiteltu hankinnaksi, kirjataan soveltamalla hankintamenetelmää. Siinä edellytetään, että yksilöitävissä olevat hankitut varat ja vastattavaksi otetut velat kirjataan käypiin arvoihin hankintapäivänä ja kaikki määräysvallattomat omistusosuudet hankitussa toiminnossa kirjataan hankitun toiminnon yksilöitävissä olevien nettovarojen suhteellisena osuutena. Toisin kuin sulautuminen, hankinta synnyttää liikearvoa (mitattuna siirretyn vastikkeen ja mahdollisten määräysvallattomien omistusosuuksien määränä, joka ylittää yksilöitävissä olevien hankittujen varojen hankintapäivän määrän ja vastattavaksi otettujen velkojen määrän neton).

Standardissa asetetaan erillisiä tiedonantovaatimuksia, jotta EU:n tilinpäätöksen käyttäjät voivat arvioida sulautumisen tai hankinnan luonnetta ja taloudellisia vaikutuksia sekä nykyisellä raportointikaudella kirjattujen oikaisujen taloudellisia vaikutuksia, jotka liittyvät kyseisiin mainitun kauden tai aiempien raportointikausien tapahtumiin.

Koska raportointikaudella ei ollut julkisen sektorin yhdistelyjä, uusi standardi ei vaikuta vuoden 2019 tilinpäätökseen.

Hyväksytty uusi tilinpäätössääntö, jota ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2019

Hyväksytty uusi tilinpäätössääntö, jota ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2019

Uusia tilinpäätössääntöjä, joita ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2019, ei ole hyväksytty.

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n kirjanpitosäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus.

Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.3   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt, yhteisjärjestelyt ja osakkuusyritykset. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 9. Siihen sisältyy nykyisin 52 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja 1 osakkuusyritys. Määräysvallassa olevia yhteisöjä ovat EU:n toimielimet (mukaan lukien komissio mutta ei Euroopan keskuspankki) ja EU:n virastot (lukuun ottamatta aiemman toiseen pilariin eli yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä virastoja). Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä. EU:n ainoa osakkuusyritys on Euroopan investointirahasto (EIR).

9

Yhteisöjä, jotka kuuluvat konsolidoinnin piiriin mutta joilla on vähäinen merkitys EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä, ei tarvitse konsolidoida tai arvostaa pääomaosuusmenetelmällä, jos se veisi kohtuuttomasti aikaa tai aiheuttaisi liian suuret kustannukset EU:lle. Kyseiset ”vähämerkityksiset yhteisöt” luetellaan erikseen liitetiedossa 9. Vuonna 2019 vähämerkityksisiksi luokiteltiin 7 yhteisöä.

9

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Konsolidoinnin laajuuden määrittämiseen sovelletaan määräysvallan käsitettä. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joista EU saa tai sillä on oikeus saada vaihtuvia etuja toimintaan osallistumisesta. EU voi vaikuttaa kyseisten etujen luonteeseen ja määrään käyttämällä määräysvaltaansa yhteisössä. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa, ja sen on liityttävä yhteisön relevantteihin toimintoihin. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen unionin yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. Kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestely on sopimus, jonka mukaisesti EU:lla ja yhdellä tai useammalla osapuolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on sopimukseen perustuva, tiettyä järjestelyä koskeva sitovalla järjestelyllä jaettu määräysvalta. Se on olemassa vain silloin, kun asianomaisia toimintoja koskevat päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten yksimielistä suostumusta. Yhteisjärjestelyt voivat olla joko yhteisyrityksiä tai yhteisiä toimia. Yhteisyritys on yhteisjärjestely, joka on rakenteeltaan erillinen yksikkö ja jonka osapuolilla on järjestelyn nettovaroja koskevia oikeuksia. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4). Yhteinen toimi on yhteisjärjestely, jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen määräysvalta, on järjestelyyn liittyviä varoja koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita. EU kirjaa tilinpäätökseensä yhteisiä toimia koskevista osuuksista seuraavat erät: EU:n varat, velat, tulot ja menot sekä EU:n osuus yhteisistä varoista, veloista, tuloista ja menoista.

1.5.4

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei yksinomaista tai yhteistä määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.4.1   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Jos ei toisin mainita, tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toimintavaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2019 | 31.12.2018 | Valuutta | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Valuutta

31.12.2019

31.12.2018

Valuutta

31.12.2019

31.12.2018

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski ja rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät, tulo- ja menojäämät, varaukset, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen, vaihto-omaisuuden nettorealisointiarvo sekä ehdolliset varat ja velat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon, jos muutos vaikuttaa vain siihen kauteen, tai kyseiseen kauteen ja tuleviin kausiin, jos muutos vaikuttaa kumpaankin.

1.5   TASE

TASE

1.5.1   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Aineeton hyödyke on yksilöitävissä oleva ei-monetaarinen omaisuuserä, jolla ei ole aineellista olomuotoa. Hyödyke on yksilöitävissä, jos se on joko erotettavissa (eli se pystytään erottamaan tai irrottamaan yhteisöstä esimerkiksi myymällä, siirtämällä lisensoimalla, antamalla vuokralle tai vaihtamalla joko sellaisenaan tai yhdessä siihen liittyvän sopimuksen taikka yksilöitävissä olevan omaisuuserän tai velan kanssa riippumatta siitä, aikooko yhteisö toimia niin) tai johtuu sitovista järjestelyistä (muun muassa sopimuksiin perustuvista tai muista laillisista oikeuksista) riippumatta siitä, ovatko nämä oikeudet siirrettävissä tai ovatko ne erotettavissa yhteisöstä tai muista oikeuksista ja velvoitteista.

Hankitut aineettomat hyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Menot liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

Aineettomista hyödykkeistä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (3–11 vuotta). Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta.

1.5.2   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että EU saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4–10 % |
| Avaruusresurssit | 8–25 % |
| Koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Irtaimisto ja ajoneuvot | 10–25 % |
| Tietokonelaitteet | 25–33 % |
| Muut | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

Rakennukset

4–10 %

4–10 %

Avaruusresurssit

Avaruusresurssit

8–25 %

8–25 %

Koneet ja kalusto

Koneet ja kalusto

10–25 %

10–25 %

Irtaimisto ja ajoneuvot

Irtaimisto ja ajoneuvot

10–25 %

10–25 %

Tietokonelaitteet

Tietokonelaitteet

25–33 %

25–33 %

Muut

Muut

10–33 %

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Leasingsopimus on sopimus, jonka mukaan vuokralle antaja antaa leasingvuokraajalle oikeuden käyttää omaisuuserää sovitun ajan maksua tai toistuvia maksusuorituksia vastaan. Leasingsopimukset luokitellaan joko rahoitusleasingsopimuksiksi tai käyttöleasingsopimuksiksi.

Rahoitusleasingsopimukset ovat leasingsopimuksia, joissa olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut on siirretty leasingvuokraajalle. Kun leasingvuokraaja tekee rahoitusleasingsopimuksen, rahoitusleasingillä hankitut omaisuuserät kirjataan varoiksi ja niihin liittyvät rahoitusleasingvelvoitteet veloiksi leasingsopimuksen alkamisajankohtana. Varat ja velat merkitään määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokratun hyödykkeen käypä arvo tai vähimmäisvuokrien nykyarvo – sen mukaan, kumpi niistä on alempi – jotka molemmat määritetään sopimuksen syntymisajankohtana. Vuokra-aikana rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan, kumpi näistä on lyhyempi. Leasingmaksujen vähimmäismäärät on jaettu rahoitusmenoihin (koron osuus) ja jäljellä olevaan velkaan (pääoman osuus). Rahoitusmenot kohdennetaan leasingsopimuksen voimassaoloaikana kullekin kaudelle, jotta jäljellä olevalle tapauksen mukaan lyhyt- tai pitkäaikaisena esitettävälle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Muuttuvat vuokrat kirjataan sen kauden kuluiksi, jonka aikana ne toteutuvat.

Käyttöleasingsopimukset ovat sellaisia muita leasingsopimuksia kuin rahoitusleasingsopimuksia, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla. Kun leasingvuokraaja tekee käyttöleasingsopimuksen, käyttöleasingin maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana eikä vuokrattua omaisuuserää tai leasingvelkaa esitetä tuotto- ja kululaskelmassa.

1.5.3   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Arvon alentuminen tarkoittaa omaisuuserän tulevien taloudellisten hyötyjen tai suorituspotentiaalin menettämistä sen lisäksi, että omaisuuserän tulevien taloudellisten hyötyjen tai suorituspotentiaalin menetys kirjataan järjestelmällisesti tekemällä hankintamenon jaksotuksia tai poistoja (tapauksen mukaan). Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Omaisuuserien, joista tehdään hankintamenon jaksotuksia tai poistoja, arvon alentumista testataan aina, kun tilinpäätöspäivänä on nähtävissä, että omaisuuserän arvo on alentunut. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4   
  Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Sijoitukset, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, kirjataan alun perin hankintamenoon. Myöhemmin tätä kirjanpitoarvoa lisätään tai vähennetään, jotta voidaan arvostaa myöhempiä rahoitusosuuksia, EU:n osuus sijoittajan ylijäämästä tai alijäämästä, arvon alentumisista ja osingoista. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset muodostavat sijoituksen kirjanpitoarvon tilinpäätöslaskelmissa tilinpäätöspäivänä. EU:n osuus sijoittajan ylijäämästä tai alijäämästä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja EU:n osuus sijoittajan pääoman muutoksista kirjataan nettovaroihin sisältyviin rahastoihin. Sijoituksesta saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa.

Jos EU:n osuus kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää käyttäen käsiteltävän sijoituksen tuottamista tappioista on yhtä suuri kuin sen omistusosuus sijoituksesta tai ylittää tämän, EU ei merkitse lisätappioita taseeseensa (”taseeseen merkitsemättömät tappiot”). Kun EU:n osuus on pienentynyt nollan suuruiseksi, lisätappioita otetaan huomioon ja velkaa kirjataan vain siihen määrään asti kuin EU:lla on oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite tai se on suorittanut maksuja osakkuus- tai yhteisyrityksen puolesta.

Jos arvon alentuminen voidaan osoittaa, omaisuuserät kirjataan alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

EU ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina.

Osakkuusyrityksiä ja yhteisyrityksiä, joiden katsotaan olevan vähämerkityksisiä (ks. liitetieto 1.3), ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EU:n rahoitusosuudet kyseisissä yhteisöissä kirjataan kuluksi asianomaisella tilikaudella.

1.3

1.5.5   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

EU luokittelee rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa tai siinä tapauksessa, että alkuperäisen luotonantajan oikeudet ovat siirtyneet EU:lle sen suoritettua maksun takaussopimuksen mukaisesti. Maksut, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi. Maksut, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi. Lainoihin ja muihin saamisiin sisältyvät määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka EU aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2019.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Sijoitukset yhteisöihin, joita ei ole konsolidoitu ja joita ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen sekä muut oman pääoman tyyppiset sijoitukset (esimerkiksi riskipääomatoimet) luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka luokitellaan kirjattavaksi tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan niiden kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään lainanottajille. Rahoitusvälineet kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta eli saadun vastikkeen käypä arvo, paitsi jos kyseisen rahoitusinstrumentin käyvästä arvosta saadaan näyttöä vertaamalla sitä muihin saman instrumentin todettavissa oleviin sen hetkisiin markkinatapahtumiin taikka sellaisen arvostusmenetelmän perusteella, jonka muuttujat sisältävät vain seurattavissa olevilta markkinoilta saatuja tietoja (esimerkiksi tietyt johdannaissopimukset). Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Myönnetyt lainat arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään lainan käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun EU:lla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun EU on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| a) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

a)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| b) | Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

b)

Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| c) | Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

c)

Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia.

| d) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

d)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita, arvopaperi on noteeraamaton tai kyseessä on OTC-johdannainen, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Riskipääomarahastoihin tehdyt sijoitukset, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi ja joilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, arvostetaan osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon, jonka katsotaan vastaavan niiden käypää arvoa.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja tappio kirjataan ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin. EU arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka EU maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Koska ennakkomaksut pysyvät EU:n määräysvallassa ja EU on oikeutettu tukikelvottoman osan palautukseen, määrä esitetään omaisuuseränä.

Ennakkomaksu kirjataan alun perin taseeseen, kun käteisvarat on siirretty vastaanottajalle. Se arvostetaan annetun vastikkeen määrään. Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

Muut jäsenvaltioille suoritettavat ennakot, joilla EU korvaa jäsenvaltioille ennakkomaksut, jotka ne ovat suorittaneet tuensaajille (ml. yhteistyössä hallinnoitavat rahoitusvälineet) kirjataan varoiksi ja merkitään kirjanpidossa ennakkomaksuiksi. Myöhemmin muut ennakot jäsenvaltioille arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty kohtuullisten ja perusteltavissa olevien oletusten pohjalta muodostettu paras arvio lopullisille tuensaajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista.

EU:n rahoitusosuudet Euroopan kehitysrahaston tai muiden konsolidoinnin ulkopuolisten yhteisöjen erityisrahastoihin luokitellaan myös ennakkomaksuiksi, koska niiden tarkoituksena on tarjota erityisrahastolle käteisvaroja, jotta se voisi rahoittaa tavoitteissaan määriteltyjä erityistoimia. EU:n rahoitusosuudet erityisrahastoihin arvostetaan EU:n rahoitusosuuden alkuperäiseen määrään, josta vähennetään tukikelpoiset menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät), jotka ovat syntyneet erityisrahastolle raportointikauden aikana ja jotka on kohdennettu EU:n rahoitusosuuteen asianomaisen sopimuksen mukaisesti.

1.5.8   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

EU:n tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Nämä kaksi luokkaa erotetaan toisistaan siten, että termi ”saamiset” on varattu vaihtoon perustuville transaktioille ja muille kuin vaihtoon perustuille transaktioille, kun taas silloin, jos EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa, käytetään termiä ”kerrytettävissä olevat rahamäärät” (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusvälineiden määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi, ja niiden määrä lasketaan vastaavasti (ks. liitetieto 1.5.5). Rahoitusvälineitä koskeviin liitetietoihin, jotka liittyvät saamisiin vaihtoon perustuvista transaktioista, sisältyvät vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat tulojäämät ja menoennakot, koska ne ovat vähäisiä. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

1.5.5

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan niiden hankintapäivän käypään arvoon (koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuna), josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen todetaan muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei EU pysty perimään kaikkia kerrytettävissä olevia rahamääriä muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. Määrät, jotka esitetään muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevina rahamäärinä, eivät ole rahoitusvälineitä, koska ne eivät perustu sopimukseen, joka synnyttää rahoitusvelan tai oman pääoman ehtoisen instrumentin. Tästä huolimatta muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevat rahamäärät esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa tarpeen mukaan yhdessä vaihtoon perustuvista transaktioista syntyvien saamisten kanssa.

1.5.14

1.5.9   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä varoitusajalla maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.5.10   
  Työsuhde-etuudet

Työsuhde-etuudet

EU tarjoaa työntekijöille tiettyjä etuuksia (palkat ja sosiaaliturva). Kirjanpidossa nämä on luokiteltava lyhytaikaisiin työsuhde-etuuksiin ja työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin.

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet ovat etuuksia, jotka on määrä maksaa viimeistään 12 kuukauden kuluttua sen raportointikauden päättymisestä, jonka aikana työntekijät tekivät työsuorituksen. Tällaisia etuuksia ovat esimerkiksi palkat, vuosilomat, palkalliset sairauslomat ja muut lyhytaikaiset korvaukset. Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet kirjataan kuluiksi, kun asianomainen työsuoritus tehdään. Velkaa kirjataan siihen määrään asti, joka todennäköisesti maksetaan, jos EU:lla on työntekijän aiemman työsuorituksen seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen maksuvelvoite ja velvoite on arvioitavissa luotettavasti.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

EU myöntää työntekijöille tiettyjä työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia, joita ovat muun muassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän (PSEO) mukaiset vanhuus-, perhe- ja työkyvyttömyyseläkkeet sekä yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS) mukainen sairausvakuutus (ks. liitetieto 2.9). Nämä etuudet myönnetään yhdestä yhteisestä järjestelmästä, joka on jaettu kahteen alajärjestelmään. Etuuksia on kohdeltava samalla tavalla, jotta tilanteesta esitetään tasapuolinen kuva ja jotta esitetty kuva vastaa taloudellista todellisuutta.

2.9

| i. | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (Pension Scheme of European Officials, PSEO): Tästä laskennallisesti rahoitetusta (4) järjestelmästä myönnetyt etuudet liittyvät vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeisiin sekä perhe-etuuksiin tai kuolemaan ennen eläkkeelle jäämistä. Etuuksia sovelletaan EU:n toimielimissä, virastoissa ja muissa EU:n elimissä työskenteleviin tai työskennelleisiin työntekijöihin tai menehtyneiden virkamiesten tai eläkkeensaajien perheenjäseniin. Henkilöstö maksaa palkastaan kolmanneksen näiden etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista. |
| --- | --- |

i.

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (Pension Scheme of European Officials, PSEO): Tästä laskennallisesti rahoitetusta (4) järjestelmästä myönnetyt etuudet liittyvät vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeisiin sekä perhe-etuuksiin tai kuolemaan ennen eläkkeelle jäämistä. Etuuksia sovelletaan EU:n toimielimissä, virastoissa ja muissa EU:n elimissä työskenteleviin tai työskennelleisiin työntekijöihin tai menehtyneiden virkamiesten tai eläkkeensaajien perheenjäseniin. Henkilöstö maksaa palkastaan kolmanneksen näiden etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista.

4

| ii. | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): EU tarjoaa tämän järjestelmän mukaisesti terveydenhuollon Euroopan komission, toimielinten, virastojen ja muiden elinten henkilöstölle korvaamalla sairauskulut. Etuudet, jotka myönnetään tästä järjestelmästä muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot), luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. |
| --- | --- |

ii.

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): EU tarjoaa tämän järjestelmän mukaisesti terveydenhuollon Euroopan komission, toimielinten, virastojen ja muiden elinten henkilöstölle korvaamalla sairauskulut. Etuudet, jotka myönnetään tästä järjestelmästä muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot), luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”.

Lisäksi EU tarjoaa työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia EU:n toimielinten jäsenille erillisten eläkejärjestelmien välityksellä. Nämä esitetään kohdassa ”Muut eläke-etuusjärjestelmät”’. Näiden järjestelmien mukaisesti EU tarjoaa eläke-etuuksia komission, unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, neuvoston, Euroopan parlamentin, oikeusasiamiehen, tietosuojavaltuutetun ja virkamiestuomioistuimen jäsenille. EU tarjoaa sairausvakuutusturvan EU:n toimielinten jäsenille yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän kautta.

Edellä mainitut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet luokitellaan EU:n etuuspohjaisiksi velvoitteiksi. Ne lasketaan tilinpäätöspäivänä arvioimalla työntekijöiden tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien aikana ansaitsemien tulevien etuuksien määrä, diskonttaamalla kyseinen määrä ja vähentämällä järjestelyn mahdollisten varojen käypä arvo. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo lasketaan vuosittain soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

EU:n henkilöstölle myönnettävät työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet sisällytetään yhteen yhteiseen järjestelmään, joka kattaa sekä eläkejärjestelmän (PSEO) että sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS). Oikeus JSIS-järjestelmän mukaiseen vakuutusturvaan edellyttää oikeutta PSEO-järjestelmän mukaiseen suojaan. Tämän henkilöstösäännöissä vahvistetun yhden yhteisen järjestelmän mukaan tietyt oikeudet, kuten oikeus siirrettyyn tai vähennettyyn eläkkeeseen PSEO-järjestelmän nojalla, saavutetaan 10 vuoden palveluksessaolon jälkeen. Työntekijän tämän jälkeen palveluksessaoloaikanaan yhdessä yhteisessä järjestelmässä ansaitsemat oikeudet ovat kuitenkin selvästi suuremmat kuin edellä tarkoitetut ensimmäiset oikeudet, kuten vuosittain karttuvat eläkeoikeudet osoittavat.

Sekä EU:n tilinpäätössäännössä nro 1 että IPSAS-standardien käsitteellisessä viitekehyksessä todetaan, että tilinpäätösraportoinnin todenmukaisen kuvan antamista koskevassa laadullisessa ominaisuudessa edellytetään tilien perustana olevien toimien taloudellisen sisällön kuvaamista. Jotta näin voidaan toimia, aiheutunut rahoituskustannus kerrytetään tasaerinä henkilöstön arvioidun aktiivisen palveluksessaoloajan aikana. Kyseinen kausi alkaa päivästä, jona työntekijän työsuoritus johtaa ensimmäistä kertaa etuuksiin järjestelmän nojalla (riippumatta siitä, onko etuuksien ehtona työsuorituksen jatkuminen), ja päättyy päivään, jona työntekijän työsuorituksen jatkumisesta ei aiheudu huomattavaa määrää uusia etuuksia järjestelmän nojalla, lukuun ottamatta myöhempiä palkankorotuksia. Tätä menetelmää sovelletaan johdonmukaisesti etuuksiin, jotka myönnetään yhdestä yhteisestä järjestelmästä.

Etuuspohjaisen nettovelan uudelleenarvostukset kattavat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot sekä järjestelyn varojen tuotot, ja ne kirjataan välittömästi nettovaroihin.

EU kirjaa nettokorkokulut (tuotot) ja muut etuuspohjaisiin järjestelyihin liittyvät kulut tuotto- ja kululaskelman kohtaan ”Henkilöstö- ja eläkekulut”.

Jos tarjottuja etuuksia muutetaan tai rajoitetaan, aiempaan työsuoritukseen liittyviin etuuksiin tästä aiheutuva muutos tai rajoituksesta aiheutuva voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot kirjataan, kun velvoite täytetään. Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan.

1.5.11   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EU:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Tappiollisia sopimuksia koskevat varaukset arvostetaan sopimuksen päättämisen arvioitujen kustannusten nykyarvoon tai sopimuksen jatkamisen arvioitujen nettokustannusten nykyarvoon sen mukaan, kumpi niistä on pienempi.

1.5.12   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat) tai rahoitusvakuuksiin liittyviksi veloiksi.

Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu preemio. Myöhemmin rahoitusvakuuksiin liittyvät velat arvostetaan parhaan arvion mukaan odotettavissa olevista menoista rahoitusvakuuksiin liittyvän velan täyttämiseksi tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet jaksotukset, sen mukaan kumpi näistä määristä on suurempi. Euroopan unioni kirjaa rahoitusvakuuksiin liittyvät velat saatuaan vakuuden myöntämistä koskevan vastikkeen, eli markkinaehtoisesti, tai kun käypä arvo voidaan luotettavasti arvioida. Jos täysin vastaavalle vakuussopimukselle ei ole toimivia markkinoita, EU esittää annetun vakuuden ehdollisena velkana (ks. liitetieto 1.7.2) tai kun on todennäköisempää, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä, EU kirjaa varauksen (ks. liitetieto 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

EU:n erityisrahastot, joiden katsotaan kuuluvan komission operatiiviseen toimintaan, kirjataan komission tileihin ja konsolidoidaan EU:n tilinpäätökseen. Näin ollen muiden rahoittajien rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin täyttävät muista kuin vaihtoon perustuvista ehtoja sisältävistä transaktioista saatavien tulojen edellytykset, ja ne esitetään rahoitusvelkoina siihen asti, kun siirrettyihin rahoitusosuuksiin liittyvät ehdot ovat täyttyneet eli tukikelpoiset menot ovat syntyneet erityisrahastolle. Erityisrahaston tehtävänä on rahoittaa erityishankkeita ja palauttaa jäljellä olevat varat toiminnan päätyttyä. Tilinpäätöspäivänä jäljellä olevat rahoitusosuuksiin liittyvät velat arvostetaan saatujen rahoitusosuuksien määrään, josta vähennetään erityisrahastolle aiheutuneet menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät). Raportointia varten nettomenot kohdennetaan muiden rahoittajien rahoitusosuuksiin 31. joulukuuta mennessä maksettujen nettorahoitusosuuksien suhteessa. Rahoitusosuuksien kohdentaminen on vain suuntaa antava. Kun erityisrahasto lopetetaan, erityisrahaston hallintoneuvosto päättää jäljellä olevien varojen lopullisesta jakamisesta.

1.5.13   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista on maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta (muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot). Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14   
  Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   
  Tulot

Tulot

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Suurin osa EU:n tuloista saadaan muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista:

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty osuus, jonka jäsenvaltiot saavat pidättää kantokuluina. Lisäksi kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen yritysten on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| a) | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; tai |
| --- | --- |

a)

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; tai

| b) | oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (SEUT-sopimuksen 278 artikla). Saatu rahamäärä käytetään kerrytettävissä olevan rahamäärän kuittaamiseen. Yritys voi kuitenkin komission tilinpitäjän suostumuksella antaa määrää vastaavan pankkitakauksen. Tällöin sakko pysyy saamisena. Jos rahamäärää tai takausta ei saada ja yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa.

Jos yritys, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa päätöksestä kanteen, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Jos taas pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, kerrytettävissä olevaa rahamäärää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti.

Komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut alustavasti maksettuja sakkoja erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan rahoitusvälineisiin.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan EU arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusvälineen kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot ja vastaavien voitonjakojen tuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   
  Menot

Menot

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot ovat tyypillisiä EU:lle, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset;

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka EU on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EU vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan niiden laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi tilinpäätöspäivänä tarjottuun palveluun liittyvät kustannukset sen ajanjakson aikana, jona lasku ei ole vielä saatu eikä hyväksyä, arvioidaan ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

1.8   RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitovuoden taloudellista tulosta oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanrahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EU:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa.

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto | 1 073 |
| Lisäykset | 178 |
| Luovutukset | (20) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | (1) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto | 1 230 |
| Kertyneet poistot 31.12.2018 | (627) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (107) |
| Palautuneet poistot | 0 |
| Luovutukset | 19 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 0 |
| Kertyneet poistot 31.12.2019 | (715) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2019, netto | 515 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2018, netto | 446 |

miljoonaa euroa

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

1 073

1 073

Lisäykset

Lisäykset

178

178

Luovutukset

Luovutukset

(20)

(20)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

(1)

(1)

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

1 230

1 230

Kertyneet poistot 31.12.2018

Kertyneet poistot 31.12.2018

(627)

(627)

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(107)

(107)

Palautuneet poistot

Palautuneet poistot

0

0

Luovutukset

Luovutukset

19

19

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

0

0

Kertyneet poistot 31.12.2019

Kertyneet poistot 31.12.2019

(715)

(715)

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, netto

515

515

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, netto

446

446

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Avaruusresurssien luokka kattaa käyttöomaisuushyödykkeet, jotka liittyvät EU:n kahteen avaruusohjelmaan: maailmanlaajuisiin satelliittinavigointijärjestelmiin (Galileo ja EGNOS) ja Euroopan maanseurantaohjelmaan (Copernicus). Niiden avaruusjärjestelmien resurssit, jotka eivät vielä ole toiminnassa, sisältyvät keskeneräisiin hankintoihin.

Galileossa neljä vuonna 2018 laukaistua satelliittia läpäisi kiertoradalla tehdyn testauksen. Ne lisättiin vuonna 2019 operatiiviseen järjestelmään, johon kuuluu nyt yhteensä 26 satelliittia. Galileo-järjestelmän toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden (sekä satelliittien että maa-asemien) arvo kertyneiden poistojen jälkeen oli 2 489 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2019 (2 410 miljoonaa euroa vuonna 2018). Jäljellä olevia keskeneräisiä hankintoja oli 1 361 miljoonaa euroa (1 324 miljoonaa euroa vuonna 2018). Galileo-järjestelmän kehitystyö jatkuu niin kauan, että täysi toimintakapasiteetti saavutetaan. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 30 satelliittia (ml. 6 varasatelliittia).

Copernicus-järjestelmässä ei otettu vuonna 2019 käyttöön yhtään uutta satelliittia. Copernicuksen toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden arvo poistojen jälkeen oli 1 153 miljoonaa euroa (1 455 miljoonaa euroa vuonna 2018). Lisäksi keskeneräisiin hankintoihin kirjattiin vuonna Copernicus-satelliittien osalta 1 453 miljoonaa euroa (1 207 miljoonaa euroa vuonna 2018).

Avaruusresurssien otsakkeeseen on sisällytetty myös Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) maainfrastruktuuriin liittyviä käyttöomaisuushyödykkeitä 37 miljoonan euron arvosta (52 miljoonaa euroa vuonna 2018). Lisäksi EGNOS-järjestelmän omaisuuseriä kirjattiin keskeneräisiin hankintoihin 238 miljoonaa euroa (130 miljoonaa euroa vuonna 2018).

EU:n avaruusohjelmiin liittyviä omaisuuseriä on rakennettu Euroopan avaruusjärjestön (ESA) avustuksella.

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Avaruusresurssit | Koneet ja kalusto | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Lisäykset | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Luovutukset | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Muut muutokset | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Kertyneet poistot 31.12.2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Palautetut poistot | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Luovutukset | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Muut muutokset | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Kertyneet poistot 31.12.2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2019, NETTO | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2018, NETTO | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

miljoonaa euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Avaruusresurssit

Koneet ja kalusto

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Lisäykset

Lisäykset

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Luovutukset

Luovutukset

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Kertyneet poistot 31.12.2018

Kertyneet poistot 31.12.2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Palautetut poistot

Palautetut poistot

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Luovutukset

Luovutukset

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Muut muutokset

Muut muutokset

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Kertyneet poistot 31.12.2019

Kertyneet poistot 31.12.2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

KIRJANPITOARVO 31.12.2019, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2019, NETTO

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

KIRJANPITOARVO 31.12.2018, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2018, NETTO

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

Komission edustaman EU:n osuutta Euroopan investointirahastossa (EIR) käsitellään kirjanpidossa osakkuusyrityksenä pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EIR toimii EU:n rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset). EIR on sijoittautunut Luxemburgiin. Se toimii julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena, jonka jäseniä ovat Euroopan investointipankki (EIP), EU ja ryhmä rahoituslaitoksia. EU:n omistusosuus EIR:ssä oli 29,7 prosenttia 31. joulukuuta 2019 (29,7 prosenttia vuonna 2018) ja ääniosuus 29,7 prosenttia (29,7 prosenttia vuonna 2018). EIR:n on perussääntönsä mukaisesti siirrettävä vuotuisesta nettotuloksestaan vähintään 20 prosenttia sääntömääräiseen rahastoon, kunnes rahaston kumulatiiviset varat ovat 10 prosenttia merkitystä pääomasta. Tätä rahastoa ei saa käyttää voitonjakoon.

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan investointirahasto |
| Osuus 31.12.2018 | 591 |
| Rahoitusosuudet | — |
| Saadut osingot | (3) |
| Osuus nettotuloksesta | 53 |
| Osuus nettovaroista | (49) |
| Osuus 31.12.2019 | 591 |

miljoonaa euroa

Euroopan investointirahasto

Osuus 31.12.2018

Osuus 31.12.2018

591

591

Rahoitusosuudet

Rahoitusosuudet

—

—

Saadut osingot

Saadut osingot

(3)

(3)

Osuus nettotuloksesta

Osuus nettotuloksesta

53

53

Osuus nettovaroista

Osuus nettovaroista

(49)

(49)

Osuus 31.12.2019

Osuus 31.12.2019

591

591

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| | EIR yhteensä | EIR yhteensä |
| Varat | 2 965 | 2 662 |
| Velat | (975) | (674) |
| Tulot | 337 | 291 |
| Menot | (161) | (167) |
| Ylijäämä/(alijäämä) | 176 | 124 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

EIR yhteensä

EIR yhteensä

Varat

Varat

2 965

2 965

2 662

2 662

Velat

Velat

(975)

(975)

(674)

(674)

Tulot

Tulot

337

337

291

291

Menot

Menot

(161)

(161)

(167)

(167)

Ylijäämä/(alijäämä)

Ylijäämä/(alijäämä)

176

176

124

124

Edellä esitetty taloudellisten tietojen yhteenveto täsmäytetään EIR:ssä olevan omistusosuuden kirjanpitoarvon kanssa seuraavasti:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Osakkuusyrityksen nettovarat | 1 990 | 1 988 |
| Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä | 29,70  % | 29,70  % |
| Kirjanpitoarvo | 591 | 591 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Osakkuusyrityksen nettovarat

Osakkuusyrityksen nettovarat

1 990

1 990

1 988

1 988

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Kirjanpitoarvo

Kirjanpitoarvo

591

591

591

591

Komission edustama EU on maksanut merkitsemistään osakkeista EIR:n pääomasta 20 prosenttia 31. joulukuuta 2019. Jäljelle jäävä osuus, jota ei ole vaadittu maksettavaksi on

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | EIR:n pääoma yhteensä | EU:n merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 4 500 | 1 337 |
| Maksettu | (900) | (267) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 3 600 | 1 070 |

miljoonaa euroa

EIR:n pääoma yhteensä

EU:n merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

Osakepääoma yhteensä

4 500

4 500

1 337

1 337

Maksettu

Maksettu

(900)

(900)

(267)

(267)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Lainat | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Lainat | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Yhteensä | | 71 228 | 69 398 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Yhteensä

Yhteensä

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1   
  Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| BUFI-sijoitukset | 1 863 | 1 888 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 459 | 1 506 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki | 188 | 188 |
| Euroopan ulkosuhdehallinnon paikallisen henkilöstön eläkesuunnitelma | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot: | | |
| ESIR-takuurahasto | 6 654 | 5 000 |
| Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 2 545 | 2 465 |
| EKKR-takuurahasto | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: | | |
| Horisontti 2020 | 2 455 | 2 031 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 699 | 540 |
| Riskinjakorahoitusväline | 597 | 679 |
| Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt | 507 | 464 |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 166 | 115 |
| Riskipääomatoimet | 112 | 113 |
| Energiatehokkuuden rahoitusväline | 105 | 101 |
| Muut | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Yhteensä | 18 407 | 15 443 |
| Pitkäaikaiset | 15 211 | 13 657 |
| Lyhytaikaiset | 3 196 | 1 786 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

1 863

1 863

1 888

1 888

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

1 459

1 459

1 506

1 506

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

188

188

188

188

Euroopan ulkosuhdehallinnon paikallisen henkilöstön eläkesuunnitelma

Euroopan ulkosuhdehallinnon paikallisen henkilöstön eläkesuunnitelma

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

6 654

6 654

5 000

5 000

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

2 545

2 545

2 465

2 465

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

Horisontti 2020

Horisontti 2020

2 455

2 455

2 031

2 031

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

699

699

540

540

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

597

597

679

679

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

507

507

464

464

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

166

166

115

115

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimet

112

112

113

113

Energiatehokkuuden rahoitusväline

Energiatehokkuuden rahoitusväline

105

105

101

101

Muut

Muut

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Yhteensä

Yhteensä

18 407

18 407

15 443

15 443

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

15 211

15 211

13 657

13 657

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

3 196

3 196

1 786

1 786

Edellä esitetystä yhteensä 18 407 miljoonan euron kokonaismäärästä EU:lla on myytävissä olevia rahoitusvaroja velkapapereina (esim. joukkovelkakirjat) 14 998 miljoonaa euroa (13 993 miljoonaa euroa vuonna 2018), oman pääoman ehtoisina instrumentteina 2 801 miljoonaa euroa (1 365 miljoonaa euroa vuonna 2018) ja rahamarkkinarahastoihin (kuten EIP:n Unitary-rahamarkkinarahastoon) sijoitettuna 608 miljoonaa euroa (85 miljoonaa euroa vuonna 2018).

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

Kilpailuasioihin liittyvät alustavasti maksetut sakot kohdennetaan erilliseen rahastoon (BUFI). Komissio sijoittaa kyseiset varat myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin vieraan pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin.

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

EU on investoinut Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääomaan, josta sillä oli 90 044 osaketta 31. joulukuuta 2019 (90 044 osaketta myös vuonna 2018). Niiden osuus on kolme prosenttia merkitystä osakepääomasta yhteensä. EU on sijoittanut yhteensä 900 miljoonaa euroa osakepääomaa, josta 713 miljoonaa ei ole pyydetty maksettavaksi. EBRD:n perustamissopimuksen mukaan osakkailla on sopimusperusteisia rajoituksia, joiden mukaan esimerkiksi osakkeet eivät ole siirrettäviä ja omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan.

EU:n investoinnit EBRD:ssä arvostetaan käypään arvoon. Alkuperäinen hankintahinta katsotaan parhaaksi arvioksi käyvästä hinnasta, erityisesti edellä mainittujen sopimusperusteisten rajoitteiden vuoksi. Vaikka EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä, sen pääomaa koskevia transaktioita on tehty viime aikoina (pääoman nimellisarvon mukainen liikkeeseenlasku), mikä viittaa siihen, että hankintahinta on tässä tilanteessa paras arvio käyvästä hinnasta.

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto on perustettu ESIR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017 (12)) mukaisesti likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus – ks. liitetieto 4.1.1. ESIR-takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta saatavilla rahoitusosuuksilla. Se saa rahoitusta myös sijoittamiensa varojen tuotoista sekä tuotoista, jotka EU saa palkkioksi ESIR-sopimuksen mukaisesti myönnetyistä takauksista. Takuurahastolle siirretään myös varat, jotka EIP perii takaisin niiltä velallisilta, joiden maksulaiminlyöntien vuoksi on jouduttu suorittamaan maksuja takauksen perusteella. Takuurahastolla oli vuoden 2019 lopussa varoja 6 688 miljoonaa euroa (5 452 miljoonaa euroa vuonna 2018), joista 6 654 miljoonaa euroa oli sijoitettu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin (5 000 miljoonaa euroa vuonna 2018). Lisäksi on sidottu mutta ei vielä maksettu rahastoon 1 879 miljoonaa euroa (2 688 miljoonaa euroa vuonna 2018), jotka on sisällytetty talousarviosta maksamatta oleviin sitoumuksiin ja myös ilmoitettu liitetiedossa 5.1 talousarviositoumuksina, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Rahastoa rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 9,1 miljardia euroa eli 35 prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä.

12

4.1.1

5.1

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille on myönnetty takaus EU:n talousarviosta. Tällaisiin kuuluvat etenkin EIP:n omista varoista rahoitetut EU:n ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja EU:n ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat – ks. liitetieto 4.1.1. Takuurahasto on EIP:n hallinnoima, ja sillä katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Rahastoa rahoitetaan unionin talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut maksuja takauksen perusteella. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetulla takuurahastolla pitäisi olla varoja tavoitemäärä, joka vastaa 9:ää prosenttia lainakannasta vuoden lopussa. Tavoitemäärän ja rahaston varojen vuoden lopun arvon välinen erotus katetaan EU:n talousarviosta vuonna N + 2, ja mahdollinen ylijäämä maksetaan takaisin EU:n talousarvioon.

4.1.1

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1601 (13)) mukaisesti on perustettu EKKR-takuurahasto. Se toimii likviditeettipuskurina, jos unionin takuun perusteella esitetään maksuvaatimuksia asianomaisten EKKR-takuusopimusten mukaisesti. EKKR-takuurahastoa rahoitetaan EU:n talousarviosta maksettavin rahoitusosuuksin, 11. EKR:sta EU:n talousarvioon maksettavin rahoitusosuuksin sekä jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien vapaaehtoisin rahoitusosuuksin. Rahasto saa rahoitusta myös sijoitettujen varojen tuotoista, maksut laiminlyöneiltä velallisilta takaisinperityistä määristä sekä tuloista ja kaikista muista maksuista, jotka EU on saanut EKKR-takuusopimusten perusteella. Takuurahastoon saatujen maksujen kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 600 miljoonaa euroa. Tästä summasta 595 miljoonaa euroa on sijoitettu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin. Rahaston varoista on sidottu 95 miljoonaa euroa (325 miljoonaa euroa vuonna 2018). Kyseisiä varoja ei vielä ole maksettu, joten ne sisältyvät talousarviosta maksamatta oleviin sitoumuksiin ja ne on myös ilmoitettu liitetiedossa 5.1 talousarviositoumuksina, joita ei ole vielä kirjattu kuluksi. EKKR-takuurahastoa rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 750 miljoonaa euroa eli 50 prosenttia EU:n talousarviosta katettavien EKKR-takausvelvoitteiden kokonaismäärästä. Rahastoa kasvatetaan tämänkin jälkeen muista rahoitusosuuksista peräisin olevilla varoilla.

13

5.1

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Horisontti 2020

Horisontti 2020

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020:n (2014–2020) perustamisasetuksen mukaisesti on otettu käyttöön uusia rahoitusvälineitä, joilla voidaan parantaa tutkimus- ja innovointitoimintaa (T&I) harjoittavien yhteisöjen rahoituksen saantia. Nämä välineet ovat seuraavat: InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten, jonka puitteissa komissio jakaa taloudellisen riskin, joka liittyy EIP:n toteuttamien uusien rahoitustoimien salkkuun; pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI), joka muodostuu EIR:n hallinnoimista takausjärjestelyistä, joista tarjotaan takauksia ja vastatakauksia rahoituksen välittäjien uusille lainasalkuille (komissio jakaa SIUGIn puitteissa jäsenvaltioiden, EIR:n ja EIP:n kanssa annettuihin takauksiin liittyvän taloudellisen riskin) ja EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten, josta tarjotaan sijoituksia pääomasijoitusrahastoihin.

InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten

pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI)

InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. EU on budjetoinut vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa riskinjakorahoitusvälineelle yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä riskinjakorahoitusvälineelle ei ole osoitettu uusia rahoitusosuuksia EU:n talousarviosta. Koska merkittävä osa riskinjakorahoitusvälineen maksamattomista toimista on jo maksettu takaisin, EIP vapautti vuonna 2019 EU:n takuun osittain, mikä johti EU:n ehdollisen vastuun vähenemiseen liitetiedossa 4.1.3 esitetyllä tavalla.

4.1.3

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (14) mukaisesti helpottamaan infrastruktuurihankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Sitä hallinnoi EIR EU:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tämä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on jatkoa TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmälle ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheelle. Vieraan pääoman ehtoinen väline tarjoaa lainarahoituksen riskinjakoa etuoikeutettujen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen ja takausten muodossa. Kaikki EIP:n käyttämät Verkkojen Eurooppa -välineen toimet kohdennetaan EIP:n kanssa tehdyn valtuutussopimuksen ensimmäisen muutoksen seurauksena 19. kesäkuuta 2019 jälkeen jompaankumpaan seuraavista kahdesta salkusta: velkasalkkuun tai ei-arvopaperistettavaan rahoitussalkkuun, johon sovelletaan uutta salkkuun perustuvaa riskinjakoa.

14

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Nämä ovat EIR:n hallinnoimia oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka rahoitetaan COSME-ohjelmasta, CIP- ja MAP-ohjelmista sekä teknologian siirron pilottihankkeesta. Niillä tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistys- (start-up) ja kasvuvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista EU:ssa investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

2.4.2   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Valuuttatermiinisopimus | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Pääomasijoitussalkun takaus | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Yhteensä | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Pitkäaikaiset | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Lyhytaikaiset | 393 | 3 | 476 | 2 |

miljoonaa euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2019

31.12.2018

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Valuuttatermiinisopimus

Valuuttatermiinisopimus

393

393

3

3

476

476

2

2

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Yhteensä

Yhteensä

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

393

393

3

3

476

476

2

2

EU tekee valuuttatermiinisopimuksia suojautuakseen ESIR-takuurahaston hallussa oleviin Yhdysvaltain dollarin määräisiin velkapapereihin liittyvältä valuuttariskiltä. Valuuttatermiinisopimusten mukaisesti EU on velvollinen maksamaan edellä olevassa taulukossa esitetyn sovitun nimellismäärän ulkomaan valuutassa (pay leg), ja sille maksetaan sovittu nimellismäärä euroissa (receive leg) sopimuksen erääntymispäivänä. Nämä johdannaissopimukset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöspäivänä ja luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai veloiksi riippuen siitä, onko niiden käypä arvo positiivinen vai negatiivinen.

Pääomasijoitussalkun takaus -kohta koostuu EU:n rahoituslaitoksille antamista pääomasijoitussalkkuja koskevista takauksista, jotka luokitellaan johdannaisinstrumentiksi ja kirjataan rahoitusvaroihin tai rahoitusvelkoihin tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Kokonaismäärä vastaa pääasiassa EU:n EIP-ryhmälle antamaa ESIR-takausta, ja EIP:n ja EIR:n oman pääoman ehtoisten sijoitusten nostettu määrä on 1 420 miljoonaa euroa (674 miljoonaa euroa vuonna 2018). Rahaston pääomasijoitussalkun EU-takauksen käypä arvo oli 134 miljoonaa euroa (14 miljoonaa euroa vuonna 2018).

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | 15 482 | 13 993 |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 1 543 | 275 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1 518 | 1 191 |
| Yhteensä | 18 544 | 15 459 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

15 482

15 482

13 993

13 993

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

1 543

1 543

275

275

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1 518

1 518

1 191

1 191

Yhteensä

Yhteensä

18 544

18 544

15 459

15 459

Varainhoitovuoden aikana ei tehty siirtoja tasojen 1 ja 2 välillä.

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Alkusaldo 1.1.2019 | 1 191 |
| Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset | 173 |
| Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin | 90 |
| Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin | 71 |
| Siirrot tasolle 3 | — |
| Siirrot tasolta 3 | — |
| Muut | (8) |
| Loppusaldo 31.12.2019 | 1 518 |

miljoonaa euroa

Alkusaldo 1.1.2019

Alkusaldo 1.1.2019

1 191

1 191

Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset

Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset

173

173

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

90

90

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

71

71

Siirrot tasolle 3

Siirrot tasolle 3

—

Siirrot tasolta 3

Siirrot tasolta 3

—

—

Muut

Muut

(8)

(8)

Loppusaldo 31.12.2019

Loppusaldo 31.12.2019

1 518

1 518

2.4.3   
  Lainat

Lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Rahoitusapuna myönnetyt lainat | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Muut lainat | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Yhteensä | | 52 684 | 53 939 |
| Pitkäaikaiset | | 51 368 | 51 560 |
| Lyhytaikaiset | | 1 316 | 2 380 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Muut lainat

Muut lainat

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Yhteensä

Yhteensä

52 684

52 684

53 939

53 939

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

51 368

51 368

51 560

51 560

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1   Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | ERVM | Maksutaselaina | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Uudet lainat | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Takaisinmaksut | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Arvonalennus | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Pitkäaikaiset | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Lyhytaikaiset | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

miljoonaa euroa

ERVM

Maksutaselaina

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Uudet lainat

Uudet lainat

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Arvonalennus

Arvonalennus

—

—

—

—

—

—

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Rahoitusapuna myönnettävien lainojen nimellisarvo oli 51 941 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2019 (53 206 miljoonaa euroa vuonna 2018). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM) puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Nykyisten suunnitelmien mukaan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ei enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä.

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan keskipitkän aikavälin rahoitustukea EU:n jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Välineestä myönnettävien maksamatta olevien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Näiden lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Romania maksoi vuonna 2019 loput 1 miljardi euroa maksamatta olevista lainoistaan ja Latvia maksoi 500 miljoonaa euroa 700 miljoonan euron maksamatta olevasta määrästä.

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tukemien rakennemuutos- ja uudistusohjelmien rahoitusta. Näille lainoille on myönnetty takaus ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Makrotaloudelliseen rahoitusapuun kuuluvia lainoja nostettiin 31. joulukuuta 2019 päättyneen vuoden aikana yhteensä 420 miljoonaa euroa. Summasta 300 miljoonaa euroa maksettiin Tunisialle, 100 miljoonaa euroa Jordanialle ja 20 miljoonaa euroa Moldovalle – ks. myös liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom, jota edustaa komissio) myöntää lainoja sekä jäsenvaltioille että muille maille sekä molempien yhteisöille energia-alan laitoksiin liittyvien hankkeiden rahoittamista varten. Euratomin lainojen kattamiseksi oli saatu 214 miljoonan euron takaukset (254 miljoonaa euroa vuonna 2018) kolmansilta osapuolilta – ks. liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat eivät ole rahoitusapuna myönnettäviä lainoja vaan velkakirjoja, joiden avulla rahavirrat pidetään samalla tasolla lainojen kanssa. Niitä kuitenkin myönnetään kuten rahoitusapuna myönnettäviä lainoja lainavaroista EHTY:n perustamissopimuksen 54 ja 56 artiklan mukaisesti hankkeiden rahoitukseen. Viimeiset velkakirjat maksettiin kokonaan takaisin vuonna 2019.

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Maksutaselainat | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | — | 5,23  % - 5,81  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2   Muut lainat

Muut lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 73 | 64 |
| Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat | 1 | 2 |
| Määräaikaistalletukset | 46 | 0 |
| Yhteensä | 121 | 67 |
| Pitkäaikaiset | 78 | 38 |
| Lyhytaikaiset | 42 | 28 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

73

73

64

64

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat

1

1

2

2

Määräaikaistalletukset

Määräaikaistalletukset

46

46

0

0

Yhteensä

Yhteensä

121

121

67

67

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

78

78

38

38

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

42

42

28

28

Muiden lainojen nimellisarvo oli 728 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2019 (617 miljoonaa euroa vuonna 2018).

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

Määräaikaistalletukset sisältävät pääasiassa määrät, joiden maturiteetti on 3–12 kuukautta ja jotka eivät täytä muiden rahavarojen määritelmää.

Muiden lainojen arvon alentuminen

Muiden lainojen arvon alentuminen

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | Lisäykset | Peruutukset | Luottotappiot | Muut | 31.12.2019 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| EU:lle siirretyt lainat | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Yhteensä | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

miljoonaa euroa

31.12.2018

Lisäykset

Peruutukset

Luottotappiot

Muut

31.12.2019

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

EU:lle siirretyt lainat

EU:lle siirretyt lainat

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Yhteensä

Yhteensä

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

EU:lle siirretyt lainat ovat EU:n takaamia EIP:n myöntämiä lainoja, joiden takaisinmaksu on laiminlyöty. Kaikki näihin lainoihin liittyvät oikeudet on siirretty EU:lle, sen jälkeen kun maksut suoritettiin ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta tai ESIR-takuurahastosta. Näiden kokonaan luottotappioiksi kirjattujen lainojen kokonaismäärä on 658 miljoonaa euroa (579 miljoonaa euroa vuonna 2018). Takauksiin perustuvat vaatimukset katettiin osittain aiempina vuosina tehdyillä rahoitustoimintaa koskevilla varauksilla. EU:n ja EIP:n välisten asiaa koskevien sopimusten mukaisesti EIP toteuttaa EU:n puolesta takaisinperintämenettelyt.

2.5   ENNAKKOMAKSUT

ENNAKKOMAKSUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Rahoitusosuudet erityisrahastoissa | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Yhteensä | | 51 446 | 49 974 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Yhteensä

Yhteensä

51 446

51 446

49 974

49 974

Eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista ja edistämistä varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet.

2.5.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Kuitattu kuluja vastaan | Nettomäärä 31.12.2019 | Bruttomäärä | Kuitattu kuluja vastaan | Nettomäärä 31.12.2018 |
| Yhteistyöhön perustuva hallinnointi | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| ESR | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Muut | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Suora hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Komissio | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| EU:n toimeenpanovirastot | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Erityisrahastot | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Välillinen hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Muut EU:n virastot ja elimet | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Kolmannet maat | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Kansainväliset järjestöt | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Muut yhteisöt | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Yhteensä | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Pitkäaikaiset | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Lyhytaikaiset | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

miljoonaa euroa

Bruttomäärä

Kuitattu kuluja vastaan

Nettomäärä 31.12.2019

Bruttomäärä

Kuitattu kuluja vastaan

Nettomäärä 31.12.2018

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

ESR

ESR

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Muut

Muut

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Komissio

Komissio

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

EU:n toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastot

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Erityisrahastot

Erityisrahastot

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Muut EU:n virastot ja elimet

Muut EU:n virastot ja elimet

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Kolmannet maat

Kolmannet maat

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Kansainväliset järjestöt

Kansainväliset järjestöt

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Muut yhteisöt

Muut yhteisöt

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Yhteensä

Yhteensä

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Ennakkomaksut ovat maksettua rahaa, joten ne ovat toteutuneita maksumäärärahoja. Kuten liitetiedossa 1.5.7 todetaan, kyse on ennakoista, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Vaikka ennakkomaksut vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia (ks. liitetieto 5.1), ne ovat menoja, joita ei ole vielä hyväksytty ja kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

1.5.7

5.1

Yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa lähes kaikki ennakkomaksut liittyvät nykyiseen ohjelmakauteen. Alkuvaiheessa maksettavat ensimmäiset ennakkomaksut, joita ei kuitata (eli kirjata tuotto- ja kululaskelmaan) ennen ohjelmakauden päättymistä, esitetään pitkäaikaisina ennakkomaksuina. Niiden lisäksi maksetaan vuotuisia ennakkomaksuja, jotka kuitataan vuosittain ja jotka kirjataan lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi. Vuonna 2019 uusia ennakkomaksuja maksettiin 10,5 miljardia euroa. Yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa ennakkomaksut säilyivät vuoden 2018 tasolla, lukuun ottamatta maaseuturahaston ennakkomaksujen vähenemistä, joka liittyy edellisten ohjelmakausien jäljellä oleviin ennakkomaksuihin. Ne on kuitattu vuoden aikana.

Suoraan hallinnoitavissa maksuissa suurin osa ennakkomaksuista koskee tutkimusta (pääasiassa komission ja toimenpanovirastojen toteuttamaa Horisontti 2020 -ohjelmaa), ja niiden määrä on 7,8 miljardia euroa (6,8 miljardia euroa vuonna 2018). Lisäys johtuu vuonna 2019 tehdyistä sopimuksista, joista maksettiin ennakkomaksuja.

Välillisen hallinnoinnin osalta ennakkomaksut kattavat pääasiassa Erasmuksen, Galileon ja EGNOSin kaltaisia sisäisten politiikkojen ohjelmia, mutta myös ulkosuhteisiin liittyviä välineitä, joita ovat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline, kehitysyhteistyöväline ja IPA (liittymistä valmisteleva tukiväline). Kansainvälisille järjestöille maksettujen ennakkomaksujen lisäys koskee pääasiassa edellä mainittuja ulkosuhteisiin liittyviä välineitä. Muille yhteisöille maksettujen ennakkomaksujen lisäys koskee pääasiassa kansallisten virastojen toteuttamaa Erasmus-ohjelmaa, johon liittyvät uudet sopimukset alkoivat vuonna 2019.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta, jotka eivät ole jäsenvaltioita, maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on takausta vastaan suoritettu ennakkomaksu, josta vähennetään myöhemmät kuittaukset. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2019 oli 492 miljoonaa euroa (516 miljoonaa euroa vuonna 2018). Vakuuksien käypä arvo oli 406 miljoonaa euroa (420 miljoonaa euroa vuonna 2018).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) ja Horisontti 2020 -ohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseinen rahasto on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että tuensaajat eivät suorita maksujaan seitsemänteen puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Kaikki epäsuoriin toimiin osallistuvat, jotka saavat avustuksia EU:lta, maksavat 5 prosentin osuuden osallistujien takuurahaston kokonaispääomasta.

Osallistujien takuurahastosta katettavien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 2,1 miljardia euroa 31. joulukuuta 2019 (2 miljardia euroa vuonna 2018). EU (komission edustamana) on osallistujien takuurahaston toimeenpaneva elin, mutta osallistujat omistavat rahaston.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat vuoden lopussa yhteensä 2,2 miljardia euroa (2,1 miljardia euroa vuonna 2018). Osallistujien takuurahaston varoihin kuuluvat myös rahoitusvarat, joita hallinnoi komissio. Koska osallistujien takuurahasto on erillinen yhteisö, sen varoja ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen.

2.5.2   
  Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille | 3 304 | 3 675 |
| Tukiohjelmat | 3 634 | 2 843 |
| Yhteensä | 6 937 | 6 518 |
| Pitkäaikaiset | 4 045 | 4 122 |
| Lyhytaikaiset | 2 892 | 2 396 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

3 304

3 304

3 675

3 675

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

3 634

3 634

2 843

2 843

Yhteensä

Yhteensä

6 937

6 937

6 518

6 518

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

4 045

4 045

4 122

4 122

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 892

2 892

2 396

2 396

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta ennakkomaksuja, joilla tuetaan niiden osallistumista rahoitusvälineisiin (lainoihin, takauksiin tai oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin). Näiden rahoitusvälineiden perustaminen ja hallinnointi ei ole komission vaan jäsenvaltioiden vastuulla. Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat kuitenkin EU:n omaisuutta (kuten kaikki ennakkomaksut), ja niitä käsitellään EU:n taseessa omaisuuserinä.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikan osalta maksetuista 7 146 miljoonasta eurosta oli 31. joulukuuta 2019 käyttämättä arvion mukaan 3 247 miljoonaa euroa. Kokonaismäärään sisältyy jäsenvaltioiden rahoitusosuus pk-yrityksiä koskevassa aloitteessa. Se on rahoitusväline, jolla pyritään kannustamaan pankkisektoria myöntämään enemmän lainoja pk-yrityksille (1 198 miljoonaa euroa on maksettu lukuun ottamatta määriä, jotka ovat edelleen ennakkomaksuissa, ja arviolta 324 miljoonaa euroa on käyttämättä).

Maaseudun kehittämiseen myönnetyistä varoista oli käyttämättä 54 miljoonaa euroa vuoden 2019 lopussa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Kaikki koheesiopolitiikkaan liittyvät varat katsotaan joko käytetyiksi tai kohdennetuksi uudelleen muihin toimenpiteisiin, joten taseessa ei ollut omaisuuseriä 31. joulukuuta 2019. On todettava, että eri välineiden tosiasiallista täytäntöönpanoa tarkastellaan osana ohjelmien päättämisprosessia tulevina vuosina.

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

Vastaavasti jäsenvaltioiden maksamat useisiin tukiohjelmiin (valtiontuki, maataloustukirahaston markkinatoimet ja maaseuturahaston investointitoimet) liittyvät ennakkomaksut, joita ei ollut käytetty vuoden loppuun mennessä, kirjataan omaisuuseriksi (ennakoiksi) EU:n taseeseen. Komissio on arvioinut näiden ennakkomaksujen arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella; kyseiset määrät sisältyvät edellä kohtaan ”Tukiohjelmat”.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikassa varoista oli käyttämättä 2 044 miljoonaa euroa ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla 1 460 miljoonaa euroa vuoden 2019 lopussa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Arvioiden mukaan maatalouden kehittämisen yhteydessä maksetuista varoista käyttämättä oli 130 miljoonaa euroa vuoden 2019 lopussa.

2.6   VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Yhteensä | | 23 974 | 24 664 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Yhteensä

Yhteensä

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1   
  Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Kilpailun alalla määrätyt sakot | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Yhteensä | | 21 750 | 22 609 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Kilpailun alalla määrätyt sakot

Kilpailun alalla määrätyt sakot

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Yhteensä

Yhteensä

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1   Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 5 478 | 5 609 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 1 591 | 1 612 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 7 | 2 758 |
| Arvonalennus | (931) | (991) |
| Muut | — | 86 |
| Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät | 6 145 | 9 075 |
| Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 1 722 | 1 708 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 879 | 954 |
| Arvonalennus | (822) | (788) |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät | 1 779 | 1 875 |
| Takaisin perittävät ennakkomaksut | 443 | 145 |
| Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero | 44 | 45 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta | 191 | 158 |
| Yhteensä | 8 602 | 11 297 |
| Pitkäaikaiset | 2 422 | 397 |
| Lyhytaikaiset | 6 180 | 10 900 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

5 478

5 478

5 609

5 609

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

1 591

1 591

1 612

1 612

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

7

7

2 758

2 758

Arvonalennus

Arvonalennus

(931)

(931)

(991)

(991)

Muut

Muut

—

—

86

86

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

6 145

6 145

9 075

9 075

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

1 722

1 722

1 708

1 708

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

879

879

954

954

Arvonalennus

Arvonalennus

(822)

(822)

(788)

(788)

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

1 779

1 779

1 875

1 875

Takaisin perittävät ennakkomaksut

Takaisin perittävät ennakkomaksut

443

443

145

145

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

44

44

45

45

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

191

191

158

158

Yhteensä

Yhteensä

8 602

8 602

11 297

11 297

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

2 422

2 422

397

397

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

6 180

6 180

10 900

10 900

Suurin pitkäaikaisiin saamisiin sisältyvä määrä liittyy jäsenvaltioilta oleviin saamisiin, ja suuri lisäys koskee Yhdistyneen kuningaskunnan rikkomistapausta (kuvattu jäljempänä). Edellisenä vuonna kyseinen määrä, 2,1 miljardia euroa, oli kirjattu lyhytaikaisiin saamisiin. Pitkäaikaisiin saamisiin sisältyy myös määriä, jotka liittyvät aiempien vuosien tavoin pääasiassa täytäntöönpanoa odottaviin, Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin. Näihin päätöksiin liittyvät rahamäärät peritään vuotuisina erinä.

Edellä mainittu siirto lyhytaikaisista pitkäaikaisiin saamisiin selittää myös suuren vähennyksen lyhytaikaisissa saamisissa jäsenvaltioilta. Vähennys johtuu myös siitä, että vuoden 2019 lisätalousarvioon liittyviä omiin varoihin kuuluvia saamisia ei ole verrattuna vuoteen 2018 – ks. jäljempänä.

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

”A-kirjanpito” tarkoittaa kuukausittaisia selvityksiä, joissa jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle sellaisten perinteisiin omiin varoihin liittyvien saamisten määrän, joita ei ole vielä peritty. Jäsenvaltiot kantavat komission puolesta perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista.

”A-kirjanpidon” taso on ollut vuoden lopussa yleensä noin 3 miljardin euron luokkaa. Määrään sisältyy kuitenkin sekä vuonna 2018 että vuonna 2019 lisäksi perinteisiä omia varoja, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan rikkomistapauksiin (kuvattu jäljempänä) ja muihin perinteisten omien varojen tarkastuskertomuksiin. Koska sovelletaan 1,2 miljardin euron viivästyskorkoa (1,3 miljardia euroa vuonna 2018), kyseiset määrät ilmoitetaan myös tässä tilinpäätöksessä (ks. liitetiedot 2.6.2 ja 3.7).

2.6.2

3.7

Rikkomistapauksen yhteydessä komissio lähetti 8. maaliskuuta 2018 virallisen ilmoituksen (rikkominen nro 2018/2008) Yhdistyneelle kuningaskunnalle, koska tämä kieltäytyi asettamasta oikeaa määrää perinteisiä omia varoja EU:n talousarvion käyttöön, vaikka unionin lainsäädännössä niin edellytetään. Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei antanut tyydyttävää vastausta viralliseen ilmoitukseen eikä 24. syyskuuta 2018 lähetettyyn perusteltuun lausuntoon, komissio vahvisti 6. maaliskuuta 2019 päätöksensä saattaa rikkomisen käsittely Euroopan unionin tuomioistuimeen ja nosti kanteen 7. maaliskuuta 2019. Tapaus mainittiin ensimmäisen kerran OLAFin vuonna 2017 laatimassa kertomuksessa, jossa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat maahantuojat olivat välttäneet suuren määrän tullimaksuja käyttämällä tuonnin yhteydessä tekaistuja laskuja ja virheellisiä tullausarvoilmoituksia. OLAFin ja yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämien menetelmien ja saatavilla olevien tietojen perusteella komissio arvioi, että EU:n lainsäädännön rikkominen aiheutti marraskuun 2011 ja lokakuun 2017 välisenä aikana 2,1 miljardin euron tappiot EU:n talousarvioon (netto, eli bruttomäärä 2,7 miljardia euroa vähennettynä Yhdistyneen kuningaskunnan pidättämillä kantokuluilla). Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy menetelmiä, joita komissio on käyttänyt arvioidessaan kyseiset tappiot. Meneillään olevat tuomioistuinmenettelyt ja tähän mennessä saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että menettelystä tulee pitkä. Näin ollen sekä 2,1 miljardin euron pääoma että vuoden 2019 loppuun mennessä kertyneet arviolta 1,1 miljardin euron viivästyskorot (vuoden 2018 loppuun mennessä oli kertynyt ja kirjattu 0,7 miljardin euron korot) on luokiteltu pitkäaikaisiksi varoiksi.

Lisäksi komissio sisällytti kirjanpitoon 0,2 miljardin euron saamisen vahvistetuista tullimaksuista ja viivästyskoroista, jotka perustuvat viimeisimpiin saatavilla oleviin tietoihin. Alun perin vuonna 2018 kirjattua 0,7 miljardin euron määrää oikaistiin alaspäin, kun Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta saatiin uusia tietoja vuonna 2019 (ks. liitetiedot 2.6.2 ja 3.7).

2.6.2

3.7

”Erillinen kirjanpito” tarkoittaa vahvistettuja saamisia, joita ei ole sisällytetty A-kirjanpitoon, koska jäsenvaltiot eivät ole perineet niitä, eikä vakuutta ole annettu (tai vakuus on annettu, mutta saaminen on kiistetty). Näistä saamisista tehdään arvonalennus jäsenvaltioiden vuosittain toimittamien tietojen perusteella. Nämä määrät ovat yleensä aina vuoden lopussa samalla tasolla, kuten edellä esitetystä käy ilmi.

”Omiin varoihin kuuluvat saamiset” vuonna 2018 viittaa 12. joulukuuta 2018 hyväksyttyyn lisätalousarvioon nro 6/2018 perustuviin kerrytettävissä oleviin rahamääriin. Jäsenvaltiot tulouttivat rahamäärät tammikuun 2019 ensimmäisenä pankkipäivänä. Vuoteen 2019 liittyvää vastaavaa määrää ei ole.

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15. lokakuuta 2019) maataloustukirahaston tuensaajilta 31. joulukuuta 2019. Kerrytettävissä olevat rahamäärät jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2019 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

2.6.1.2   Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä | 14 606 | 13 022 |
| Alustavat maksut | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Arvonalennus | (180) | (164) |
| Yhteensä | 11 301 | 9 727 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 11 301 | 9 727 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

14 606

14 606

13 022

13 022

Alustavat maksut

Alustavat maksut

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Arvonalennus

Arvonalennus

(180)

(180)

(164)

(164)

Yhteensä

Yhteensä

11 301

11 301

9 727

9 727

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

11 301

11 301

9 727

9 727

Alustavat maksut liittyvät pääasiassa suoritettuihin maksuihin yrityksiltä, jotka ovat kuitenkin hakeneet muutosta tai joilla on edelleen mahdollisuus hakea EU:n tuomioistuimissa muutosta sakkopäätökseen. Ehdollinen velka esitetään, koska nämä määrät joudutaan mahdollisesti maksamaan takaisin yrityksille (ks. liitetieto 4.1.4).

4.1.4

Yritykset, joille on määrätty sakko ja jotka ovat hakeneet tai aikovat hakea muutosta, voivat joko suorittaa alustavan maksun tai toimittaa komissiolle pankkitakauksen. Komissio on hyväksynyt takaukset vuoden loppuun mennessä maksamattomien sakkojen osalta määrästä, joka on 11 133 miljoonaa euroa (9 354 miljoonaa euroa vuonna 2018).

Arvonalennusten määrät vastaavat komission tapauskohtaista arviointia maksamattomista sakkomääristä tai määristä, joita takaus ei kata, joita komissio ei odota perittävän takaisin.

Kilpailusakoista kerrytettävien määrien lisääntyminen johtuu pääasiassa yhdestä merkittävästä sakosta (yhteensä 1 494 miljoonaa euroa), jonka osalta kyseinen yritys antoi komission hyväksymän pankkitakauksen. Muiden vuoden aikana määrättyjen kilpailusakkojen (2 597 miljoonaa euroa) aiheuttamaa lisäystä tasoittivat suurelta osin sakot, jotka maksettiin lopullisesti vuonna 2019 (ks. liitetieto 2.8.1).

2.8.1

2.6.1.3   Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tulojäämät | 1 502 | 1 240 |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 286 | 272 |
| Yhteensä | 1 788 | 1 511 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 1 788 | 1 511 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Tulojäämät

Tulojäämät

1 502

1 502

1 240

1 240

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

286

286

272

272

Yhteensä

Yhteensä

1 788

1 788

1 511

1 511

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 788

1 788

1 511

1 511

Tulojäämiin sisältyy 1,4 miljardia euroa (1,1 miljardia euroa vuonna 2018), jonka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta koheesiopolitiikan alalla. Perintä toteutetaan jäsenvaltioiden vuoden 2020 alussa toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella. Jäsenvaltioiden tilinpäätösten hyväksymismenettely otettiin käyttöön koheesioalalla ohjelmakaudelle 2014–2020.

2.6.2   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Viivästyskorot | 1 137 | — |
| Muut saamiset | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Tuensaajat | 269 | 232 |
| Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen | (153) | (143) |
| Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 238 | 243 |
| Muut | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Yhteensä | 2 223 | 2 055 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Viivästyskorot

Viivästyskorot

1 137

1 137

—

—

Muut saamiset

Muut saamiset

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Tuensaajat

Tuensaajat

269

269

232

232

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

(153)

(153)

(143)

(143)

Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

238

238

243

243

Muut

Muut

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Yhteensä

Yhteensä

2 223

2 223

2 055

2 055

Pitkäaikaiset viivästyskorot koskevat liitetiedossa 2.6.1.1 mainittua rikkomistapausta. Vuonna 2018 nämä korot oli esitetty lyhytaikaisissa.

2.6.1.1

Muut lyhytaikaiset saamiset liittyvät pääasiassa viivästyskorkoihin. Vähennys vuonna 2019 johtuu pääasiassa siitä, että rikkomistapaukseen liittyvä korko luokitellaan pitkäaikaiseksi ja tarkastuskertomuksista peräisin olevia perinteisiä omia varoja mukautetaan alaspäin (ks. liitetieto 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tutkimusmateriaali | 47 | 52 |
| Muut | 21 | 21 |
| Yhteensä | 68 | 73 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Tutkimusmateriaali

Tutkimusmateriaali

47

47

52

52

Muut

Muut

21

21

21

21

Yhteensä

Yhteensä

68

68

73

73

2.8   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 15 519 | 12 932 |
| Käyttötilit | | 91 | 79 |
| Ennakkomaksutilit | | 7 | 5 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | 0 | 0 |
| Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Sakkoihin liittyvät käteisvarat | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat | | 1 208 | 1 167 |
| Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat | | 97 | 114 |
| Yhteensä | | 19 745 | 18 113 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

15 519

15 519

12 932

12 932

Käyttötilit

Käyttötilit

91

91

79

79

Ennakkomaksutilit

Ennakkomaksutilit

7

7

5

5

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

0

0

0

0

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

1 208

1 208

1 167

1 167

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

97

97

114

114

Yhteensä

Yhteensä

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1   
  Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Tähän kohtaan kuuluvat varat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla pankkitileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä liikepankeissa, ennakkomaksutileillä tai käteiskassatileillä. Kassavarojen määrä vuoden 2019 lopussa johtuu pääasiassa seuraavista syistä:

| — | Vuonna 2019 maksettiin lopullisesti 2,6 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2019 maksettiin lopullisesti 2,6 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon.

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 9,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita ei ole vielä käytetty, ja muita maksumäärärahoja vuoden 2019 talousarviosta. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 9,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita ei ole vielä käytetty, ja muita maksumäärärahoja vuoden 2019 talousarviosta.

2.8.2   
  Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen, sekä talousarviotakauksiin liittyvissä takuurahastoissa olevia käteisvaroja ja muita rahavaroja (ks. liitetieto 2.4.1). Rahoitusvälineisiin ja takuurahastoihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisissa ohjelmissa.

2.4.1

2.8.3   
  Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Nämä käteisvarat sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 4.1.4.

4.1.4

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia sen jälkeisiin alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja BUFI-rahastossa. Kyseiset varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusvälineisiin (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

VELAT

VELAT

2.9   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 31.12.2019 Yhteensä | 31.12.2018 Yhteensä |
| Etuuspohjaiset velvoitteet | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Järjestelmän varat | — | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Nettovelka | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

miljoonaa euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

31.12.2019 Yhteensä

31.12.2018 Yhteensä

Etuuspohjaiset velvoitteet

Etuuspohjaiset velvoitteet

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

—

—

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Nettovelka

Nettovelka

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu johtuu pääasiassa suurimman eläkejärjestelmän eli Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän (PSEO) nettovelan kasvusta. Tämä PSEO:n velka on kasvanut pääasiassa nimellisen diskonttokoron jyrkän laskun aiheuttamista rahoitusta koskevien oletusten muutoksista johtuvien vakuutusmatemaattisten tappioiden vuoksi. Lisäksi koska nimellistä diskonttokorkoa mukautetaan inflaatioon reaalisen diskonttokoron määrittämiseksi, nimellinen diskonttokorko oli tänä vuonna ensimmäistä kertaa negatiivinen. Se tarkoittaa, että mikä tahansa määrä on nyt arvokkaampi kuin tulevaisuudessa: tämä lisää velan määrää vuoden lopussa huomattavasti (ks. liitetieto 2.9.3). Alempi diskonttokorko on vaikuttanut samalla tavalla muihin pienempiin järjestelmiin.

2.9.3

Vuoden aikana työsuoritusten ansiosta karttuneet oikeudet ovat myös suuremmat kuin vuoden aikana maksetut etuudet. Myös vuotuiset korkokulut ovat kasvaneet (vastuiden diskonttauksen purkaminen) samoin kuin kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset tappiot.

2.9.1   
  Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Tämä etuuspohjainen velvoite on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvien, eläkevelvoitteiden täyttämiseksi EU:lta vaadittavien odotettavissa olevien vastaisten maksujen nykyarvo. Järjestelmä on jatkuva, ja siksi kaikki järjestelmästä vuoden aikana vaaditut maksut sisällytetään EU:n talousarvioon vuosittain.

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Järjestelmä on laskennallisesti rahoitettu, ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet. Lisäksi työelämässä olevien jäsenten peruspalkasta vähennetään pakollinen eläkemaksu, joka on nykyään 9,7 prosenttia. Nämä maksuosuudet ovat varainhoitovuoden talousarviotuloja, joilla rahoitetaan osaltaan EU:n yleisiä menoja – ks. myös liitetieto 3.6.

3.6

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2019 Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän piiriin kuuluvan henkilöstön (työssä olevan, eläkkeellä olevan sekä aiemmin työssä olleen ja nyt työkyvyttömyyseläkkeellä olevan henkilöstön ja kuolleiden toimihenkilöiden jälkeen elävien) määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 39 (ja näin ollen myös EU:n tilinpäätössäännön nro 12) mukaisesti.

2.9.2   
  Muut eläke-etuusjärjestelmät

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.9.3   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Edellä mainittujen eläke-etuusjärjestelmien lisäksi määritetään arvioitu vastuu, joka EU:lla on yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä (JSIS) terveydenhuollon kustannuksista, jotka on maksettava työsuhteen jälkeiseltä ajalta (vähennettynä työntekijöiden omalla maksuosuudellaan). Kuten liitetiedossa 1.5.10 todetaan, tämän vastuun laskennassa otetaan huomioon koko aktiivinen palveluksessaoloaika, jolloin varmistetaan, että henkilöstön työsuhteen päättymisen jälkeisen järjestelmän eläke- ja sairausvakuutusjärjestelmät kirjataan johdonmukaisesti. Sekä EU:n tilinpäätössääntöjen että IPSAS-standardien mukaan velvollisuutena on kuvata todenmukaisesti asianomaisen tilanteen taloudellista sisältöä. Siksi IPSAS 39 standardia ei ole tulkittu tiukemmin määritettäessä palveluksessaoloaikojen etuuksia. Jos JSIS-järjestelmän rahoituskustannus kertyisi täysimääräisesti 10 vuoden aikana kaikille virkamiehille eikä työntekijän aktiivisen palveluksessaoloajan perusteella, kyseistä menetelmää käyttämällä etuuspohjaiset velvoitteet olisivat vuoden lopussa 4,3 miljardia euroa suuremmat. Kuten jo kuitenkin todettiin, tämä tiukempi lähestymistapa ei olisi yhteensopiva todenmukaisen kuvan antamista koskevan laadullisen ominaisuuden kanssa. Siksi sen ei katsota tarjoavan luotettavaa tietoa EU:n tilinpäätössäännön nro 1 ja IPSAS-standardien käsitteellisen viitekehyksen mukaisesti. Arvio on erityisen herkkä nykyisen henkilöstön hallinnollisen aseman muutoksille (erityisesti tämä koskee niiden määräaikaisten työntekijöiden määrää, joista odotetaan tulevan virkamiehiä tulevaisuudessa).

1.5.10

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvan velvoitteen täyttämiseksi vaadittavien, odotettavissa olevien vastaisten maksujen diskontattu arvo.

Seuraavassa analysoidaan etuuspohjaisen velvoitteen muutosta varainhoitovuonna:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan | | | | |
| Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Korkomenot | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno | — | (60) | — | (60) |
| Kirjattu nettovaroihin | | | | |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | | | | |
| Kokemusperäiset vakuutus- matemaattiset (voitot)/tappiot | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | — | 0 | — | 0 |
| Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Muut | | | | |
| Maksetut etuudet | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Nykyarvo 31.12.2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

miljoonaa euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2018

Nykyarvo 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan

Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Korkomenot

Korkomenot

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

Kirjattu nettovaroihin

Kirjattu nettovaroihin

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Kokemusperäiset vakuutus- matemaattiset (voitot)/tappiot

Kokemusperäiset vakuutus- matemaattiset (voitot)/tappiot

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

—

—

0

0

—

—

0

0

Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Muut

Muut

Maksetut etuudet

Maksetut etuudet

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Nykyarvo 31.12.2019

Nykyarvo 31.12.2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta, joka johtuu järjestelmän nykyisten jäsenten työsuorituksesta vuoden aikana.

Korkomenolla tarkoitetaan etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen käyvän arvon lisäystä kauden aikana sen johdosta, että etuuksien suorittaminen on yhtä kautta lähempänä.

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot viittaavat vuotta 2019 koskevien edellisenä vuotena tehtyjen oletusten ja vuoden 2019 toteumien välisten erojen vaikutuksiin.

Vakuutusmatemaattisista oletuksista (demografiset muuttujat, kuten työntekijöiden vaihtuvuus ja kuolleisuus, ja taloudelliset muuttujat, kuten diskonttokorot ja ennustetut palkankorotukset) johtuvia vakuutusmatemaattisia voittoja ja tappioita aiheutuu, kun näitä oletuksia päivitetään, jotta ne vastaavat muutoksia niiden perustana olevassa tilanteessa.

Etuudet (esimerkiksi eläkkeet tai terveydenhoitomenojen korvaukset) maksetaan vuoden aikana järjestelmän sääntöjen mukaisesti. Näiden maksettujen etuuksien vuoksi etuuspohjaisesta järjestelystä johtuva velvoite väheni.

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |
| Järjestelmän varojen nettomuutos | (25) | 14 | (12) |
| Nykyarvo 31.12.2019 | 94 | 309 | 403 |

miljoonaa euroa

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2018

Nykyarvo 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Järjestelmän varojen nettomuutos

Järjestelmän varojen nettomuutos

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Nykyarvo 31.12.2019

Nykyarvo 31.12.2019

94

94

309

309

403

403

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Seuraavassa esitetään tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset, joita käytetään määritettäessä EU:n kahden tärkeimmän työsuhde-etuusjärjestelmän arvoa.

| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,1  % | 1,2  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,3  % | 1,3  % |
| Reaalinen diskonttokorko | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,8  % | 1,8  % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,9  % | 2,0  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,4  % | 1,5  % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,5  % | 0,5  % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,9  % | 1,8  % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

2019

2019

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Kuolleisuus vuosina 2018 ja 2019 perustuu EU:n virkamiesten elinaikataulukkoon – EULT 2018.

Nimellinen diskonttokorko on määritetty euromääräisten nollakorkoisten joukkovelkakirjalainojen arvon mukaan (maturiteetti on 22 vuotta joulukuusta 2019 unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä ja 26 vuotta). Inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti vastaavan ajanjakson aikana. Se on määritettävä empiirisesti käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Reaalisen diskonttokoron laskennassa käytetään nimellistä diskonttokorkoa ja ennustettua pitkän aikavälin inflaatiovauhtia.

Reaalisen diskonttokoron eli nimellisen diskonttokoron ja odotetun inflaatiovauhdin välinen ero on pienentynyt viime vuosina, mutta vuonna 2019 ero pieneni erityisen paljon. Reaalisen diskonttokoron lasku johtuu pääasiassa nimellisen diskonttokoron laskusta, joka vastaa maailmanlaajuisesti rahoitusmarkkinoilla havaittua suuntausta. Koska odotettu inflaatiovauhti laski vain hieman, nimellisen diskonttokoron laskua ei tasapainotettu ja se muuttui reaalisen diskonttokoron merkittäväksi laskuksi, jolloin se oli ensimmäistä kertaa negatiivinen ja vaikutti rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneeseen merkittävään vakuutusmatemaattiseen tappioon.

Herkkyysanalyysit

Herkkyysanalyysit

Herkkyysanalyysi perustuu simulaatioihin, joissa muutetaan kyseisten oletusten arvoa (jos tilanne muuten pysyy samanlaisena) ja seurataan, miten malli reagoi muutoksiin.

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Kymmenen peruspisteen muutoksella terveydenhuoltomenojen ennustetussa kehityksessä olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Etuuspohjainen velvoite | 352 | (341) | 253 | (246) |

miljoonaa euroa

2019

2018

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella arvioidussa diskonttokorossa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | (311) | 322 | (219) | 226 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella ennustetuissa palkankorotuksissa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | (30) | 29 | (26) | 25 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

Vuoden muutoksella oletetussa eläkeiässä olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys |
| Etuuspohjainen velvoite | (363) | 383 | (91) | 54 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän herkkyys muutoksille

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän herkkyys muutoksille

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella arvioidussa diskonttokorossa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella ennustetuissa palkankorotuksissa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

miljoonaa euroa

2019

2019

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

Vuoden muutoksella oletetussa eläkeiässä olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys |
| Etuuspohjainen velvoite | (620) | 771 | (573) | 645 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10   VARAUKSET

VARAUKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2018 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Luokkien väliset siirrot | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2019 |
| Oikeustapaukset: | | | | | | | |
| Maatalous | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Muut | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Rahoitusvaraukset | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Muut | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Yhteensä | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Pitkäaikaiset | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Lyhytaikaiset | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

miljoonaa euroa

Määrä 31.12.2018

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Luokkien väliset siirrot

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2019

Oikeustapaukset:

Oikeustapaukset:

Maatalous

Maatalous

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Muut

Muut

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Muut

Muut

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Yhteensä

Yhteensä

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

Varaukset ovat aiempiin tapahtumiin liittyviä luotettavasti arvioituja määriä, jotka on todennäköisesti maksettava EU:n talousarviosta tulevaisuudessa.

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden lopun jälkeen. Maatalouden määrät liittyvät jäsenvaltioiden Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) koskevien sääntöjenmukaisuuspäätösten vuoksi käynnistämiin oikeustoimiin.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Varauksen perustetta päivitettiin vuonna 2017 yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevan strategian (D&WM-ohjelma) vuoden 2017 päivityksen mukaiseksi. Strategian sekä määräraha- ja henkilöstötarpeen tarkistus toteutettiin yhdessä riippumattoman D&WMP-asiantuntijaryhmän kanssa. Se on paras saatavilla oleva arvio määräraha- ja henkilöstötarpeesta JRC:n Ispran, Geelin, Karlsruhen ja Pettenin laitosten purkamisen loppuunsaattamiseksi.

Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän korkoa). Varauksen arvoksi 31. joulukuuta 2019 saatiin näin yhteensä 2 132 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti käytetään vuonna 2020 (31 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka käytetään myöhemmin (2 101 miljoonaa euroa). Lisäys vuoteen 2018 verrattuna johtuu pääasiassa arvioituihin tuleviin kustannuksiin sovellettavasta laskevasta diskonttokorosta.

On huomattava, että merkittävät epävarmuudet, jotka liittyvät ydinlaitosten purkamisen pitkän aikavälin suunnitteluun, voivat vaikuttaa arvioon, ja määrä voi nousta merkittävästi tulevaisuudessa. Suurimmat epävarmuustekijät liittyvät purettujen laitosten lopulliseen vaiheeseen, ydinmateriaaliin, jätehuollon ja loppukäsittelyn näkökohtiin, epätäydellisiin tai puuttuviin kansallisiin sääntelykehyksiin, monimutkaisiin ja aikaavieviin lisensointimenettelyihin sekä käytöstäpoistomarkkinoiden tulevaan kehitykseen.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka valtuutetut yhteisöt voivat myöntää omissa nimissään EU:n puolesta ja EU:n riskillä. Takauksiin liittyvä EU:n rahoitusriski on kuitenkin rajattu ja rahoitusvarat rahoitetaan asteittain kattamaan tulevat vakuuteen perustuvien maksujen vaatimukset. Tähän kohtaan sisältyvät myös varaukset EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa takaamien Syyrialle myönnettyjen lainojen osalta, jotka EU on siis taannut ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston avulla. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon.

Rahoitusvarausten kasvu liittyy Horisontti 2020- ja COSME-takausvälineiden lisääntyneeseen käyttöön.

2.11   RAHOITUSVELAT

RAHOITUSVELAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Yhteensä | | 54 517 | 55 906 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Yhteensä

Yhteensä

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1   
  Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Yhteensä | | 54 485 | 55 884 |
| Pitkäaikaiset | | 53 062 | 53 281 |
| Lyhytaikaiset | | 1 423 | 2 602 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Yhteensä

Yhteensä

54 485

54 485

55 884

55 884

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

53 062

53 062

53 281

53 281

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1   Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | ERVM | Maksutasetuki | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Uudet lainat | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Takaisinmaksut | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Yhteensä 31.12.2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Pitkäaikaiset | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Lyhytaikaiset | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

miljoonaa euroa

ERVM

Maksutasetuki

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Uudet lainat

Uudet lainat

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

5

5

5

5

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Ottolainaus sisältää pääasiassa velkakirjalainat, joiden määrä on 52 433 miljoonaa euroa (53 725 miljoonaa euroa vuonna 2018). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Edellä mainittujen lainojen takaisinmaksun takaajina ovat viime kädessä EU:n talousarvio (ks. liitetieto 4.1.2) ja kukin jäsenvaltio.

4.1.2

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Maksutaselainat | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | — | 6,91  % - 8,97  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2   Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 1 244 | 1 331 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 385 | 314 |
| Muut | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 97 | 93 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 36 | 29 |
| Takaisin maksettavat sakot | — | 125 |
| Muut | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Yhteensä | 1 921 | 2 012 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

1 244

1 244

1 331

1 331

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

385

385

314

314

Muut

Muut

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

97

97

93

93

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

36

36

29

29

Takaisin maksettavat sakot

Takaisin maksettavat sakot

—

—

125

125

Muut

Muut

17

17

5

5

149

149

252

252

Yhteensä

Yhteensä

1 921

1 921

2 012

2 012

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Velat yhteensä |
| Maa-alueet ja rakennukset | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Muut käyttöomaisuushyödykkeet | 5 | 124 | — | 129 |
| Yhteensä 31.12.2019 | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Koron osuus | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2019 | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2018 | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

miljoonaa euroa

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Velat yhteensä

Maa-alueet ja rakennukset

Maa-alueet ja rakennukset

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Muut käyttöomaisuushyödykkeet

Muut käyttöomaisuushyödykkeet

5

5

124

124

—

129

129

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Koron osuus

Koron osuus

54

54

189

189

157

157

400

400

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2019

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2019

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2018

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2018

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Edellä mainitut leasingiin ja rakennuksiin liittyvät määrät on rahoitettava tulevista talousarvioista.

2.11.2   
  Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Pääomasijoitussalkun takaus | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Yhteensä | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Pitkäaikaiset | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Lyhytaikaiset | 617 | 4 | 464 | 15 |

miljoonaa euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2019

31.12.2018

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

752

752

10

10

536

536

20

20

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu)

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu)

13

13

2

2

11

11

2

2

Yhteensä

Yhteensä

765

765

12

12

546

546

22

22

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

148

148

9

9

82

82

7

7

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

617

617

4

4

464

464

15

15

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkulle annetut takaukset luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusveloiksi, koska ne eivät täytä rahoitusvakuuksiin liittyvän velan määritelmää – ks. liitetieto 1.5.12. Tämä otsake liittyy pääosin 31. joulukuuta 2019 takaukseen, jonka EU on antanut Horisontti 2020 -takausvälineistä (ks. liitetieto 2.4.1) EIP-ryhmälle oman pääoman ehtoisten toimenpiteiden salkkua varten. EU:n taloudellinen vastuu mitataan kohteena olevien sijoitusten arvon perusteella.

1.5.12

2.4.1

Ulkomaanvaluutan määräinen optio

Ulkomaanvaluutan määräinen optio

EU:lla on 31. joulukuuta 2019 johdannaissopimus (ulkomaanvaluutan määräinen optio – put spread -optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten Ukrainan pk-yrityksille rahoituksen saatavuuden vahvistamiseksi sekä lainaehtojen houkuttavuuden parantamiseksi Ukrainassa myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan (UAH) devalvoinnin. Sopimusehtojen mukaan EU antaa kumppaneilleen mahdollisuuden hakea kunkin tukikelpoisen lainan osalta enintään EU:n 30 prosentin maksuosuutta, jos Ukrainan hryvnia devalvoidaan suhteessa euroon.

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvelkojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvelkojen hierarkia

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | — | — |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 2 | 2 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 10 | 20 |
| Yhteensä | 12 | 22 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

—

—

—

—

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

2

2

2

2

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

10

10

20

20

Yhteensä

Yhteensä

12

12

22

22

2.11.3   
  Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

EIP:n ESIR:in infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan puitteissa (IIW) maksaman velkasalkun ESIR-takuu sekä EIP:n taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitteen (ERI) puitteissa maksettujen EIP:n lainojen ulkoinen lainanantovaltuus merkitään rahoitusvakuuksiin liittyväksi velaksi. ESIR-rahaston rahoitusvakuuksiin liittyvien velkojen määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2019 (nolla euroa vuonna 2018), koska takauksen perusteella saatavat määrät ylittävät odotetut tappiot, kun taas ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvän ERI:n rahoitusvakuuden määrä on 20 miljoonaa euroa (ks. liitetieto 4.1.1).

4.1.1

2.12   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Oikaisut | Nettomäärä 31.12.2019 | Bruttomäärä | Oikaisut | Nettomäärä 31.12.2018 |
| Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu: | | | | | | |
| Jäsenvaltiot | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| ESR | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Muut | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| Maataloustukirahasto | 16 255 | — | 16 255 | 14 772 | — | 14 772 |
| Omiin varoihin liittyvät velat | | — | — | 769 | — | 769 |
| Muut velat | 539 | — | 539 | 570 | — | 570 |
| Muut | 283 | — | 283 | 294 | — | 294 |
| Yhteensä | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

miljoonaa euroa

Bruttomäärä

Oikaisut

Nettomäärä 31.12.2019

Bruttomäärä

Oikaisut

Nettomäärä 31.12.2018

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

ESR

ESR

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Muut

Muut

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

16 255

16 255

—

—

16 255

16 255

14 772

14 772

—

—

14 772

14 772

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

—

—

—

—

769

769

—

—

769

769

Muut velat

Muut velat

539

539

—

—

539

539

570

570

—

—

570

570

Muut

Muut

283

283

—

—

283

283

294

294

—

—

294

294

Yhteensä

Yhteensä

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy saatuja laskuja ja menoilmoituksia, joita ei ole vielä maksettu vuoden loppuun mennessä. Ne kirjataan alun perin laskun/menoilmoituksen vastaanoton yhteydessä esitetyn määrän suuruisiksi. Muita lyhytaikaisia velkoja oikaistaan vastaamaan kustannusten tarkastuksen jälkeen hyväksyttyjä määriä ja tukikelpoisiksi arvioituja määriä. Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimiin.

Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa, jota sovelletaan rakennerahastoihin (EAKR ja Euroopan sosiaalirahasto), koheesiorahastoon ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, säädetään ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että EU:n talousarviota suojataan pidättämällä välimaksuista järjestelmällisesti 10 prosenttia. Valvontasykli päättyy tilivuoden (1. heinäkuuta–30. kesäkuuta) päättymistä seuraavan vuoden helmikuussa hallintoviranomaisten suoritettua hallinnon tarkastukset ja tarkastusviranomaisten suoritettua omat tarkastuksensa. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamat varmistusasiakirjat ja tilityksen. Loppusaldo maksetaan tai peritään takaisin vasta sitten kun tämä arviointi on tehty ja tilit hyväksytty. Näiden sääntöjen mukaisesti pidätetty määrä oli vuoden 2019 lopussa yhteensä 7,6 miljardia euroa. Osa tästä määrästä (2 miljardia euroa) arvioidaan tukikelvottomaksi jäsenvaltioiden tilinpäätöksissään toimittamien tietojen perusteella, ja sekin esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Muita lyhytaikaisia velkoja koskevien oikaisujen viimeinen komponentti ovat jäsenvaltioille maksettavien muiden ennakoiden määrät (ks. liitetieto 2.5.2), jotka ovat vielä maksamatta vuoden lopussa (0,5 miljardia euroa).

2.5.2

Koheesiopolitiikan osalta muut lyhytaikaiset velat (EAKR, koheesiorahasto, ESR) ovat vähentyneet. Kauteen 2007–2013 liittyvät menoilmoitukset ovat vähentyneet merkittävästi, 1,9 miljardiin euroon (3,5 miljardia euroa vuonna 2018), koska komissio on validoinut ja maksanut jäsenvaltioiden tältä kaudelta toimittamia lopullisia menoilmoituksia. Samaan aikaan kautta 2014–2020 koskevat menoilmoitukset vähenivät 5,8 miljardiin euroon (10 miljardia euroa vuonna 2018), koska 31. joulukuuta mennessä oli saatu edellisvuotta vähemmän maksettavia muutosilmoituksia. Ohjelmien täytäntöönpano etenee kuitenkin (ks. EAKR, koheesiorahaston menojen liitetieto 3.9), mikä käy ilmi siitä, että EAKR:n ja koheesiorahaston kokonaisvelat ovat vakaat – ks. menojäämien lisäys liitetiedossa 2.13.

3.9

2.13

Maataloustukirahaston velkojen kokonaismäärä säilyi edellisvuoteen verrattuna lähes ennallaan: se oli 44 448 miljoonaa euroa, kun edellisenä vuonna se oli 44 159 miljoonaa euroa. Vuonna 2019 jäsenvaltioiden vuoden lopussa jo pyytämät määrät (käsitellään kirjanpidossa lyhytaikaisina velkoina) ovat kuitenkin suuremmat kuin vuonna 2018.

Ennakkorahoituspyynnöt

Ennakkorahoituspyynnöt

Edellä mainittujen määrien lisäksi vuoden 2019 lopussa on saatu 0,5 miljardin euron suuruiset ennakkomaksupyynnöt, joita ei ollut maksettu vuoden lopussa. EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan näitä määriä ei kirjata muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi.

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat viittaavat sellaisiin jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamiin rahoitusosuuksiin, jotka palautetaan vuoden lopussa. Lisätalousarviot toteutetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (15) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Vastaava palautettava määrä 31. joulukuuta 2018 oli seurausta 12. joulukuuta 2018 hyväksytystä lisätalousarviosta nro 6/2018. Lisätalousarvion mukaiset määrät palautettiin tämän säännöksen mukaisesti jäsenvaltioille vuoden 2019 tammikuun ensimmäisenä pankkipäivänä. Tänä vuonna ei ollut vastaavaa lisätalousarviota eikä siten tällaisia velkoja.

15

2.13   MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Menojäämät | 66 860 | 62 877 |
| Tuloennakot | 251 | 96 |
| Muut | 116 | 213 |
| Yhteensä | 67 227 | 63 186 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Menojäämät

Menojäämät

66 860

66 860

62 877

62 877

Tuloennakot

Tuloennakot

251

251

96

96

Muut

Muut

116

116

213

213

Yhteensä

Yhteensä

67 227

67 227

63 186

63 186

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Maataloustukirahasto | 28 193 | 29 387 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 18 583 | 18 687 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 9 525 | 5 863 |
| ESR | 3 016 | 2 321 |
| Muut | 7 542 | 6 619 |
| Yhteensä | 66 860 | 62 877 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

28 193

28 193

29 387

29 387

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

18 583

18 583

18 687

18 687

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

9 525

9 525

5 863

5 863

ESR

ESR

3 016

3 016

2 321

2 321

Muut

Muut

7 542

7 542

6 619

6 619

Yhteensä

Yhteensä

66 860

66 860

62 877

62 877

Menojäämät tarkoittavat kirjattuja menoja, joista komission ei ole vielä saanut menoilmoitusta. Koheesiopolitiikan osalta EAKR:n ja koheesiorahaston menojäämien lisäys (koska ohjelmia pannaan edelleen täytäntöön) tasoitti velkojen laskua, minkä seurauksen kokonaisvelka jäsenvaltioille kasvoi vakaasti (15 156 miljoonaa euroa verrattuna 14 900 miljoonaan euroon edellisenä vuonna). ESR:n kokonaisvelka on kasvanut 5 341 miljoonaan euroon (7 020 miljoonaa euroa vuonna 2018) ESR:n menojen suuntauksen mukaisesti. EAKR:n vähennyksen osalta ks. edellä oleva liitetieto 2.12.

2.12

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.14   RAHASTOT

RAHASTOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Takuurahasto | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Muut rahastot | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Yhteensä | | 5 037 | 4 961 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Takuurahasto

Takuurahasto

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Muut rahastot

Muut rahastot

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Yhteensä

Yhteensä

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Sisältyy käyvän arvon rahastoon | 200 | (70) |
| Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan | (40) | 23 |
| Yhteensä | 160 | (47) |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

200

200

(70)

(70)

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

(40)

(40)

23

23

Yhteensä

Yhteensä

160

160

(47)

(47)

2.14.2   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia vastuista, jotka on taattu EU:n talousarviosta EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa. Tavoitesumma on samalla ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston varojen vähimmäismäärä (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

2.14.3   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (1 461 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.15   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2018 | 66 424 |
| Varainhoitovuoden ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 1 803 |
| Takuurahaston varojen muutos | 21 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | 14 164 |
| Muiden varojen muutokset | (56) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (4 796 ) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2019 | 77 560 |

miljoonaa euroa

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2018

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2018

66 424

66 424

Varainhoitovuoden ylijäämän palautus jäsenvaltioille

Varainhoitovuoden ylijäämän palautus jäsenvaltioille

1 803

1 803

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

21

21

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

14 164

14 164

Muiden varojen muutokset

Muiden varojen muutokset

(56)

(56)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(4 796 )

(4 796 )

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2019

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2019

77 560

77 560

Tämä kohta vastaa sellaisia EU:lle joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 (tai myöhemmin) ja rahoitetaan tämän vuoksi vuoden n + 1 (tai sen jälkeisten vuosien) talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan ja työsuhde-etuuksista johtuviin velkoihin liittyvät erät.

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset liittyvät vakuutusmatemaattisiin voittoihin ja tappioihin, jotka johtuvat kyseisten velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista. Tammikuun 1. päivästä 2018 alkaen sovelletaan tarkistettua EU:n tilinpäätössääntöä nro 12 ”Työsuhde-etuudet” (perustuu IPSAS 39 -standardiin). Kyseisen säännön mukaan vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot esitetään nettovarojen muutoksina eikä tuotto- ja kululaskelmassa.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TULOT

TULOT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

3.1   BKTL-VARAT

BKTL-VARAT

Omista varoista saatavat tuotot ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja. BKTL-tuotot ovat tärkeimpiä omien varojen kolmesta ryhmästä, ja niiden määrä oli yhteensä 108 820 miljoonaa euroa vuonna 2019 (105 780 miljoonaa euroa vuonna 2018). Kaikilta jäsenvaltioilta kannetaan yhdenmukainen prosentuaalinen osuus BKTL:sta. BKTL-perusteiset varat tasapainottavat tuloja ja menoja, eli niillä rahoitetaan talousarvion osaa, jota muut tulonlähteet eivät kata. BKTL-perusteisten varojen kasvua selittää lähinnä aiempien mukautusten suuruus (enimmäkseen vuosina 2012–2017). BKTL-määräytymisperusteet päivitetään joka vuosi toteutuneilla tiedoilla, ja jäsenvaltioiden maksuosuudet EU:n talousarviossa lasketaan uudelleen niiden päivitetyn taloudellisen tuloksen mukaisesti. Tällä menettelyllä varmistetaan jäsenvaltioiden tasapuoliset toimintaedellytykset niiden vuotuisten maksuosuuksien osalta.

3.2   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Tullimaksut | 21 235 | 22 763 |
| Sokerimaksut | 0 | 4 |
| Yhteensä | 21 235 | 22 767 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Tullimaksut

Tullimaksut

21 235

21 235

22 763

22 763

Sokerimaksut

Sokerimaksut

0

0

4

4

Yhteensä

Yhteensä

21 235

21 235

22 767

22 767

Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 20 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut. Tullimaksujen aleneminen viittaa pitkälti vuonna 2018 kirjattujen rikkomistapausten tulojen puuttumiseen (katso liitetieto 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3   ALV-VARAT

ALV-VARAT

Arvonlisäverovarat määritellään unionin toiseksi omien varojen tyypiksi, koska se oli ensimmäinen EU:n tasolla laajasti yhdenmukaistettu verotyyppi. Alv-perusteiset rahoitusosuudet lasketaan soveltamalla kansalliseen alv:n määräytymisperusteeseen yhdenmukaista 0,3 prosentin verokantaa. Määräytymisperuste saa olla enintään 50 prosenttia kunkin jäsenvaltion bruttokansantulosta (BKTL). Vuosina 2014–2020, sovelletaan alennettua verokantaa (0,15 %) Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (16) mukaisesti.

16

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

3.4   SAKOT, UHKASAKOT JA SEURAAMUSMAKSUT

SAKOT, UHKASAKOT JA SEURAAMUSMAKSUT

Nämä 4 291 miljoonan euron tuotot (6 740 miljoonaa euroa vuonna 2018) liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt yrityksille EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta, sekä sakkoihin, jotka komissio on määrännyt jäsenvaltioille EU:n lainsäädännön rikkomisesta. Komissio kirjaa sakkoihin liittyvät tuotot tehdessään päätöksen sakon määräämisestä ja kun asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Määrät liittyvät pääasiassa kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin (4 091 miljoonaa euroa). Suurimmat määrät koskevat EU:n kilpailusääntöjen rikkomista eli Googlelle verkkomainonnan väärinkäytöksistä määrättyyn sakkoon (1 494 miljoonaa euroa), viidelle pankille kahdessa Forex-tapauksessa valuuttojen spot-kaupankäyntikartelleihin osallistumisesta määrättyihin sakkoihin (yhteensä 1 068 miljoonaa euroa) ja Mastercardille kauppiaiden rajatylittäviin korttimaksupalveluihin pääsyn estämisestä määrättyyn sakkoon (570 miljoonaa euroa).

3.5   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 2 547 | 2 116 |
| Suora hallinnointi | 65 | 65 |
| Välillinen hallinnointi | 16 | 34 |
| Yhteensä | 2 627 | 2 215 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

2 547

2 547

2 116

2 116

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

65

65

65

65

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

16

16

34

34

Yhteensä

Yhteensä

2 627

2 627

2 215

2 215

Tässä kohdassa esitetään lähinnä komission antamat perintämääräykset, joita vastaavat maksut on saatu tai jotka on kuitattu (eli vähennetty) komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu EU:n talousarviosta. Nämä toimet perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin, ja näin ollen näillä toimilla suojellaan EU:n talousarviota menoilta, jotka ovat syntyneet säännösten vastaisesti.

Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet maataloustukirahastosta myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

Edellä olevaan taulukkoon sisällytetyt määrät vastaavat tuloja, jotka on saatu antamalla perintämääräyksiä. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU:n talousarvion suojaamiseksi toteutettuja toimia, erityisesti kun kyse on koheesiopolitiikasta. Tällä alalla on käytössä erityisjärjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät oikaistaan, ja useimmissa tapauksissa perintämääräystä ei anneta. Mukaan ei ole luettu myöskään määriä, jotka on peritty takaisin kuittaamalla menoja vastaan tai peruutuksilla taikka perimällä ennakkomaksuja takaisin.

Suurin osa tässä esitetyistä määristä liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen takaisinperintään:

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan sisältyvät maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat varainhoitovuoden tuotot ovat vuoden 2019 rahoitusoikaisuja ja jäsenvaltioiden ilmoittamia vuoden aikana perittyjä määriä. Niihin on lisätty petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien, jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua vastaava määrä.

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikkaa koskeva kohta sisältää pääasiassa 1,4 miljardia euroa (1,1 miljardia euroa vuonna 2018) tulojäämiä määristä, jotka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta. Perintä toteutetaan jäsenvaltioiden vuoden 2020 alussa toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella. Jäsenvaltioiden tilinpäätösten hyväksymismenettely aloitettiin koheesioalalla ohjelmakaudella 2014–2020.

3.6   MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Kolmansien maiden rahoitusosuudet | 1 485 | 1 376 |
| Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut | 1 299 | 1 268 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten | 331 | 594 |
| Omaisuuserien siirto | 60 | 85 |
| Varausten oikaisut | 41 | 100 |
| Maatalousmaksut | 2 | 4 |
| Budjettioikaisut | (1 719 ) | (726) |
| Muut | 574 | 612 |
| Yhteensä | 2 072 | 3 312 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

1 485

1 485

1 376

1 376

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

1 299

1 299

1 268

1 268

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

331

331

594

594

Omaisuuserien siirto

Omaisuuserien siirto

60

60

85

85

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

41

41

100

100

Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

2

2

4

4

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Muut

Muut

574

574

612

612

Yhteensä

Yhteensä

2 072

2 072

3 312

3 312

Kolmansien maiden rahoitusosuudet ovat EFTA-maiden ja liittymistä valmistelevien maiden suorittamia rahoitusosuuksia.

Henkilöstön maksamista veroista ja muista maksuista saadut tuotot liittyvät pääasiassa henkilöstön palkoista tehtyihin vähennyksiin. Merkittäviä määriä tässä erässä ovat eläkemaksut ja tulovero.

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten on käytetty pääasiassa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamiseen.

Varojen siirrosta saadut tuotot liittyvät Copernicus-ohjelman mukaiseen satelliittien siirtoon Euroopan avaruusjärjestöltä (ESA) komissiolle (ks. liitetieto 2.2). Tämä siirto on EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan muu kuin vaihtoon perustuva transaktio, ja se toistuu tulevina varainhoitovuosina muiden rakenteilla olevien Copernicus-ohjelman satelliittien osalta.

2.2

Budjettioikaisujen tulos oli miinusmerkkinen, koska edellisen vuoden talousarvion 1 803 miljoonan euron ylijäämän (555 miljoonaa euroa vuonna 2018) myönteistä vaikutusta ylikompensoitiin 3 443 miljoonan euron BKTL- ja ALV-oikaisuilla (1 292 miljoonaa euroa vuonna 2018).

Muut tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sisältävät 151 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia Fusion for Energy -yhteisyritykseen, eurooppalaiseen ITER-yhteisyritykseen ja fuusioenergian kehittämiseen.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.7   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Korkotuotot: | | |
| viivästyneistä suorituksista | 133 | 1 458 |
| lainoista | 1 180 | 1 265 |
| muut | 70 | 68 |
| Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta | 193 | 121 |
| Osingot | 29 | 103 |
| Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista | 125 | 29 |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 82 | 23 |
| Muut | 4 | 48 |
| Yhteensä | 1 817 | 3 115 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Korkotuotot:

Korkotuotot:

viivästyneistä suorituksista

viivästyneistä suorituksista

133

133

1 458

1 458

lainoista

lainoista

1 180

1 180

1 265

1 265

muut

muut

70

70

68

68

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta

193

193

121

121

Osingot

Osingot

29

29

103

103

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista

125

125

29

29

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

82

82

23

23

Muut

Muut

4

4

48

48

Yhteensä

Yhteensä

1 817

1 817

3 115

3 115

Vuoden 2018 viivästyneiden suoritusten korkotuotot sisälsivät Yhdistyneen kuningaskunnan rikkomistapaukseen liittyvät suuret alkuperäiset korkotuotot viivästyneistä suorituksista ja tarkastuskertomuksista peräisin olevien perinteisten omien varojen tuotot (ks. liitetieto 2.6.1.1). Rikkomistapauksen osalta on tänä vuonna kirjattu lisätuottoja sekä korkojen mukauttaminen alaspäin tarkastuskertomuksista peräisin olevien perinteisten omien varojen osalta (ks. liitetieto 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.6.1.1

Lainoista saadut korkotuotot liittyvät pääasiassa rahoitusapuna myönnettyihin luottoihin (ks. liitetieto 2.4.3).

2.4.3

3.8   MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot) | 592 | 602 |
| Kurssivoitot | 347 | 329 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot | 43 | 54 |
| Osuus EIR:n nettotuloksesta | 53 | 37 |
| Tavaroiden myynti | 31 | 33 |
| Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä | 5 | 27 |
| Muut | 227 | 297 |
| Yhteensä | 1 298 | 1 379 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

592

592

602

602

Kurssivoitot

Kurssivoitot

347

347

329

329

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

43

43

54

54

Osuus EIR:n nettotuloksesta

Osuus EIR:n nettotuloksesta

53

53

37

37

Tavaroiden myynti

Tavaroiden myynti

31

31

33

33

Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä

Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä

5

5

27

27

Muut

Muut

227

227

297

297

Yhteensä

Yhteensä

1 298

1 298

1 379

1 379

Maksutuotot tarjotuista palveluista sisältävät pääasiassa Euroopan lääkeviraston myyntiluvista perimät maksut sekä Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston tavaramerkkien rekisteröinnistä perimät maksut.

KULUT

KULUT

3.9   HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 2019 | 2018 |
| Maataloustukirahasto | 43 951 | 43 527 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 13 541 | 13 149 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 35 178 | 30 230 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 11 218 | 11 935 |
| Muut | 2 608 | 2 826 |
| Yhteensä | 106 495 | 101 666 |

miljoonaa euroa

Jäsenvaltioiden toteuttamat

2019

2018

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

43 951

43 951

43 527

43 527

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

13 541

13 541

13 149

13 149

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

35 178

35 178

30 230

30 230

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

11 218

11 218

11 935

11 935

Muut

Muut

2 608

2 608

2 826

2 826

Yhteensä

Yhteensä

106 495

106 495

101 666

101 666

Lisäys koskee pääasiassa koheesiopolitiikkaa (EAKR, koheesiorahasto), jossa lähes kaikki menot liittyvät nykyiseen ohjelmakauteen, jossa työ jatkuu.

Kohta ”Muut” käsittää pääasiassa seuraavat erät: turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat (0,6 miljardia euroa), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (0,5 miljardia euroa), sisäinen turvallisuus (0,4 miljardia euroa), Euroopan solidaarisuusrahasto (0,4 miljardia euroa) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (0,7 miljardia euroa). Vähennys edelliseen vuoteen verrattuna liittyy pääasiassa Euroopan solidaarisuusrahastoon.

3.10   SUORA HALLINNOINTI

SUORA HALLINNOINTI

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Komission toteuttamat | 8 435 | 8 120 |
| EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat | 10 095 | 8 964 |
| Erityisrahastojen toteuttamat | 412 | 468 |
| Yhteensä | 18 942 | 17 551 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Komission toteuttamat

Komission toteuttamat

8 435

8 435

8 120

8 120

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

10 095

10 095

8 964

8 964

Erityisrahastojen toteuttamat

Erityisrahastojen toteuttamat

412

412

468

468

Yhteensä

Yhteensä

18 942

18 942

17 551

17 551

Nämä määrät liittyvät lähinnä tutkimuspolitiikan toteuttamiseen (7,7 miljardia euroa), Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvaan liikenneosioon (3,1 miljardia euroa), kehitysyhteistyön välineeseen (1,4 miljardia euroa) ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan (1,1 miljardia euroa).

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamaan suoraan hallinnointiin liittyvien kulujen kasvu liittyy pääasiassa (0,8 miljardia euroa) innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirastoon (INEA), ja siitä suurin osa liittyy Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvaan liikenneosioon. Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluva liikenneosio on rahoitusväline, jonka avulla toteutetaan EU:n liikenneinfrastruktuuripolitiikkaa ja jonka tavoitteena on rakentaa uutta liikenneinfrastruktuuria tai parantaa ja kunnostaa olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria Euroopassa.

3.11   VÄLILLINEN HALLINNOINTI

VÄLILLINEN HALLINNOINTI

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3 131 | 3 396 |
| Kolmansien maiden toteuttamat | 637 | 679 |
| Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3 448 | 3 337 |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 2 875 | 3 569 |
| Yhteensä | 10 091 | 10 981 |

miljoonaa euroa

2019

2018

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3 131

3 131

3 396

3 396

Kolmansien maiden toteuttamat

Kolmansien maiden toteuttamat

637

637

679

679

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3 448

3 448

3 337

3 337

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

2 875

2 875

3 569

3 569

Yhteensä

Yhteensä

10 091

10 091

10 981

10 981

Välillisen hallinnoinnin menoista 4,2 miljardia euroa liittyy ulkoisiin toimiin (pääasiassa liittymistä valmisteleviin toimiin, humanitaariseen apuun, kansainväliseen yhteistyöhön ja naapurustoon). Menoista 5,8 miljardia liittyy Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseen (tutkimuksen, satelliittinavigointijärjestelmien ja koulutuksen kaltaisilla aloilla). Muiden tahojen menojen lasku liittyy pääasiassa koulutukseen (Erasmus).

3.12   HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Henkilöstökulut | 6 692 | 6 454 |
| Eläkekulut | 4 674 | 4 476 |
| Yhteensä | 11 366 | 10 929 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Henkilöstökulut

Henkilöstökulut

6 692

6 692

6 454

6 454

Eläkekulut

Eläkekulut

4 674

4 674

4 476

4 476

Yhteensä

Yhteensä

11 366

11 366

10 929

10 929

Eläkekuluissa on otettu huomioon työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista johtuvat muutokset, jotka eivät liity muihin vakuutusmatemaattisiin oletuksiin. Ne eivät siis ole tosiasiallisia vuoden aikana suoritettuja eläkemaksuja, jotka ovat merkittävästi vähäisempiä.

3.13   RAHOITUSKULUT

RAHOITUSKULUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Korkokulut: | | |
| ottolainaus | 1 174 | 1 260 |
| muut | 23 | 26 |
| Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista | 105 | 126 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot | 57 | 95 |
| Rahoitusleasingsopimukset | 70 | 73 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 19 | 25 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 7 | 21 |
| Muut | 36 | 50 |
| Yhteensä | 1 491 | 1 677 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Korkokulut:

Korkokulut:

ottolainaus

ottolainaus

1 174

1 174

1 260

1 260

muut

muut

23

23

26

26

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

105

105

126

126

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot

57

57

95

95

Rahoitusleasingsopimukset

Rahoitusleasingsopimukset

70

70

73

73

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

19

19

25

25

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

7

7

21

21

Muut

Muut

36

36

50

50

Yhteensä

Yhteensä

1 491

1 491

1 677

1 677

Ottolainauksen korkokulut vastaavat rahoitusapuna myönnettävistä lainoista saatuja korkotuottoja (back-to-back).

3.14   MUUT KULUT

MUUT KULUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Hallinnolliset ja tietotekniset kulut | 2 540 | 2 313 |
| Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1 630 | 1 608 |
| Varausten oikaisut | 1 294 | 923 |
| Kurssitappiot | 343 | 341 |
| Käyttöleasingkulut | 442 | 424 |
| Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset | 91 | 1 |
| Muut | 769 | 598 |
| Yhteensä | 7 109 | 6 208 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

2 540

2 540

2 313

2 313

Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1 630

1 630

1 608

1 608

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

1 294

1 294

923

923

Kurssitappiot

Kurssitappiot

343

343

341

341

Käyttöleasingkulut

Käyttöleasingkulut

442

442

424

424

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

91

91

1

1

Muut

Muut

769

769

598

598

Yhteensä

Yhteensä

7 109

7 109

6 208

6 208

Tutkimukseen ja kehitykseen liittyvät kulut sisältyvät hallinnollisiin ja tietoteknisiin kuluihin ja ovat seuraavat:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Tutkimuskulut | 398 | 385 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 119 | 106 |
| Yhteensä | 517 | 491 |

miljoonaa euroa

2019

2018

Tutkimuskulut

Tutkimuskulut

398

398

385

385

Aktivoimattomat kehitysmenot

Aktivoimattomat kehitysmenot

119

119

106

106

Yhteensä

Yhteensä

517

517

491

491

3.15   SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Älykäs ja osallistava kasvu | Kestävä kasvu | Turvallisuus ja kansalaisuus | Globaali Eurooppa | Hallinto | Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (5) | Yhteensä |
| BKTL-varat | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Perinteiset omat varat | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| ALV | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Sakot | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Varojen takaisinperintä | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Muut | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Rahoitustuotot | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Muut | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Tuotot yhteensä | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | |
| Maataloustukirahasto | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| EAKR ja koheesiorahasto | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| ESR | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Muut | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Rahoituskulut | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Muut kulut | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Kulut yhteensä | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

miljoonaa euroa

Älykäs ja osallistava kasvu

Kestävä kasvu

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Hallinto

Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (5)

5

Yhteensä

BKTL-varat

BKTL-varat

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

ALV

ALV

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Sakot

Sakot

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Muut

Muut

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Muut

Muut

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

ESR

ESR

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Muut

Muut

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Rahoituskulut

Rahoituskulut

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Muut kulut

Muut kulut

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain esitetyt tuotot ja kulut perustuvat arvioon, koska kaikki sitoumukset eivät liity monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen.

4.   EHDOLLISET VELAT JA VARAT

4.1   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

Ehdolliset velat ovat potentiaalisia tulevia maksuvelvoitteita, jotka voivat syntyä EU:lle aiempien tapahtumien tai tehtyjen oikeudellisten sitoumusten seurauksena. Ne riippuvat tulevista tapahtumista, jotka eivät ole kokonaan EU:n määräysvallassa. Ehdolliset velat liittyvät pääasiassa takauksiin (lainat ja rahoitusapuohjelmat) ja oikeudellisiin riskeihin. Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n (eli käytännössä EU:n jäsenvaltioiden) tulevista talousarvioista tulevina vuosina, lukuun ottamatta rahastojen kattamiin sakkoihin ja takauksiin liittyviä ehdollisia velkoja (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

4.1.1   
  Talousarviotakaukset

Talousarviotakaukset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu | Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu |
| EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| ESIR-takuu | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| EKKR-takuu | 50 | — | — | — | — | — |
| Yhteensä | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

ESIR-takuu

ESIR-takuu

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

EKKR-takuu

EKKR-takuu

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

Edellä olevassa taulukossa esitetään riski, joka aiheutuu EU:n talousarviolle mahdollisista tulevista maksuista, jotka liittyvät EIP-ryhmälle tai muille rahoituslaitoksille myönnettyihin takauksiin. Maksetut määrät on suoritettu lopullisille tuensaajille. Allekirjoitettuihin määriin sisältyvät jo maksettujen määrien lisäksi tuensaajien tai rahoituksen välittäjien kanssa allekirjoitetut sopimukset, joihin liittyviä määriä ei ole vielä maksettu (15 762 miljoonaa euroa). Enimmäismäärä on takauksen kokonaismäärä, jonka kattamiseen on sitouduttu EU:n talousarviosta eli jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kattamaan, koska EU:hun 31. joulukuuta 2019 kohdistuvan kokonaisriskin määrittämiseksi laskelmaan on sisällytettävä myös hyväksytyt toimet, joita koskevaa sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu (10 365 miljoonaa euroa). Esitetyistä määristä on vähennetty näistä ohjelmista tehdyt rahoitusvaraukset tai rahoitusvelat.

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille myöntämille lainoille. Myönnettyjen ja EU:n takauksella katettujen lainojen kokonaismäärä oli 20 014 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2019 (20 510 miljoonaa euroa vuonna 2018). EU:n talousarviotakaukset:

| — | 19 074 miljoonaa euroa (19 360 miljoonaa euroa vuonna 2018) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja |
| --- | --- |

—

19 074 miljoonaa euroa (19 360 miljoonaa euroa vuonna 2018) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja

2.4.1

| — | 940 miljoonaa euroa (1 150 miljoonaa euroa vuonna 2018) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille. |
| --- | --- |

—

940 miljoonaa euroa (1 150 miljoonaa euroa vuonna 2018) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille.

Edellä esitetyn maksetuksi ilmoitetun 20 014 miljoonan euron määrän lisäksi EU on taannut 161 miljoonaa euroa Syyrialle myönnettäviä lainoja, joista on tehty varaukset, ja 20 miljoonaa euroa on kirjattu EIP:n taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitteen yksityisen valtuutuksen (ERI) (ks. jäljempänä) rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi.

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa myöntämiin lainoihin liittyvä EU:n takaus on rajoitettu 65 prosenttiin jäljellä olevasta velasta vuoden 2007 jälkeen allekirjoitetuissa sopimuksissa (vuosia 2007–2013 ja 2014–2020 koskevat valtuutukset). Ennen vuotta 2007 tehdyissä sopimuksissa EU:n takaus on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä (useimmiten 65 prosenttia, mutta myös 70, 75 tai 100 prosenttia). Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle.

Päätöksen (EU) 2018/412 (17) mukaan EIP:n ERI:stä osoitetaan uuteen yksityissektorin lainanantovaltuuteen enintään 2,3 miljardia euroa hankkeille, jotka on suunnattu pakolaisten, muuttajien, vastaanottavien ja kauttakulkuyhteisöjen sekä alkuperäyhteisöjen pitkän aikavälin taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämiseen. EIP maksoi ERI:n yksityisen valtuutuksen ensimmäiset toimet vuonna 2019. Unionin talousarviosta maksetaan korvaus suhteessa EIP:n ERI:n yksityisestä valtuutuksesta yksityisille toimille myöntämien takauksien riskiin, minkä vuoksi ERI:n yksityinen valtuutus merkitään kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi (ks. liitetieto 2.11.3).

17

2.11.3

EU:n takauksiin liittyvät maksut suoritetaan ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta – ks. liitetieto 2.4.1. Vuonna 2019 ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta suoritettiin 55 miljoonaa euroa takauksiin perustuvia maksuja (56 miljoonaa euroa vuonna 2018).

2.4.1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

ESIR-rahastolla pyritään parantamaan EIP-ryhmän riskinkantokykyä antamalla EIP:lle valmiudet laajentaa sijoituksiaan EU:ssa. ESIR-rahaston tavoitteena on tukea lisäinvestointeja EU:ssa ja pienten yritysten rahoituksen saantia. EU:n talousarviosta myönnetään EU:n ja EIP:n välisen sopimuksen, jäljempänä ”ESIR-sopimus”, perusteella enintään 26 miljardin euron takaus, jäljempänä ”ESIR-rahaston EU-takaus”, jonka tarkoituksena on suojata EIP sen rahoitus- ja investointitoimien mahdollisesti aiheuttamilta tappioilta.

ESIR-rahaston toimet toteutetaan kahden ikkunan kautta: EIP toteuttaa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan (ESIR-rahaston EU-takaus 19,5 miljardia euroa) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pk-yritysikkunan (ESIR-rahaston EU-takaus 6,5 miljardia euroa). Niillä kummallakin on velkasalkku ja pääomasalkku. EIR toimii EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti ja EIP:n takauksen perusteella, jolla puolestaan on EU:n vastatakaus ESIR-sopimuksen mukaisesti.

EU:lla ja EIP:llä on omat erilliset tehtävänsä ESIR-rahastossa. ESIR-rahasto on perustettu EIP:n yhteyteen. ESIR rahoittaa toimet (vieraan ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset) ja lainaa tätä varten tarvittavat varat pääomamarkkinoilta. EIP-ryhmä tekee sijoituspäätökset itsenäisesti ja hallinnoi toimia noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään. EU myöntää takauksen kyseisille toimille ja kattaa EIP:lle tämän takauksen enimmäismäärään asti aiheutuneet tappiot.

Käytössä on erityinen hallintorakenne sen varmistamiseksi, että ESIR-rahaston puitteissa tehdyillä sijoituksilla keskitytään nimenomaisena tavoitteena olevaan markkinoiden toimintapuutteiden poistamiseen ja että sijoitukset voidaan ottaa EU:n takauksen piiriin. Hallintorakenteeseen kuuluu riippumattomista asiantuntijoista muodostuva investointikomitea, joka tutkii jokaisen EIP:n infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta ehdottaman hankkeen ja määrittää, voidaanko se kattaa EU:n takauksella, sekä ESIR-rahaston johtokunta, joka varmistaa ohjelman valvonnan.

Koska EU:n tilinpäätössääntöjen (ja IPSAS-standardien) mukaiset konsolidointia koskevat valvonnan perusteet ja tilinpäätösvaatimukset eivät täyty, asianomaisia omaisuuseriä ei merkitä EU:n konsolidoituun tilipäätökseen.

EU:n EIP-ryhmälle ESIR-rahaston puitteissa myöntämä takaus merkitään kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta (ks. liitetieto 2.11.3) ja johdannaiseksi (käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai veloiksi) molempien pääomasalkkujen osalta (ks. liitetieto 2.4.2). Lisäksi tässä viitetiedossa esitetään ESIR-takuuseen liittyvä ehdollinen velka. ESIR-rahaston ehdolliset velat sisältävät COSME-, Horisontti 2020-, CCS LGF- ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevien ohjelmien toimet, jotka on katettu ESIR-rahaston EU-takauksella pk-yritysikkunan velkasalkun puitteissa. Niistä on vähennetty 74 miljoonaa euroa tästä salkusta kirjatuista rahoitusvarauksista, jotka sisältyvät liitetiedossa 2.10 esitetysti rahoitusvarauksien kohtaan.

2.11.3

2.4.2

2.10

ESIR-takuurahasto suorittaa EU-takauksiin liittyvät maksut, joita EIP:n ESIR-selvitystilille velaksi merkityt EU:n saamat tulot eivät kata – ks. liitetieto 2.4.1. Vuonna 2019 ESIR-takuurahastosta ei maksettu lainkaan takauksia (61 miljoonaa euroa vuonna 2018).

2.4.1

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

EKKR-asetuksella perustettu Euroopan kestävän kehityksen rahasto on aloite, jonka tarkoituksena on tukea investointeja Afrikkaan ja Euroopan naapurimaihin keinona edistää kestävän kehityksen saavuttamista ja puuttua muuttoliikkeen sosioekonomisiin perimmäisiin syihin. EKKR-asetuksen mukaan EU:n olisi annettava täytäntöönpanokumppaneille 1,5 miljardin euron takaukset (joita lisätään edelleen ulkopuolisilla rahoitusosuuksilla) niiden investointi- ja rahoitustoimia varten niiden sijoitusriskien vähentämiseksi. EKKR-takuurahasto vastaa EKKR-takuusta (ks. liitetieto 2.4.1). Yksi uusiutuvaan energiaan kohdistuvien investointien lisäämistä koskevasta kehyksestä laadittu EKKR-takuusopimus ”Framework to Scale Up Renewable Energy Investments” oli voimassa 31. joulukuuta 2019, mutta täytäntöönpanokumppani EBRD ei ollut allekirjoittanut yhtään rahoitustointa.

2.4.1

4.1.2   
  Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nostettu | Nostamatta | Yhteensä | Nostettu | Nostamatta | Yhteensä |
| ERVM-lainat | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| Maksutaselainat | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratom | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Yhteensä | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

ERVM-lainat

ERVM-lainat

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

Maksutaselainat

Maksutaselainat

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratom

Euratom

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Yhteensä

Yhteensä

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

EU:n talousarviosta myönnetään takaus lainoille back-to-back-toimissa, joilla komissio rahoittaa lainanantoa jäsenvaltioille ja kolmansille maille. Nämä lainat on jo kirjattu ehdollisiksi veloiksi EU:n taseessa – ks. lisätietoja liitetiedosta 2.11.1. Jos näiden lainoilla rahoitettujen back-to-back-lainojen takaisinmaksussa tapahtuu laiminlyöntejä, laiminlyödyt maksut katetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan mukaisesti täysimääräisesti EU:n talousarviosta:

2.11.1

| — | ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta, |
| --- | --- |

—

ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta,

| — | maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta, |
| --- | --- |

—

maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta,

| — | makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja |
| --- | --- |

—

makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja

2.4.1

| — | jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita. |
| --- | --- |

—

jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita.

4.1.3   
  EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Horisontti 2020 | 1 584 | 1 467 |
| Riskinjakorahoitusväline | 110 | 642 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 684 | 579 |
| Muut | 38 | 29 |
| Yhteensä | 2 416 | 2 717 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Horisontti 2020

Horisontti 2020

1 584

1 584

1 467

1 467

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

110

110

642

642

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

684

684

579

579

Muut

Muut

38

38

29

29

Yhteensä

Yhteensä

2 416

2 416

2 717

2 717

Varainhoitoasetuksen 210 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot ja unionin rahoitusvastuu eivät saa missään tapauksessa ylittää rahoitusvälinettä varten tehtyä määrärahasitoumusta. Näin suljetaan pois mahdollisuus, että talousarvioon kohdistuisi ehdollisia velkoja. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että näillä veloilla on vasta-erä taseen vastaavaa puolella tai että niiden vakuutena talousarviositoumuksia, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Edellä esitetyistä ehdollisista veloista on vähennetty asianomaisista välineistä tehdyt rahoitusvaraukset ja niihin liittyvät rahoitusvelat – ks. liitetiedot 2.10 ja 2.11.2.

2.10

2.11.2

4.1.4   
  Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Sakot | 3 128 | 3 187 |
| Maatalous | 199 | 653 |
| Koheesio | 341 | 26 |
| Muut | 2 137 | 1 867 |
| Yhteensä | 5 805 | 5 732 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Sakot

Sakot

3 128

3 128

3 187

3 187

Maatalous

Maatalous

199

199

653

653

Koheesio

Koheesio

341

341

26

26

Muut

Muut

2 137

2 137

1 867

1 867

Yhteensä

Yhteensä

5 805

5 805

5 732

5 732

Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka sakon saaneet yritykset ovat alustavasti maksaneet. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko siihen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka, kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen tai muutoksenhakuaika päättyy. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

Jos EU häviää jonkin määrättyihin sakkoihin liittyvän oikeudenkäynnin, alustavasti maksetut varat palautetaan yrityksille ilman talousarviovaikutuksia. Sakkoihin liittyviä määriä ei oteta tuloina talousarvioon, ennen kuin sakot ovat varmoja (varainhoitoasetuksen 107 artikla).

Maatalous

Maatalous

Tämä kohta sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille jotka liittyvät maataloustukirahaston ja maatalouden kehittämisen menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin ja joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

Koheesio

Koheesio

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota. Lisäys johtuu kahdesta tapauksesta, jotka koskevat tukikelpoisia kustannuksia ja jäsenvaltioiden tilinpäätöksiä.

Muut oikeustapaukset

Muut oikeustapaukset

Tämä erä liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 340 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys. Suurin osa vuoden 2019 määrästä (samoin kuin vuonna 2018) koskee Euroopan komissiota vastaan nostettua vahingonkorvauskannetta, joka liittyy sulautuman kieltoa koskevaan päätökseen, ja koska luotettava arvio puuttuu, esitetty määrä perustuu vaadittuun määrään. Vuoden 2019 lisäys liittyy vahingonkorvauskanteeseen, joka koskee unionin yleisen tuomioistuimen kumoamaa komission delegoitua asetusta.

4.2   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Saadut vakuudet: | | |
| suoritustakuut | 349 | 321 |
| muut vakuudet | 16 | 19 |
| muut ehdolliset varat | 65 | 25 |
| Yhteensä | 430 | 366 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Saadut vakuudet:

Saadut vakuudet:

suoritustakuut

suoritustakuut

349

349

321

321

muut vakuudet

muut vakuudet

16

16

19

19

muut ehdolliset varat

muut ehdolliset varat

65

65

25

25

Yhteensä

Yhteensä

430

430

366

366

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

Tässä liitetiedossa annetaan tietoja talousarviomenettelystä ja tulevista rahoitustarpeista (tässä ei siis käsitellä velkojen tilannetta 31. joulukuuta 2019).

Jäsenvaltioiden hyväksymässä monivuotisessa rahoituskehyksessä määritetään ohjelmat ja vahvistetaan otsakekohtaiset maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen enimmäismäärä, joiden puitteissa EU voi tehdä talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia ja suorittaa maksuja seitsemän vuoden aikana – ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 1.1. Neuvosto (jäsenvaltiot) on hyväksynyt monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät yhdessä Euroopan parlamentin kanssa.

Neuvosto (jäsenvaltiot) on hyväksynyt monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät yhdessä Euroopan parlamentin kanssa. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (18) 16 artiklassa luodaan suora yhteys maataloustukirahaston menojen vuotuisen enimmäismäärän ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen välille. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös hyväksyneet maataloustukirahaston menoja koskevat perussäädökset, joissa vahvistetaan jäsenvaltioittain menot koko ohjelmakaudelle 2014–2020.

18

Oikeudelliset sitoumukset koskevat ohjelmia, hankkeita tai allekirjoitettuja sopimuksia, joissa EU on osapuoli ja jotka näin sitovat EU:ta oikeudellisesti. Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa (EU:lle) velvoitteen, josta aiheutuu meno (varainhoitoasetuksen 2 artiklan 37 kohta). Talousarviositoumus tehdään periaatteessa ennen oikeudellista sitoumusta.

Joissakin monivuotisissa ohjelmissa tai hankkeissa toimitaan kuitenkin päinvastoin. Tällöin tarvittavat talousarviositoumukset tehdään vuotuisissa erissä usean vuoden aikana, jos perussäädöksessä niin säädetään. Yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (19) 76 artiklassa säädetään esimerkiksi koheesiopolitiikan osalta, että ohjelman hyväksymisestä annettu komission päätös muodostaa varainhoitoasetuksessa tarkoitetun rahoituspäätöksen, mutta unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana. Muissa oikeusperustoissa voi olla vastaavia säännöksiä. Tämän vuoksi EU voi olla oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tietyt määrät, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumusta – ks. jäljempänä liitetiedot 5.2 ja 5.3.

19

5.2

5.3

Jos talousarviositoumus on tehty, mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu, jäljellä olevaa määrää kutsutaan maksattamatta olevaksi sitoumukseksi. Se voi liittyä (usein monivuotisiin) ohjelmiin tai hankkeisiin, joita koskevat sopimukset on allekirjoitettu ja joita koskevat maksut suoritetaan vasta myöhempinä vuosina. Maksattamatta olevat sitoumukset ovat tulevien vuosien velvoitteita. Koska tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena ja talousarvion toteuttamiskertomukset kassaperusteisena, osa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärästä on jo kirjattu kuluiksi ja merkitty velaksi taseeseen (ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13). Nämä menot lasketaan saatujen menoilmoitusten ja laskujen perusteella. Jos EU:lle ei ole vielä toimitettu menoilmoituksia tilinpäätöspäivään mennessä, arvioidaan ohjelman tai hankkeen toteutusaste – ks. jäljempänä liitetieto 5.1. Velka poistetaan taseesta, kun maksattamatta oleviin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan. Sitä osaa maksattamatta olevista sitoumuksista, jota ei ole vielä kirjattu kuluksi, ei sisällytetä velkoihin vaan se esitetään jäljempänä.

2.12

2.13

5.1

Jäljempänä esitetään siis määrät, jotka EU on 31. joulukuuta 2019 mennessä sitoutunut maksamaan täyttääkseen sopimusvelvoitteensa ja jotka tämän vuoksi on rahoitettava EU:n tulevista talousarvioista.

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Yhteensä | | 336 459 | 397 845 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2019

31.12.2018

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Yhteensä

Yhteensä

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1   TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 249 686 | 235 836 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

249 686

249 686

235 836

235 836

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä (297 693 miljoonaa euroa) (ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 4.4) niihin liittyvät, taseeseen veloiksi ja tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Kuten edellä on todettu, maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

On huomattava, että ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 51 miljardia euroa 31. joulukuuta 2019 (ks. liitetieto 2.5). Ennakkomaksut ovat jo maksettuja talousarviositoumuksia, ja ne vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia. Näiden varojen katsotaan kuitenkin kuuluvan EU:lle eikä tuensaajille siihen asti, kun asiaankuuluvat sopimusvelvoitteet on täytetty. Ne ovat näin ollen edellä esitettyjen maksattamatta olevien sitoumusten kaltaisia eriä, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi.

2.5

5.2   VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahastot | Rahoituskehys 2014–2020 (A) | Oikeudelliset sitoumukset viimeisimmän komission päätöksen mukaisesti (B) | Talousarviositoumukset mukaan lukien puretut sitoumukset (C) | Oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista (B—C) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline | — | — | — | — |
| Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Euroopan meri- ja kalatalousrahasto | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| OTSAKE 2: LUONNONVARAT | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Sisäisen turvallisuuden rahasto | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Yhteensä | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

miljoonaa euroa

Rahastot

Rahoituskehys 2014–2020 (A)

Oikeudelliset sitoumukset viimeisimmän komission päätöksen mukaisesti (B)

Talousarviositoumukset mukaan lukien puretut sitoumukset (C)

Oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista (B—C)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

—

—

—

—

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Sisäisen turvallisuuden rahasto

Sisäisen turvallisuuden rahasto

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Yhteensä

Yhteensä

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

Nämä ovat oikeudellisia velvoitteita, joiden mukaisiin maksuihin EU on sitoutunut hyväksyessään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia toimenpideohjelmia. Komission päätös toimenpideohjelman hyväksymisestä on varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös. Siitä tulee kyseisessä asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus, kun päätöksestä on ilmoitettu asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 76 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Suoritusvaraukseen liittyvät talousarviositoumukset tehdään kussakin ohjelmassa erikseen muista ohjelmaan kohdennettavista määrärahoista.”

Edellä olevassa taulukossa luodaan yleiskatsaus vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin 1B, 2 ja 3 liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista ja talousarviositoumuksista. Taulukon alussa esitetään monivuotisen rahoituskehyksen hyväksytyt kokonaismäärät kyseisellä kaudella (sarake A). Sarakkeessa B esitetään EU:n vuoden lopussa tekemät oikeudelliset sitoumukset, joista osa ei vielä sisälly talousarviositoumuksiin. Sarake C sisältää talousarviositoumukset, jotka on jo tehty edellä mainittujen oikeudellisten sitoumusten kattamiseksi. Näiden kahden sarakkeen ero vastaa avoinna olevia määriä, jotka EU on sitoutunut maksamaan vuoden 2019 joulukuun 31. päivän jälkeen. Monivuotisen rahoituskehyksen soveltamiskauden päättyessä oikeudellisten sitoumusten ja talousarviositoumusten välinen ero pienenee huomattavasti (72,8 miljardia euroa verrattuna 143,8 miljardiin euroon vuonna 2018).

5.3   MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 7 680 | 11 554 |
| ITER | 1 676 | 1 489 |
| Copernicus | 601 | 1 267 |
| Galileo-ohjelma | 438 | 493 |
| Kalastussopimukset | 223 | 46 |
| Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset | 2 535 | 2 352 |
| Muut sopimukset | 788 | 924 |
| Yhteensä | 13 941 | 18 126 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

31.12.2018

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

7 680

7 680

11 554

11 554

ITER

ITER

1 676

1 676

1 489

1 489

Copernicus

Copernicus

601

601

1 267

1 267

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

438

438

493

493

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

223

223

46

46

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

2 535

2 535

2 352

2 352

Muut sopimukset

Muut sopimukset

788

788

924

924

Yhteensä

Yhteensä

13 941

13 941

18 126

18 126

Nämä määrät liittyvät pitkäaikaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin, joita ei ollut vielä katettu talousarviossa maksusitoumusmäärärahoilla vuoden lopussa. Nämä sitovat velvoitteet budjetoidaan vuotuisina erinä ja maksut suoritetaan tulevina vuosina.

Tietyt tärkeät ohjelmat (ks. jäljempänä) voidaan toteuttaa vuotuisina erinä varainhoitoasetuksen 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin EU voi tehdä oikeudellisia sitoumuksia (allekirjoittaa avustus-, valtuutus- ja hankintasopimuksia) tiettynä vuonna käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja suuremmalle määrälle. Tämän vuoksi huomattava osa voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahoista voi olla jo sidottu. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat ohjelmat:

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa -välineestä annetaan rahoitustukea Euroopan laajuisille verkoille, jotta voidaan tukea yhteistä etua koskevia infrastruktuurihankkeita liikenne-, televiestintä- ja energia-alalla. Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevat oikeudelliset sitoumukset kattavat liikenteen osalta täytäntöönpanokauden 2014–2023. Energian osalta kausi päättyy 31. joulukuuta 2024. Näiden sitoumusten oikeusperusta on 11 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 2010/913 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta. Tämän asetuksen 19 artiklassa säädetään vuosierien käyttämisestä.

Copernicus

Copernicus

Copernicus on Euroopan maanseurantaohjelma – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta 3 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 377/2014 (20) mukaisesti valtuutussopimukset Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat), Mercatorin ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen (ECMWF) kanssa. Asetuksen (EU) N:o 377/2014 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

20

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

Näillä sitoumuksilla on tarkoitus kattaa ITER-laitosten tulevat rahoitustarpeet vuoteen 2021 saakka. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Nämä sitoumukset on tehty eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom muuttamisesta 13 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/791/Euratom (21) perusteella. Kyseisessä päätöksessä säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen ITERin tavoitteiden saavuttamiseksi. ITER-yhteisyritykseen osallistuvat EU, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat.

21

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään globaalia eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio allekirjoitti ESAn kanssa 11 päivänä joulukuuta 2013 valtuutussopimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 (22) mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 9 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

22

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa vuoteen 2025 ulottuvien kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi. Tehdyt sitoumukset perustuvat kutakin kolmatta maata koskeviin neuvoston päätöksiin (esimerkiksi EU:n ja Marokon kuningaskunnan väliseen sopimukseen, sen täytäntöönpanopöytäkirjaan ja sopimukseen liittyvään kirjeenvaihtoon (23)), ja niiden katsotaan olevan erityisiä kansainvälisiä sopimuksia, joihin sisältyy monivuotisia oikeuksia ja velvollisuuksia.

23

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Näiden vuokrasopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava niistä tehtyjen sopimusten mukaisesti seuraavat minimimaksut:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Vuokramaksujen vähimmäismäärä |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Yhteensä | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

miljoonaa euroa

Vuokramaksujen vähimmäismäärä

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

Rakennukset

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

Atk-laitteet ja muut laitteet

Atk-laitteet ja muut laitteet

10

10

26

26

9

9

45

45

Yhteensä

Yhteensä

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti maaliskuussa 2019 aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Siksi Euroopan lääkeviraston (EMA) kotipaikka siirrettiin asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 14. marraskuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1718 (24) Lontoosta Amsterdamiin. Lääkevirasto pääsi 2. heinäkuuta 2019 sopimukseen vuokranantajansa kanssa ja on sittemmin jälleenvuokrannut toimitilojaan alivuokralaiselle ehdoilla, jotka ovat yhdenmukaisia päävuokrasopimuksen ehtojen kanssa, mukaan lukien jälleenvuokrausehto, joka ulottuu EMA:n päävuokrasopimuksen päättymiseen kesäkuussa 2039.

24

Edellä olevassa taulukossa ilmoitetut määrät sisältävät 418 miljoonaa euroa, jotka on vielä maksettava päävuokrasopimuksen perusteella. Alivuokralaisen odotetaan maksavan samansuuruisen määrän vuokria alivuokrasopimuksen perusteella, jota ei voi purkaa.

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Suurin yksittäinen määrä (381 miljoonaa euroa) liittyy Euroopan komission rakennushankkeeseen (JMO2) Luxemburgissa.

6.   RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EU:n rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät:

| — | rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat, |
| --- | --- |

—

rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat,

| — | treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset, |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset,

| — | talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto); ja |
| --- | --- |

—

talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto); ja

| — | EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin.

6.1   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusvälineen käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski

| — | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| — | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

—

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että omaisuuserää on hankala myydä; esimerkiksi tiettyä arvopaperia tai muuta omaisuuserää ei voida myydä riittävän nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

Likviditeettiriski

6.2   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

EU:n talousarvion toteuttaminen perustuu yhä enemmän toimenpideohjelmiin liittyvien rahoitusvälineiden käyttöön. Lisätietoja näistä instrumenteista on liitetiedossa 2.4.1.

2.4.1

Useimmille rahoitusvälineille on yhteistä se, että toteutus on delegoitu joko EIP-ryhmälle (mukaan lukien EIR) tai muille rahoituslaitoksille komission ja asianomaisen rahoituslaitoksen välisellä sopimuksella. Kyseisten rahoituslaitosten kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyy välittäjiä koskevia tiukkoja ehtoja ja velvoitteita. Niillä varmistetaan, että EU:n rahavarojen käyttöä hallinnoidaan ja niistä raportoidaan. Kun rahoitusosuus on sidottu johonkin välineeseen, varat siirretään rahoituslaitoksen omissa nimissään mutta komission puolesta avaamalle erilliselle pankkitilille (varainhoitotili). Rahoituslaitos voi käytettävästä välineestä riippuen käyttää varainhoitotilillä olevia varoja esimerkiksi lainojen myöntämiseen, velkainstrumenttien liikkeeseenlaskuun, oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin tehtäviin sijoituksiin tai takauksiin perustuvien maksujen suorittamiseen. Rahoitusvälineiden tuotot on pääsääntöisesti palautettava EU:n talousarvioon.

Rahoitusvälineisiin liittyvä riski on rajoitettu niistä tehdyissä sopimuksissa asetettuun enimmäismäärään, joka on kyseiselle instrumentille talousarviossa osoitettu määrä. Komission vastuulla on usein hankkeen suuririskisin osa (first loss piece). Lisäksi näillä instrumenteilla on tarkoitus tarjota rahoitusta sellaisille tuensaajille, joiden toimintaan liittyy keskimääräistä suurempi riski ja joilla on vaikeuksia saada rahoitusta kaupallisilta luotonantajilta. Tämän vuoksi on todennäköistä, että EU:n talousarviosta joudutaan kattamaan jonkin verran tappioita.

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Seuraavia rahoitusvarojen ja velkojen luokkia ei arvosteta käypään arvoon: käteisvarat ja muut rahavarat, myönnetyt lainat, saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sekä otetut lainat ja muut jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät rahoitusvelat. Kyseisten rahoitusvarojen ja velkojen kirjanpitoarvon katsotaan vastaavan kohtuullisen hyvin niiden käypää arvoa.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja -antoon sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston asetuksia, neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta ja -annosta, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Antolainaustoiminta rahoitetaan back-to-back-lainoilla (laina myönnetään samoin ehdoin kun sitä on otettu), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804 (6)) sekä varainhoitoasetuksessa.

6

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Määrätyt ja alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun salkkuun (BUFI). Salkun päätavoitteet ovat rahoitusmarkkinoihin liittyvien riskien vähentäminen ja kaikkien yhteisöjen tasapuolinen kohtelu soveltamalla takuutuottoa, joka on laskettu samoin perustein kuin sakkojen nimellisarvot. Ennen uuden varainhoitoasetuksen voimaantuloa elokuussa 2018 yhteisöihin, joille on määrätty sakko, sovellettu takuutuotto ei kuitenkaan voi laskea alle nollan. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen omaisuuserien hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa omaisuudenhoitoa koskevia sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varojen hoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle alustavasti maksetut sakot siten, että

| — | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

—

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| — | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sellaisten sakkojen nimellisarvo säilyy, jotka komissio määräsi ennen kuin uusi varainhoitoasetus tuli voimaan elokuussa 2018. |
| --- | --- |

—

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sellaisten sakkojen nimellisarvo säilyy, jotka komissio määräsi ennen kuin uusi varainhoitoasetus tuli voimaan elokuussa 2018.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset jäsenvaltioiden keskuspankeissa, valtioiden luottolaitoksissa, valtioiden kokonaan omistamissa tai takaamissa pankeissa tai ylikansallisissa laitoksissa; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtion tai ylikansalliset laitokset.

Rahoitusvakuudet

Rahoitusvakuudet

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.2). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.6.1.2

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Takuurahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen ja myöhempiin muutoksiin. Tämän takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto perustettiin ESIR-asetuksella – ks. liitetieto 2.4.1. Rahaston omaisuudenhoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet esitetään 21. tammikuuta 2016 annetussa komission päätöksessä C(2016) 165. Rahastoa hallinnoi komissio, joka on valtuutettu sijoittamaan ESIR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. Hoidettavien varojen on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

2.4.1

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto on perustettu EKKR-asetuksen mukaisesti – ks. liitetieto 2.4.1. Komissio hallinnoi EKKR-takuurahaston varoja sisäisten ohjeiden ja varainhoidon suuntaviivojen mukaisesti. Kyseiset ohjeet ja suuntaviivat sisältyvät 22. marraskuuta 2017 annetun komission päätöksen C(2017) 7693 liitteeseen 1. Komissio on valtuutettu sijoittamaan EKKR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. Varojen hoidolla on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

2.4.1

6.3   VALUUTTARISKI

VALUUTTARISKI

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| USD | GBP | DKK | SEK | euro | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Antolainaus
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Yhteensä | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

USD

GBP

DKK

SEK

euro

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Antolainaus
   (7)

Antolainaus

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Yhteensä

Yhteensä

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| USD | GBP | DKK | SEK | euro | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Antolainaus
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Yhteensä | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

miljoonaa euroa

31.12.2018

USD

GBP

DKK

SEK

euro

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Antolainaus
   (8)

Antolainaus

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Yhteensä

Yhteensä

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Jos euro olisi vahvistunut 10 prosenttia suhteessa tiettyihin muihin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

miljoonaa euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

miljoonaa euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Jos euro olisi heikentynyt 10 prosenttia suhteessa kyseisiin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

miljoonaa euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

miljoonaa euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusvarat ja velat ovat tällä hetkellä pelkästään euromääräisiä, joten EU:lla ei ole valuuttariskiä.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804, mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan, miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Kaikki sakot määrätään, maksetaan tai katetaan väliaikaisesti euroina, joten ne eivät aiheuta valuuttariskiä.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Tämän rahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole. Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. Ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahaston toimissa käytetään sekä euroja että Yhdysvaltain dollareita. Valuuttariskiä hallitaan tekemällä johdannaissopimuksia (valuuttatermiinisopimuksia), joilla suojataan dollarimääräisen sijoitussalkun markkina-arvoa. Suojaamattoman valuuttariskin enimmäismääräksi on vahvistettu 1 prosentti sijoitussalkun kokonaisarvosta viitearvon puitteissa ja vuotuisia strategisia allokaatioita noudattaen. Dollarimääräisten sijoitusten markkina-arvon ylittäessä tai alittaessa 1 prosentin raja-arvon tehdään tasapainottava kauppa (muutoksen suuntainen tai vastainen uusi termiinisopimus), jolla suojattu positio kumotaan tai sitä mukautetaan. Suojauksen mukauttaminen voi johtua myös euron ja dollarin kurssin muutoksista.

Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. EU:lle siirrettyjen lainojen osalta ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahaston toimissa käytetään tällä hetkellä ainoastaan euroa, mutta EKKR-takuurahaston omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa tarjotaan mahdollisuus sijoittaa tiettyihin omaisuuseriin, joiden viitevaluuttana ei ole euro.

6.4   KORKORISKI

KORKORISKI

Seuraavassa taulukossa kuvataan myytävissä olevien rahoitusvarojen korkoherkkyyttä olettaen, että korot nousevat tai laskevat 100 peruspistettä (yhden prosenttiyksikön).

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä | Vaikutus nettovaroihin |
| 2019: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

miljoonaa euroa

Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä

Vaikutus nettovaroihin

2019: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2019: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2018: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. Korkoriskiä ei kuitenkaan ole, koska EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back).

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Korkoa kuitenkin saadaan varoista, joita säilytetään eri pankkitileillä. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kansallisissa keskuspankeissa oleville tileille (omat varat ja muut) voidaan maksaa korkoa kunkin laitoksen kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Omien varojen tilit suojataan negatiivisen koron vaikutuksilta neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Liikepankkien toiminnallisille talletuksille maksama korko ei voi laskea alle nollan määritettyyn enimmäismäärään asti.

Herkkyys tietyn rahamarkkinainstrumenttien ja joukkovelkakirjojen salkun korkotason muutoksille kasvaa sen duraation myötä. Komission hallinnoimien tärkeimpien omaisuussalkkujen duraatio on kuvattu jäljempänä.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot sijoitetaan rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen salkkuun. Salkun duraatio on keskimäärin 2,57 vuotta.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 2,99 vuotta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 3,07 vuotta.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 2,51 vuotta.

6.5   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Rahamäärät, jotka edustavat EU:hun kohdistuvaa luottoriskiä raportointikauden lopussa, ovat rahoitusvälineiden kirjanpitoarvot sellaisina kuin ne ilmoitetaan liitetiedossa 2.

2

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Yhteensä | Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut | Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei alentunut |
| < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta |
| Antolainaus | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 137 | 137 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Antolainaus | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 16 | 16 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

miljoonaa euroa

Yhteensä

Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut

Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei alentunut

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Antolainaus

Antolainaus

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

137

137

137

137

—

—

—

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Antolainaus

Antolainaus

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

16

16

16

16

—

—

—

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään alle 1 vuosi, sisältyy kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 1 799 miljoonaa euroa. Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään 1–5 vuotta, sisältyy kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 9 212 miljoonaa euroa, ja saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään yli 5 vuotta, kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 257 miljoonaa euroa. Edellä mainitut rahamäärät on suurelta osin katettu pankkitakauksilla, joten komissioon kohdistuva luottoriski on vähäinen. Sakkojen maksamiseen velvoitetut yritykset antavat nämä takaukset vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näiden lisäksi saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään alle 1 vuosi tai ryhmään 1–5 vuotta, sisältyy 0,8 miljardia euroa saamisia ja 2,1 miljardia euroa kerrytettävissä olevia rahamääriä, jotka liittyvät liitetiedossa 2.6.1.1 tarkoitettuun rikkomistapaukseen.

2.6.1.1

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat (9) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (10) | Lainat | Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Alemman keskitason luokitus | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Spekulatiivinen luokitus | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Ryhmä 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Yhteensä | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

Myytävissä olevat rahoitusvarat (9)

9

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (10)

10

Lainat

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Yhteensä

Yhteensä

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| | Myytävissä olevat rahoitusvarat (9) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (10) | Lainat | Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Alemman keskitason luokitus | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Spekulatiivinen luokitus | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Ryhmä 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Yhteensä | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

miljoonaa euroa

31.12.2018

Myytävissä olevat rahoitusvarat (9)

9

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (10)

10

Lainat

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Yhteensä

Yhteensä

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

Edellä olevaan taulukkoon ei ole sisällytetty sellaisia myytävissä olevia rahoitusvaroja, jotka ovat oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ilman ulkoista luottoluokitusta. Edellä mainitut neljä riskiluokkaa perustuvat pääosin ulkoisten luokituslaitosten luottoluokkiin seuraavasti:

| — | Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P-1, Aaa – Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA-; Fitch F1+, F1, AAA – AA- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P-1, Aaa – Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA-; Fitch F1+, F1, AAA – AA- ja vastaavat.

| — | Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2+, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2+, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- ja vastaavat.

| — | Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja vastaavat.

| — | Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat.

EU käyttää näitä ulkoisten luokituslaitosten luottoluokituksia viitearvoina erityisesti rahoitusvälineitä ja liikepankkeja arvioidessaan. EU voi kuitenkin yksittäistapauksia analysoituaan päättää pitää omaisuuserän tai pankin jossakin edellä mainitussa riskiluokassa, vaikka yksi tai useampi edellä mainituista luokituslaitoksista olisi laskenut vastaavan vastapuolen luottoluokitusta. Vailla luottoluokitusta olevia vastapuolia arvioitaessa ryhmään 1 kuuluvat velalliset, joilla ei ole aiempia maksulaiminlyöntejä, ja ryhmään 2 velalliset, joilla niitä on.

Edellä kohdassa ”Lainat ja muut saamiset” esitetyt spekulatiivisiksi luokitellut määrät liittyvät pääasiassa lainoihin, jotka komissio on myöntänyt tukena taloudellisissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille. Kohdassa ”Saamiset ja kerrytettävissä” esitetyt rahamäärät liittyvä tiettyjä jäsenvaltioita koskeviin kerrytettävissä oleviin määriin, jotka perustuvat omia varoja koskeviin säännöksiin tai muuhun oikeusperustaan. Käteisvarat liittyvät omien varojen pankkitileihin, jotka on avattu tiettyjen jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin tai keskuspankkeihin edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen omien varojen maksuosuuksien säilyttämistä varten. Komissio voi nostaa näiltä tileiltä varoja ainoastaan kattaakseen talousarvion toteutukseen liittyviä käteisvaratarpeita.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Seuraavaksi kyseeseen tulee ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta.

Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,20 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2019 käytetty omien varojen määrä oli 0,88 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2019 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,32 prosentin marginaali. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804) mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat koko ajan pieniä (noin 20 tilillä on keskimäärin alle 70 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen päivittäiseen yhteismäärään, joka vaihteli 6 miljardista eurosta 40 miljardiin euroon vuonna 2019. Vuonna 2019 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja yli 158 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava kahdessa luottoluokituslaitoksessa pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A– (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisten enimmäismäärien laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Vuodesta 2010 lähtien määrätyistä alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta valtionlainoihin aiheutuu komissiolle luottoriski. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Espanjasta, jonka osuus sijoitussalkun yhteenlasketusta nimellismäärästä on 20 prosenttia Viiden suurimman riskin maan (Espanja, Italia, Saksa, Ranska ja Belgia) osuus sijoitussalkusta on yhteensä 52 prosenttia. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A– (S&P tai vastaava).

Rahoitusvakuudet

Rahoitusvakuudet

Näiden takauksien hyväksymiseen sovellettavalla riskienhallintapolitiikalla varmistetaan, että komission luottokannan laatu on hyvä. Politiikkaan kuuluu tietyn rahoitusalan yhteisön enimmäisluottoriskin määrittäminen yhteisön luottoluokituksen ja sen IFRS-tilinpäätökseen kirjatun pääomatason perusteella. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskinhallintapolitiikan vaatimukset.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Omaisuudenhoidon ohjeissa ja/tai sijoitusstrategiassa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Näihin raja-arvoihin ja rajoituksiin kuuluvat kelpoisuuskriteerit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat nimellismääräiset absoluuttiset luottolimiitit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat suhteelliset keskittymärajat ja yksittäistä liikkeeseenlaskua koskevat keskittymärajat. Kaikilla sijoituksilla on vähintään investointitason luokitus (investment grade).

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan investointiluokkaan EU:n jäsenvaltioiden riskiä lukuun ottamatta. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on BBB+ (S&P tai vastaava).

Luottoriskiä vähentäviä lisäjärjestelyjä, kuten takauksia, nettoutussopimuksia tai muita vakuuksia ei ole otettu toistaiseksi käyttöön, koska kaikkien valuuttatermiinisopimusten ainoa vastapuoli on joulukuun 31. päivästä 2019 Banque de France. Valuuttajohdannaisiin, joiden käypä arvo raportointikauden lopussa on positiivinen, liittyvä suurin mahdollinen luottoriski on sama kuin niiden taseeseen merkitty kirjanpitoarvo.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

Omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan investointiluokkaan EU:n jäsenvaltioiden riskiä lukuun ottamatta. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on BBB+ (S&P tai vastaava).

6.6   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Ottolainaus | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | (20) | — | — | (20) |
| Muut | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Yhteensä 31.12.2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Ottolainaus | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Muut | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Yhteensä 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

miljoonaa euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Ottolainaus

Ottolainaus

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Muut

Muut

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Ottolainaus

Ottolainaus

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Muut

Muut

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvälineet

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvälineet

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 395 | — | — | 395 |
| Nettorahavirta 31.12.2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 477 | — | — | 477 |
| Nettorahavirta 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |

miljoonaa euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

395

395

—

—

395

395

Nettorahavirta 31.12.2019

Nettorahavirta 31.12.2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

477

477

—

—

477

477

Nettorahavirta 31.12.2018

Nettorahavirta 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009 (25). Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään asetuksessa (EU) N:o 407/2010 (26).

25

26

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä ja sekalaiset tulot vastaavat varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan ja hyväksytyn talousarvion perusteella, mutta maksuihin vaikuttavat operatiiviset tarpeet. Lisäksi neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (omien varojen käyttöön asettamisesta annettu asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804) mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettynä kuukautena (n) hyväksyttyihin lisätalousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukauden n + 1 ensimmäisenä työpäivänä (jos lisätalousarvio hyväksytään ennen kuukauden 16. päivää) tai kuukauden n + 2 ensimmäisenä työpäivänä (jos lisätalousarvio hyväksytään kuukauden 16. päivän jälkeen). Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi.

Jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös pyytää maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tiettyyn enimmäismäärään saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät, tai niiltä voidaan pyytää etukäteen lisärahoitusta. Operatiiviset tarpeet ja yleiset budjettirajoitukset ovat viime vuosina johtaneet siihen, että maksujen rytmiä on valvottava tiiviimmin vuoden aikana. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Sakot

Sakot

BUFI-rahastoa, johon alustavasti maksetut sakot sijoitetaan, hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on pääasiassa hyvin likvidejä arvopapereita, jotka voidaan myydä lyhytaikaisten käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 24 prosenttia.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Rahastolla on näin ollen riittävästi monetaarisia varoja lyhytaikaisten käteistarpeiden kattamiseksi. Rahastossa olevien 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 11 prosenttia.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan tarvittaessa myydä lyhytaikaisten käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 23 prosenttia.

Johdannaissopimusten selvitys tapahtuu bruttoselvityksenä niiden sopimusperusteisen maturiteetin mukaisesti. Velvoitteet täytetään dollarimääräisten omaisuuserien myynnillä ja/tai vaihtosopimuksella, jolloin voi syntyä yhteisöstä poistuvaa kassavirtaa valuuttakurssierojen vuoksi.

Vakuusvaatimuksiin liittyvää maksuvalmiuden hallintaa ei tarvita, koska nykyinen suojauksen vastapuoli on suostunut toimimaan komission kanssa ilman vakuusvaatimuksia/vakuuksien muutospyyntöjä.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys.

Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan tarvittaessa myydä lyhytaikaisten käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 42 prosenttia.

Muut rahoitusvälineet – johdannaissopimuksiin liittyvät rahoitusvelat

Muut rahoitusvälineet – johdannaissopimuksiin liittyvät rahoitusvelat

EU teki vuonna 2017 johdannaissopimuksen (ulkomaanvaluutan määräinen optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline -ohjelmasta myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan devalvoinnin (ks. liitetieto 2.11.2). Lisäksi EIP-ryhmän pääomasijoitussalkkujen EU-takaus aiheutti taloudellisen velvoitteen kattaa kohteena olevien sijoitusten arvon muutokset tai alentumiset. Muiden EU:n talousarviosta rahoitettujen rahoitusvälineiden osalta määrä, josta EU on vastuussa näiden välineiden mukaisesti, ei voi ylittää sidottua määrää, joka on likviditeettiriski.

2.11.2

7.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

7.1   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:n lähipiiriin kuuluvat EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen johtoon kuuluvat avainhenkilöt. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

7.2   JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

Euroopan komission johtoon kuuluviin avainhenkilöihin liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi kyseiset henkilöt on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 1

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 2

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 3

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 4

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Ryhmä 5

Tiivistelmä ylimmän johdon etuuksista esitetään seuraavassa taulukossa – lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Johtoon kuuluvat avainhenkilöt eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Asuinpaikkakorvaus/ Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Huollettavana oleva lapsi | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Alle kouluikäinen | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Kouluikäinen tai | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| Koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 651,20 | — | — |
| | | | | | |
| Edustuslisä | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | — | — |
| | | | | | |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (11) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| | | | | | |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | Korvataan |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | Korvataan |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| | | | | | |
| Vähennykset: | | | | | |
| Vero palkasta | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sairausvakuutusmaksu (% palkasta) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Erityismaksu | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 9,7  % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2019 | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka (kuukausipalkka)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Asuinpaikkakorvaus/ Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/ Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Huollettavana oleva lapsi

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Alle kouluikäinen

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Kouluikäinen tai

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

Koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

—

—

651,20

651,20

—

—

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

—

—

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (11)

11

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

Korvataan

Korvataan

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

Korvataan

Korvataan

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Vero palkasta

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Erityismaksu

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

—

—

—

—

9,7  %

9,7  %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2019

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2019

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, joihin edellä esitetyt tilinpäätöstiedot perustuvat. Tämän tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä on tapahtunut kaksi olennaista asiaa, jotka esitetään seuraavassa: Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista ja EU:n reagointi koronavirusepidemiaan. Jäljempänä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta komission tilinpitäjän tietoon ei ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi esitettävä erikseen tässä kohdassa.

Koronavirustauti 2019 (covid-19)

Koronavirustauti 2019 (covid-19)

Koronavirusepidemialla on ollut vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla valtavat maailmanlaajuiset vaikutukset. Koronavirusepidemian puhkeaminen on tapahtuma, joka ei edellytä tilinpäätöslaskelmien oikaisemista. Myöhemmillä raportointikausilla komission ehdottamien välittömiä vastatoimia koskevien aloitteiden toteuttaminen (muun muassa hätätilanteen tukivälineen uudelleenaktivointi ja unionin pelastuspalvelumekanismin (UCPM/rescEU) vahvistaminen edelleen, koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRII+) ja covid-19:n puhkeamisesta seuraavasta hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisestä tukivälineestä (SURE) myönnettävä tuki) toteutus vaikuttaa joidenkin varojen ja velkojen kirjaamiseen, mittaamiseen tai uudelleenluokitteluun tilinpäätöksessä.

| — | Hätätilanteen tukivälineen uudelleenaktivointi ja unionin pelastuspalvelumekanismin (UCPM/rescEU) vahvistaminen edelleen:
  Covid-19-taudin puhkeamisen jälkeisen kriisin syvyyden ja tukea EU:n talousarviosta tarvitsevien tarpeiden luonteen vuoksi EU aktivoi hätätilanteen tukivälineen uudelleen. Tämä väline, joka perustettiin alun perin maaliskuussa 2016 Kreikkaan saapuneiden valtavien pakolaisvirtojen aiheuttamaan hätätilanteeseen vastaamiseksi (ks. 15 päivänä maaliskuuta 2016 annettu neuvoston asetus (EU) 2016/369 (27)), on aktivoitu uudelleen kolmeksi vuodeksi (2020–2022) covid-19-pandemian vastatoimien aiheuttamien menojen rahoittamiseksi 1. helmikuuta 2020–31. tammikuuta 2022 (ks. 14 päivänä huhtikuuta 2020 annettu neuvoston asetus (EU) 2020/521 (28)). Vuoden 2020 talousarviota täydennettiin niin, että siihen sisällytettiin tämän tavoitteen edistämiseen tarkoitetut 2,7 miljardin euron maksusitoumusmäärärahat ja 1,4 miljardin euron maksumäärärahat (ks. Euroopan unionin lisätalousarvion nro 2 varainhoitovuodeksi 2020 lopullinen hyväksyminen 2020 (EU, Euratom) 2020/537 (29), 17 päivältä huhtikuuta 2020). Tämän uudelleenaktivoinnin avulla unioni voi toteuttaa toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja lievennetään vakavia seurauksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, ja vastata koordinoidusti covid-19-katastrofista aiheutuviin tarpeisiin täydentämällä muiden EU:n välineiden kautta annettavaa apua. Välinettä hallinnoi komissio keskitetysti, ja sen painopiste on pääasiassa suorissa hankinnoissa ja avustuksissa, mutta tietyissä tapauksissa toimia toteuttavat kumppanit, kuten kansainväliset järjestöt.
  Hätätilanteen tukivälinettä täydentävänä toimenpiteenä unionin pelastuspalvelumekanismia (UCPM/rescEU) vahvistettiin niin, että mahdollistettiin laajempi varastointi ja olennaisten resurssien jakamisen koordinointi kaikkialla Euroopassa (ks. komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/570 (30), sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä 2020/414 (31) ja 26 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/452 (32)). Tätä varten vuoden 2020 talousarviota täydennettiin 0,3 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoilla ja 0,2 miljardin euron maksumäärärahoilla. UCPM:n/rescEU:n vahvistaminen tukee jäsenvaltioita tarvittavien välineiden (kuten hoitomenetelmien, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden, henkilönsuojainten ja laboratoriotarvikkeiden) ostamisessa ja lisää siten yhteishankintasopimuksen mukaisten yhteishankintojen kautta ostettujen ensisijaisten tuotteiden määrää ja täydentää ja laajentaa niiden valikoimaa. Yhteishankinnat ovat koordinoitu lähestymistapa, joka antaa jäsenvaltioille vahvan aseman neuvotteluissa lääkinnällisten tuotteiden saatavuudesta ja hinnasta teollisuuden kanssa. Suorat avustukset rescEU-mekanismista käsittävät EU:n talousarviosta myönnettävän 100 prosentin rahoituksen, joka kattaa näiden valmiuksien perustamisen ja laitteiden ja tarvikkeiden käyttöönoton kustannukset kokonaan. Hankittuja laitteita ja tarvikkeita ylläpitää yksi tai useampi jäsenvaltio, ja päätöksenteko järjestetään EU:n tasolla. Näin hätäaputarvikkeiden toimituksilla voidaan täydentää kansallisia varastoja. Laitteet ja tarvikkeet ovat kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla, ja niitä käytetään silloin, kun niitä ei ole kansallisesti riittävästi saatavilla. |
| --- | --- |

—

Hätätilanteen tukivälineen uudelleenaktivointi ja unionin pelastuspalvelumekanismin (UCPM/rescEU) vahvistaminen edelleen:

Covid-19-taudin puhkeamisen jälkeisen kriisin syvyyden ja tukea EU:n talousarviosta tarvitsevien tarpeiden luonteen vuoksi EU aktivoi hätätilanteen tukivälineen uudelleen. Tämä väline, joka perustettiin alun perin maaliskuussa 2016 Kreikkaan saapuneiden valtavien pakolaisvirtojen aiheuttamaan hätätilanteeseen vastaamiseksi (ks. 15 päivänä maaliskuuta 2016 annettu neuvoston asetus (EU) 2016/369 (27)), on aktivoitu uudelleen kolmeksi vuodeksi (2020–2022) covid-19-pandemian vastatoimien aiheuttamien menojen rahoittamiseksi 1. helmikuuta 2020–31. tammikuuta 2022 (ks. 14 päivänä huhtikuuta 2020 annettu neuvoston asetus (EU) 2020/521 (28)). Vuoden 2020 talousarviota täydennettiin niin, että siihen sisällytettiin tämän tavoitteen edistämiseen tarkoitetut 2,7 miljardin euron maksusitoumusmäärärahat ja 1,4 miljardin euron maksumäärärahat (ks. Euroopan unionin lisätalousarvion nro 2 varainhoitovuodeksi 2020 lopullinen hyväksyminen 2020 (EU, Euratom) 2020/537 (29), 17 päivältä huhtikuuta 2020). Tämän uudelleenaktivoinnin avulla unioni voi toteuttaa toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja lievennetään vakavia seurauksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, ja vastata koordinoidusti covid-19-katastrofista aiheutuviin tarpeisiin täydentämällä muiden EU:n välineiden kautta annettavaa apua. Välinettä hallinnoi komissio keskitetysti, ja sen painopiste on pääasiassa suorissa hankinnoissa ja avustuksissa, mutta tietyissä tapauksissa toimia toteuttavat kumppanit, kuten kansainväliset järjestöt.

27

28

29

Hätätilanteen tukivälinettä täydentävänä toimenpiteenä unionin pelastuspalvelumekanismia (UCPM/rescEU) vahvistettiin niin, että mahdollistettiin laajempi varastointi ja olennaisten resurssien jakamisen koordinointi kaikkialla Euroopassa (ks. komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/570 (30), sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä 2020/414 (31) ja 26 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/452 (32)). Tätä varten vuoden 2020 talousarviota täydennettiin 0,3 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoilla ja 0,2 miljardin euron maksumäärärahoilla. UCPM:n/rescEU:n vahvistaminen tukee jäsenvaltioita tarvittavien välineiden (kuten hoitomenetelmien, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden, henkilönsuojainten ja laboratoriotarvikkeiden) ostamisessa ja lisää siten yhteishankintasopimuksen mukaisten yhteishankintojen kautta ostettujen ensisijaisten tuotteiden määrää ja täydentää ja laajentaa niiden valikoimaa. Yhteishankinnat ovat koordinoitu lähestymistapa, joka antaa jäsenvaltioille vahvan aseman neuvotteluissa lääkinnällisten tuotteiden saatavuudesta ja hinnasta teollisuuden kanssa. Suorat avustukset rescEU-mekanismista käsittävät EU:n talousarviosta myönnettävän 100 prosentin rahoituksen, joka kattaa näiden valmiuksien perustamisen ja laitteiden ja tarvikkeiden käyttöönoton kustannukset kokonaan. Hankittuja laitteita ja tarvikkeita ylläpitää yksi tai useampi jäsenvaltio, ja päätöksenteko järjestetään EU:n tasolla. Näin hätäaputarvikkeiden toimituksilla voidaan täydentää kansallisia varastoja. Laitteet ja tarvikkeet ovat kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla, ja niitä käytetään silloin, kun niitä ei ole kansallisesti riittävästi saatavilla.

30

31

32

| — | Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRIIplus):
  Koronavirusinvestointialoitteella CRII, joka pantiin täytäntöön 30 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/460 (33), otettiin käyttöön erityistoimenpiteitä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille tehtävien investointien liikkeelle saamiseksi covid-19:n puhkeamisen vastatoimena tarjoamalla välitöntä likviditeettiä Euroopan julkisten investointien nostamiseksi 37 miljardiin euroon, antamalla joustovaraa EU:n varainkäyttösääntöjen soveltamisessa ja laajentamalla EU:n solidaarisuusrahaston soveltamisalaa. Koronavirusinvestointialoitteella CRIIplus, joka pantiin täytäntöön 23 päivänä huhtikuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/558 (34), otettiin käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön. Vuoden 2019 taseessa on 6,8 miljardia euroa lyhytaikaisia ennakkomaksuja, koska nämä summat oli alun perin tarkoitus periä takaisin vuonna 2020. Koronavirusaloitteen CRII seurauksena määrät kuitenkin jäävät jäsenvaltioille käytettäväksi covid-19:n puhkeamiseen liittyvien investointien nopeuttamiseen. Koska CRII:ssa säädetään ennakkomaksujen poistamisesta tileiltä tai takaisin perimisestä ohjelmien päättämisen yhteydessä ja tukikelpoisuusajat saattavat päättyä vuonna 2022, nämä 6,8 miljardin euron lyhytaikaiset ennakkomaksut luokitellaan todennäköisesti vuoden 2020 tilinpäätöksessä tilinpäätössääntöjen mukaisesti uudelleen pitkäaikaisiksi ennakkomaksuiksi. |
| --- | --- |

—

Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRIIplus):

Koronavirusinvestointialoitteella CRII, joka pantiin täytäntöön 30 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/460 (33), otettiin käyttöön erityistoimenpiteitä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille tehtävien investointien liikkeelle saamiseksi covid-19:n puhkeamisen vastatoimena tarjoamalla välitöntä likviditeettiä Euroopan julkisten investointien nostamiseksi 37 miljardiin euroon, antamalla joustovaraa EU:n varainkäyttösääntöjen soveltamisessa ja laajentamalla EU:n solidaarisuusrahaston soveltamisalaa. Koronavirusinvestointialoitteella CRIIplus, joka pantiin täytäntöön 23 päivänä huhtikuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/558 (34), otettiin käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön. Vuoden 2019 taseessa on 6,8 miljardia euroa lyhytaikaisia ennakkomaksuja, koska nämä summat oli alun perin tarkoitus periä takaisin vuonna 2020. Koronavirusaloitteen CRII seurauksena määrät kuitenkin jäävät jäsenvaltioille käytettäväksi covid-19:n puhkeamiseen liittyvien investointien nopeuttamiseen. Koska CRII:ssa säädetään ennakkomaksujen poistamisesta tileiltä tai takaisin perimisestä ohjelmien päättämisen yhteydessä ja tukikelpoisuusajat saattavat päättyä vuonna 2022, nämä 6,8 miljardin euron lyhytaikaiset ennakkomaksut luokitellaan todennäköisesti vuoden 2020 tilinpäätöksessä tilinpäätössääntöjen mukaisesti uudelleen pitkäaikaisiksi ennakkomaksuiksi.

33

34

| — | Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) covid-19:n puhkeamisen jälkeen:
  EU hyväksyi 19. toukokuuta 2020 osana covid-19-kriisin taloudellisten vaikutusten torjumista koskevaa hätätukipakettia neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (35) SURE-tukivälineen perustamisesta työntekijöiden auttamiseksi säilyttämään työpaikkansa kriisin aikana. SURE-tukiväline on tilapäinen järjestely, josta voidaan myöntää jäsenvaltioille enintään 100 miljardia euroa rahoitusapua (lainoja suotuisin ehdoin). Tämän tukivälineen kautta jäsenvaltiot voivat pyytää 1. helmikuuta 2020 alkaen EU:lta rahoitusapua koronakriisistä johtuviin äkillisesti ja huomattavasti kasvaneisiin kansallisiin julkisiin menoihin. Nämä menot voivat liittyä kansallisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin sekä vastaaviin toimenpiteisiin, jotka voivat koskea myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, sekä joihinkin terveyteen liittyviin toimenpiteisiin erityisesti työpaikoilla. Jotta EU pystyisi tarjoamaan taloudellista apua SURE-tukivälineestä, komissiolle on annettava valtuudet ottaa EU:n puolesta pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainaa enintään 100 miljardia euroa. SURE-lainat taataan EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden antamilla takauksilla, jotka ovat suhteessa niiden osuuteen EU:n bruttokansantulosta. Takausten kokonaismäärä on 25 miljardia euroa, ja tukiväline aktivoidaan vasta, kun kaikki takaukset on annettu. Tukivälineen käyttöaika on rajattu 31. päivään joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

—

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) covid-19:n puhkeamisen jälkeen:

EU hyväksyi 19. toukokuuta 2020 osana covid-19-kriisin taloudellisten vaikutusten torjumista koskevaa hätätukipakettia neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (35) SURE-tukivälineen perustamisesta työntekijöiden auttamiseksi säilyttämään työpaikkansa kriisin aikana. SURE-tukiväline on tilapäinen järjestely, josta voidaan myöntää jäsenvaltioille enintään 100 miljardia euroa rahoitusapua (lainoja suotuisin ehdoin). Tämän tukivälineen kautta jäsenvaltiot voivat pyytää 1. helmikuuta 2020 alkaen EU:lta rahoitusapua koronakriisistä johtuviin äkillisesti ja huomattavasti kasvaneisiin kansallisiin julkisiin menoihin. Nämä menot voivat liittyä kansallisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin sekä vastaaviin toimenpiteisiin, jotka voivat koskea myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, sekä joihinkin terveyteen liittyviin toimenpiteisiin erityisesti työpaikoilla. Jotta EU pystyisi tarjoamaan taloudellista apua SURE-tukivälineestä, komissiolle on annettava valtuudet ottaa EU:n puolesta pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainaa enintään 100 miljardia euroa. SURE-lainat taataan EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden antamilla takauksilla, jotka ovat suhteessa niiden osuuteen EU:n bruttokansantulosta. Takausten kokonaismäärä on 25 miljardia euroa, ja tukiväline aktivoidaan vasta, kun kaikki takaukset on annettu. Tukivälineen käyttöaika on rajattu 31. päivään joulukuuta 2022.

35

| — | Next Generation EU -väline:
  Puheenjohtaja von der Leyen esitti 27. toukokuuta 2020 uuden ehdotuksen EU:n pitkän aikavälin talousarvioksi (monivuotinen rahoituskehys) vuosille 2021–2027 ja alakohtaisiksi ohjelmiksi, joita vauhditti Next Generation EU-väline (36). Se on tilapäinen hätäelpymisväline, joka auttaa korjaamaan koronaviruspandemian aiheuttamia välittömiä taloudellisia ja sosiaalisia vaurioita, käynnistämään nopean elpymisen ja kehittämään seuraavalle sukupolvelle paremman tulevaisuuden. Jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti keskustelevat parhaillaan tästä ehdotuksesta. Jos ne pääsevät yksimielisyyteen tämän ehdotuksen pohjalta, monia EU:n talousarvion ohjelmia täydennetään varoilla, jotka EU on hankkinut ottamalla lainaa. Koska ehdotetut määrät ovat suuria, rahoituskehyksellä olisi merkittävä vaikutus EU:n tulevien taseiden sisältöön. Tarkkaa vaikutusta voidaan arvioida vasta sitten, kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt lopullisen ehdotuksen ja sen täytäntöönpano aloitetaan. |
| --- | --- |

—

Next Generation EU -väline:

Puheenjohtaja von der Leyen esitti 27. toukokuuta 2020 uuden ehdotuksen EU:n pitkän aikavälin talousarvioksi (monivuotinen rahoituskehys) vuosille 2021–2027 ja alakohtaisiksi ohjelmiksi, joita vauhditti Next Generation EU-väline (36). Se on tilapäinen hätäelpymisväline, joka auttaa korjaamaan koronaviruspandemian aiheuttamia välittömiä taloudellisia ja sosiaalisia vaurioita, käynnistämään nopean elpymisen ja kehittämään seuraavalle sukupolvelle paremman tulevaisuuden. Jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti keskustelevat parhaillaan tästä ehdotuksesta. Jos ne pääsevät yksimielisyyteen tämän ehdotuksen pohjalta, monia EU:n talousarvion ohjelmia täydennetään varoilla, jotka EU on hankkinut ottamalla lainaa. Koska ehdotetut määrät ovat suuria, rahoituskehyksellä olisi merkittävä vaikutus EU:n tulevien taseiden sisältöön. Tarkkaa vaikutusta voidaan arvioida vasta sitten, kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt lopullisen ehdotuksen ja sen täytäntöönpano aloitetaan.

36

Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista

Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista

Yhdistynyt kuningaskunta ei 1. helmikuuta 2020 lähtien ole enää Euroopan unionin jäsenvaltio. Sen jälkeen kun osapuolet tekivät sopimuksen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ”erosopimus”, Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui maksamaan kaikki nykyisen ja aiempien monivuotisten rahoituskehysten mukaiset velvoitteensa, jotka johtuvat sen unionin jäsenyydestä.

Tämän tilinpäätöksen allekirjoittamispäivänä jo tehdyn ja voimassa olevan erosopimuksen perusteella eroprosessilla ei ole vaikutusta tähän tilinpäätökseen.

9.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

Eurooppa-neuvosto

Eurooppa-neuvosto

Euroopan komissio

Euroopan komissio

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan oikeusasiamies

Alueiden komitea

Alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (39)

EU:n virastot (39)

2.1   
  Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

2.2   
  Erillisvirastot (33)

Erillisvirastot (33)

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

Euroopan ympäristökeskus (EEA)

Euroopan ympäristökeskus (EEA)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan GNSS-virasto (GSA)

Euroopan GNSS-virasto (GSA)

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust)

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust)

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

BERECin tukivirasto

BERECin tukivirasto

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto (ENISA)

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto (ENISA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan unionin rautatievirasto (ERA)

Euroopan unionin rautatievirasto (ERA)

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol)

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol)

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Fusion for Energy -yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Fusion for Energy -yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

B.   OSAKKUUSYRITYKSET (1)

OSAKKUUSYRITYKSET (1)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR)

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

Jäljempänä lueteltuja yhteisöjä ei ole käsitelty pääomaosuusmenetelmää soveltaen EU:n vuoden 2019 konsolidoidussa tilinpäätöksessä, koska niiden merkityksen katsotaan olevan vähäinen.

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

BBI-yhteisyritys on EU:n ja Bio-based Industries Consortiumin (BIC) välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. BBI-yhteisyrityksen tavoitteena on edistää entistä resurssitehokkaampaa ja kestävämpää vähähiilistä taloutta ja lisätä talouskasvua ja työllisyyttä kehittämällä Eurooppaan kestävää ja kilpailukykyistä teollisuutta.

Clean Sky -yhteisyritys (Clean Sky)

Clean Sky -yhteisyritys (Clean Sky)

Clean Sky on suurin eurooppalainen tutkimusohjelma, jossa kehitetään innovatiivista huipputeknologiaa lentoliikenteen melutason, hiilidioksidipäästöjen ja muiden päästöjen vähentämiseksi. EU:n Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitusta saavalla Clean Sky -yhteisyrityksellä edistetään EU:n ilmailuteollisuuden yhteistyötä, globaalia johtajuutta ja kilpailukykyä.

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

IMI on Euroopan unionin ja Euroopan lääketeollisuuden välinen kumppanuus. Se on maailman suurin luonnontieteiden alan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jolla pyritään parantamaan terveyttä nopeuttamalla innovatiivisten lääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta potilaille erityisesti osa-alueilla, joilla on tyydyttymättömiä lääketieteellisiä tai sosiaalisia tarpeita.

Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten (ECSEL-yhteisyritys)

Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten (ECSEL-yhteisyritys)

ECSEL on elektronisten komponenttien ja järjestelmien alan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka rahoittaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien maailmanluokan asiantuntemusta edustavia tutkimus-, kehittämis- ja innovointihankkeita ja edistää siten vahvan ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen elektronisten komponenttien ja järjestelmien teollisuuden kehittämistä Euroopan unionissa.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

FCH-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla tuetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin liittyviä toimia polttokenno- ja vetyenergiateknologian alalla Euroopassa. Yhteisyrityksen avulla pyritään nopeuttamaan näiden alojen teknologian tuloa markkinoille ja toteuttamaan niiden potentiaali välineenä, jolla autetaan saavuttamaan vähähiilinen energiajärjestelmä.

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

SESAR-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on ajanmukaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä koordinoimalla ja keskittämällä kaikki alaa koskevat tutkimus- ja innovointitoimet EU:ssa.

Shift2Rail-yhteisyritys (Shift2Rail)

Shift2Rail-yhteisyritys (Shift2Rail)

Shift2Rail on ensimmäinen eurooppalainen yhteinen teknologia-aloite rautatiealalla. Yhteisyritys pyrkii keskittämään tutkimusta ja innovaatioita ja löytämään markkinaperusteisia ratkaisuja nopeuttamalla uuden edistyneen teknologian integroimista rautatiealan innovatiivisiksi tuoteratkaisuiksi.

Edellä mainittujen yhteisöjen tilinpäätökset ovat julkisesti saatavilla niiden verkkosivuilla.

TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI (37)

37

VARAINHOITOVUOSI 2019

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2019 | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2019

| 1.1 | TULOT | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | MENOT | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | VARAT | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | VELAT | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | TALOUSARVIOTAKAUKSET | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 -OHJELMA) | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4

Tämän ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” osion tavoite on antaa lukijalle käsitys unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitetyistä EU:n taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. Tässä osiossa esitettyjä taloudellisia tietoja ei ole tarkastettu.

1.   EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2019

1.1   TULOT

TULOT

EU:n konsolidoidut tulot sisältävät vaihtoon perustuviin transaktioihin ja muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät määrät, joista viimeksi mainitut ovat merkittävimpiä.

Muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (miljoonaa euroa)

Muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (miljoonaa euroa)

Image 1

Koska talousarvioon otettujen tulojen on aina vähintäänkin vastattava talousarvioon otettuja menoja, tärkein edellä kuvattuun tulojen trendiin vaikuttava tekijä ovat kunakin vuonna suoritetut maksut.

Vuonna 2019 konsolidoidut tulot olivat 160,3 miljardia euroa. Se on hieman eli 2,6 miljardia euroa eli 1,6 prosenttia vähemmän kuin edellisvuoden 162,9 miljardia euroa, mikä johtui pääasiassa siitä, että BKTL- ja alv-varojen kasvua ylikompensoi muiden tuloluokkien lasku:

| — | BKTL-tuotot (bruttokansantulotuotot), jotka ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja, ja alv-varat kasvoivat vuoden 2018 123,4 miljardista eurosta 126,9 miljardiin euroon vuonna 2019. Tämä 3,5 miljardin euron eli 2,8 prosentin kasvu johtui pääasiassa aiempiin määriin tehdyistä oikaisuista (pääosin vuosina 2012–2017), koska BKTL-/alv-määräytymisperusteet päivitettiin toteutuneilla tiedoilla. |
| --- | --- |

—

BKTL-tuotot (bruttokansantulotuotot), jotka ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja, ja alv-varat kasvoivat vuoden 2018 123,4 miljardista eurosta 126,9 miljardiin euroon vuonna 2019. Tämä 3,5 miljardin euron eli 2,8 prosentin kasvu johtui pääasiassa aiempiin määriin tehdyistä oikaisuista (pääosin vuosina 2012–2017), koska BKTL-/alv-määräytymisperusteet päivitettiin toteutuneilla tiedoilla.

| — | Varojen takaisinperinnän lisääntyminen 2,2 miljardista eurosta 2,6 miljardiin euroon (0,4 miljardin euron eli 18,2 prosentin lisäys) kasvatti edelleen tuottoja. |
| --- | --- |

—

Varojen takaisinperinnän lisääntyminen 2,2 miljardista eurosta 2,6 miljardiin euroon (0,4 miljardin euron eli 18,2 prosentin lisäys) kasvatti edelleen tuottoja.

| — | Samanaikaisesti sakoista saadut tulot, jotka olivat 6,7 miljardia euroa vuonna 2018, laskivat 2,4 miljardilla eurolla eli 35,8 prosentilla 4,3 miljardiin euroon, koska määrättyjen sakkojen määrä oli pienempi. Vuonna 2018 kolmen suurimman sakon määrä oli yhteensä 5,7 miljardia euroa, mutta vuonna 2019 se oli vain 3,1 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Samanaikaisesti sakoista saadut tulot, jotka olivat 6,7 miljardia euroa vuonna 2018, laskivat 2,4 miljardilla eurolla eli 35,8 prosentilla 4,3 miljardiin euroon, koska määrättyjen sakkojen määrä oli pienempi. Vuonna 2018 kolmen suurimman sakon määrä oli yhteensä 5,7 miljardia euroa, mutta vuonna 2019 se oli vain 3,1 miljardia euroa.

Edellä mainittuihin muutoksiin liittyi perinteisistä omista varoista saatavien tulojen väheneminen vuoden 2018 22,8 miljardista eurosta 21,2 miljardiin euroon vuonna 2019 (vähennystä 1,6 miljardia euroa eli 7,0 prosenttia) ja rahoitustuottojen väheneminen vuoden 2018 3,1 miljardista eurosta 1,8 miljardiin euroon vuonna 2019 (vähennystä 1,3 miljardia euroa eli 41,9 prosenttia), mikä johtui vuonna 2018 kirjatusta Yhdistyneen kuningaskunnan perinteisten omien varojen tapauksiin liittyvästä viivästyskorkotuotosta (1,3 miljardia euroa).

1.2   MENOT

MENOT

Suurimmat menoerät konsolidoidussa tilinpäätöksessä ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien varojen siirtoja, jotka koskevat seuraavia rahastoja: i) Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), ii) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), iii) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto sekä iv) Euroopan sosiaalirahasto (ESR). Näiden rahastojen menot muodostivat 66,8 prosenttia kokonaismenoista vuonna 2019 (66,3 prosenttia vuonna 2018) – jakautuminen rahastoittain on esitetty seuraavassa kuviossa:

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2019 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2019 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Image 2

Suoraan hallinnoitavat menot syntyvät komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttaessa talousarviota. Välillisessä hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat EU:n virastot ja elimet, kolmannet maat, kansainväliset järjestöt ja muut yhteisöt.

Suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot muodostavat 29,0 miljardia euroa eli 18,7 prosenttia kokonaismenoista. Osuus pysyi samana edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna (28,5 miljardia euroa eli 19,1 prosenttia vuonna 2018).

EU kirjaa tietyt tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Merkittävät määrät merkitään muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta sekä eläkkeisiin ja työsuhde-etuuksiin liittyviin velkoihin komissaarien, EU:n toimielinten jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien ja muiden työsuhteen päättymisen jälkeisten oikeuksien (ks. liitetieto 2.9).

2.9

Menot kasvoivat kaiken kaikkiaan 4,4 prosenttia eli 6,5 miljardia euroa 149,0 miljardista eurosta 155,5 miljardiin euroon vuoteen 2018 verrattuna, mikä johtuu pääasiassa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoiduista ohjelmista aiheutuneista menoista, jotka kasvoivat 4,8 miljardia euroa eli 4,7 prosenttia 101,7 miljardista eurosta 106,5 miljardiin euroon, kun EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmat pantiin täytäntöön nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ennakkomaksuilla.

1.3   VARAT

VARAT

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (myönnetyt lainat, myytävissä olevat rahoitusvarat ja käteisvarat) ja ennakkomaksut, jotka muodostavat 79,6 prosenttia EU:n varoista (78,8 prosenttia vuonna 2018).

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

Image 3

Varat olivat kokonaisuudessaan 178,9 miljardia euroa 31. joulukuuta 2019, eli ne lisääntyivät 4,5 miljardia euroa eli 2,6 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen (174,4 miljardia euroa vuonna 2018). Tärkeimmät muutokset olivat seuraavat:

| — | myytävissä olevissa rahoitusvaroissa tapahtui 3,0 miljardin euron (19,2 prosentin) lisäys, joka vastasi ESIR- ja EKKR-takuurahastojen sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoituksen jatkumista; |
| --- | --- |

—

myytävissä olevissa rahoitusvaroissa tapahtui 3,0 miljardin euron (19,2 prosentin) lisäys, joka vastasi ESIR- ja EKKR-takuurahastojen sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoituksen jatkumista;

| — | käteisvaroissa ja muissa rahavaroissa tapahtui 1,6 miljardin euron (9,0 prosentin) lisäys (ks. jäljempänä); |
| --- | --- |

—

käteisvaroissa ja muissa rahavaroissa tapahtui 1,6 miljardin euron (9,0 prosentin) lisäys (ks. jäljempänä);

| — | ennakkomaksut eli EU:n varojen saajille maksetut ennakot pysyivät olennaisilta osin vakaina lisääntyen vain hieman eli 1,1 miljardia euroa (2,5 prosenttia); |
| --- | --- |

—

ennakkomaksut eli EU:n varojen saajille maksetut ennakot pysyivät olennaisilta osin vakaina lisääntyen vain hieman eli 1,1 miljardia euroa (2,5 prosenttia);

| — | edellä mainittuja vaikutuksia kompensoivat osittain lainojen väheneminen 1,3 miljardilla eurolla (2,3 prosentilla) pääasiassa Romanian (1 miljardi euroa) ja Latvian (0,5 miljardia euroa) vuonna 2019 suorittamien maksutaselainojen takaisinmaksujen vuoksi, minkä vaikutusta tasoittivat osittain uudet makrotaloudellisen rahoitusavun lainat. |
| --- | --- |

—

edellä mainittuja vaikutuksia kompensoivat osittain lainojen väheneminen 1,3 miljardilla eurolla (2,3 prosentilla) pääasiassa Romanian (1 miljardi euroa) ja Latvian (0,5 miljardia euroa) vuonna 2019 suorittamien maksutaselainojen takaisinmaksujen vuoksi, minkä vaikutusta tasoittivat osittain uudet makrotaloudellisen rahoitusavun lainat.

EU:n toimielimet ja elimet pyrkivät pitämään käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrän alhaisena. Käteisvarojen saldo vuoden lopussa oli 19,7 miljardia euroa. Siihen vaikuttivat seuraavat osatekijät:

| — | Vuonna 2019 maksettiin lopullisesti 2,6 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2019 maksettiin lopullisesti 2,6 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon.

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 9,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita ei ole vielä käytetty, ja muita maksumäärärahoja vuoden 2019 talousarviosta. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 9,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita ei ole vielä käytetty, ja muita maksumäärärahoja vuoden 2019 talousarviosta.

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

On huomattava, että ennakkomaksujen määrään vaikuttaa merkittävästi monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa voidaan olettaa, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja ja nämä määrät ovat jäsenvaltioiden käytettävissä ohjelmien päättymiseen asti. Lisäksi maksetaan vuotuinen ennakkomaksu, joka on käytettävä vuoden aikana tai se peritään takaisin seuraavana vuonna osana vuosittaista tilien päättämistä. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bêkou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) kokonaismäärä on EU:n taseessa 44,4 miljardia euroa (43,4 miljardia euroa vuonna 2018). Kyseinen määrä liittyy lähes kokonaan komission toimintaan. Noin 56:tta prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Image 4

Merkittävimmät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat ennakkomaksut koskevat Euroopan aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa (14,4 miljardia euroa). Tämä vastaa vuoden 2018 tasoa (14,6 miljardia euroa).

RAHOITUSVÄLINEET

RAHOITUSVÄLINEET

Seuraavat erät esitetään rahoitusvälineinä EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä:

| — | EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat on joko jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat, velkapaperit tai sijoitukset rahamarkkinarahastoihin tai yhdistettyihin sijoitussalkkuihin) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin; |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat on joko jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat, velkapaperit tai sijoitukset rahamarkkinarahastoihin tai yhdistettyihin sijoitussalkkuihin) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin;

| — | Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat: talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset vastapuolille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta, jotka muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja – ks. liitetieto 4.1; sekä |
| --- | --- |

—

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat: talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset vastapuolille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta, jotka muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja – ks. liitetieto 4.1; sekä

| — | Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto. |
| --- | --- |

—

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto.

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä – ks. yleiskatsaus rahoituskehyksittäin jäljempänä olevassa taulukossa. Näissä rahoitusvälineissä olevat omaisuuserät ovat joko käteisvaroja ja muita rahavaroja tai sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin ja velkapapereihin. Ne luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä.

EU:n talousarviosta rahoitettaviin rahoitusvälineisiin sisältyvät myytävissä olevat rahoitusvarat (vuoden lopun arvo):

Image 5

Seuraavissa taulukoissa esitetään yhteenveto EU:n talousarviosta rahoitettavista rahoitusvälineistä monivuotisissa rahoituskehyksissä ja niiden arvot 31. joulukuuta 2019:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat | Varat
   (13) | Velat
   (14) | Ehdolliset velat
   (15) |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Länsi-Balkanin takausväline | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 166 | — | — |
| Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet) | 71 | — | — |
| Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusrahasto | 53 | — | — |
| MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD) | 44 | — | — |
| Yritysten innovointirahasto – ENIF | 17 | — | — |
| Yritysten laajentumisrahasto – ENEF | 10 | — | — |
| Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Yhteensä | 406 | (40) | — |

miljoonaa euroa

Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat

Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat

Varat
   (13)

Varat

13

Velat
   (14)

Velat

14

Ehdolliset velat
   (15)

Ehdolliset velat

15

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Länsi-Balkanin takausväline

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

166

—

—

Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet)

71

—

—

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusrahasto

53

—

—

MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD)

44

—

—

Yritysten innovointirahasto – ENIF

17

—

—

Yritysten laajentumisrahasto – ENEF

10

—

—

Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke

9

—

—

370

370

—

—

Yhteensä

Yhteensä

406

406

(40)

(40)

—

| Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 | Varat | Velat | Ehdolliset velat |
| --- | --- | --- | --- |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä | 936 | (557) | (361) |
| Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI) | 708 | (4) | (684) |
| COSME lainatakausjärjestely | 401 | (758) | (2) |
| Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline (PF4EE) | 44 | (2) | (8) |
| Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline | 37 | (28) | — |
| SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella) | 25 | — | (12) |
| Transferability & Convertibility (T&C) Facility (siirrettävyyttä ja muuntoa koskeva väline) | 16 | (1) | — |
| Opintolainojen takausjärjestelmä | 14 | (1) | — |
| Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline | 13 | (4) | (2) |
| Luonnonpääoman rahoitusjärjestely | 11 | (0) | (7) |
| Muut takaus- ja riskinjakovälineet | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Horisontti 2020 -puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely | 515 | (17) | (131) |
| COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely) | 86 | (2) | — |
| EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 15 | — | — |
| Latinalaisen Amerikan investointiväline | 12 | — | — |
| Afrikan maatalous-, kauppa- ja investointirahasto | 11 | — | — |
| Muut oman pääoman ehtoiset instrumentit | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Yhdistelmärahoitus: | | | |
| Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI-ohjelma) takausjärjestely ja valmiuksien kehittäminen | 81 | (72) | — |
| EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue | 62 | (24) | — |
| Facility for Energy Inclusion | 37 | (3) | — |
| Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFI) | 30 | — | — |
| Maatalouden rahoitusväline (AgriFI) | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Yhteensä | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020

Varat

Varat

Velat

Velat

Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu

1 237

(33)

(1 091 )

Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä

936

(557)

(361)

Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI)

708

(4)

(684)

COSME lainatakausjärjestely

401

(758)

(2)

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline (PF4EE)

44

(2)

(8)

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

37

(28)

—

SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella)

25

—

(12)

Transferability & Convertibility (T&C) Facility (siirrettävyyttä ja muuntoa koskeva väline)

16

(1)

—

Opintolainojen takausjärjestelmä

14

(1)

—

Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline

13

(4)

(2)

Luonnonpääoman rahoitusjärjestely

11

(0)

(7)

Muut takaus- ja riskinjakovälineet

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Horisontti 2020 -puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely

515

(17)

(131)

COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely)

86

(2)

—

EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely

24

—

—

Climate Investor One

15

—

—

Latinalaisen Amerikan investointiväline

12

—

—

Afrikan maatalous-, kauppa- ja investointirahasto

11

—

—

Muut oman pääoman ehtoiset instrumentit

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Yhdistelmärahoitus:

Yhdistelmärahoitus:

Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI-ohjelma) takausjärjestely ja valmiuksien kehittäminen

81

(72)

—

EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue

62

(24)

—

Facility for Energy Inclusion

37

(3)

—

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFI)

30

—

—

Maatalouden rahoitusväline (AgriFI)

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Yhteensä

Yhteensä

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014 | Varat | Velat | Ehdolliset velat |
| --- | --- | --- | --- |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Riskinjakorahoitusväline (RSFF) | 609 | (58) | (110) |
| CIP:hen sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä | 71 | (140) | — |
| Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP) | 32 | (31) | — |
| Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn takausjärjestelmä | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvien kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki | 448 | (4) | — |
| Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely | 196 | — | — |
| Euroopan energiatehokkuusrahasto | 105 | — | — |
| Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto | 79 | (4) | — |
| Marguerite-rahasto | 54 | — | — |
| Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998 | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Yhdistelmärahoitus: | | | |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI) | 124 | (2) | — |
| MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline) | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Yhteensä | 1 844 | (244) | (110) |
| Kaikki yhteensä | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014

Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014

Varat

Varat

Velat

Velat

Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Riskinjakorahoitusväline (RSFF)

609

(58)

(110)

CIP:hen sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä

71

(140)

—

Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP)

32

(31)

—

Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn takausjärjestelmä

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvien kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki

448

(4)

—

Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely

196

—

—

Euroopan energiatehokkuusrahasto

105

—

—

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto

79

(4)

—

Marguerite-rahasto

54

—

—

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Yhdistelmärahoitus:

Yhdistelmärahoitus:

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI)

124

(2)

—

MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline)

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Yhteensä

Yhteensä

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Kaikki yhteensä

Kaikki yhteensä

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Komissio on perustanut takuurahastoja kattamaan EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille myönnetyt talousarviotakuut (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 4.1.1). Nämä takuurahastot rahoitetaan EU:n talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotta voidaan ylläpitää likviditeettipuskuria niiden potentiaalisten tappioiden varalta, joita voidaan joutua kattamaan takausten piiriin kuuluvien toimien osalta. Takuurahastoihin maksetut varat sijoitetaan rahoitusinstrumentteihin, kuten velkapapereihin, rahamarkkinarahastoihin ja käteis- ja määräaikaistalletuksiin. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2019 rahoitusvaroja

4.1.1

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,6 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,6 miljardia euroa

| — | ESIR-takuurahastossa 6,7 miljardia euroa ja |
| --- | --- |

—

ESIR-takuurahastossa 6,7 miljardia euroa ja

| — | EKKR-takuurahastossa 0,6 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

EKKR-takuurahastossa 0,6 miljardia euroa.

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Komissio antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten nojalla jäsenvaltioille ja kolmansille maille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta.

Komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta:

| — | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) |
| --- | --- |

—

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

| — | maksutaselainat ja |
| --- | --- |

—

maksutaselainat ja

| — | makrotaloudellinen rahoitusapu, jota voidaan myöntää lainoina. |
| --- | --- |

—

makrotaloudellinen rahoitusapu, jota voidaan myöntää lainoina.

EU:n antolainauksen rahoittamiseen tarvittavat varat hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä.

Joulukuun 31. päivään 2019 ERVM:n ja maksutaselainojen avulla rahoitusapuna myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutaselainat | ERVM
   (16) | YHTEENSÄ |
| | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| Myönnetty yhteensä | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Nostetut lainat 31.12.2019 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2019 | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2019 | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

miljardia euroa

Maksutaselainat

ERVM
   (16)

ERVM

16

YHTEENSÄ

Latvia

Latvia

Romania

Romania

Yhteensä

Yhteensä

Irlanti

Irlanti

Portugali

Portugali

Yhteensä

Yhteensä

Myönnetty yhteensä

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Nostetut lainat 31.12.2019

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2019

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2019

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

ERVM

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin antamaan rahoitustukea kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. ERVM:ää käytettiin uudistusten toteuttamiseen sidotun rahoitusavun myöntämiseen Irlannille ja Portugalille vuosina 2011–2014.

Ohjelman voimassaolo on päättynyt, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Mekanismia käytetään kuitenkin erityisiä tehtäviä varten, kuten Irlannin ja Portugalin lainojen maksuajan pidennykseen ja siltarahoitukseen.

ERVM-ohjelman pääkohdat ovat:

Irlanti

Irlanti

| — | Irlanti pyysi joulukuussa 2010 ERVM:stä myönnetyn 22,5 miljardin euron kokonaismäärän maksamista. Määrä maksettiin kahdeksassa erässä tammikuun 2011 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana. |
| --- | --- |

—

Irlanti pyysi joulukuussa 2010 ERVM:stä myönnetyn 22,5 miljardin euron kokonaismäärän maksamista. Määrä maksettiin kahdeksassa erässä tammikuun 2011 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana.

| — | Vuonna 2019 pääomaa ei ollut tarkoitus maksaa takaisin. Kaikki niihin liittyvät korot maksettiin ajallaan. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2019 pääomaa ei ollut tarkoitus maksaa takaisin. Kaikki niihin liittyvät korot maksettiin ajallaan.

Portugali

Portugali

| — | Portugali on pyytänyt 24,3 miljardia ERVM:stä toukokuussa 2011 myönnetystä yhteensä 26 miljardista eurosta. Määrä maksettiin seitsemässä erässä toukokuun 2011 ja marraskuun 2014 välisenä aikana. |
| --- | --- |

—

Portugali on pyytänyt 24,3 miljardia ERVM:stä toukokuussa 2011 myönnetystä yhteensä 26 miljardista eurosta. Määrä maksettiin seitsemässä erässä toukokuun 2011 ja marraskuun 2014 välisenä aikana.

| — | Irlannin tavoin pääomaa ei ollut tarkoitus maksaa takaisin vuonna 2019 ja kaikki korot maksettiin ajallaan. |
| --- | --- |

—

Irlannin tavoin pääomaa ei ollut tarkoitus maksaa takaisin vuonna 2019 ja kaikki korot maksettiin ajallaan.

| — | Portugali on pyytänyt virallisesti, että EU luopuu ERVM:n lainajärjestelysopimuksen pakollista ennenaikaista takaisinmaksua koskevan lausekkeen mukaisista oikeuksistaan, jotta Portugali voi maksaa ERVV:hen ennen eräpäivää 2 miljardia euroa. Takaisinmaksu ERVV:hen ennen eräpäivää käynnistää ERVM:n lainojen pakollisen suhteellisen takaisinmaksun. Oikeudesta luopumiseen on komission päätöksellä annettu valtuudet tiettyjen ehtojen täyttyessä. |
| --- | --- |

—

Portugali on pyytänyt virallisesti, että EU luopuu ERVM:n lainajärjestelysopimuksen pakollista ennenaikaista takaisinmaksua koskevan lausekkeen mukaisista oikeuksistaan, jotta Portugali voi maksaa ERVV:hen ennen eräpäivää 2 miljardia euroa. Takaisinmaksu ERVV:hen ennen eräpäivää käynnistää ERVM:n lainojen pakollisen suhteellisen takaisinmaksun. Oikeudesta luopumiseen on komission päätöksellä annettu valtuudet tiettyjen ehtojen täyttyessä.

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Maksutaselainojen rahoitusapuohjelma on suunnattu maksutaseensa osalta vaikeuksissa oleville tai vaikeuksien uhasta kärsiville euroalueen ulkopuolisille maille. Maksutaselainojen rahoitusapu toteutetaan keskipitkän ajan lainoina, joiden ehtona on ongelmien taustalla olevien taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen suunniteltujen toimien toteuttaminen. EU:n maksutaseapua tarjotaan tavallisesti yhteistyössä IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tai valtioiden kanssa.

Tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:

| — | Maksutaselainojen edunsaajamaat ovat vuoden 2019 aikana maksaneet ajallaan ja kokonaisuudessaan takaisin 1,5 miljardia euroa, josta 1,0 miljardia euroa liittyi Romanian maksamaan pääoman lyhennykseen ja 0,5 miljardia euroa Latvian maksamaan pääoman lyhennykseen. Lisäksi kumpikin jäsenvaltio maksoi vuonna 2019 erääntyvän koron ajallaan. |
| --- | --- |

—

Maksutaselainojen edunsaajamaat ovat vuoden 2019 aikana maksaneet ajallaan ja kokonaisuudessaan takaisin 1,5 miljardia euroa, josta 1,0 miljardia euroa liittyi Romanian maksamaan pääoman lyhennykseen ja 0,5 miljardia euroa Latvian maksamaan pääoman lyhennykseen. Lisäksi kumpikin jäsenvaltio maksoi vuonna 2019 erääntyvän koron ajallaan.

| — | Vuoden 2019 lopussa maksamatta oleva määrä on 0,2 miljardia euroa, joka koskee ainoastaan Latviaa ja joka on tarkoitus maksaa takaisin vuonna 2025. Romania on maksanut takaisin kaikki pääomat ja korot, joten sen maksutasetukiohjelma voidaan päättää. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2019 lopussa maksamatta oleva määrä on 0,2 miljardia euroa, joka koskee ainoastaan Latviaa ja joka on tarkoitus maksaa takaisin vuonna 2025. Romania on maksanut takaisin kaikki pääomat ja korot, joten sen maksutasetukiohjelma voidaan päättää.

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän/pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten yhdistelmästä, ja sitä voivat saada vain IMF:n ohjelman piirissä olevat maat.

Makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta 31. joulukuuta 2019 mennessä myönnettyjen lainojen kokonaismäärä (nimellisarvo) oli siten 4,7 miljardia euroa.

| | Makrotaloudellinen rahoitusapu |
| --- | --- |
| | Ukraina | Tunisia | Jordania | Muut | Yhteensä |
| Myönnetty yhteensä | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| Nostetut lainat 31.12.2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2019 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Ukraina

Tunisia

Jordania

Muut

Yhteensä

Myönnetty yhteensä

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

Nostetut lainat 31.12.2019

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2019

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2019

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

Tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:

| — | Vuonna 2019 uusia lainoja nostettiin yhteensä 0,4 miljardia euroa: Tunisia 0,3 miljardia euroa, Jordania 0,1 miljardia euroa ja Moldova 0,02 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2019 uusia lainoja nostettiin yhteensä 0,4 miljardia euroa: Tunisia 0,3 miljardia euroa, Jordania 0,1 miljardia euroa ja Moldova 0,02 miljardia euroa.

Makrotaloudellisen rahoitusavun suurin lainansaaja on Ukraina, jolle on myönnetty lainoja 3,3 miljardia euroa, minkä lisäksi lainasopimuksella on sitouduttu 0,5 miljardin euron lainaan, jota ei ole vielä nostettu. Ukraina täytti kaikki maksuvelvoitteensa koko vuoden 2019 ajan.

1.4   VELAT

VELAT

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä erästä: i) eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, ii) lainat, iii) muut lyhytaikaiset velat kolmansille ja iv) menojäämät.

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

Image 6

Velkoja oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 251,5 miljardia euroa eli ne lisääntyivät 15,6 miljardia euroa eli 6,6 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen (235,9 miljardia euroa).

Keskeiset muutokset liittyivät seuraaviin:

| — | Eläkkeet ja muut työsuhteen jälkeiset etuudet lisääntyivät 17,2 miljardilla eurolla eli 21,4 prosentilla. Lisäyksen syynä olivat pääasiassa rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneet vakuutusmatemaattiset tappiot, jotka johtuivat ensimmäisen kerran negatiiviseksi muuttuneen diskonttokoron merkittävästä laskusta. |
| --- | --- |

—

Eläkkeet ja muut työsuhteen jälkeiset etuudet lisääntyivät 17,2 miljardilla eurolla eli 21,4 prosentilla. Lisäyksen syynä olivat pääasiassa rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneet vakuutusmatemaattiset tappiot, jotka johtuivat ensimmäisen kerran negatiiviseksi muuttuneen diskonttokoron merkittävästä laskusta.

| — | Lainat vähenivät 1,3 miljardia euroa eli 2,4 prosenttia, mikä johtui pääasiassa maksutaselainojen takaisinmaksusta (1 miljardi euroa Romanian osalta ja 0,5 miljardia euroa Latvian osalta). Tätä vaikutusta tasoittivat osittain uudet makrotaloudellisen rahoitusavun lainat, joiden määrä oli 0,4 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Lainat vähenivät 1,3 miljardia euroa eli 2,4 prosenttia, mikä johtui pääasiassa maksutaselainojen takaisinmaksusta (1 miljardi euroa Romanian osalta ja 0,5 miljardia euroa Latvian osalta). Tätä vaikutusta tasoittivat osittain uudet makrotaloudellisen rahoitusavun lainat, joiden määrä oli 0,4 miljardia euroa.

| — | Kun lyhytaikaisia velkoja (5,0 miljardin euron vähennys) ja menojäämiä (4,0 miljardin euron lisäys) tarkastellaan yhdessä, velkojen kokonaistaso pysyy samana. Koska koheesiopolitiikan alalla (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) ei ole saatu vuoden loppuun mennessä samaa määrää maksupyyntöjä, tämä johtaa velkojen vähenemiseen. Menojäämät kuitenkin lisääntyvät, mikä osoittaa, että ohjelmien toteutus etenee. |
| --- | --- |

—

Kun lyhytaikaisia velkoja (5,0 miljardin euron vähennys) ja menojäämiä (4,0 miljardin euron lisäys) tarkastellaan yhdessä, velkojen kokonaistaso pysyy samana. Koska koheesiopolitiikan alalla (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) ei ole saatu vuoden loppuun mennessä samaa määrää maksupyyntöjä, tämä johtaa velkojen vähenemiseen. Menojäämät kuitenkin lisääntyvät, mikä osoittaa, että ohjelmien toteutus etenee.

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Image 7

Nettovarat

Nettovarat

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti kuluvana vuonna, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta seuraavan vuoden tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät maataloustukirahaston toimintaan (näistä määristä suurin osa maksetaan yleensä seuraavan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan seuraavien yli 30 vuoden aikana).

2.   RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA

2.1   MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

Koronavirus alkoi vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä levitä, eikä tämän maailmanlaajuisen tilanteen kiistattomasti huomattavaa kielteistä vaikutusta EU:n makrotaloudelliseen ympäristöön ole mahdollista arvioida tarkasti tämän tilinpäätöksen toimittamisen ajankohtana.

Unionin makrotaloudellinen ympäristö vaikuttaa EU:n jäsenvaltioiden kykyyn täyttää rahoitusvelvoitteensa EU:n toimielimiä ja elimiä kohtaan ja siten myös EU:n kykyyn jatkaa EU:n toimintapolitiikan täytäntöönpanoa.

Euroalueen BKT:n arvioidaan kasvaneen 1,2 prosenttia ja EU:n BKT:n 1,5 prosenttia vuonna 2019. Euroalueen kokonaisinflaatio oli vuonna 2019 keskimäärin 1,2 prosenttia, mikä tarkoittaa jyrkkää laskua edellisvuoden 1,7 prosentin inflaatiovauhdista. Lasku voidaan yhdistää energian hintojen laskuun ja siihen, että palkkojen vakaa kasvu ei ole siirtynyt pohjainflaatioon. Euroalueen työmarkkinat osoittautuivat varsin selviytymiskykyisiksi vuoden 2019 suhteellisen maltillisen talouskasvun aikana. Työttömyysaste pysyi vuoden loppupuolella 7,4 prosentissa tai lähellä sitä, mikä on alhaisin toukokuun 2008 jälkeen kirjattu työttömyysaste. Joulukuussa 2019 työttömiä oli 4,6 prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin ja 36,8 prosenttia vähemmän kuin huhtikuun 2013 huippulukema.

2.2   TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin, kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa kuitenkin EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja IMF:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

Seuraavassa taulukossa esitetään suunniteltu nimellismääräinen takaisinmaksuaikataulu maksamatta oleville ERVM- ja maksutaselainoille 31. joulukuuta 2019:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutasetuki | ERVM | YHTEENSÄ |
| | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Yhteensä | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

miljardia euroa

Maksutasetuki

ERVM

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Yhteensä

Yhteensä

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

Valtioiden väliset rahoituksenvakautusmekanismit (Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismi (EVM)) eivät kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan, joten niitä ole sisällytetty EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen.

2.3   TALOUSARVIOTAKAUKSET

TALOUSARVIOTAKAUKSET

EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille sekä ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille. EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetään edellä mainittuja takauksia vastaavat ehdolliset velat 31. joulukuuta 2019 (ks. liitetieto 4.1.1). Olemassa olevia velvoitteita koskevat määrät kirjataan tilinpäätöksessä varauksiin ja rahoitusvakuuksiin liittyviin velkoihin (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 2.10 ja 2.11.3). Lieventääkseen EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä, joka voisi aiheutua EIP-ryhmän vaatiessa vakuuteen perustuvaa maksua, EU on perustanut antamiaan vakuuksia varten erilliset takuurahastot, jotka ovat ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto.

4.1.1

2.10

2.11.3

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta siten, että se kattaa 9 prosenttia EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvista, takauksen saaneista kolmansille maille myönnetyistä lainoista vuoden lopussa. Takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2019 yhteensä 2,6 miljardia euroa. Summalla katetaan rahaston kokonaisvastuut, jotka muodostuvat 20,2 miljardin euron nostetuista lainoista.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016. Muutetun ESIR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2396 (18)) mukaisesti ESIR-rahaston EU-takauksien enimmäismäärä korotettiin 26 miljardiin euroon (alkuperäisestä 16 miljardista eurosta) ja takuurahaston osuus EU:n koko takausvastuusta laski 35 prosenttiin (alkuperäisestä 50 prosentista). Tämän vuoksi ESIR-takuurahaston odotetaan nyt kasvavan kaikkiaan 9,1 miljardiin euroon. ESIR-takuurahaston kokonaisvarat 31. joulukuuta 2019 olivat 6,7 miljardia euroa, ja ne kattavat 17,7 miljardin euron osuuden nostetuista lainoista muodostuvasta kokonaisvastuusta.

18

EKKR-asetuksen (asetus (EU) 2017/1601) mukaan EKKR-takuut, jotka ovat enintään 1,5 miljardia euroa (johon lisätään vielä ulkopuoliset rahoitusosuudet), on asetettava saataville investointitoimien tukemiseksi Afrikassa ja Euroopan naapurustossa sijaitsevissa kumppanimaissa. EU esittää EKKR-takuun konsolidoidun tilinpäätöksensä liitetiedoissa (ks. liitetieto 4.1.1) ehdollisena velkana. Joulukuun 31. päivänä 2019 voimassa oli yksi EKKR-takuusopimus, jossa kokonaiskattavuuden raja oli 50 miljoonaa euroa, mutta toteutuskumppani ei allekirjoittanut perustana olevia toimia. EKKR-takuurahasto on perustettu kattamaan mahdolliset tulevat takuun perusteella vaaditut maksut. Rahastoon 31. joulukuuta 2019 maksetut rahoitusosuudet ovat yhteensä 0,6 miljardia euroa.

4.1.1

2.4   UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 -OHJELMA)

UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 -OHJELMA)

NER 300 -rahasto on peräisin päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien myynnistä, joka perustuu kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/87/EY (19). Rahasto kuuluu jäsenvaltioille, jotka käyttävät varoja innovatiivisten vähähiilistä energiaa koskevien demonstrointihankkeiden rahoittamiseen. Komissio hallinnoi ohjelmaa jäsenvaltioiden puolesta, ja EIP vastaa NER 300 -rahaston omaisuudenhoidosta ja toimii teknisenä neuvonantajana komission kanssa tekemänsä yhteistyösopimuksen mukaisesti. Koska komissiolla on vähäinen rooli NER 300 -ohjelman päätöksentekoprosessissa eikä päästöoikeuksien myynnistä saatuja varoja aseteta EU:n talousarvion käyttöön, NER 300 ei kuulu EU:n konsolidoinnin piiriin (eli päästöoikeuksista saatavat tulot tai rahoitettujen hankkeiden menot eivät sisälly EU:n tilinpäätökseen).

19

Jäsenvaltiot päättivät vuonna 2017 (komission päätös (EU) 2017/2172 (20)), että NER 300 -ohjelman tulot, joita ei käytetty täysimääräisesti vähähiilistä energiaa koskeviin demonstrointihankkeisiin avustusten kautta, olisi osittain kanavoitava rahoitusvälineiden kautta. NER 300 -varoilla annetaan erityisesti takauksia EIP:lle kattamaan sen energiaa koskeviin demonstrointihankkeisiin myöntämiä lainoja H2020- ja CEF-rahoitusvälineiden EU:n talousarviotakauksen lisäksi. Vaikka EIP on yhdistänyt nämä NER 300 -varat EU:n budjettivarojen kanssa omaisuudenhoitoa varten, ne ovat edelleen olennainen osa NER 300 -ohjelmaa, eikä EU ole saanut niihin määräysvaltaa. Näin ollen EU kirjaa vain osuutensa kyseisistä omaisuussalkuista myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 2.4.1).

20

2.4.1

Jäljelle jäävät NER 300 -varat, joita ei ole käytetty vähähiilistä energiaa koskeviin demonstrointihankkeisiin, on direktiivin 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2018 direktiivillä (EU) 2018/410 (21), mukaisesti käytettävä vähähiilisyyttä edistävien teknologioiden ja prosessien innovointitukeen ”innovaatiorahaston” perustamista varten saataville asetetun päästöoikeusvarannon lisäksi. Komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/856 (22) mukaan komissio hallinnoi innovaatiorahastoa, ja kun NER 300 -ohjelman rahoitusosuus siirretään EU:n talousarvioon, se kirjataan ulkoisiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Koska innovaatiorahaston toiminta ei ole alkanut eikä NER 300 -ohjelman käyttämättömiä varoja ole siirretty komissiolle vuonna 2019, kyseisiä varoja ei ole kirjattu EU:n vuoden 2019 konsolidoidussa tilinpäätöksessä varoiksi.

21

22

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT (38)

38

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA | 116 |
| --- | --- |

| BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT | 117 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT | 120 |
| --- | --- |

| 1. | EU:N TALOUSARVIOKEHYS | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020 | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | VUOTUINEN TALOUSARVIO | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | TULOT | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.6 | VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TÄSMÄYTYS TULOS | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 2. | VUODEN 2019 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | TULOT | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | MENOT | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 4. | EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET MÄÄRÄRAHAT | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | TALOUSARVION TULOT | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Liitetieto | 2019 | 2018 |
| a | Varainhoitovuoden tulot | 163 918 | 159 318 |
| b | Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c | Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d | Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 75 | 106 |
| e | Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B) | 9 144 | 7 408 |
| | Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B) | 7 408 | 6 295 |
| f | Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 4 | (1) |
| | Talousarvion toteutuma | 3 217 | 1 802 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

2019

2018

a

Varainhoitovuoden tulot

163 918

159 318

b

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

(157 428 )

(154 833 )

c

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(1 615 )

(1 675 )

d

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

75

106

e

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A)

(1 736 )

(1 114 )

Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B)

Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B)

9 144

9 144

7 408

7 408

Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B)

Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

4

(1)

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

3 217

3 217

1 802

1 802

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se vuoden 2020 maksuosuuksista. Toteutuma lasketaan Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 (39) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisätietoja asiasta esitetään kohdassa ”Talousarvion toteutuman laskeminen”.

39

| a. | Varainhoitovuoden tulot: ks. taulukko 3.1 ”Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta”, sarake 8 ”Tuotot yhteensä”. |
| --- | --- |

a.

Varainhoitovuoden tulot: ks. taulukko 3.1 ”Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta”, sarake 8 ”Tuotot yhteensä”.

| b. | Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 2 ”Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista” ja sarake 4 ”Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista”. |
| --- | --- |

b.

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 2 ”Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista” ja sarake 4 ”Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista”.

| c. | Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 7 ”Automaattisesti siirtyneet” ja sarake 8 ”Päätöksellä siirretyt”. |
| --- | --- |

c.

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 7 ”Automaattisesti siirtyneet” ja sarake 8 ”Päätöksellä siirretyt”.

| d. | Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu: kohdassa otetaan huomioon siirrettyjen maksumäärärahojen (automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt) määrä edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden ”edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut”, kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 3. |
| --- | --- |

d.

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu: kohdassa otetaan huomioon siirrettyjen maksumäärärahojen (automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt) määrä edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden ”edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut”, kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 3.

| e. | Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset vuoden lopussa: vähennetään käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrästä edellisen vuoden lopussa (plus) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä kuluvan vuoden lopussa (kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 9 – miinus). Erotuksen avulla saadaan selville käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen nettomuutos kuluvana varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

e.

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset vuoden lopussa: vähennetään käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrästä edellisen vuoden lopussa (plus) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä kuluvan vuoden lopussa (kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 9 – miinus). Erotuksen avulla saadaan selville käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen nettomuutos kuluvana varainhoitovuonna.

| f. | Valuuttakurssierot sisältävät realisoituneet ja realisoitumattomat valuuttakurssierot. |
| --- | --- |

f.

Valuuttakurssierot sisältävät realisoituneet ja realisoitumattomat valuuttakurssierot.

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

Talousarvion tulot

Talousarvion tulot

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot |
| 1 | Omat varat | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11 – Sokerimaksut | — | — | (1) | (1) |
| | 12 – Tullimaksut | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13 – Arvonlisävero | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14 – BKTL-varat | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely | — | — | (81) | (81) |
| | 16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys | — | — | 7 | 7 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9 | Sekalaiset tulot | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Yhteensä | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

miljoonaa euroa

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

1

Omat varat

146 305

144 795

147 056

144 766

11 – Sokerimaksut

11 – Sokerimaksut

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12 – Tullimaksut

12 – Tullimaksut

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13 – Arvonlisävero

13 – Arvonlisävero

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14 – BKTL-varat

14 – BKTL-varat

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

—

—

—

—

7

7

7

7

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

1 803

1 811

1 805

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 607

1 607

1 585

1 576

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

25

25

589

558

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

130

130

14 134

12 577

7

Viivästyskorot ja sakot

115

115

18 575

2 625

8

Otto- ja antolainaus

3

3

3

3

9

Sekalaiset tulot

15

15

17

8

Yhteensä

Yhteensä

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Talousarviomenot: sitoumukset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

Talousarviomenot: sitoumukset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5 | Hallinto | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Yhteensä | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

1

Älykäs ja osallistava kasvu

80 527

80 627

92 794

90 536

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 642

59 642

62 846

60 600

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 787

3 787

4 065

3 874

4

Globaali Eurooppa

11 319

11 625

13 454

13 111

5

Hallinto

9 943

9 943

10 776

10 371

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

577

565

618

295

Yhteensä

Yhteensä

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Talousarviomenot: maksut monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

Talousarviomenot: maksut monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5 | Hallinto | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Yhteensä | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

1

Älykäs ja osallistava kasvu

67 557

67 823

82 553

75 535

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

57 400

57 837

61 252

59 521

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 527

3 291

3 575

3 256

4

Globaali Eurooppa

9 358

8 953

10 933

10 108

5

Hallinto

9 945

9 942

11 694

10 381

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

412

647

671

295

Yhteensä

Yhteensä

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

1.   EU:N TALOUSARVIOKEHYS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan varainhoitoasetusta. Unionin yleisessä talousarviossa vahvistetaan vuosittain unionin tulot ja menot. Siinä noudatetaan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ja muita kyseiseen kehykseen sisältyviä säännöksiä sekä kyseisen kehyksen mukaisesti hyväksyttyjä monivuotisia ohjelmia koskevia säädöksiä.

1.1   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu |

miljoonaa euroa

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat |
| --- | --- |

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

4.

Globaali Eurooppa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivinen varaus |
| --- | --- |

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erityisrahoitusvälineet |
| --- | --- |

9.

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

—

—

Maksusitoumus-määrärahat

Maksusitoumus-määrärahat

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Edellä olevassa taulukossa on esitetty monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät käyvin hinnoin. Varainhoitovuosi 2019 oli vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen toiseksi viimeinen vuosi. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä vuonna 2019 oli 164 123 miljoonaa euroa eli 1 prosentti suhteessa EU:n BKTL:oon. Vastaava maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 166 709 miljoonaa euroa eli 1,01 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon.

Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 varten on sovittu uudet joustavuussäännökset. Yksi uusista säännöksistä antaa mahdollisuuden siirtää maksumäärärahojen enimmäismäärään sisältyvä käyttämätön liikkumavara (asetuksessa säädettyihin enimmäismääriin asti) seuraaville vuosille. Siirto tapahtuu maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran kautta osana monivuotisen rahoituskehyksen seuraavaa vuotta koskevaa teknistä mukautusta. Näin ollen käyttämättä jäänyt määrä vuodelta 2016 (13 991 miljoonaa euroa käypinä hintoina), vuodelta 2017 (16 414 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja vuodelta 2018 (210 miljoonaa euroa laskennallisesta 11 386 miljoonasta eurosta enimmäismäärän asettamisen vuoksi) siirrettiin vuosille 2018–2020 ja vuosien 2016–2020 enimmäismääriä mukautettiin vastaavasti. Komissio antoi 15. toukokuuta 2019 tiedonannon varainhoitovuotta 2020 koskevan rahoituskehyksen mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti (EKT 2010) (COM(2019) 310).

Seuraavassa selitetään monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeet:

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| 1a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

1a

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| 1b | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1b

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka ja ympäristötoimet, erityisesti Life+-ohjelma.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsakkeella 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n erityistehtävät näillä aloilla.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, mukaan lukien kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu sekä liittymistä valmistelevat ja naapuruuspolitiikan välineet. EKR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, koska se on EU:n talousarvion ulkopuolella.

Otsake 5 – Hallinto

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla ne muodostavat kaikki toimielimen menot.

Otsake 6 – Korvaukset

Otsake 6 – Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan näiden jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

EU voi joustomekanismien ansiosta ottaa käyttöön varoja, joita se tarvitsee voidakseen reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin, kuten kriiseihin ja hätätilanteisiin. Joustomekanismien soveltamisala ja määrärahat ja niiden käyttämisessä noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa ja toimielinten välisessä sopimuksessa. Tämänhetkisessä tilanteessa, jossa menoja pyritään supistamaan, joustomekanismeilla varmistetaan lisäksi, että talousarviolla voidaan vastata painopisteiden muutoksiin ja näin varmistaa, että jokainen euro käytetään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Suurin osa joustomekanismeista on sen vuoksi pidetty monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella, ja niiden mukainen rahoitus voidaan ottaa käyttöön, vaikka menojen enimmäismäärät ylittyisivät.

1.2   MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

Monivuotisen rahoituskehyksen otsikot jaetaan edelleen yksityiskohtaisempiin alaotsikoihin, jotka vastaavat tärkeimpiä meno-ohjelmia (esim. Horisontti 2020 ja Erasmus+). Talousarvion toteutuksen oikeusperustat hyväksytään ohjelmatasolla. Ohjelmat ovat yleisesti käytössä oleva toteutusta ja tuloksia koskeva raportointirakenne. Ohjelmakohtaiset taulukot sisältyvät talousarvion toteuttamiskertomukseen (ks. taulukot 4.6–4.10 jäljempänä).

4.6–4.10

1.3   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen. Neuvosto vahvistaa tämän talousarvioesityksen pohjalta kantansa, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa, että yhteinen teksti on lopullisesti hyväksytty, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Asianomaisen vuoden aikana hyväksytään lisätalousarvioita. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään; |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään;

| — | maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Tilinpäätöksessä rahoitus on jaettu kahteen pääluokkaan seuraavasti:

| — | lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat sekä |
| --- | --- |

—

lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat sekä

| — | lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:






  — | edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja |
| --- | --- | --- |

—

lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:

—

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja

| — | käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin.

Käytettävissä olevat määrärahat saadaan kaikista edellä mainituista rahoituslähteistä.

1.4   TULOT

TULOT

1.4.1   
  Omista varoista saatavat tulot

Omista varoista saatavat tulot

Suurin osa tuloista saadaan omista varoista, jotka muodostuvat seuraavista luokista:

| 1) | Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin +/–14 prosenttia. |
| --- | --- |

1)

Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin +/–14 prosenttia.

| 2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä 12 prosenttia.

| 3) | Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/–74 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/–74 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan EU:n omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2014/335/EY, Euratom vahvistettuja sääntöjä. Tämä päätös tuli voimaan 1. lokakuuta 2016, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2014 lähtien.

Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta.

1.4.2   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat muodostuvat tullimaksuista (jotka kannetaan kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista) ja sokerimaksuista (jotka kannetaan sokerin tuottajilta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn rahoittamiseksi). Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 20 prosenttia. Kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltion on tuloutettava perinteiset omat varat komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai keskuspankissa viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta).

1.4.3   
  Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Yhdenmukainen alv-kanta on 0,30 prosenttia lukuun ottamatta Saksaa, Alankomaita ja Ruotsia, joiden osalta verokanta on 0,15 prosenttia kaudella 2014–2020.

1.4.4   
  Bruttokansantulo (BKTL)

Bruttokansantulo (BKTL)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen.

Alv- ja BKTL-varat määritetään niiden määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa. Erotus, joka kuvaa, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella, voi olla joko negatiivinen tai positiivinen. Komissio tasaa erotuksen kyseistä varainhoitovuotta seuraavan toisen varainhoitovuoden kesäkuun ensimmäiseen työpäivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

1.4.5   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä (jonka mukaisesti kyseisen jäsenvaltion suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuosuuksia vähennetään ja muiden jäsenvaltioiden vastaavia maksuosuuksia kasvatetaan) päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984. Saksan, Itävallan, Ruotsin ja Alankomaiden osuuksia korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisista rahoitusosuuksista.

1.4.6   
  Bruttovähennys

Bruttovähennys

Helmikuun 7.–8. päivänä 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Tanska, Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2014–2020 ja Itävalta vain vuosina 2014–2016. Tanskan vuotuinen bruttovähennys on 130 miljoonaa euroa, Alankomaiden 695 miljoonaa euroa ja Ruotsin 185 miljoonaa euroa.

1.5   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan vuoden maksuosuuksista.

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat,

| — | käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja tappioiden nettomäärä. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja tappioiden nettomäärä.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden n talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden n – 1 talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

1.6   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TÄSMÄYTYS

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 4 796 | 13 918 |
| Tulot | | |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (6 193 ) | (6 220 ) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 8 656 | 9 331 |
| Siirtosaamiset (netto) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Menot | | |
| Siirtovelat (netto) | 8 394 | 4 511 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (10 981 ) | (8 634 ) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1 924 | 2 098 |
| Varausten muutos | 3 801 | 3 567 |
| Muut | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Erillisvirastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos | (79) | 448 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 3 217 | 1 802 |

miljoonaa euroa

2019

2018

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

4 796

4 796

13 918

13 918

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

8 656

8 656

9 331

9 331

Siirtosaamiset (netto)

Siirtosaamiset (netto)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

Siirtovelat (netto)

8 394

8 394

4 511

4 511

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1 924

1 924

2 098

2 098

Varausten muutos

Varausten muutos

3 801

3 801

3 567

3 567

Muut

Muut

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Erillisvirastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos

(79)

(79)

448

448

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

3 217

3 217

1 802

1 802

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on varainhoitoasetuksen mukaisesti laskettu suoriteperusteisena (EU:n tilinpäätössäännöt). Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteuma perustuvat samoihin transaktioihin – poikkeuksena ovat virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n muut (muut kuin talousarvioon liittyvät) tulo- ja menolähteet, jotka sisältyvät vain taloudelliseen tulokseen (ks. liitetieto 6) – varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteuman täsmäytys toimii hyödyllisenä johdonmukaisuuden tarkastuksena.

6

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään tämän vuoksi täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella varainhoitovuoden aikana saadut tulot on täsmäytystä tehtäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten määrä muodostuu pääasiassa maatalouteen, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen määrä muodostuu pääasiassa varainhoitovuosien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat. Varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin ja ne on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi myös sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

Varausten muutos liittyy siirtyvistä eristä tilinpäätöksessä vuoden lopussa tehtyihin arvioihin (jotka koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja/ hankintamenojen jaksotuksia, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

Täsmäytyserät – virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos

Täsmäytyserät – virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden talousarvion toteuma on konsolidoimaton luku eikä sisällä konsolidoitujen virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n muita (muita kuin talousarviota koskevia) tulo- ja menolähteitä (ks. liitetieto 6). Varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen – nämä määrät sisältävän konsolidoidun luvun – täsmäyttämiseksi varainhoitovuoden talousarvion toteuman kanssa virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n koko konsolidoitu taloudellinen tulos esitetään täsmäytyseränä.

6

2.   VUODEN 2019 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO

2.1   TULOT

TULOT

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 12. joulukuuta 2018, oli yhteensä 148 199 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 146 305 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisuilla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Vuonna 2019 hyväksyttiin kolme lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2019 hyväksytyt lopulliset tulot olivat yhteensä 148 492 miljoonaa euroa ja omista varoista rahoitettu kokonaismäärä oli 144 795 miljoonaa euroa. Tärkein tekijä, joka supisti jäsenvaltioiden maksuosuuksia vuonna 2019, oli edellisen varainhoitovuoden ylijäämä (1 803 miljoonaa euroa), jonka vaikutusta vähensi kuitenkin hieman maksumäärärahojen nettolisäys (293 miljoonaa euroa).

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes täsmälleen ennustettu määrä.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Alv- ja BKTL-saldoihin sovelletaan sääntöjä, jotka annetaan omien varojen käyttöön asettamisesta annetun asetuksen (asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014) 10 b artiklassa. Menettelyssä näistä määristä ei enää tehdä lisätalousarviota, vaan komissio kehottaa suoraan jäsenvaltioita maksamaan nettomäärät. Järjestelmän vuoksi mukautusten vaikutus talousarvioon oli lähellä nollaa.

Kohdassa ”EU:n ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset” suurimmat määrät liittyvät rahoitusoikaisuista saatuihin tuloihin (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto), kolmansien maiden osallistumiseen tutkimusohjelmiin, maatalousrahastojen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen sekä EU:n ohjelmia ja toimintoja koskeviin muihin rahoitusosuuksiin ja palautuksiin. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetuista tuloista, joihin yleensä liittyy lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle. Vuonna 2019 näiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä oli 12,6 miljardia euroa.

Suurin osa sakoista saatavista tuloista liittyy kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin.

2.2   MENOT

MENOT

EU:n talousarviolla on tärkeä merkitys EU:n toiminnalle, koska sillä tuetaan unionin toimintapolitiikkojen toteuttamista ja unionin ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. EU:n talousarvion loppusumma on noin 2 prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kaikista julkisista menoista. Vaikka EU:n talousarvio ei näin ole kovin suuri, se tarjoaa kansallisia talousarvioita täydentävän rahoituslähteen, jonka painopiste on selkeästi investoinneissa ja täydentävyydessä. EU:n talousarvio on yksi monista Euroopan tason politiikka- ja sääntelyvälineistä, ja sillä on keskeinen merkitys EU:n jäsenvaltioiden sopimien ensisijaisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta on sovittu monivuotisessa rahoituskehyksessä, joka sisältää eri alojen EU-ohjelmat ja menojen enimmäismäärät.

EU:n vuoden 2019 talousarvio, joka hyväksyttiin 12. joulukuuta 2018, vahvistaa, että EU ohjaa varoja sinne, missä niitä tarvitaan. Euroopan komission toukokuussa 2018 tekemän talousarvioesityksen mukaisesti suurin osa vuoden 2019 budjettivaroista käytettiin työpaikkojen luomiseen varsinkin nuorille sekä kasvun, strategisten investointien ja taloudellisen lähentymisen tukemiseen. EU on myös tukenut toimia, joilla ratkotaan tehokkaasti muuttoliikkeestä johtuvia haasteita sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

Vuosi 2019 oli vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen kuudes vuosi. Lähes kaikkien ohjelmien täytäntöönpano oli täydessä vauhdissa lukuun ottamatta uusia ohjelmia tai toimia, joiden lainsäädäntöprosessi oli päättynyt hiljattain.

Monivuotisessa rahoituskehyksessä ennakoidun vuotuisen kehityksen mukaisesti talousarvioesityksessä ehdotettiin 165,6 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoja (3,1 prosenttia enemmän kuin vuoden 2018 talousarviossa) ja 148,7 miljardin euron maksumäärärahoja (2,7 prosenttia enemmän kuin), jotka vastasivat 1,00:aa ja 0,90:tä prosenttia EU:n bruttokansantulosta (BKTL).

Kaikissa otsakkeissa saavutettiin korkea toteutusaste vuonna 2019. Vuonna 2019 kaikkien määrärahojen (talousarvio, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 97 prosenttia maksusitoumusten ja 93 prosenttia maksujen osalta. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja lukuun ottamatta toteutusasteet (99,4 prosenttia maksusitoumusten ja 98,4 prosenttia maksujen osalta) osoittivat, että maksusitoumus- ja maksumäärärahat käytettiin kokonaisuudessaan vuonna 2019.

Vuoden 2019 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten määrä oli 297,7 miljardia euroa. Lisäystä vuoden 2018 tasosta oli odotettu, kun otetaan huomioon budjetoitujen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välinen ero (17,7 miljardia euroa) hyväksytyssä talousarviossa sekä se, että maksattamatta olevien sitoumusten lisäys on normaalia kehitystä, koska maksusitoumusmäärärahojen määrä kasvaa vuosittain monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Lopullinen lisäys oli 16,5 miljardia euroa.

3.   EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

3.1   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Omat varat | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9 | Sekalaiset tulot | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Yhteensä | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

miljoonaa euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Omat varat

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7

Viivästyskorot ja sakot

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8

Otto- ja antolainaus

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9

Sekalaiset tulot

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Yhteensä

Yhteensä

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN

4.1   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Hallinto | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Yhteensä | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Älykäs ja osallistava kasvu

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4

Globaali Eurooppa

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5

Hallinto

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Yhteensä

Yhteensä

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Hallinto | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Yhteensä | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Älykäs ja osallistava kasvu

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4

Globaali Eurooppa

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5

Hallinto

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Yhteensä

Yhteensä

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Hallinto | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Yhteensä | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Älykäs ja osallistava kasvu

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4

Globaali Eurooppa

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5

Hallinto

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Yhteensä

Yhteensä

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoito-vuoden lopussa |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Hallinto | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Yhteensä | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoito-vuoden lopussa

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Älykäs ja osallistava kasvu

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4

Globaali Eurooppa

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5

Hallinto

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Yhteensä

Yhteensä

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Yhteensä |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Hallinto | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Yhteensä

1

Älykäs ja osallistava kasvu

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4

Globaali Eurooppa

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5

Hallinto

—

—

0

—

0

1

2

851

854

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Yhteensä

Yhteensä

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Uuden komission perustamiseen liittyi palvelujen sisäinen uudelleenorganisointi. Siihen liittyvien transaktioiden uudelleenkohdentaminen johti maksamatta olevan määrän siirtoon vuosien välillä. Maksamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä pysyy ennallaan.

4.6   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | Horisontti 2020 | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Erillisvirastot | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Siirtymäalueet | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Koheesiorahasto | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Tekninen apu | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Erillisvirastot | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Kuluttajat | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Luova Eurooppa | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Oikeusasiat | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Terveys | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Erillisvirastot | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Erityistoimet | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Kumppanuusväline | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humanitaarinen apu | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Erillisvirastot | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Erityistoimet | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Eläkkeet | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Eurooppa-koulut | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | Komission hallintomenot | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Yhteensä | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

Euroopan solidaarisuusjoukot

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

Horisontti 2020

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Erillisvirastot

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Muut toimet ja ohjelmat

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

Komission erityiset toimivaltuudet

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Siirtymäalueet

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Koheesiorahasto

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Tekninen apu

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Nuorisotyöllisyysaloite

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Erillisvirastot

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Kuluttajat

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Luova Eurooppa

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Sisäisen turvallisuuden rahasto

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

Tietotekniikkajärjestelmät

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Oikeusasiat

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Unionin pelastuspalvelumekanismi

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Kansalaisten Eurooppa

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Elintarvikkeet ja rehut

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Terveys

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Erillisvirastot

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Erityistoimet

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Unionin pelastuspalvelumekanismi

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Kumppanuusväline

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humanitaarinen apu

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Erillisvirastot

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Muut toimet ja ohjelmat

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Erityistoimet

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5

Eläkkeet

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Eurooppa-koulut

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

Komission hallintomenot

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

Muiden toimielinten hallintomenot

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Yhteensä

Yhteensä

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisontti 2020 | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Erillisvirastot | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Siirtymäalueet | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Tekninen apu | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Kalastuskumppanuus-sopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Kuluttajat | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Luova Eurooppa | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Oikeusasiat | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Terveys | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erityistoimet | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kumppanuusväline | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitaarinen apu | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Erityistoimet | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Eläkkeet | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Eurooppa-koulut | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Komission hallintomenot | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Yhteensä | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopan solidaarisuusjoukot

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horisontti 2020

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Erillisvirastot

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Muut toimet ja ohjelmat

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komission erityiset toimivaltuudet

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Siirtymäalueet

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Koheesiorahasto

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Tekninen apu

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Nuorisotyöllisyysaloite

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Kalastuskumppanuus-sopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Erillisvirastot

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Kuluttajat

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Luova Eurooppa

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Sisäisen turvallisuuden rahasto

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

Tietotekniikkajärjestelmät

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Oikeusasiat

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Unionin pelastuspalvelumekanismi

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Kansalaisten Eurooppa

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Elintarvikkeet ja rehut

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Terveys

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Erillisvirastot

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Erityistoimet

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Kumppanuusväline

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humanitaarinen apu

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Erillisvirastot

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Erityistoimet

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5

Eläkkeet

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Eurooppa-koulut

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

Komission hallintomenot

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

Muiden toimielinten hallintomenot

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Yhteensä

Yhteensä

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisontti 2020 | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Erillisvirastot | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Siirtymäalueet | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Tekninen apu | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Nuorisotyöllisyys-aloite | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Erityistoimet | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Kuluttajat | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Luova Eurooppa | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Oikeusasiat | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Terveys | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Erityistoimet | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Kumppanuusväline | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitaarinen apu | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuus-politiikka (YUTP) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Erityistoimet | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Eläkkeet | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Eurooppa-koulut | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Komission hallintomenot | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | Euroopan unionin solidaarisuus-rahasto (EUSR) | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Yhteensä | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

Euroopan solidaarisuusjoukot

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisontti 2020

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Erillisvirastot

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Muut toimet ja ohjelmat

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komission erityiset toimivaltuudet

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Siirtymäalueet

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Koheesiorahasto

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Tekninen apu

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Nuorisotyöllisyys-aloite

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Erillisvirastot

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Erityistoimet

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Kuluttajat

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Luova Eurooppa

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Sisäisen turvallisuuden rahasto

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

Tietotekniikkajärjestelmät

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Oikeusasiat

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Unionin pelastuspalvelumekanismi

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Kansalaisten Eurooppa

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Elintarvikkeet ja rehut

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Terveys

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Erillisvirastot

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Erityistoimet

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Kumppanuusväline

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humanitaarinen apu

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Yhteinen ulko- ja turvallisuus-politiikka (YUTP)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Erillisvirastot

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Erityistoimet

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5

Eläkkeet

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Eurooppa-koulut

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

Komission hallintomenot

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

Muiden toimielinten hallintomenot

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

Euroopan unionin solidaarisuus-rahasto (EUSR)

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Yhteensä

Yhteensä

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | Horisontti 2020 | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Erillisvirastot | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Siirtymäalueet | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Koheesiorahasto | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Tekninen apu | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Erillisvirastot | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Erityistoimet | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Kuluttajat | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Luova Eurooppa | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Oikeusasiat | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Terveys | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Erillisvirastot | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Erityistoimet | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Kumppanuusväline | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humanitaarinen apu | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Erityistoimet | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Eurooppa-koulut | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Komission hallintomenot | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Yhteensä | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

Euroopan solidaarisuusjoukot

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

Horisontti 2020

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Erillisvirastot

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Muut toimet ja ohjelmat

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

Komission erityiset toimivaltuudet

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Siirtymäalueet

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Koheesiorahasto

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Tekninen apu

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Nuorisotyöllisyysaloite

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Erillisvirastot

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Erityistoimet

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Kuluttajat

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Luova Eurooppa

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Sisäisen turvallisuuden rahasto

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

Tietotekniikkajärjestelmät

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Oikeusasiat

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Unionin pelastuspalvelumekanismi

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Kansalaisten Eurooppa

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Elintarvikkeet ja rehut

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Terveys

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Erillisvirastot

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Erityistoimet

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Euroopan naapuruusväline (ENI)

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Kumppanuusväline

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humanitaarinen apu

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Erillisvirastot

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Muut toimet ja ohjelmat

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Erityistoimet

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5

Eläkkeet

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Eurooppa-koulut

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

Komission hallintomenot

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

Muiden toimielinten hallintomenot

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Yhteensä

Yhteensä

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Yhteensä |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | Horisontti 2020 | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Siirtymäalueet | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Koheesiorahasto | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Tekninen apu | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Kuluttajat | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Luova Eurooppa | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Oikeusasiat | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Terveys | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Erityistoimet | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Kumppanuusväline | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humanitaarinen apu | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Erityistoimet | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eurooppa-koulut | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | Komission hallintomenot | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Yhteensä | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Yhteensä

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

—

—

—

0

3

3

6

495

507

Euroopan solidaarisuusjoukot

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

—

35

41

77

103

105

107

115

583

Horisontti 2020

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

8

1

2

19

9

30

51

176

295

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

0

0

1

20

41

106

237

591

997

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

—

—

0

1

7

12

52

103

175

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Muut toimet ja ohjelmat

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

1

—

1

4

9

36

81

131

Komission erityiset toimivaltuudet

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Siirtymäalueet

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Koheesiorahasto

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Tekninen apu

—

—

0

24

17

29

63

139

273

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Nuorisotyöllisyysaloite

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

—

—

0

1

4

3

3

12

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Kuluttajat

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Luova Eurooppa

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Sisäisen turvallisuuden rahasto

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

Tietotekniikkajärjestelmät

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Oikeusasiat

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Kansalaisten Eurooppa

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Elintarvikkeet ja rehut

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Terveys

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Erillisvirastot

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Erityistoimet

0

—

0

0

1

2

14

69

86

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

2

2

1

2

3

8

17

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Euroopan naapuruusväline (ENI)

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Kumppanuusväline

5

9

21

23

46

62

98

135

400

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

4

5

14

23

31

56

98

137

367

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humanitaarinen apu

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Muut toimet ja ohjelmat

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Erityistoimet

0

1

1

3

11

22

37

59

135

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5

Eläkkeet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eurooppa-koulut

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

—

—

0

1

2

4

6

Komission hallintomenot

—

—

0

—

0

0

0

335

335

Muiden toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

511

511

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Yhteensä

Yhteensä

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Uuden komission perustamiseen liittyi palvelujen sisäinen uudelleenorganisointi. Siihen liittyvien transaktioiden uudelleenkohdentaminen johti maksamatta olevan määrän siirtoon vuosien välillä. Maksamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä pysyy ennallaan.

5.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN

5.1   TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Euroopan parlamentti | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Komissio | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Unionin tuomioistuin | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Alueiden komitea | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Yhteensä | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

miljoonaa euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Euroopan parlamentti

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Komissio

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Unionin tuomioistuin

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Talous- ja sosiaalikomitea

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Alueiden komitea

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Euroopan ulkosuhdehallinto

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Yhteensä

Yhteensä

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

Konsolidoitu selvitys EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä.

Virastojen talousarviota ja toteuttamista ei konsolidoida EU:n talousarvioon eikä sisällytetä EU:n talousarviokertomuksiin. Komission virastoille maksettu avustus sisältyy kuitenkin EU:n talousarvioon. Tässä tilinpäätöksen talousarvio-osassa otetaan huomioon ainoastaan komission talousarviosta virastoille maksettu tuki.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (152,7 miljoonaa euroa, 141,7 miljoonaa euroa vuonna 2018) ja Euroopan kehitysrahastolta (63,1 miljoonaa euroa, 70,1 miljoonaa euroa vuonna 2018). Nämä rahoitusosuudet kattavat komission henkilöstön kustannukset Euroopan kehitysrahastosta ja erityisrahastoista rahoitetuissa edustustoissa, mukaan lukien vuoden aikana näistä rahoitusosuuksista syntyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Nämä talousarviomäärärahat asetetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöön (käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina), ja niillä katetaan lähinnä EU:n edustustoissa työskentelevän komission henkilöstön kustannukset. Kyseisten edustustojen hallinnosta vastaa Euroopan ulkosuhdehallinto.

5.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Euroopan parlamentti | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Komissio | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Unionin tuomioistuin | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Alueiden komitea | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Oikeusasiamies | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

miljoonaa euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Euroopan parlamentti

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Komissio

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Unionin tuomioistuin

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Tilintarkastustuomioistuin

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Talous- ja sosiaalikomitea

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Alueiden komitea

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Oikeusasiamies

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Euroopan ulkosuhdehallinto

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Yhteensä

Yhteensä

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötarkoitukseen sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5= 2+3+4 | 6= 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10= 7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14= 11+12+13 |
| Euroopan parlamentti | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Komissio | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Unionin tuomioistuin | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Alueiden komitea | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Oikeusasiamies | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Yhteensä | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

miljoonaa euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2020 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötarkoitukseen sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5= 2+3+4

6= 5/1

7

8

9

10= 7+8+9

11

12

13

14= 11+12+13

Euroopan parlamentti

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Komissio

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Unionin tuomioistuin

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Tilintarkastustuomioistuin

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Talous- ja sosiaalikomitea

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Alueiden komitea

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Oikeusasiamies

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Euroopan ulkosuhdehallinto

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Yhteensä

Yhteensä

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN

Jäljempänä olevissa kohdissa 6.1 ja 6.2 esitettyjä virastojen tuloja ja menoja ei konsolidoida sellaisenaan EU:n talousarvioon. Tässä tilinpäätöksen talousarvio-osassa otetaan huomioon ainoastaan komission talousarviosta virastoille maksettu tuki.

EU:n talousarvion toteuttamiskertomuksiin sisältyvät EU:n talousarviosta erillisvirastoille maksusitoumus- ja maksumäärärahoina maksetut tuet tapauksen mukaan.

Jäljempänä olevissa erillisvirastojen kertomuksissa esitetään yleiskatsaus erillisvirastoista, sekä hajautetuista (perinteisistä) virastoista että toimeenpanovirastoista, sekä niiden tuloista (6.1) ja menoista (6.2).

Virastojen muita tulolähteitä ja niihin liittyviä menoja ei lisätä EU:n talousarvion tilinpäätökseen. Kukin virasto esittää oman tilinpäätöksensä.

6.1   TALOUSARVION TULOT

TALOUSARVION TULOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Virasto | Monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusalaotsake | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Saadut tulot |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto | 3 | 138 | 140 |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 1a | 16 | 16 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin | 1a | 6 | 6 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | — | 18 | 18 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto | 3 | 11 | 11 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 1a, 3, 4 | 51 | 51 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 1a | 16 | 16 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 3 | 103 | 103 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 1a | 45 | 46 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto | 3 | 333 | 350 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 3 | 59 | 59 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 1a | 19 | 19 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 1a, 2 | 116 | 112 |
| Euroopan ympäristökeskus | 2 | 52 | 52 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 2 | 17 | 17 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 3 | 80 | 80 |
| Euroopan GNSS-virasto | 1a | 36 | 768 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 3 | 8 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 1a | 416 | 416 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 1a | 27 | 27 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 1a | 79 | 97 |
| Euroopan lääkevirasto | 3 | 347 | 340 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 3 | 16 | 18 |
| Euroopan tutkimusneuvosto | 1a | 52 | 52 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 1a | 45 | 47 |
| Euroopan koulutussäätiö | 4 | 21 | 21 |
| Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto | 3 | 39 | 40 |
| Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto | 1a | 16 | 17 |
| Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto | 3 | 138 | 143 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto | 3 | 9 | 17 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 1a | 28 | 29 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 1a | 196 | 171 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto | 3 | 22 | 23 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto | — | 252 | 259 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto | 1a | 49 | 49 |
| Elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 1a | 21 | 22 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 1a | 576 | 729 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto | 1a | 29 | 29 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 5 | 76 | 76 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 5 | 47 | 37 |
| Yhteensä | | 3 626 | 4 533 |

miljoonaa euroa

Virasto

Monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusalaotsake

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Saadut tulot

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto

3

138

140

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

1a

16

16

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin

1a

6

6

Yhteisön kasvilajikevirasto

—

18

18

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

3

11

11

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

1a, 3, 4

51

51

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

1a

16

16

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

3

103

103

Euroopan pankkiviranomainen

1a

45

46

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

3

333

350

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

3

59

59

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

1a

19

19

Euroopan kemikaalivirasto

1a, 2

116

112

Euroopan ympäristökeskus

2

52

52

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

2

17

17

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

3

80

80

Euroopan GNSS-virasto

1a

36

768

Euroopan tasa-arvoinstituutti

3

8

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

1a

416

416

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

1a

27

27

Euroopan meriturvallisuusvirasto

1a

79

97

Euroopan lääkevirasto

3

347

340

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

3

16

18

Euroopan tutkimusneuvosto

1a

52

52

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

1a

45

47

Euroopan koulutussäätiö

4

21

21

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto

3

39

40

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto

1a

16

17

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto

3

138

143

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto

3

9

17

Euroopan unionin rautatievirasto

1a

28

29

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

1a

196

171

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

3

22

23

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

—

252

259

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

1a

49

49

Elin- ja työolojen kehittämissäätiö

1a

21

22

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

1a

576

729

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

1a

29

29

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

5

76

76

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

5

47

37

Yhteensä

Yhteensä

3 626

3 626

4 533

4 533

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Tulolaji | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Euroopan komission avustus | 1 459 | 1 471 |
| Maksutulot | 726 | 732 |
| Muut tulot | 1 441 | 2 331 |
| Yhteensä | 3 626 | 4 533 |

miljoonaa euroa

Tulolaji

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Euroopan komission avustus

1 459

1 471

Maksutulot

726

732

Muut tulot

1 441

2 331

Yhteensä

Yhteensä

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Euroopan ympäristökeskus | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Euroopan GNSS-virasto | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Euroopan lääkevirasto | 375 | 362 | 412 | 345 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Euroopan tutkimusneuvosto | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Euroopan koulutussäätiö | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto | 17 | 16 | 18 | 13 |
| Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 23 | 22 | 26 | 21 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Yhteensä | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

miljoonaa euroa

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto

355

178

219

133

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

16

16

19

16

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin

6

6

6

5

Yhteisön kasvilajikevirasto

20

19

19

16

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

11

11

13

11

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

51

51

56

49

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

16

15

21

17

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

109

94

118

96

Euroopan pankkiviranomainen

48

45

54

46

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

357

346

446

318

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

59

59

70

58

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

18

18

20

19

Euroopan kemikaalivirasto

115

112

130

110

Euroopan ympäristökeskus

73

60

92

59

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

17

17

20

17

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

81

81

88

79

Euroopan GNSS-virasto

1 164

325

1 211

560

Euroopan tasa-arvoinstituutti

8

8

10

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

558

481

425

415

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

27

27

31

27

Euroopan meriturvallisuusvirasto

111

105

121

98

Euroopan lääkevirasto

375

362

412

345

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

18

17

19

17

Euroopan tutkimusneuvosto

52

52

54

51

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

48

47

53

47

Euroopan koulutussäätiö

21

21

21

20

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto

39

39

44

40

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto

17

16

18

13

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto

155

150

169

144

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto

17

12

21

14

Euroopan unionin rautatievirasto

30

30

32

29

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

256

189

267

163

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

24

23

29

23

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

455

249

477

240

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

49

48

52

47

Elin- ja työolojen kehittämissäätiö

23

22

26

21

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

730

728

761

739

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

29

29

30

29

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

76

76

82

75

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

46

43

49

42

Yhteensä

Yhteensä

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Henkilöstö | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Hallintomenot | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Toimintamenot | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Yhteensä | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

miljoonaa euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Henkilöstö

1 269

1 251

1 288

1 246

Hallintomenot

430

414

502

387

Toimintamenot

3 979

2 561

4 016

2 621

Yhteensä

Yhteensä

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

SANASTO

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Oletukset, joita käytetään laskettaessa eläkevastuuseen vaikuttavien tulevien tapahtumien kustannuksia.

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattisten ali- ja ylijäämien muutokset etuuspohjaisessa järjestelyssä. Ne syntyvät aiempien vakuutusmatemaattisten oletusten ja todellisten toteutumien välisten erojen sekä vakuutusmatemaattisissa oletuksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat kattavat toimielinten ja yhteisöjen juoksevat menot (kuten henkilöstö-, kiinteistö- ja toimistolaitemenot).

Hyväksytty talousarvio

Hyväksytty talousarvio

Talousarvioesityksestä tulee hyväksytty talousarvio, kun budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

Lisätalousarvio

Lisätalousarvio

Varainhoitovuoden aikana tehty päätös muuttaa kyseisen varainhoitovuoden talousarviota (lisäykset, vähennykset, määrärahasiirrot).

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

Nämä rahoitusosuudet vastaavat sellaisia tilikauden menoja, jotka on rahoitettava tulevista talousarvioista eli jotka jäsenvaltioiden on rahoitettava. Nämä määrät ovat seurausta siitä, että tilinpäätöksessä noudatetaan suoriteperustetta ja talousarviokirjanpidossa maksuperustetta.

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuisissa toimintakertomuksissa käsitellään muun muassa toimien tuloksia suhteessa niiden tavoitteisiin, toimiin liittyviä riskejä sekä sisäisen valvonnan rakennetta. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on komission tapauksessa varainhoitovuodesta 2001 ja kaikkien muiden EU:n toimielinten tapauksessa varainhoitovuodesta 2003 lähtien täytynyt antaa tehtäviensä hoitamisesta toimielimelleen vuotuinen toimintakertomus yhdessä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen kanssa.

Määrärahat

Määrärahat

Määrärahoilla rahoitetaan talousarvio. Talousarvio sisältää ennusteet sekä maksusitoumuksista että maksuista (edunsaajille käteisellä tai tilisiirtona suoritetut maksut). Maksusitoumusmäärärahojen määrä poikkeaa (jaksotettujen määrärahojen tapauksessa) usein maksumäärärahojen määrästä, koska monivuotisia ohjelmia ja hankkeita koskevat sitoumukset tehdään yleensä koko määrältä sinä vuonna, jona ohjelmia ja hankkeita koskevat päätökset annetaan, kun taas maksut suoritetaan vuosien mittaan sitä mukaa kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen etenee. Jaksottamattomia määrärahoja käytetään kattamaan hallintomenot, maatalousmarkkinatuet ja suorat tuet. Jaksottamattomien määrärahojen tapauksessa maksusitoumusmäärärahojen määrä on yhtä suuri kuin maksumäärärahojen määrä.

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Tulot, jotka saadaan ja osoitetaan tiettyjen menoerien rahoittamista varten. Suurin osa ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan rahoitusosuuksista, joilla kolmannet maat osallistuvat unionin ohjelmien rahoittamiseen. Suurin osa sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan kolmansilta osapuolilta niille tilauksesta toimitetuista tavaroista tai palveluista tai niille tilauksesta tehdystä työstä, aiheettomasti maksettujen määrien palautuksista sekä julkaisujen ja elokuvien myynnistä.

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Kaikki rahoitusvarat (johdannaisia lukuun ottamatta), jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan nettovaroihin kuuluvaan rahastoon taseesta poistamiseen (tai arvon alentumiseen) asti.

Budjettikohta

Budjettikohta

Tulot ja menot esitetään talousarviossa budjettivallan käyttäjän vahvistaman sitovan budjettinimikkeistön mukaisesti. Nimikkeistössä budjettikohdat on järjestetty niiden luonteen ja tarkoituksen mukaan.

Peruutetut määrärahat

Peruutetut määrärahat

Käyttämättömät määrärahat, jotka eivät enää ole käytettävissä.

Määrärahojen siirtäminen seuraavalle vuodelle

Määrärahojen siirtäminen seuraavalle vuodelle

Varainhoitovuonna käyttämättä jääneet määrärahat voidaan vuotuisuusperiaatteesta poiketen tietyissä tilanteissa siirtää käytettäviksi seuraavana varainhoitovuonna. Tällainen siirto on poikkeuksellinen, ja se voidaan tehdä ainoastaan tiukkojen edellytysten täyttyessä.

Sitoumus

Sitoumus

Oikeudellinen sitoumus siitä, että rahoitusta annetaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. EU sitoutuu kattamaan osuutensa EU-rahoitteisen hankkeen kustannuksista. Nykyiset sitoumukset ovat tulevia maksuja. Nykyiset maksut ovat aikaisempia sitoumuksia.

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat kattavat niiden oikeudellisten velvoitteiden (hankintasopimusten, avustussopimusten tai avustuspäätösten) kokonaiskustannukset, joista voidaan allekirjoittaa sopimus kuluvana varainhoitovuonna.

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kuluvalle varainhoitovuodelle kuuluvasta työsuorituksesta johtuva eläkejärjestelyn velvoitteiden lisäys.

Vapauttaminen

Vapauttaminen

Toimenpide, jolla peruutetaan aikaisempi sitoumus (tai osa siitä).

Etuuspohjainen järjestely

Etuuspohjainen järjestely

Eläke- tai muu eläke-etuusjärjestely, jossa järjestelyn säännöt määrittelevät etuudet niin, etteivät ne riipu maksusuorituksista, ja jossa etuuksilla ei ole suoraa yhteyttä järjestelyn sijoituksiin. Järjestely voi olla rahastoitu tai rahastoimaton.

Johdannainen

Johdannainen

Rahoitusinstrumentti, jonka arvo on kytketty jonkin toisen rahoitusinstrumentin tai jonkin indikaattorin tai hyödykkeen arvon muutokseen. Toisin kuin primaarin rahoitusinstrumentin (kuten valtion joukkovelkakirjan) haltijalla, jolla on ehdoton oikeus saada rahamäärä (tai jokin muu taloudellinen hyöty) tulevaisuudessa, johdannaisen haltijalla on vain ehdollinen oikeus saada tällaista hyötyä. Johdannaisiin kuuluvat muun muassa valuuttatermiinisopimukset.

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Suorassa hallinnoinnissa komission yksiköt, toimeenpanovirastot tai erityisrahastot toteuttavat talousarviota suoraan.

Diskonttokorko

Diskonttokorko

Korko, jota käytetään tulevaisuuden rahavirran nykyarvon laskemisessa. Diskonttausta käytetään verrattaessa eri aikoina aiheutuvia kuluja ja hyötyjä.

Efektiivinen korko

Efektiivinen korko

Korkokanta, jota käyttäen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän odotettavissa olevana juoksuaikana saataviksi tai suoritettaviksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai -velat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai -velat

Kaikki rahoitusvarat tai -velat, jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan kauden yli- tai alijäämään (ts. johdannaiset).

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntöjenvastaisilta menoilta. Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, virheellisten määrien takaisin periminen on ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä.

Jos rahoitusoikaisu on ”vahvistettu”, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen. Jos rahoitusoikaisu on ”päätetty”, se on hyväksytty komission päätöksellä. Päätetty rahoitusoikaisu on aina nettomääräinen, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on palautettava sääntöjenvastaisesti maksetut varat EU:n talousarvioon. Tällainen rahoitusoikaisu johtaa näin aina kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen määrärahojen lopulliseen vähentämiseen. Vahvistetut ja päätetyt rahoitusoikaisut on tässä tilinpäätöksessä ilmoitettu yhtenä eränä.

Jos rahoitusoikaisu on ”toteutettu”, sillä on korjattu havaittu sääntöjenvastaisuus.

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Välillisessä hallinnoinnissa komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille.

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Jos komissio havaitsee joko omien tarkastustensa tai tarkastusviranomaisten ilmoittamien tietojen tuloksena, että jokin jäsenvaltio ei ole pystynyt korjaamaan hallinto- ja valvontajärjestelmissään havaittuja vakavia puutteita ja/tai oikaisemaan jo ilmoitettuja ja todennettuja sääntöjenvastaisia menoja, se voi keskeyttää maksut tai lykätä niitä.

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus on EU:n sääntöjen vastainen toimi, jolla mahdollisesti on negatiivinen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin ja joka voi olla seurausta myös maksupyynnön esittäneen tuensaajan tai maksujen suorittamisesta vastaavan viranomaisen tahattomasta virheestä. Jos sääntöjenvastaisuus on tahallinen, kyseessä on petos.

Raukeavat määrärahat

Raukeavat määrärahat

Varainhoitovuoden lopussa peruutettavat käyttämättä jääneet määrärahat. Raukeamisella tarkoitetaan tilannetta, jossa määrärahoihin liittyvä valtuutus menojen ja/tai velvoitteiden syntymiseen peruutetaan osittain tai kokonaan. Ainoastaan yhteisyritysten osalta käyttämättä jääneet määrärahat voidaan niiden varainhoitosääntöjen mukaan kirjata ennakkoarvioon tuloista ja menoista kolmen seuraavan varainhoitovuoden ajan (niin kutsuttu N+3 -sääntö). Yhteisyritysten käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siis ottaa uudelleen käyttöön varainhoitovuoteen N+3 saakka.

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksamatta oleva määrä (RAL, Reste à Liquider) tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Omat varat

Omat varat

Tärkein EU:n toimielinten ja elinten rahoituksen lähde. Omat varat määritellään niistä annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Omat varat muodostuvat bruttokansantuloon (BKTL) perustuvista varoista, arvonlisäveroon (alv) perustuvista varoista ja perinteisistä omista varoista.

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat kattavat kuluvana varainhoitovuonna suoritettaviksi tulevat maksut, jotka johtuvat kuluvana varainhoitovuonna ja/tai aikaisempina varainhoitovuosina tehdyistä oikeudellisista sitoumuksista.

Ennakkomaksu

Ennakkomaksu

Maksu, jonka tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Se voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä määrätyn mukaisesti. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin.

Ennaltaehkäisevä toimenpide

Ennaltaehkäisevä toimenpide

Komission käytettävissä oleva toimenpide, jolla se voi suojata EU:n talousarviota silloin kun sen tietoon on tullut mahdollisia puutteita. Ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa EU:n talousarviosta toimenpideohjelmalle suoritettavien maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen.

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksamatta olevat määrät tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Talousarvion toteuttamistapa, jossa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia EU:n menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Omiin varoihin kuuluvia EU:n tuloja, joilla rahoitetaan EU:n toimia. Perinteiset omat varat määritellään omista varoista annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Ne muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista.

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisu

Budjettikohtien välisessä siirrossa määrärahoja siirretään varainhoitovuoden aikana budjettikohdasta toiseen. Siirto muodostaa sen vuoksi poikkeuksen erittelyperiaatteesta. Siirrot on kuitenkin nimenomaisesti hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa varainhoitoasetuksessa säädetyin edellytyksin. Varainhoitoasetuksessa erotetaan erityyppisiä siirtoja sen mukaan, tehdäänkö siirto talousarvion osastojen, lukujen, momenttien vai otsakkeiden välillä, ja millä tasolla siirto on hyväksyttävä.

LYHENTEET

| AAR | Vuotuinen toimintakertomus |
| --- | --- |
| AMIF | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto |
| AOD | Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä |
| ATM | Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management) |
| BOP | Maksutaselainat |
| BUFI-rahasto | Talousarvion sakkorahasto |
| YMP | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| CCS LGF | Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline |
| CEF | Verkkojen Eurooppa -väline |
| CEF DI | Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline |
| CF | Koheesiorahasto |
| CIP | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma |
| COM | Euroopan komissio |
| COSME-ohjelma | Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma |
| COSO | Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission |
| CPR | Yhteisistä säännöksistä annettu asetus |
| D&WM | Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto |
| EAFRD | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto |
| EAGF | Maataloustukirahasto |
| EAR | Euroopan unionin tilinpäätössääntö |
| EaSI | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi |
| EBRD | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki |
| ETT | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| EKP | Euroopan keskuspankki |
| ECOFIN | Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto |
| ECSC i.L. | Euroopan hiili- ja teräsyhteisö selvitystilassa |
| EKR | Euroopan kehitysrahasto |
| EDIF | Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline |
| ETA | Euroopan talousalue |
| EUH | Euroopan ulkosuhdehallinto |
| EKKR | Euroopan kestävän kehityksen rahasto |
| EFSE | Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto |
| ERVV | Euroopan rahoitusvakautusväline |
| ESIR | Euroopan strategisten investointien rahasto |
| ERVM | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EGNOS | Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä |
| EIP | Euroopan investointipankki |
| VTV | Euroopan investointirahasto |
| ElectriFI | Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite |
| ELM | Ulkoinen lainanantovaltuus |
| EMKR | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto |
| EMU | Talous- ja rahaliitto |
| ENEF | Yritysten laajentumisrahasto |
| ENIF | Yritysten innovointirahasto |
| ENPI | Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline |
| EP | Euroopan parlamentti |
| EAKR | Euroopan aluekehitysrahasto |
| ERI | EIP:n selviytymiskyvyn kehittämisaloite |
| ESA | Euroopan avaruusjärjestö |
| ESR | Euroopan sosiaalirahasto |
| ERI-rahastot | Euroopan rakenne- ja investointirahastot |
| EVM | Euroopan vakausmekanismi |
| ETF | Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998 |
| EU | Euroopan unioni |
| EUMETSAT | Euroopan sääsatelliittijärjestö. |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| FIFO | First-in, First-out |
| FP7 | Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma |
| FR | EU:n varainhoitoasetus |
| FSDA | Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi |
| BKT | Bruttokansantuote |
| BKTL | Bruttokansantulo |
| GNSS | Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä |
| H2020 | Horisontti 2020 |
| IIW | Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna |
| IMF | Kansainvälinen valuuttarahasto |
| IPSAS | Julkisen sektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards) |
| IT | Information Technology (tietotekniikka) |
| ITER | Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori |
| JRC | Yhteinen tutkimuskeskus |
| JU | Yhteisyritys |
| LGTT | TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä |
| MAP | Monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma |
| MEP | Euroopan parlamentin jäsen |
| MFA | Makrotaloudellinen apu |
| MFF | Monivuotinen rahoituskehys |
| MSME | Mikro- ja pk-yritykset |
| ORD | Omien varojen järjestelmästä annettu päätös |
| PBI | Hankejoukkolainoja koskeva aloite |
| PF4EE | Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline |
| PGF | Osallistujien takuurahasto |
| PPP | Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus |
| PSEO | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä |
| RAL | ”Reste à Liquider” (maksamatta olevat sitoumukset) |
| RSFF | Riskinjakorahoitusväline |
| TTK | Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | MENA-rahasto mikro- ja pk-yrityksille |
| SAPARD | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma. |
| SEMED | Mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella |
| SIUGI | Pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline |
| Pk-yritykset | Pienet ja keskisuuret yritykset |
| SMEW | Pk-yritysikkuna |
| SEUT | Sopimus Euroopan unionin toiminnasta |
| TOR | Perinteiset omat varat |
| TRDI | Väliaikainen maaseudun kehittämisväline |
| Alv | Arvonlisävero |

AAR

Vuotuinen toimintakertomus

AMIF

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

AOD

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä

ATM

Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management)

BOP

Maksutaselainat

BUFI-rahasto

Talousarvion sakkorahasto

YMP

Yhteinen maatalouspolitiikka

CCS LGF

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

CEF

Verkkojen Eurooppa -väline

CEF DI

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline

CF

Koheesiorahasto

CIP

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma

COM

Euroopan komissio

COSME-ohjelma

Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma

COSO

Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission

CPR

Yhteisistä säännöksistä annettu asetus

D&WM

Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto

EAFRD

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

EAGF

Maataloustukirahasto

EAR

Euroopan unionin tilinpäätössääntö

EaSI

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi

EBRD

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

ETT

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

EKP

Euroopan keskuspankki

ECOFIN

Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto

ECSC i.L.

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö selvitystilassa

EKR

Euroopan kehitysrahasto

EDIF

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline

ETA

Euroopan talousalue

EUH

Euroopan ulkosuhdehallinto

EKKR

Euroopan kestävän kehityksen rahasto

EFSE

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto

ERVV

Euroopan rahoitusvakautusväline

ESIR

Euroopan strategisten investointien rahasto

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EGNOS

Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä

EIP

Euroopan investointipankki

VTV

Euroopan investointirahasto

ElectriFI

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite

ELM

Ulkoinen lainanantovaltuus

EMKR

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

EMU

Talous- ja rahaliitto

ENEF

Yritysten laajentumisrahasto

ENIF

Yritysten innovointirahasto

ENPI

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

EP

Euroopan parlamentti

EAKR

Euroopan aluekehitysrahasto

ERI

EIP:n selviytymiskyvyn kehittämisaloite

ESA

Euroopan avaruusjärjestö

ESR

Euroopan sosiaalirahasto

ERI-rahastot

Euroopan rakenne- ja investointirahastot

EVM

Euroopan vakausmekanismi

ETF

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998

EU

Euroopan unioni

EUMETSAT

Euroopan sääsatelliittijärjestö.

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

FIFO

First-in, First-out

FP7

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma

FR

EU:n varainhoitoasetus

FSDA

Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi

BKT

Bruttokansantuote

BKTL

Bruttokansantulo

GNSS

Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä

H2020

Horisontti 2020

IIW

Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna

IMF

Kansainvälinen valuuttarahasto

IPSAS

Julkisen sektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards)

IT

Information Technology (tietotekniikka)

ITER

Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

JRC

Yhteinen tutkimuskeskus

JU

Yhteisyritys

LGTT

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

MAP

Monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma

MEP

Euroopan parlamentin jäsen

MFA

Makrotaloudellinen apu

MFF

Monivuotinen rahoituskehys

MSME

Mikro- ja pk-yritykset

ORD

Omien varojen järjestelmästä annettu päätös

PBI

Hankejoukkolainoja koskeva aloite

PF4EE

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline

PGF

Osallistujien takuurahasto

PPP

Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus

PSEO

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

RAL

”Reste à Liquider” (maksamatta olevat sitoumukset)

RSFF

Riskinjakorahoitusväline

TTK

Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

MENA-rahasto mikro- ja pk-yrityksille

SAPARD

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma.

SEMED

Mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella

SIUGI

Pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline

Pk-yritykset

Pienet ja keskisuuret yritykset

SMEW

Pk-yritysikkuna

SEUT

Sopimus Euroopan unionin toiminnasta

TOR

Perinteiset omat varat

TRDI

Väliaikainen maaseudun kehittämisväline

Alv

Arvonlisävero

---

(1)  Toissijaisuusperiaatteen mukaan unioni toimii ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi (ks. SEU-sopimuksen 5 artikla).

1

(2)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, tehty 2 päivänä joulukuuta 2013, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Ks. SEUT-sopimuksen 317 artikla.

4

(5)  Ks. puheenjohtaja Junckerin ja ensimmäisen varapuheenjohtajan Timmermansin tiedonanto komissiolle: Governance in the European Commission, C(2017) 6915 final, 11. lokakuuta 2017, URL-osoite: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf

5

(6)  Näin ollen ilmaisua ”Euroopan komissio” käytetään kuvaamaan sekä toimielintä –komission jäsenten muodostamaa kollegiota – että sen hallintoa, jota johtavat pääosastojen pääjohtajat (ja muiden hallintorakenteiden, kuten yksiköiden, virastojen ja toimeenpanovirastojen, johtajat).

6

(7)  Ks. 21. marraskuuta 2018 annettu ”Commission Decision on the Corporate Management Board”, C(2018) 7706 final.

7

(8)  Esimerkiksi komission sisäisen valvonnan periaatteet perustuvat COSO-periaatteisiin.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Ks. tiedonanto komissiolle C(2018) 7704 ”Streamlining and strengthening corporate governance within the European Commission”, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governan-ce-european-commission_en.pdf

9

(10)  Erityiskertomus nro 27/2016 ”Euroopan komission hallintotapa – paras käytäntö?”.

10

(11)  Vuoden 2019 puolivälistä (sisäisten sääntöjen tarkistetun 12 artiklan mukaisesti) lähtien Euroopan kehitysrahaston (EKR) hallinnointi on jaettu viiden osaston (DEVCO, ECHO, EAC, EACEA ja JRC) kesken.

11

(1)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

1

(2)  Euroopan parlamentin 4. joulukuuta 2019 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2020. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29 päivänä helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (EUVL L 56, 4.3.1968, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

2

(3)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

3

(4)  EU:n virkamiesten eläkejärjestelmä on etuusperusteinen laskennallinen (virtuaalinen) rahasto jossa henkilöstön suorittamilla maksuilla rahoitetaan heidän tulevat eläkkeensä. Vaikka tosiasiallista sijoitusrahastoa ei olekaan, katsotaan, että määrä, joka sellaiseen olisi kertynyt, on sijoitettu jäsenvaltioiden pitkäaikaisiin joukkovelkakirjalainoihin ja huomioitu Euroopan unionin tilinpäätökseen kirjatussa eläkevastuussa. Henkilöstösääntöjen 83 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen (ks. yksityiskohtainen kuvaus järjestelmästä asiakirjasta COM(2018) 829).

4

(12)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.

12

(13)  EUVL L 249, 27.9.2017, s. 1.

13

(14)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129.

14

(15)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 39.

15

(16)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

16

(5)  ”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät yksittäiset määrät ovat vähäisiä.

5

(17)  EUVL L 76, 19.3.2018, s. 30.

17

(18)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

18

(19)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

19

(20)  EUVL L 122, 24.4.2014, s. 44.

20

(21)  EUVL L 349, 21.12.2013, s. 100.

21

(22)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 1.

22

(23)  EUVL L 77, 20.3.2019, s. 1.

23

(24)  EUVL L 291, 16.11.2018, s. 3.

24

(6)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 85.

6

(7)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

7

Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

(8)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

8

Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

(9)  Myytävissä olevat rahoitusvarat (pois lukien sijoitukset rahamarkkinarahastoihin ja oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin).

9

(10)  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat.

10

(25)  EUVL L 128, 27.5.2009, s. 1.

25

(26)  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

26

(11)  Sovelletaan korjauskerrointa.

11

(12)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

12

(27)  EUVL L 70, 16.3.2016, s. 1.

27

(28)  EUVL L 117, 15.4.2020, s. 3.

28

(29)  EUVL L 126, 21.4.2020, s. 67.

29

(30)  EUVL L 99, 10.4.2019, s. 41.

30

(31)  EUVL L 82 I, 19.3.2020, s. 1.

31

(32)  EUVL L 94 I, 27.3.2020, s. 1.

32

(33)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5.

33

(34)  EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1.

34

(35)  EUVL L 159, 20.5.2020, s. 1.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_en

36

(37)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

37

(13)  Tässä taulukossa esitetyt varat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (myytävissä olevat varat 5 028 miljoonaa euroa; käteisvarat ja muut rahavarat 1 485 miljoonaa euroa; lainat 73 miljoonaa euroa ja muut 24 miljoonaa euroa).

13

(14)  Tässä taulukossa esitetyt velat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (varaukset 1 702 miljoonaa euroa; muut lyhytaikaiset velat 75 miljoonaa euroa ja muita kohtia 12 miljoonaa euroa).

14

(15)  Tiettyjen takausten osalta varauksilla katetaan EU:n riski kokonaisuudessaan.

15

(16)  Ilman jälleenrahoitustransaktioita.

16

(17)  Pois lukien ennalta varautuva rahoitusapu.

17

(18)  EUVL L 345, 27.12.2017, s. 34

18

(19)  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

19

(20)  EUVL L 306, 22.11.2017, s. 24.

20

(21)  EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3.

21

(22)  EUVL L 140, 28.5.2019, s. 6.

22

(38)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

38

(39)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 29.

39

---

| 13.11.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 384/180

---

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

(2020/C 384/02)

Lausunto

| I | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2019 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio on hyväksynyt 26. kesäkuuta 2020 |
| --- | --- | --- |

I

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2019 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio on hyväksynyt 26. kesäkuuta 2020

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti.

Tilien luotettavuus

Lausunto tilien luotettavuudesta

| II | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin (EU) konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2019 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EU:n taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2019 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

II

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

| Lausunto tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  III | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2019 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Lausunto tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

III

Menot

| Kielteinen lausunto menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  IV | Tilintarkastustuomioistuin katsoo sen seikan merkittävyyden vuoksi, jota kuvataan kohdassa ”Perustelut kielteiselle lausunnolle menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta”, että 31. joulukuuta 2019 päättyneen varainhoitovuoden tileissä hyväksyttyjen menojen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

Kielteinen lausunto menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IV

Perustelut lausunnolle

| V | Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin ja ohjeisiin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kertomuksen kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet”. Tilintarkastustuomioistuin on myös noudattanut riippumattomuusvaatimuksia ja täyttänyt eettiset velvoitteensa eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants) vahvistamien eettisten sääntöjen (Code of Ethics for Professional Accountants) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo hankkineensa lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. |
| --- | --- |

V

Perustelut kielteiselle lausunnolle menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VI | Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso, joka koskee 31. joulukuuta 2019 päättyneen varainhoitovuoden tileissä hyväksyttyjä menoja, on 2,7 prosenttia. Merkittävässä osassa näitä menoja – yli puolessa – virhetaso on olennainen. Tämä koskee lähinnä kulujen korvaamiseen perustuvia menoja, joiden arvioitu virhetaso on 4,9 prosenttia. Nämä menot kasvoivat 66,9 miljardiin euroon vuonna 2019 ja muodostivat 53,1 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusjoukosta (3). Kasvu johtui pitkälti siitä, että koheesioalan menot lisääntyivät. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden vaikutukset varainhoitovuoden hyväksyttyihin menoihin ovat edellä sanotun perusteella sekä olennaisia että laajalle ulottuvia. |
| --- | --- |

VI

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat

Tilintarkastustuomioistuin arvioi eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvat vastuut

| VII | EU:n taseeseen sisältyvien eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvien vastuiden määrä oli vuoden 2019 lopussa 97,7 miljardia euroa. Tämä on lähes 40 prosenttia kaikista vuoden 2019 vastuista (251,5 miljardia euroa). |
| --- | --- |

VII

| VIII | Suurin osa eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvista vastuista (83,8 miljardia euroa) liittyy Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmään. Tileihin kirjatut eläkevastuut kuvastavat määrää, joka olisi sisällytetty eläkerahastoon, jos sellainen olisi perustettu olemassa olevien vanhuuseläkevelvoitteiden maksua varten (4). Järjestelmä kattaa vanhuuseläkkeiden lisäksi työkyvyttömyyseläkkeet ja EU:n henkilöstön leskille ja orvoiksi jääneille lapsille maksettavat eläkkeet. Eläkejärjestelmään kuuluvat etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen, ja virkamiehet maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoitukseen liittyvistä kuluista. Eurostat tekee eläkevastuuta koskevat laskelmat komission tilinpitäjän puolesta käyttäen komission vakuutusmatemaatikkojen arvioimia muuttujia. |
| --- | --- |

VIII

| IX | Toiseksi suurin osuus eläkeoikeuksiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvistä vastuista muodostuu arvioidusta EU:n vastuusta, joka koskee yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää (11,8 miljardia euroa). Vastuu liittyy EU:n henkilöstön terveydenhoitokuluihin, jotka tulevat maksettaviksi työsuhteen jälkeiseltä ajalta (ilman työntekijöiden maksuosuutta). |
| --- | --- |

IX

| X | Tilintarkastustuomioistuin arvioi osana tarkastustaan eläkevastuuta koskevat vakuutusmatemaattiset oletukset ja niihin perustuvan arvonmäärityksen. Sen arvio perustui ulkoisten vakuutusmatematiikan asiantuntijoiden tekemään työhön, jonka tuloksena oli Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmää koskeva selvitys. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vastuuta koskevat numeeriset tiedot ja vakuutusmatemaattiset muuttujat sekä vastuun laskennan samoin kuin vastuun esitystavan konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa. |
| --- | --- |

X

| XI | Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöksen mukaan arvio, joka koskee konsolidoidussa taseessa esitettyä eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvien vastuiden kokonaismäärää, on oikea. Tilintarkastustuomioistuin aikoo jatkaa tutkimuksia, jotka koskevat kyseistä arviota ja sen pohjana olevien tietojen luotettavuutta. |
| --- | --- |

XI

Tilintarkastustuomioistuin tutki tileissä esitetyt, merkittävät vuoden lopun arviot

| XII | Vuoden 2019 loppuun mennessä edunsaajille oli aiheutunut arviolta 105,7 miljardia euroa sellaisia tukikelpoisia menoja, jotka olivat vielä ilmoittamatta (vuoden 2018 lopussa: 99,8 miljardia euroa). Nämä määrät kirjattiin menojäämiksi (5). |
| --- | --- |

XII

| XIII | Vuoden 2019 lopussa EU:n tilinpäätökseen sisältyi 6,9 miljardin euron arvioitu määrä, jota yhteistyössä hallinnoidut rahoitusvälineet sekä tukijärjestelmät eivät olleet käyttäneet (vuoden 2018 lopussa: 6,5 miljardia euroa). Nämä ilmenevät taseessa muina ennakoina jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

XIII

| XIV | Arvioidakseen nämä vuoden lopun arviot tilintarkastustuomioistuin tutki järjestelmää, jonka komissio oli luonut jaksotuslaskemia varten, ja varmisti sen oikeellisuuden ja kattavuuden niissä pääosastoissa, joissa suurin osa maksuista suoritettiin. Tarkastaessaan laskuista ja ennakkomaksuista poimimaansa otosta tilintarkastustuomioistuin perehtyi relevantteihin jaksotuslaskelmiin ottaakseen huomioon riskin siitä, että siirtyvät erät olisi esitetty virheellisesti. Tilintarkastustuomioistuin pyysi komission kirjanpitoyksiköltä lisäselvitystä näiden arvioiden laadinnassa sovelletuista yleisistä menetelmistä. |
| --- | --- |

XIV

| XV | Tilintarkastustuomioistuin tuli siihen johtopäätökseen, että konsolidoidussa taseessa esitetty menojäämien ja muiden jäsenvaltioille osoitettujen ennakoiden kokonaismäärä on arvioitu oikein. |
| --- | --- |

XV

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tilinpäätöksen jälkeisten tapahtumien mahdollista vaikutusta tileihin

| XVI | Yhdistynyt kuningaskunta lakkasi olemasta EU:n jäsenvaltio 1. helmikuuta 2020. Sen jälkeen kun kaksi osapuolta olivat tehneet sopimuksen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (jäljempänä ”erosopimus”), Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui noudattamaan kaikkia EU:n jäsenyydestä johtuvia taloudellisia velvoitteitaan, jotka sille oli syntynyt nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ja sitä edeltävien monivuotisten rahoituskehysten aikana. |
| --- | --- |

XVI

| XVII | Tilintarkastustuomioistuin ei ole havainnut sellaisia Yhdistyneen kuningaskunnan eroon liittyviä tapahtumia, jotka edellyttäisivät, että EU:n varainhoitovuoden 2019 konsolidoituun tilinpäätökseen tehtäisiin mukautuksia, joita tarkoitetaan raportointipäivän jälkeisiä tapahtumia käsittelevässä kansainvälisessä tilinpäätösstandardissa (6). |
| --- | --- |

XVII

| XVIII | Vaikka covid-19-pandemian puhkeamisella on ollut vakava haitallinen vaikutus sekä yksityisen että julkisen sektorin talouteen jäsenvaltioissa, pandemian vuoksi ei ollut tarpeen tehdä mukautuksia tilinpäätöksessä ilmoitettuihin lukuihin (7) (kyseessä oli toisin sanoen ”tapahtuma, jonka johdosta tilinpäätöslaskelmia ei oikaista”). Jos kuitenkin toimenpiteet, joita komissio on ehdottanut pandemian vastatoimiksi, toteutetaan, kyseisillä toimenpiteillä on vaikutusta tulevien raportointikausien tilinpäätöksiin. |
| --- | --- |

XVIII

| XIX | Tämänhetkinen tilanne on se, että EU:n varainhoitovuoden 2019 konsolidoituun tilinpäätökseen ei kohdistu raportoitavia taloudellisia vaikutuksia, ja tilintarkastustuomioistuimen johtopäätös on, että 31. joulukuuta 2019 päättyneeltä varainhoitovuodelta annettu tilinpäätös kuvastaa oikein tilinpäätöksen jälkeisiä tapahtumia. |
| --- | --- |

XIX

Muut seikat

| XX | Toimiva johto vastaa ns. muun informaation toimittamisesta. Käsitteellä viitataan osioon ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”, mutta ei konsolidoituun tilinpäätökseen eikä sitä koskevaan tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto konsolidoidusta tilinpäätöksestä ei kata muuta informaatiota, eikä tilintarkastustuomioistuin esitä sen osalta varmuutta koskevaa johtopäätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen velvollisuutena on konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä tutustua tähän muuhun informaatioon. Tällöin sen on arvioitava, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa konsolidoidun tilinpäätöksen tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksensa yhteydessä saamien tietojen kanssa tai vaikuttaako muu informaatio muutoin olennaisesti virheelliseltä. Jos tilintarkastustuomioistuin katsoo, että muu informaatio on olennaisella tavalla virheellistä, sen on raportoitava asiasta. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole raportoitavaa tältä osin. |
| --- | --- |

XX

Toimivan johdon velvollisuudet

| XXI | Toimiva johto vastaa SEUT 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito siten, että sen pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien (lakien, asetusten, periaatteiden, sääntöjen ja standardien) mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EU:n tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

XXI

| XXII | Kun toimiva johto laatii konsolidoitua tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EU:n kykyä jatkaa toimintaansa. Toimivan johdon on tuotava tarvittaessa esiin asiaa koskevat seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin. |
| --- | --- |

XXII

| XXIII | Komission vastuulla on valvoa EU:n tilinpäätösraportointia. |
| --- | --- |

XXIII

| XXIV | Varainhoitoasetuksen (XIII osasto) mukaisesti komission tilinpitäjän on toimitettava EU:n konsolidoitu tilinpäätös tarkastettavaksi ensin alustavan tilinpäätöksen muodossa viimeistään 31. maaliskuuta seuraavana vuonna ja lopullinen tilinpäätös viimeistään 31. heinäkuuta. Jo alustavan tilinpäätöksen on annettava oikea ja riittävä kuva EU:n taloudellisesta asemasta. On siis välttämätöntä, että kaikki alustavaan tilinpäätökseen sisältyvät erät esitetään lopullisina laskelmina niin, että tilintarkastustuomioistuin voi hoitaa tehtävänsä varainhoitoasetuksen (XIII osaston) mukaisesti ja asetettuja määräaikoja noudattaen. Alustavan ja lopullisen tilinpäätöksen erojen olisi yleensä johduttava ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista. |
| --- | --- |

XXIV

Tarkastajan velvollisuudet konsolidoidun tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

| XXV | Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella tehdään. |
| --- | --- |

XXV

| XXVI | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

XXVI

| XXVII | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tämä tarkastus kattaa kaiken tyyppiset maksut siinä vaiheessa kun ne suoritetaan, ei kuitenkaan ennakkomaksuja. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ennakkomaksut, kun varojen saaja on esittänyt evidenssiä siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti, ja kun toimielin tai muu elin on ennakkomaksun kirjanpidollisen selvittämisen yhteydessä hyväksynyt kyseisen evidenssin, mikä saattaa tapahtua vasta myöhempänä varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

XXVII

| XXVIII | Tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös






  a) | määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen on vaikeampaa havaita kuin vastaava virheestä johtuva tilanne, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamista. Siksi riski, että petoksesta johtuva virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi. |
| --- | --- | --- |

XXVIII

a)

määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen on vaikeampaa havaita kuin vastaava virheestä johtuva tilanne, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamista. Siksi riski, että petoksesta johtuva virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi.

| b) | saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

b)

saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta.

| c) | arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta. |
| --- | --- |

c)

arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.

| d) | tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa, olennaista epävarmuutta. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan lukijan huomio asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tilintarkastusevidenssiin, joka on saatu tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

d)

tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa, olennaista epävarmuutta. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan lukijan huomio asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tilintarkastusevidenssiin, joka on saatu tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa.

| e) | arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne ja sisältö (mukaan lukien kaikki tilinpäätöksessä esittävät lisätiedot) sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös oikeellisesti sen perustana olevia toimia ja tapahtumia. |
| --- | --- |

e)

arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne ja sisältö (mukaan lukien kaikki tilinpäätöksessä esittävät lisätiedot) sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös oikeellisesti sen perustana olevia toimia ja tapahtumia.

| f) | hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta tilintarkastustuomioistuin voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan. |
| --- | --- |

f)

hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta tilintarkastustuomioistuin voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan.

| XXIX | Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot, mukaan lukien mahdolliset havaitut merkittävät sisäisen valvonnan puutteet. |
| --- | --- |

XXIX

| XXX | Tilintarkastustuomioistuin määrittää komission ja muiden tarkastettujen yhteisöjen kanssa keskustelluista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa ja siten kohteena olevana varainhoitovuonna tarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista, tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty. |
| --- | --- |

XXX

24. syyskuuta 2020

Klaus-Heiner LEHNE

Presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää myös liitetiedot.

2

(3)  Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2019, kohdat 1.21–1.26.

3

1.21

1.26

(4)  Ks. työsuhde-etuuksia koskeva julkissektorin kansainvälinen tilinpäätösstandardi (IPSAS) nro 39. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo kuvastaa Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän yhteydessä niiden arvioitujen tulevien maksujen nykyarvoa, jotka EU:n on suoritettava vastatakseen tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvista eläkevelvoitteista.

4

(5)  Kyseessä ovat taseen velkoihin kirjatut 66,9 miljardin euron menojäämät sekä 38,8 miljardin euron määrä, joka on kirjattu taseen vastaaviin siten, että se vähentää ennakkorahoituksen arvoa.

5

(6)  Ks. IPSAS nro 14, Raportointikauden jälkeiset tapahtumat.

6

(7)  Ks. IPSAS nro 14, Raportointikauden jälkeiset tapahtumat.

7

---